# Uradni list C 350/28.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 350 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6128. september 2018 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 350

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6128. september 2018

---

| Vsebina | Stran |
| --- | --- |
| | IV   Informacije |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE |
| | Evropska komisija |
| 2018/C 350/01 | Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču – Zaključni račun Evropskega razvojnega sklada za leto 2017 | 1 |
| 2018/C 350/02 | Izjava o zanesljivosti, ki jo Sodišče daje Evropskemu parlamentu in Svetu za 8., 9., 10. in 11. evropski razvojni sklad – poročilo neodvisnega revizorja | 149 |

Vsebina

Stran

IV   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

2018/C 350/01

Sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu in Računskemu sodišču – Zaključni račun Evropskega razvojnega sklada za leto 2017

1

2018/C 350/02

Izjava o zanesljivosti, ki jo Sodišče daje Evropskemu parlamentu in Svetu za 8., 9., 10. in 11. evropski razvojni sklad – poročilo neodvisnega revizorja

149

---

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

IV Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJ, ORGANOV, URADOV IN AGENCIJ EVROPSKE UNIJE

Evropska komisija

| 28.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 350/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 350/1

---

SPOROČILO KOMISIJE EVROPSKEMU PARLAMENTU, SVETU IN RAČUNSKEMU SODIŠČU

Zaključni račun Evropskega razvojnega sklada za leto 2017

(2018/C 350/01)

KAZALO

| POTRDITEV ZAKLJUČNEGA RAČUNA | 2 |
| --- | --- |

| IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS | 3 |
| --- | --- |

| SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA | 6 |
| --- | --- |

| RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS | 8 |
| --- | --- |

| POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM ERS | 17 |
| --- | --- |

| RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKIH SKLADOV EU, KONSOLIDIRANI V ERS | 43 |
| --- | --- |

| ZAKLJUČNI RAČUN SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU ZA LETO 2017 | 44 |
| --- | --- |

| ZAKLJUČNI RAČUN SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO ZA LETO 2017 | 51 |
| --- | --- |

| KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS IN SKRBNIŠKIH SKLADOV EU | 58 |
| --- | --- |

| POROČILO ERS O FINANČNEM IZVRŠEVANJU | 63 |
| --- | --- |

| LETNO POROČILO O IZVRŠEVANJU – SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA | 91 |
| --- | --- |

POTRDITEV ZAKLJUČNEGA RAČUNA

Zaključni račun Evropskega razvojnega sklada za leto 2017 je bil pripravljen v skladu z naslovom IX finančne uredbe za 11. Evropski razvojni sklad ter računovodskimi načeli, pravili in metodami iz pojasnil k računovodskim izkazom.

Prevzemam odgovornost za pripravo in predstavitev zaključnega računa Evropskega razvojnega sklada v skladu s členom 20 finančne uredbe za 11. Evropski razvojni sklad.

Od odredbodajalca in EIB, ki jamčita za zanesljivost poslanih podatkov, sem pridobila vse potrebne podatke za pripravo zaključnega računa, ki prikazuje sredstva in obveznosti Evropskega razvojnega sklada ter izvrševanje proračuna.

Potrjujem, da sem si na podlagi teh podatkov ter preverjanj, ki so bila po mojem mnenju potrebna za potrditev zaključnega računa, pridobila razumno zagotovilo, da zaključni račun predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja Evropskega razvojnega sklada v vseh pomembnih vidikih.

Rosa ALDEA BUSQUETS

Računovodja

20. junij 2018

IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS

IZVRŠEVANJE IN RAČUNOVODSKA OBRAVNAVA SREDSTEV ERS

1.   OZADJE

OZADJE

Evropska unija (v nadaljnjem besedilu: EU) sodeluje s številnimi državami v razvoju. Glavni cilj teh dejavnosti je spodbujati gospodarski, socialni in okoljski razvoj, pri čemer je primarni cilj dolgoročno zmanjšanje in izkoreninjenje revščine z zagotavljanjem razvojne in tehnične pomoči državam upravičenkam. Da bi EU to dosegla, oblikuje strategije sodelovanja skupaj s partnerskimi državami in mobilizira finančna sredstva za njihovo izvajanje. Ta sredstva EU, dodeljena za razvojno sodelovanje, se zagotavljajo iz treh virov:

| — | proračuna EU, |
| --- | --- |

—

proračuna EU,

| — | Evropskega razvojnega sklada in |
| --- | --- |

—

Evropskega razvojnega sklada in

| — | Evropske investicijske banke. |
| --- | --- |

—

Evropske investicijske banke.

Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: ERS) je glavni instrument za zagotavljanje pomoči EU za razvojno sodelovanje afriškim, karibskim in pacifiškim državam (v nadaljnjem besedilu: države AKP) ter čezmorskim državam in ozemljem (v nadaljnjem besedilu: ČDO).

ERS se ne financira iz proračuna EU. Ustanovi se z notranjim sporazumom predstavnikov držav članic, ki sedijo v Svetu, upravlja pa ga poseben odbor. Evropska komisija (v nadaljnjem besedilu: Komisija) je odgovorna za finančno izvrševanje dejavnosti, ki se izvajajo s sredstvi ERS, Evropska investicijska banka (v nadaljnjem besedilu: EIB) pa upravlja Sklad za spodbujanje naložb.

V obdobju 2014–2020 bo geografska pomoč, dodeljena državam AKP in ČDO, še naprej financirana predvsem iz ERS. Vsak ERS je običajno sklenjen za približno pet let in ga ureja posebna finančna uredba, ki zahteva pripravo računovodskih izkazov za vsak posamezen ERS. V skladu z navedenim se računovodski izkazi pripravljajo za vsak ERS posebej v zvezi z delom, ki ga upravlja Komisija. Ti računovodski izkazi so prikazani tudi v agregatni obliki, da se zagotovi celovit pregled nad finančnim stanjem sredstev, za katera je odgovorna Komisija.

Sodelujoče države članice so notranji sporazum o ustanovitvi 11. ERS podpisale na zasedanju Sveta junija 2013 (1). Veljati je začel 1. marca 2015. Da med zaključkom veljavnosti 10. ERS in začetkom veljavnosti 11. ERS ne bi prišlo do prekinitve delovanja skladov, je Komisija predlagala prehodne ukrepe, in sicer t. i. premostitveni sklad (2). Premostitveni sklad je predstavljen v okviru 11. ERS.

1

2

Hkrati je bila spremenjena finančna uredba za 10. ERS (3) in sprejeta nova finančna uredba, ki se uporablja za prehodno obdobje (4). Veljati sta začeli 30. maja 2014. Svet je 2. marca 2015 sprejel finančno uredbo za 11. ERS (5) in izvedbena pravila (6). Veljati so začeli 6. marca 2015.

3

4

5

6

V okviru Sporazuma o partnerstvu AKP-EU je bil ustanovljen Sklad za spodbujanje naložb. Slednjega upravlja EIB, namenjen pa je podpiranju razvoja zasebnega sektorja v državah AKP ter financira zlasti (vendar ne izključno) zasebne naložbe. Zasnovan je kot obnovljiv sklad, kar pomeni, da se lahko povračila posojil ponovno uporabijo za druge dejavnosti. Sklad je torej samoobnovljiv in finančno neodvisen. Ker ga ne upravlja Komisija, njegov zaključni račun ni konsolidiran v prvem delu zaključnega računa (računovodski izkazi ERS ter ustrezno poročilo o finančnem izvrševanju). Računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb so prikazani v ločenem delu zaključnega računa (del II), da se zagotovi celotna slika razvojne pomoči ERS (7).

7

2.   KAKO SE FINANCIRA ERS?

KAKO SE FINANCIRA ERS?

Evropski svet je na zasedanju 2. decembra 2013 sprejel večletni finančni okvir za obdobje 2014–2020. V tem okviru je bilo sklenjeno, da geografsko sodelovanje z državami AKP ne bo vključeno v proračun EU, temveč se bo še naprej financiralo prek veljavnega medvladnega ERS.

Proračun EU se sprejme za eno leto, tako da se v skladu s proračunskim načelom enoletnosti odhodki in prihodki načrtujejo in odobrijo za eno leto. ERS pa je v nasprotju s proračunom EU sklad, ki deluje po načelu večletnosti. Vsak ERS določa skupni sklad za izvajanje razvojnega sodelovanja za obdobje, ki običajno traja pet let. Ker se sredstva dodeljujejo na večletni osnovi, se dodeljena sredstva lahko porabljajo skozi celotno obdobje ERS. Odsotnost proračunske enoletnosti je poudarjena pri proračunskem poročanju, saj se proračunsko izvrševanje ERS ugotavlja glede na skupna sredstva.

Sredstva ERS so ad hoc prispevki držav članic EU. Predstavniki držav članic se približno vsakih pet let sestanejo na medvladni ravni, da bi odločili o skupnem znesku, ki bo dodeljen skladu, ter o nadzoru njegovega izvrševanja. Komisija nato upravlja sklad v skladu s politiko Unije na področju razvojnega sodelovanja. Države članice imajo vzporedno s politiko Unije tudi nacionalne razvojne politike in politike pomoči, zato morajo svoje politike usklajevati s politikami EU in zagotavljati, da se te med seboj dopolnjujejo.

ad hoc

Poleg zgoraj navedenih prispevkov lahko države članice sklenejo tudi sporazume o sofinanciranju ali vplačajo prostovoljne finančne prispevke v ERS.

3.   POROČANJE OB KONCU LETA

POROČANJE OB KONCU LETA

3.1   ZAKLJUČNI RAČUN

ZAKLJUČNI RAČUN

Računovodski izkazi za ERS se v skladu s členom 46 finančne uredbe za ERS pripravijo na osnovi pravil računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka, ki so izpeljana iz mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor (MRSJS). Računovodska pravila, ki jih je sprejel računovodja Komisije, se uporabljajo v vseh institucijah in organih EU za vzpostavitev enotnega sklopa pravil za računovodstvo, vrednotenje in predstavitev zaključnega računa, da se harmonizira proces priprave računovodskih izkazov in konsolidacije, kakor zahteva člen 152 finančne uredbe EU. Ta računovodska pravila EU se uporabljajo tudi za ERS ob upoštevanju posebne narave njegovih dejavnosti.

Za pripravo zaključnega računa ERS je odgovoren računovodja Komisije, ki je računovodja ERS. Računovodja zagotovi, da zaključni račun ERS predstavlja resnično in pošteno sliko finančnega stanja ERS.

Zaključni račun je prikazan na naslednji način:

Del I: Sredstva, ki jih upravlja Komisija

| | (i) | Računovodski izkazi ERS in pojasnila k njim |
| --- | --- | --- |

(i)

Računovodski izkazi ERS in pojasnila k njim

| (ii) | Računovodski izkazi skrbniških skladov EU, konsolidiranih v računovodskih izkazih ERS |
| --- | --- |

(ii)

Računovodski izkazi skrbniških skladov EU, konsolidiranih v računovodskih izkazih ERS

| (iii) | Konsolidirani računovodski izkazi ERS in skrbniških skladov EU |
| --- | --- |

(iii)

Konsolidirani računovodski izkazi ERS in skrbniških skladov EU

| (iv) | Poročilo o finančnem izvrševanju ERS |
| --- | --- |

(iv)

Poročilo o finančnem izvrševanju ERS

Del II: Letno poročilo o izvrševanju – sredstva, ki jih upravlja EIB

| | (i) | Računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb |
| --- | --- | --- |

(i)

Računovodski izkazi Sklada za spodbujanje naložb

V delu „Računovodski izkazi skrbniških skladov EU, konsolidiranih v računovodskih izkazih ERS“ so vključeni računovodski izkazi dveh skrbniških skladov, ustanovljenih v okviru ERS, in sicer skrbniškega sklada EU Bêkou (glej oddelek „Računovodski izkazi skrbniškega sklada EU Bêkou“) in skrbniškega sklada EU za Afriko (glej oddelek „Računovodski izkazi skrbniškega sklada EU za Afriko“). Za pripravo posameznih računovodskih izkazov skrbniških skladov je odgovoren računovodja Komisije, zunanjo revizijo teh izkazov pa izvede zasebna revizijska družba. Podatki o skrbniških skladih, vključeni v ta zaključni račun, so končni, kar pomeni, da so bili opravljeni potrebni revizijski popravki, vendar zaključni račun še ni bil uradno potrjen.

Komisija mora najpozneje do 31. julija naslednjega leta sprejeti zaključni račun ter ga predložiti Evropskemu parlamentu in Svetu v razrešnico.

4.   REVIZIJA IN RAZREŠNICA

REVIZIJA IN RAZREŠNICA

4.1   REVIZIJA

REVIZIJA

Zaključni račun in upravljanje sredstev ERS nadzira zunanji revizor, tj. Evropsko računsko sodišče (v nadaljnjem besedilu: Računsko sodišče), ki za Svet in Evropski parlament pripravi letno poročilo.

4.2   RAZREŠNICA

RAZREŠNICA

Končna kontrola je razrešnica za finančno izvrševanje sredstev ERS za dano proračunsko leto. Organ, ki daje razrešnico za ERS, je Evropski parlament. To pomeni, da se po reviziji in dokončni pripravi zaključnega računa Evropski parlament na priporočilo Sveta odloči, ali bo Komisiji podelil razrešnico za finančno izvrševanje sredstev ERS za dano proračunsko leto. Ta odločitev temelji na pregledu zaključnega računa ter letnega poročila Računskega sodišča (ki vključuje uradno izjavo o zanesljivosti) in odgovorov Komisije nanj, upošteva pa tudi nadaljnja vprašanja in zahteve po dodatnih informacijah, naslovljene na Komisijo.

SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA (1)

SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA KOMISIJA

1

KAZALO

KAZALO

| RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS | 8 |
| --- | --- |

| BILANCA STANJA ERS | 9 |
| --- | --- |

| IZKAZ FINANČNEGA USPEHA ERS | 10 |
| --- | --- |

| IZKAZ FINANČNEGA IZIDA ERS | 11 |
| --- | --- |

| IZKAZ SPREMEMB ERS V ČISTIH SREDSTVIH | 12 |
| --- | --- |

| BILANCA STANJA PO ERS | 13 |
| --- | --- |

| IZKAZ FINANČNEGA USPEHA PO ERS | 14 |
| --- | --- |

| IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH PO ERS | 15 |
| --- | --- |

| POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM ERS | 17 |
| --- | --- |

| RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKIH SKLADOV EU, KONSOLIDIRANI V ERS | 43 |
| --- | --- |

| ZAKLJUČNI RAČUN SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU ZA LETO 2017 | 44 |
| --- | --- |

| OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU | 45 |
| --- | --- |

| BILANCA STANJA | 48 |
| --- | --- |

| IZKAZ FINANČNEGA USPEHA | 49 |
| --- | --- |

| IZKAZ DENARNIH TOKOV | 49 |
| --- | --- |

| IZKAZ SPREMEMB ČISTIH SREDSTEV | 50 |
| --- | --- |

| ZAKLJUČNI RAČUN SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO ZA LETO 2017 | 51 |
| --- | --- |

| OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO | 52 |
| --- | --- |

| BILANCA STANJA | 55 |
| --- | --- |

| IZKAZ FINANČNEGA USPEHA | 56 |
| --- | --- |

| IZKAZ DENARNIH TOKOV | 56 |
| --- | --- |

| IZKAZ SPREMEMB ČISTIH SREDSTEV | 57 |
| --- | --- |

| KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS IN SKRBNIŠKIH SKLADOV EU | 58 |
| --- | --- |

| KONSOLIDIRANA BILANCA STANJA | 59 |
| --- | --- |

| KONSOLIDIRANI IZKAZ FINANČNEGA USPEHA | 60 |
| --- | --- |

| KONSOLIDIRANI IZKAZ FINANČNEGA IZIDA | 61 |
| --- | --- |

| KONSOLIDIRANI IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH | 62 |
| --- | --- |

| POROČILO ERS O FINANČNEM IZVRŠEVANJU | 63 |
| --- | --- |

RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS (8)

RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS

8

BILANCA STANJA ERS

BILANCA STANJA ERS

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| NEKRATKOROČNA SREDSTVA | | | |
| Predhodno financiranje | 2.1 | 582 | 409 |
| Prispevki za skrbniški sklad | 2.2 | 163 | 98 |
| | | 745 | 507 |
| KRATKOROČNA SREDSTVA | | | |
| Predhodno financiranje | 2.1 | 1 518 | 1 372 |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | 2.3 | 92 | 132 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 2.4 | 347 | 680 |
| | | 1 958 | 2 184 |
| SREDSTVA SKUPAJ | | 2 703 | 2 691 |
| | | | |
| NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | | |
| Rezervacije | 2.5 | (4) | (4) |
| Finančne obveznosti | 2.6 | (14) | (6) |
| | | (18) | (10) |
| KRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | | |
| Obveznosti iz poslovanja | 2.7 | (563) | (549) |
| Pasivne časovne razmejitve | 2.8 | (733) | (776) |
| | | (1 296 ) | (1 324 ) |
| OBVEZNOSTI SKUPAJ | | (1 314 ) | (1 334 ) |
| ČISTA SREDSTVA | | 1 389 | 1 357 |
| SREDSTVA IN REZERVE | | | |
| Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS | 2.9 | 46 173 | 42 323 |
| Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej | 2.9 | 2 252 | 2 252 |
| Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS | 2.9 | — | — |
| Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let | | (43 219 ) | (40 146 ) |
| Poslovni izid za zadevno leto | | (3 818 ) | (3 073 ) |
| ČISTA SREDSTVA | | 1 389 | 1 357 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31. 12. 2017

31. 12. 2016

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.1

2.1

582

582

409

409

Prispevki za skrbniški sklad

Prispevki za skrbniški sklad

2.2

2.2

163

163

98

98

745

745

507

507

KRATKOROČNA SREDSTVA

KRATKOROČNA SREDSTVA

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.1

2.1

1 518

1 518

1 372

1 372

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

2.3

2.3

92

92

132

132

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

2.4

2.4

347

347

680

680

1 958

1 958

2 184

2 184

SREDSTVA SKUPAJ

SREDSTVA SKUPAJ

2 703

2 703

2 691

2 691

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Rezervacije

Rezervacije

2.5

2.5

(4)

(4)

(4)

(4)

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

2.6

2.6

(14)

(14)

(6)

(6)

(18)

(18)

(10)

(10)

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

2.7

2.7

(563)

(563)

(549)

(549)

Pasivne časovne razmejitve

Pasivne časovne razmejitve

2.8

2.8

(733)

(733)

(776)

(776)

(1 296 )

(1 296 )

(1 324 )

(1 324 )

OBVEZNOSTI SKUPAJ

OBVEZNOSTI SKUPAJ

(1 314 )

(1 314 )

(1 334 )

(1 334 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

1 389

1 389

1 357

1 357

SREDSTVA IN REZERVE

SREDSTVA IN REZERVE

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

2.9

2.9

46 173

46 173

42 323

42 323

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

2.9

2.9

2 252

2 252

2 252

2 252

Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS

Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS

2.9

2.9

—

—

—

—

Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let

Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let

(43 219 )

(43 219 )

(40 146 )

(40 146 )

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

(3 818 )

(3 818 )

(3 073 )

(3 073 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

1 389

1 389

1 357

1 357

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA ERS

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA ERS

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 2017 | 2016 |
| PRIHODKI | | | |
| Prihodki iz nemenjalnih poslov | 3.1 | | |
| Dejavnosti izterjave | | 61 | 8 |
| | | 61 | 8 |
| Prihodki iz menjalnih poslov | 3.2 | | |
| Finančni prihodki | | 4 | 3 |
| Drugi prihodki | | 22 | 62 |
| | | 25 | 66 |
| Prihodki skupaj | | 87 | 73 |
| ODHODKI | | | |
| Instrumenti pomoči | 3.3 | (3 700 ) | (2 970 ) |
| Odhodki za sofinanciranje | 3.4 | (42) | 15 |
| Stroški financiranja | 3.6 | (8) | 4 |
| Drugi odhodki | 3.7 | (154) | (196) |
| Odhodki skupaj | | (3 904 ) | (3 146 ) |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | | (3 818 ) | (3 073 ) |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

2017

2016

PRIHODKI

PRIHODKI

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

3.1

3.1

Dejavnosti izterjave

Dejavnosti izterjave

61

61

8

8

61

61

8

8

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

3.2

3.2

Finančni prihodki

Finančni prihodki

4

4

3

3

Drugi prihodki

Drugi prihodki

22

22

62

62

25

25

66

66

Prihodki skupaj

Prihodki skupaj

87

87

73

73

ODHODKI

ODHODKI

Instrumenti pomoči

Instrumenti pomoči

3.3

3.3

(3 700 )

(3 700 )

(2 970 )

(2 970 )

Odhodki za sofinanciranje

Odhodki za sofinanciranje

3.4

3.4

(42)

(42)

15

15

Stroški financiranja

Stroški financiranja

3.6

3.6

(8)

(8)

4

4

Drugi odhodki

Drugi odhodki

3.7

3.7

(154)

(154)

(196)

(196)

Odhodki skupaj

Odhodki skupaj

(3 904 )

(3 904 )

(3 146 )

(3 146 )

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

(3 818 )

(3 818 )

(3 073 )

(3 073 )

IZKAZ FINANČNEGA IZIDA ERS

IZKAZ FINANČNEGA IZIDA ERS

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 2017 | 2016 |
| Poslovni izid za zadevno leto | | (3 818 ) | (3 073 ) |
| Poslovanje | | | |
| Povečanje kapitala – prispevki (čisti) | | 3 850 | 3 450 |
| (Povečanje)/zmanjšanje prispevkov za skrbniške sklade | | (66) | (64) |
| (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja | | (319) | (120) |
| (Povečanje)/zmanjšanje menjalnih terjatev in


  nemenjalnih izterljivih zneskov | | 40 | 39 |
| Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti | | 8 | (4) |
| Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja | | 14 | 28 |
| Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev | | (42) | (80) |
| ČISTI DENARNI TOK | | (333) | 177 |
| Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov | | (333) | 177 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta | 2.4 | 680 | 504 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta | 2.4 | 347 | 680 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

2017

2016

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

(3 818 )

(3 818 )

(3 073 )

(3 073 )

Poslovanje

Poslovanje

Povečanje kapitala – prispevki (čisti)

Povečanje kapitala – prispevki (čisti)

3 850

3 850

3 450

3 450

(Povečanje)/zmanjšanje prispevkov za skrbniške sklade

(Povečanje)/zmanjšanje prispevkov za skrbniške sklade

(66)

(66)

(64)

(64)

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

(319)

(319)

(120)

(120)

(Povečanje)/zmanjšanje menjalnih terjatev in

(Povečanje)/zmanjšanje menjalnih terjatev in

nemenjalnih izterljivih zneskov

nemenjalnih izterljivih zneskov

40

40

39

39

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

8

8

(4)

(4)

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

14

14

28

28

Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev

Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev

(42)

(42)

(80)

(80)

ČISTI DENARNI TOK

ČISTI DENARNI TOK

(333)

(333)

177

177

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

(333)

(333)

177

177

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

2.4

2.4

680

680

504

504

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

2.4

2.4

347

347

680

680

IZKAZ SPREMEMB ERS V ČISTIH SREDSTVIH

IZKAZ SPREMEMB ERS V ČISTIH SREDSTVIH

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Kapital Sklada – delujoči ERS
  (A) | Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS
  (B) | Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS
  (C) = (A) – (B) | Skupne rezerve
  (D) | Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej
  (E) | Čista sredstva skupaj
  (C) + (D) + (E) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2015 | 73 464 | 34 590 | 38 873 | (40 146 ) | 2 252 | 980 |
| Povečanje kapitala – prispevki | | (3 450 ) | 3 450 | | | 3 450 |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | — | (3 073 ) | | (3 073 ) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2016 | 73 464 | 31 140 | 42 323 | (43 219 ) | 2 252 | 1 357 |
| Povečanje kapitala – prispevki | | (4 050 ) | 4 050 | | | 4 050 |
| Vračila državam članicam | (200) | | (200) | | | (200) |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | — | (3 818 ) | | (3 818 ) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2017 | 73 264 | 27 090 | 46 173 | (47 037 ) | 2 252 | 1 389 |

(v milijonih EUR)

Kapital Sklada – delujoči ERS

(A)

Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS

(B)

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

(C) = (A) – (B)

Skupne rezerve

(D)

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

(E)

Čista sredstva skupaj

(C) + (D) + (E)

STANJE NA DAN 31. 12. 2015

STANJE NA DAN 31. 12. 2015

73 464

73 464

34 590

34 590

38 873

38 873

(40 146 )

(40 146 )

2 252

2 252

980

980

Povečanje kapitala – prispevki

Povečanje kapitala – prispevki

(3 450 )

(3 450 )

3 450

3 450

3 450

3 450

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

(3 073 )

(3 073 )

(3 073 )

(3 073 )

STANJE NA DAN 31. 12. 2016

STANJE NA DAN 31. 12. 2016

73 464

73 464

31 140

31 140

42 323

42 323

(43 219 )

(43 219 )

2 252

2 252

1 357

1 357

Povečanje kapitala – prispevki

Povečanje kapitala – prispevki

(4 050 )

(4 050 )

4 050

4 050

4 050

4 050

Vračila državam članicam

Vračila državam članicam

(200)

(200)

(200)

(200)

(200)

(200)

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

(3 818 )

(3 818 )

(3 818 )

(3 818 )

STANJE NA DAN 31. 12. 2017

STANJE NA DAN 31. 12. 2017

73 264

73 264

27 090

27 090

46 173

46 173

(47 037 )

(47 037 )

2 252

2 252

1 389

1 389

BILANCA STANJA PO ERS

BILANCA STANJA PO ERS

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| | Pojasnilo | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS |
| NEKRATKOROČNA SREDSTVA | | | | | | | | | |
| Predhodno financiranje | 2.1 | — | 32 | 221 | 330 | — | 32 | 242 | 135 |
| Prispevki za skrbniški sklad | 2.2 | — | 86 | — | 77 | — | — | — | 98 |
| | | — | 118 | 221 | 407 | — | 32 | 242 | 232 |
| KRATKOROČNA SREDSTVA | | | | | | | | | |
| Predhodno financiranje | 2.1 | 1 | 40 | 867 | 610 | 1 | 50 | 909 | 412 |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | 2.3 | 0 | 64 | 17 | 11 | 1 | 71 | 59 | 2 |
| Povezani računi | 2.3 | 189 | 88 | 3 555 | — | 196 | 424 | 3 424 | — |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 2.4 | — | — | — | 347 | — | — | — | 680 |
| | | 190 | 193 | 4 439 | 968 | 198 | 544 | 4 391 | 1 094 |
| SKUPAJ SREDSTVA
   (*1) | | 190 | 311 | 4 660 | 1 375 | 198 | 577 | 4 633 | 1 327 |
| NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | | | | | | | | |
| Rezervacije | 2.5 | — | — | — | (4) | — | — | — | (4) |
| Finančne obveznosti | 2.6 | — | — | (7) | (7) | — | — | (6) | — |
| | | — | — | (7) | (11) | — | — | (6) | (4) |
| KRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | | | | | | | | |
| Obveznosti iz poslovanja | 2.7 | (0) | (13) | (133) | (417) | (0) | (12) | (438) | (99) |
| Povezani računi | 2.3 | — | — | — | (3 833 ) | — | — | — | (4 043 ) |
| Pasivne časovne razmejitve | 2.8 | (0) | (76) | (517) | (140) | (1) | (93) | (567) | (115) |
| | | (0) | (89) | (650) | (4 389 ) | (1) | (104) | (1 005 ) | (4 257 ) |
| OBVEZNOSTI SKUPAJ
   (*1) | | (0) | (89) | (657) | (4 401 ) | (1) | (104) | (1 011 ) | (4 261 ) |
| ČISTA SREDSTVA
   (*1) | | 190 | 222 | 4 003 | (3 025 ) | 197 | 472 | 3 622 | (2 934 ) |
| SREDSTVA IN REZERVE | | | | | | | | | |
| Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS | 2.9 | 12 164 | 10 773 | 20 960 | 2 277 | 12 164 | 10 973 | 19 187 | — |
| Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej | 2.9 | 627 | 1 625 | — | — | 627 | 1 625 | — | — |
| Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS | 2.9 | (2 503 ) | 2 177 | 120 | 206 | (2 496 ) | 2 214 | 247 | 35 |
| Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let | | (10 098 ) | (14 339 ) | (15 812 ) | (2 969 ) | (10 100 ) | (14 248 ) | (14 415 ) | (1 382 ) |
| Poslovni izid za zadevno leto | | 0 | (13) | (1 266 ) | (2 539 ) | 2 | (91) | (1 397 ) | (1 587 ) |
| ČISTA SREDSTVA | | 190 | 222 | 4 003 | (3 025 ) | 197 | 472 | 3 622 | (2 934 ) |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Pojasnilo

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.1

2.1

—

32

32

221

221

330

330

—

32

32

242

242

135

135

Prispevki za skrbniški sklad

Prispevki za skrbniški sklad

2.2

2.2

—

86

86

—

77

77

—

—

—

—

—

—

98

98

—

118

118

221

221

407

407

—

32

32

242

242

232

232

KRATKOROČNA SREDSTVA

KRATKOROČNA SREDSTVA

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

2.1

2.1

1

1

40

40

867

867

610

610

1

1

50

50

909

909

412

412

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

2.3

2.3

0

0

64

64

17

17

11

11

1

1

71

71

59

59

2

2

Povezani računi

Povezani računi

2.3

2.3

189

189

88

88

3 555

3 555

—

—

196

196

424

424

3 424

3 424

—

—

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

2.4

2.4

—

—

—

347

347

—

—

—

—

680

680

190

190

193

193

4 439

4 439

968

968

198

198

544

544

4 391

4 391

1 094

1 094

SKUPAJ SREDSTVA
   (*1)

SKUPAJ SREDSTVA

*1

190

190

311

311

4 660

4 660

1 375

1 375

198

198

577

577

4 633

4 633

1 327

1 327

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Rezervacije

Rezervacije

2.5

2.5

—

—

—

—

—

—

(4)

(4)

—

—

—

—

—

—

(4)

(4)

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

2.6

2.6

—

—

(7)

(7)

(7)

(7)

—

—

(6)

(6)

—

—

—

—

(7)

(7)

(11)

(11)

—

—

(6)

(6)

(4)

(4)

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

2.7

2.7

(0)

(0)

(13)

(13)

(133)

(133)

(417)

(417)

(0)

(0)

(12)

(12)

(438)

(438)

(99)

(99)

Povezani računi

Povezani računi

2.3

2.3

—

—

—

—

—

—

(3 833 )

(3 833 )

—

—

—

—

—

—

(4 043 )

(4 043 )

Pasivne časovne razmejitve

Pasivne časovne razmejitve

2.8

2.8

(0)

(0)

(76)

(76)

(517)

(517)

(140)

(140)

(1)

(1)

(93)

(93)

(567)

(567)

(115)

(115)

(0)

(0)

(89)

(89)

(650)

(650)

(4 389 )

(4 389 )

(1)

(1)

(104)

(104)

(1 005 )

(1 005 )

(4 257 )

(4 257 )

OBVEZNOSTI SKUPAJ
   (*1)

OBVEZNOSTI SKUPAJ

*1

(0)

(0)

(89)

(89)

(657)

(657)

(4 401 )

(4 401 )

(1)

(1)

(104)

(104)

(1 011 )

(1 011 )

(4 261 )

(4 261 )

ČISTA SREDSTVA
   (*1)

ČISTA SREDSTVA

*1

190

190

222

222

4 003

4 003

(3 025 )

(3 025 )

197

197

472

472

3 622

3 622

(2 934 )

(2 934 )

SREDSTVA IN REZERVE

SREDSTVA IN REZERVE

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

2.9

2.9

12 164

12 164

10 773

10 773

20 960

20 960

2 277

2 277

12 164

12 164

10 973

10 973

19 187

19 187

—

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

2.9

2.9

627

627

1 625

1 625

—

—

627

627

1 625

1 625

—

—

Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS

Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS

2.9

2.9

(2 503 )

(2 503 )

2 177

2 177

120

120

206

206

(2 496 )

(2 496 )

2 214

2 214

247

247

35

35

Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let

Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let

(10 098 )

(10 098 )

(14 339 )

(14 339 )

(15 812 )

(15 812 )

(2 969 )

(2 969 )

(10 100 )

(10 100 )

(14 248 )

(14 248 )

(14 415 )

(14 415 )

(1 382 )

(1 382 )

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

0

0

(13)

(13)

(1 266 )

(1 266 )

(2 539 )

(2 539 )

2

2

(91)

(91)

(1 397 )

(1 397 )

(1 587 )

(1 587 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

190

190

222

222

4 003

4 003

(3 025 )

(3 025 )

197

197

472

472

3 622

3 622

(2 934 )

(2 934 )

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA PO ERS

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA PO ERS

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | | 2017 | 2016 |
| Pojasnilo | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS |
| PRIHODKI | | | | | | | | | |
| Prihodki iz nemenjalnih poslov | 3.1 | | | | | | | | |
| Dejavnosti izterjave | | 0 | 5 | 49 | 7 | 1 | 5 | (2) | 4 |
| | | 0 | 5 | 49 | 7 | 1 | 5 | (2) | 4 |
| Prihodki iz menjalnih poslov | 3.2 | | | | | | | | |
| Finančni prihodki | | (0) | (1) | 4 | (0) | (0) | 2 | 2 | (1) |
| Drugi prihodki | | 1 | 5 | 13 | 4 | 2 | 17 | 40 | 3 |
| | | 1 | 4 | 17 | 4 | 2 | 19 | 43 | 2 |
| Prihodki skupaj | | 1 | 9 | 66 | 11 | 3 | 23 | 41 | 7 |
| ODHODKI | | | | | | | | | |
| Instrumenti pomoči | 3.3 | (0) | (14) | (1 251 ) | (2 435 ) | 2 | (95) | (1 411 ) | (1 465 ) |
| Odhodki za sofinanciranje | 3.4 | — | — | (42) | (1) | — | — | 15 | — |
| Stroški financiranja | 3.6 | 1 | 1 | (10) | (0) | (0) | (0) | 4 | (0) |
| Drugi odhodki | 3.7 | (2) | (9) | (29) | (114) | (3) | (19) | (46) | (129) |
| Odhodki skupaj | | (1) | (22) | (1 332 ) | (2 549 ) | (1) | (114) | (1 437 ) | (1 594 ) |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | | 0 | (13) | (1 266 ) | (2 539 ) | 2 | (91) | (1 397 ) | (1 587 ) |

(v milijonih EUR)

2017

2016

Pojasnilo

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

PRIHODKI

PRIHODKI

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

3.1

3.1

Dejavnosti izterjave

Dejavnosti izterjave

0

0

5

5

49

49

7

7

1

1

5

5

(2)

(2)

4

4

0

0

5

5

49

49

7

7

1

1

5

5

(2)

(2)

4

4

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

3.2

3.2

Finančni prihodki

Finančni prihodki

(0)

(0)

(1)

(1)

4

4

(0)

(0)

(0)

(0)

2

2

2

2

(1)

(1)

Drugi prihodki

Drugi prihodki

1

1

5

5

13

13

4

4

2

2

17

17

40

40

3

3

1

1

4

4

17

17

4

4

2

2

19

19

43

43

2

2

Prihodki skupaj

Prihodki skupaj

1

1

9

9

66

66

11

11

3

3

23

23

41

41

7

7

ODHODKI

ODHODKI

Instrumenti pomoči

Instrumenti pomoči

3.3

3.3

(0)

(0)

(14)

(14)

(1 251 )

(1 251 )

(2 435 )

(2 435 )

2

2

(95)

(95)

(1 411 )

(1 411 )

(1 465 )

(1 465 )

Odhodki za sofinanciranje

Odhodki za sofinanciranje

3.4

3.4

—

—

—

—

(42)

(42)

(1)

(1)

—

—

—

—

15

15

—

—

Stroški financiranja

Stroški financiranja

3.6

3.6

1

1

1

1

(10)

(10)

(0)

(0)

(0)

(0)

(0)

(0)

4

4

(0)

(0)

Drugi odhodki

Drugi odhodki

3.7

3.7

(2)

(2)

(9)

(9)

(29)

(29)

(114)

(114)

(3)

(3)

(19)

(19)

(46)

(46)

(129)

(129)

Odhodki skupaj

Odhodki skupaj

(1)

(1)

(22)

(22)

(1 332 )

(1 332 )

(2 549 )

(2 549 )

(1)

(1)

(114)

(114)

(1 437 )

(1 437 )

(1 594 )

(1 594 )

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

0

0

(13)

(13)

(1 266 )

(1 266 )

(2 539 )

(2 539 )

2

2

(91)

(91)

(1 397 )

(1 397 )

(1 587 )

(1 587 )

IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH PO ERS

IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH PO ERS

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| 8. ERS | Kapital Sklada – delujoči ERS
  (A) | Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS
  (B) | Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS
  (C) = (A) – (B) | Skupne rezerve
  (D) | Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej
  (E) | Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS
  (F) | Čista sredstva skupaj
  (C) + (D) + (E) + (F) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2015 | 12 164 | — | 12 164 | (10 100 ) | 627 | (2 476 ) | 214 |
| Prerazporeditve v/iz 10. ERS | | | — | | | (20) | (20) |
| Prerazporeditve v/iz 11. ERS | | | — | | | — | — |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | — | 2 | | | 2 |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2016 | 12 164 | — | 12 164 | (10 098 ) | 627 | (2 496 ) | 197 |
| Prerazporeditve v/iz 10. ERS | | | — | | | (7) | (7) |
| Prerazporeditve v/iz 11. ERS | | | — | | | — | — |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | — | 0 | | — | 0 |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2017 | 12 164 | — | 12 164 | (10 098 ) | 627 | (2 503 ) | 190 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

Kapital Sklada – delujoči ERS

(A)

Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS

(B)

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

(C) = (A) – (B)

Skupne rezerve

(D)

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

(E)

Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS

(F)

Čista sredstva skupaj

(C) + (D) + (E) + (F)

STANJE NA DAN 31. 12. 2015

STANJE NA DAN 31. 12. 2015

12 164

12 164

—

12 164

12 164

(10 100 )

(10 100 )

627

627

(2 476 )

(2 476 )

214

214

Prerazporeditve v/iz 10. ERS

Prerazporeditve v/iz 10. ERS

—

—

(20)

(20)

(20)

(20)

Prerazporeditve v/iz 11. ERS

Prerazporeditve v/iz 11. ERS

—

—

—

—

—

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

2

2

2

2

STANJE NA DAN 31. 12. 2016

STANJE NA DAN 31. 12. 2016

12 164

12 164

—

12 164

12 164

(10 098 )

(10 098 )

627

627

(2 496 )

(2 496 )

197

197

Prerazporeditve v/iz 10. ERS

Prerazporeditve v/iz 10. ERS

—

(7)

(7)

(7)

(7)

Prerazporeditve v/iz 11. ERS

Prerazporeditve v/iz 11. ERS

—

—

—

—

—

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

0

0

—

—

0

0

STANJE NA DAN 31. 12. 2017

STANJE NA DAN 31. 12. 2017

12 164

12 164

—

—

12 164

12 164

(10 098 )

(10 098 )

627

627

(2 503 )

(2 503 )

190

190

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| 9. ERS | Kapital Sklada – delujoči ERS
  (A) | Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS
  (B) | Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS
  (C) = (A) – (B) | Skupne rezerve
  (D) | Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej
  (E) | Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS
  (F) | Čista sredstva skupaj
  (C) + (D) + (E) + (F) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2015 | 10 973 | — | 10 973 | (14 249 ) | 1 625 | 2 376 | 726 |
| Prerazporeditve v/iz 10. ERS | | | — | | | (163) | (163) |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | — | (91) | | | (91) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2016 | 10 973 | — | 10 973 | (14 339 ) | 1 625 | 2 214 | 472 |
| Vračila državam članicam | (200) | | (200) | | | | (200) |
| Prerazporeditve v/iz 10. ERS | | | — | | | (37) | (37) |
| Prerazporeditve v/iz 11. ERS | | | — | | | — | — |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | — | (13) | | — | (13) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2017 | 10 773 | — | 10 773 | (14 352 ) | 1 625 | 2 177 | 222 |

(v milijonih EUR)

9. ERS

Kapital Sklada – delujoči ERS

(A)

Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS

(B)

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

(C) = (A) – (B)

Skupne rezerve

(D)

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

(E)

Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS

(F)

Čista sredstva skupaj

(C) + (D) + (E) + (F)

STANJE NA DAN 31. 12. 2015

STANJE NA DAN 31. 12. 2015

10 973

10 973

—

10 973

10 973

(14 249 )

(14 249 )

1 625

1 625

2 376

2 376

726

726

Prerazporeditve v/iz 10. ERS

Prerazporeditve v/iz 10. ERS

—

(163)

(163)

(163)

(163)

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

(91)

(91)

(91)

(91)

STANJE NA DAN 31. 12. 2016

STANJE NA DAN 31. 12. 2016

10 973

10 973

—

10 973

10 973

(14 339 )

(14 339 )

1 625

1 625

2 214

2 214

472

472

Vračila državam članicam

Vračila državam članicam

(200)

(200)

(200)

(200)

(200)

(200)

Prerazporeditve v/iz 10. ERS

Prerazporeditve v/iz 10. ERS

—

(37)

(37)

(37)

(37)

Prerazporeditve v/iz 11. ERS

Prerazporeditve v/iz 11. ERS

—

—

—

—

—

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

(13)

(13)

—

—

(13)

(13)

STANJE NA DAN 31. 12. 2017

STANJE NA DAN 31. 12. 2017

10 773

10 773

—

—

10 773

10 773

(14 352 )

(14 352 )

1 625

1 625

2 177

2 177

222

222

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| 10. ERS | Kapital Sklada – delujoči ERS
  (A) | Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS
  (B) | Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS
  (C) = (A) – (B) | Skupne rezerve
  (D) | Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej
  (E) | Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS
  (F) | Čista sredstva skupaj
  (C) + (D) + (E) + (F) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2015 | 20 960 | 5 223 | 15 737 | (14 415 ) | — | 35 | 1 357 |
| Povečanje kapitala – prispevki | | (3 450 ) | 3 450 | | | | 3 450 |
| Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS | | | — | | | 182 | 182 |
| Prerazporeditve v/iz 11. ERS | | | — | | | 30 | 30 |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | — | (1 397 ) | | | (1 397 ) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2016 | 20 960 | 1 773 | 19 187 | (15 812 ) | — | 247 | 3 622 |
| Povečanje kapitala – prispevki | | (1 773 ) | 1 773 | | | — | 1 773 |
| Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS | | | — | | | 44 | 44 |
| Prerazporeditve v/iz 11. ERS | | | — | | | (171) | (171) |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | — | (1 266 ) | | — | (1 266 ) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2017 | 20 960 | — | 20 960 | (17 078 ) | — | 120 | 4 003 |

(v milijonih EUR)

10. ERS

Kapital Sklada – delujoči ERS

(A)

Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS

(B)

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

(C) = (A) – (B)

Skupne rezerve

(D)

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

(E)

Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS

(F)

Čista sredstva skupaj

(C) + (D) + (E) + (F)

STANJE NA DAN 31. 12. 2015

STANJE NA DAN 31. 12. 2015

20 960

20 960

5 223

5 223

15 737

15 737

(14 415 )

(14 415 )

—

35

35

1 357

1 357

Povečanje kapitala – prispevki

Povečanje kapitala – prispevki

(3 450 )

(3 450 )

3 450

3 450

3 450

3 450

Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS

Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS

—

182

182

182

182

Prerazporeditve v/iz 11. ERS

Prerazporeditve v/iz 11. ERS

—

30

30

30

30

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

(1 397 )

(1 397 )

(1 397 )

(1 397 )

STANJE NA DAN 31. 12. 2016

STANJE NA DAN 31. 12. 2016

20 960

20 960

1 773

1 773

19 187

19 187

(15 812 )

(15 812 )

—

247

247

3 622

3 622

Povečanje kapitala – prispevki

Povečanje kapitala – prispevki

(1 773 )

(1 773 )

1 773

1 773

—

—

1 773

1 773

Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS

Prerazporeditve v/iz 8. in 9. ERS

—

44

44

44

44

Prerazporeditve v/iz 11. ERS

Prerazporeditve v/iz 11. ERS

—

—

(171)

(171)

(171)

(171)

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

(1 266 )

(1 266 )

—

—

(1 266 )

(1 266 )

STANJE NA DAN 31. 12. 2017

STANJE NA DAN 31. 12. 2017

20 960

20 960

—

—

20 960

20 960

(17 078 )

(17 078 )

—

—

120

120

4 003

4 003

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| 11. ERS | Kapital Sklada – delujoči ERS
  (A) | Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS
  (B) | Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS
  (C) = (A) – (B) | Skupne rezerve
  (D) | Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej
  (E) | Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS
  (F) | Čista sredstva skupaj
  (C) + (D) + (E) + (F) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2015 | 29 367 | 29 367 | — | (1 382 ) | — | 65 | (1 317 ) |
| Prerazporeditve v/iz 8., 9. in 10. ERS | | | — | | — | (30) | (30) |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | — | (1 587 ) | | — | (1 587 ) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2016 | 29 367 | 29 367 | — | (2 969 ) | — | 35 | (2 934 ) |
| Povečanje kapitala – prispevki | | (2 277 ) | 2 277 | | | 171 | 2 448 |
| Prerazporeditve v/iz 8., 9. in 10. ERS | | | — | | | — | — |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | — | (2 539 ) | | — | (2 539 ) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2017 | 29 367 | 27 090 | 2 277 | (5 508 ) | — | 206 | (3 025 ) |

(v milijonih EUR)

11. ERS

Kapital Sklada – delujoči ERS

(A)

Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS

(B)

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

(C) = (A) – (B)

Skupne rezerve

(D)

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

(E)

Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS

(F)

Čista sredstva skupaj

(C) + (D) + (E) + (F)

STANJE NA DAN 31. 12. 2015

STANJE NA DAN 31. 12. 2015

29 367

29 367

29 367

29 367

—

—

(1 382 )

(1 382 )

—

—

65

65

(1 317 )

(1 317 )

Prerazporeditve v/iz 8., 9. in 10. ERS

Prerazporeditve v/iz 8., 9. in 10. ERS

—

—

—

(30)

(30)

(30)

(30)

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

(1 587 )

(1 587 )

—

—

(1 587 )

(1 587 )

STANJE NA DAN 31. 12. 2016

STANJE NA DAN 31. 12. 2016

29 367

29 367

29 367

29 367

—

(2 969 )

(2 969 )

—

—

35

35

(2 934 )

(2 934 )

Povečanje kapitala – prispevki

Povečanje kapitala – prispevki

(2 277 )

(2 277 )

2 277

2 277

171

171

2 448

2 448

Prerazporeditve v/iz 8., 9. in 10. ERS

Prerazporeditve v/iz 8., 9. in 10. ERS

—

—

—

—

—

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

(2 539 )

(2 539 )

—

—

(2 539 )

(2 539 )

STANJE NA DAN 31. 12. 2017

STANJE NA DAN 31. 12. 2017

29 367

29 367

27 090

27 090

2 277

2 277

(5 508 )

(5 508 )

—

—

206

206

(3 025 )

(3 025 )

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM ERS (9)

POJASNILA K RAČUNOVODSKIM IZKAZOM ERS

9

1.   POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE

POMEMBNE RAČUNOVODSKE USMERITVE

1.1   RAČUNOVODSKA NAČELA

RAČUNOVODSKA NAČELA

Namen računovodskih izkazov je zagotoviti podatke o finančnem stanju, uspešnosti in denarnih tokovih določenega subjekta, ki so koristni za širok krog uporabnikov.

Splošna izhodišča (tj. računovodska načela), ki se uporabijo pri pripravi računovodskih izkazov, so določena v računovodskem pravilu EU št. 1 „Računovodski izkazi“ in so enaka tistim, ki so opisana v MRSJS 1: pošteno predstavljanje, računovodenje na podlagi nastanka poslovnega dogodka, časovna neomejenost delovanja, doslednost predstavljanja, pomembnost, združevanje, pobotanje in primerjalne informacije. Kvalitativne značilnosti finančnega poročanja so ustreznost, pošteno predstavljanje (zanesljivost), razumljivost, pravočasnost, primerljivost in preverljivost.

1.2   PODLAGA ZA PRIPRAVO

PODLAGA ZA PRIPRAVO

1.2.1   Obdobje poročanja

Računovodski izkazi so prikazani na letni osnovi. Obračunsko leto se začne 1. januarja in konča 31. decembra.

1.2.2   Valuta in osnova za preračunavanje

Zaključni račun je predstavljen v milijonih eurov, saj je euro funkcijska valuta in valuta poročanja ERS. Posli v tujih valutah se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na dan teh poslov. Pozitivne in negativne tečajne razlike, ki nastanejo pri poravnavi poslov v tujih valutah ter preračunavanju denarnih sredstev in obveznosti, izraženih v tujih valutah, po deviznih tečajih ob koncu leta, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha. Drugačne metode preračunavanja se uporabljajo za opredmetena osnovna sredstva in neopredmetena sredstva, ki ohranijo svojo vrednost v eurih na dan, ko so bila nabavljena.

Stanja denarnih sredstev in obveznosti ob koncu leta, izražena v tujih valutah, se izrazijo v eurih po deviznih tečajih Evropske centralne banke, ki veljajo na dan 31. decembra.

Devizni tečaj eura

Devizni tečaj eura

| Valuta | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 | Valuta | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 | PLN | 4,177 | 4,4103 |
| CZK | 25,5350 | 27,0210 | RON | 4,6585 | 4,5390 |
| DKK | 7,4449 | 7,4344 | SEK | 9,8438 | 9,5525 |
| GBP | 0,8872 | 0,8562 | CHF | 1,1702 | 1,0739 |
| HRK | 7,4400 | 7,5597 | JPY | 135,01 | 123,4000 |
| HUF | 310,3300 | 309,8300 | USD | 1,1993 | 1,0541 |

Valuta

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Valuta

31. 12. 2017

31. 12. 2016

BGN

BGN

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

PLN

PLN

4,177

4,177

4,4103

4,4103

CZK

CZK

25,5350

25,5350

27,0210

27,0210

RON

RON

4,6585

4,6585

4,5390

4,5390

DKK

DKK

7,4449

7,4449

7,4344

7,4344

SEK

SEK

9,8438

9,8438

9,5525

9,5525

GBP

GBP

0,8872

0,8872

0,8562

0,8562

CHF

CHF

1,1702

1,1702

1,0739

1,0739

HRK

HRK

7,4400

7,4400

7,5597

7,5597

JPY

JPY

135,01

135,01

123,4000

123,4000

HUF

HUF

310,3300

310,3300

309,8300

309,8300

USD

USD

1,1993

1,1993

1,0541

1,0541

1.2.3   Uporaba ocen

Računovodski izkazi v skladu s standardi MRSJS in splošno sprejetimi računovodskimi načeli nujno vključujejo zneske, ki temeljijo na ocenah in predpostavkah vodstva na podlagi najzanesljivejših razpoložljivih podatkov. Pomembne ocene vključujejo med drugim aktivne in pasivne časovne razmejitve, rezervacije, finančno tveganje v zvezi s terjatvami, pogojna sredstva in obveznosti ter stopnjo oslabitve sredstev. Dejanski rezultati se lahko razlikujejo od navedenih ocen.

Smiselne ocene so bistven del pripravljanja računovodskih izkazov in ne zmanjšujejo njihove zanesljivosti. Oceno je morda treba spremeniti, če se spremenijo okoliščine, na katerih je ocena temeljila, ali če se pridobijo nove informacije ali več izkušenj. Narava spremembe ocene je taka, da ni vezana na pretekla obdobja in se ne šteje za popravek napak. Učinek spremembe računovodske ocene se pripozna v presežku ali primanjkljaju v obdobjih, v katerih postane znan.

1.3   BILANCA STANJA

BILANCA STANJA

1.3.1   Finančna sredstva

Finančna sredstva so razvrščena v naslednje kategorije: finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj; posojila in terjatve; finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo in za prodajo razpoložljiva finančna sredstva. Razvrstitev finančnih instrumentov se določi ob začetnem pripoznanju in se ponovno ovrednoti ob vsakem datumu bilance stanja.

(i)   Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj

Finančno sredstvo se v to kategorijo razvrsti, če se pridobi predvsem za namene kratkoročne prodaje ali če tako določi subjekt. V to kategorijo so razvrščeni tudi izvedeni finančni instrumenti. Sredstva iz te kategorije so razvrščena kot gibljiva sredstva, če se zanje pričakuje, da bodo odtujena v 12 mesecih od datuma bilance stanja. V tem proračunskem letu subjekt ni imel nobenih naložb iz te kategorije.

(ii)   Posojila in terjatve

Posojila in terjatve

Posojila in terjatve so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili, ki ne kotirajo na delujočem trgu. Nastanejo, ko subjekt zagotovi denarna sredstva, blago ali storitve neposredno dolžniku brez namena trgovanja s terjatvijo. Vključena so v stalna sredstva, razen kadar je zapadlost v 12 mesecih od datuma bilance stanja. Posojila in terjatve vključujejo vezane vloge s prvotno zapadlostjo več kot tri mesece.

(iii)   Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo

Finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so neizvedena finančna sredstva z določenimi ali določljivimi plačili in določeno zapadlostjo v plačilo, ki jih subjekt namerava in zmore posedovati do zapadlosti. V tem proračunskem letu subjekt ni imel nobenih naložb iz te kategorije.

(iv)   Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so neizvedena finančna sredstva, ki so označena za v to kategorijo ali niso razvrščena v nobeno drugo kategorijo. Glede na časovno obdobje, v katerem jih namerava subjekt imeti v posesti, kar je običajno do datuma zapadlosti, so razvrščena kot kratkoročna ali nekratkoročna sredstva.

Začetno pripoznanje in merjenje

Začetno pripoznanje in merjenje

Nakup in prodaja finančnih sredstev po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, finančnih naložb v posesti do zapadlosti v plačilo in za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev se pripoznata na datum trgovanja, tj. datum, na katerega se subjekt zaveže, da bo kupil ali prodal sredstvo. Denarni ustrezniki, posojila in vezane vloge se pripoznajo na datum poravnave. Finančni instrumenti se na začetku pripoznajo po pošteni vrednosti. Za vsa finančna sredstva, ki niso izkazana po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj, se stroški posla dodajo pošteni vrednosti ob začetnem pripoznanju.

Pripoznanje finančnih instrumentov se odpravi, kadar pravice do prejemanja denarnih tokov od naložb potečejo ali je subjekt prenesel večino vseh tveganj in koristi, povezanih z lastništvom, na drugo stranko.

Poznejše merjenje

Poznejše merjenje

Finančna sredstva po pošteni vrednosti skozi presežek ali primanjkljaj so pozneje izkazana po pošteni vrednosti, pri čemer so dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti, vključeni v izkaz finančnega uspeha v obdobju, v katerem so nastali.

Posojila in terjatve ter finančne naložbe v posesti do zapadlosti v plačilo so izkazane po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti.

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so pozneje izkazana po pošteni vrednosti. Dobički in izgube, ki izhajajo iz sprememb poštene vrednosti, se pripoznajo v rezervi za pošteno vrednost. Obresti na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva, izračunane po metodi efektivnih obresti, se pripoznajo v izkazu finančnega uspeha.

Subjekt ob vsakem datumu bilance stanja oceni, ali obstajajo nepristranski dokazi, da je finančno sredstvo oslabljeno, in ali bi bilo treba v izkazu finančnega uspeha izkazati izgubo zaradi oslabitve.

1.3.2   Zneski predhodnega financiranja

Predhodno financiranje je plačilo, katerega namen je upravičencu zagotoviti denarni predujem, tj. likvidna sredstva. Lahko je razdeljeno na več plačil v obdobju, ki je določeno v dani pogodbi, sklepu, sporazumu ali temeljnem pravnem aktu. Likvidna sredstva ali predujem se porabijo za namen, za katerega so bila zagotovljena, v obdobju, določenem v sporazumu, ali se povrnejo. Če upravičenec nima upravičenih odhodkov, mora predujem v okviru predhodnega financiranja vrniti subjektu. Znesek predhodnega financiranja se lahko (delno ali v celoti) zmanjša s priznanjem upravičenih stroškov (ki so priznani kot odhodki).

Predhodno financiranje se na datume poznejših bilanc stanja meri po prvotno pripoznanem znesku v bilanci stanja, zmanjšanem za upravičene odhodke (vključno z ocenjenimi zneski, kjer je to potrebno), ki nastanejo v danem obdobju.

1.3.3   Terjatve in izterljivi zneski

Ker računovodska pravila EU zahtevajo ločeno predstavitev menjalnih in nemenjalnih poslov, so v računovodskih izkazih terjatve opredeljene, kot da izhajajo iz menjalnih poslov, izterljivi zneski pa iz nemenjalnih poslov (če subjekt prejme vrednost od drugega subjekta, ne da bi v zameno dal približno enako vrednost).

Terjatve iz menjalnih poslov ustrezajo opredelitvi finančnih instrumentov in so zato razvrščene kot posojila in terjatve ter se temu ustrezno merijo (glej 1.3.1 above).

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov so izkazani po prvotnem znesku (popravljenem za obresti in kazni), zmanjšanem za odpis zaradi oslabitve. Odpis zaradi oslabitve se ugotovi, kadar obstaja nepristranski dokaz, da subjekt ne bo mogel izterjati vseh zapadlih zneskov po prvotnih pogojih za izterljive zneske. Znesek odpisa je razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in njegovo nadomestljivo vrednostjo. Znesek odpisa se pripozna v izkazu finančnega uspeha.

1.3.4   Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki so finančni instrumenti ter zajemajo gotovino v blagajni, bančne vloge na odpoklic ali kratkoročne vloge ter druge kratkoročne visoko likvidne naložbe s prvotno zapadlostjo treh mesecev ali manj.

1.3.5   Rezervacije

Rezervacije se pripoznajo, kadar ima subjekt sedanjo pravno ali posredno obvezo do tretjih oseb zaradi preteklih dogodkov, kadar je verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odliv sredstev, in kadar se lahko znesek zanesljivo oceni. Rezervacije se ne pripoznavajo za izgube iz prihodnjega poslovanja. Znesek rezervacij je najboljša ocena odhodkov, ki bodo po pričakovanjih potrebni za poravnavo sedanje obveze na datum poročanja. Kadar rezervacija zajema večje število postavk, se obveza oceni z ovrednotenjem vseh možnih izidov glede na z njimi povezane verjetnosti (metoda „pričakovane vrednosti“).

1.3.6   Obveznosti iz poslovanja

V obveznosti so vključeni tako zneski, povezani z menjalnimi posli, kot je nabava blaga ali storitev, kot tudi nemenjalnimi posli, npr. zahtevki za povračilo stroškov upravičencev do nepovratnih sredstev ali drugih sredstev EU.

Kadar upravičenci prejemajo nepovratna ali druga sredstva, se zahtevki za povračilo stroškov izkažejo kot obveznosti iz poslovanja za zahtevani znesek, ko je prejet zahtevek za povračilo stroškov. Po preveritvi in priznanju upravičenih stroškov pa se obveznosti iz poslovanja vrednotijo po priznanem in upravičenem znesku.

Obveznosti iz poslovanja, ki izhajajo iz nabave blaga in storitev, se pripoznajo ob prejemu računa za prvotni znesek, ustrezni odhodki pa se vknjižijo v računovodske izkaze, ko je blago dobavljeno oziroma so storitve opravljene ter jih subjekt sprejme.

1.3.7   Aktivne in pasivne časovne razmejitve

Posli in dogodki se pripoznajo v računovodskih izkazih v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu leta, če račun še ni izdan, subjekt pa je že opravil zadevno storitev ali dobavil zadevno blago oziroma obstaja pogodbeni sporazum (npr. na podlagi sklicevanja na pogodbo), se v računovodskih izkazih pripoznajo ustrezni prehodno nezaračunani prihodki. Poleg tega se ob koncu leta, če je račun izdan, zadevne storitve pa še niso bile opravljene oziroma zadevno blago ni bilo dobavljeno, prihodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju.

Tudi odhodki se obračunajo v obdobju, na katero se nanašajo. Ob koncu obračunskega obdobja se vnaprej vračunani odhodki pripoznajo na podlagi ocenjenega zneska obveznosti prenosa za zadevno obdobje. Kratkoročno vnaprej vračunani odhodki se izračunajo v skladu s podrobnimi operativnimi in praktičnimi smernicami, ki jih je izdal računovodja in katerih namen je zagotavljati, da računovodski izkazi prikazujejo natančno sliko gospodarskih in drugih dogodkov, ki naj bi jih predstavljali. Po analogiji, če so bile storitve, ki še niso bile opravljene, ali blago, ki še ni bilo dobavljeno, plačani vnaprej, se odhodki odložijo in pripoznajo v poznejšem obračunskem obdobju.

1.4   IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

1.4.1   Prihodki

Prihodki zajemajo bruto pritoke gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti, ki jih je subjekt prejel in so mu dolgovani, kar predstavlja povečanje neto sredstev, razen povečanj, povezanih s prispevki lastnikov.

Glede na vrsto osnovnih transakcij v izkazu finančnega uspeha, se ločuje med:

(i)   Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov so davki in transferji, ker prenosnik zagotovi sredstva prejemniku, ne da bi prejemnik v zameno neposredno zagotovil približno enako vrednost.

Transferji so pritoki prihodnjih gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti iz nemenjalnih poslov, ki niso davki. Subjekt pripozna sredstvo v zvezi s transferji, če subjekt obvladuje vire zaradi preteklega dogodka (transferja) in pričakuje, da bo od teh virov prejel prihodnje gospodarske koristi ali storitvene zmožnosti, ter če je mogoče zanesljivo izmeriti pošteno vrednost. Pritok sredstev iz nemenjalnega posla, pripoznan kot sredstvo (tj. denar), se tudi pripozna kot prihodek, razen če ima subjekt sedanjo obvezo glede navedenega transferja (pogoj), ki jo je treba izpolniti, preden se sme prihodek pripoznati. Dokler pogoj ni izpolnjen, se prihodek odloži in pripozna kot obveznost (prejeto predhodno financiranje).

(ii)   Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki od prodaje blaga in storitev se pripoznajo, ko se večina tveganj in koristi, povezanih z lastništvom blaga, prenese na kupca. Prihodki, povezani s poslom, ki vključuje opravljanje storitev, se pripoznajo glede na stopnjo dokončanosti posla na datum poročanja.

1.4.2   Odhodki

Odhodki so zmanjšanja gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti v obdobju poročanja, in sicer v obliki odlivov ali porabe sredstev ali nastanka obveznosti, ki povzročijo zmanjšanja neto sredstev/kapitala. Vključujejo odhodke iz menjalnih poslov in odhodke iz nemenjalnih poslov.

Odhodki iz menjalnih poslov, ki nastanejo pri nabavi blaga in storitev, se pripoznajo, ko so dobave opravljene in jih subjekt sprejme. Vrednotijo se po nabavni vrednosti. Poleg tega se na datum bilance stanja odhodki, povezani s storitvami, zagotovljenimi v danem obdobju, za katero račun še ni bil prejet ali sprejet, pripoznajo v izkazu finančnega uspeha.

Odhodki iz nemenjalnih poslov se nanašajo na transferje na upravičence in so lahko treh vrst: upravičenosti, transferji po pogodbi ter nepovratna sredstva, prispevki in donacije po lastnem preudarku. Transferji se pripoznajo kot odhodki v obdobju, v katerem so nastali dogodki, ki so podlaga za transfer, če obstaja uredba, ki dovoljuje naravo transferja, ali je bila podpisana pogodba, ki dovoljuje transfer, če upravičenec izpolnjuje morebitna merila za upravičenost in če je mogoče zadovoljivo oceniti znesek.

Kadar je prejet zahtevek za plačilo ali povračilo stroškov, ki izpolnjuje merila za pripoznanje, se pripozna kot odhodek za upravičeni znesek. Ob koncu leta se nastali upravičeni odhodki, ki so dolgovani upravičencem, vendar še niso prikazani, ocenijo in izkažejo kot vnaprej vračunani odhodki.

1.5   POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI

POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI

1.5.1   Pogojna sredstva

Pogojno sredstvo je možno sredstvo, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katerega obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom subjekta. Pogojno sredstvo se razkrije, ko je pritok gospodarskih koristi ali storitvenih zmožnosti verjeten.

1.5.2   Pogojne obveznosti

Pogojna obveznost je možna obveznost, ki izhaja iz preteklih dogodkov in katere obstoj se potrdi le, če se pojavi ali ne pojavi eden ali več negotovih prihodnjih dogodkov, ki niso v celoti pod nadzorom subjekta, ali sedanja obveza, ki izhaja iz preteklih dogodkov, vendar se ne pripozna, ker ni verjetno, da bo za poravnavo obveze potreben odtok dejavnikov, ki omogočajo gospodarske koristi ali storitvene zmožnosti, ali, v redkih okoliščinah, ko zneska obveze ni mogoče izmeriti dovolj zanesljivo.

1.6   SOFINANCIRANJE

SOFINANCIRANJE

Prejeti prispevki za sofinanciranje izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov in so prikazani kot obveznosti iz poslovanja do držav članic, držav nečlanic in drugih. ERS mora prispevke uporabiti za zagotavljanje storitev tretjim osebam, v nasprotnem primeru pa mora sredstva (prejete prispevke) vrniti. Neporavnane obveznosti iz poslovanja, ki se nanašajo na sporazume o sofinanciranju, predstavljajo prejete prispevke za sofinanciranje, zmanjšane za nastale odhodke, povezane s projektom. Te obveznosti ne vplivajo na čista sredstva.

Odhodki v zvezi s projekti sofinanciranja se pripoznajo ob nastanku. Ustrezen znesek prispevkov se pripozna kot prihodki iz poslovanja, učinka na poslovni izid za zadevno leto pa ni.

2.   POJASNILA K BILANCI STANJA

POJASNILA K BILANCI STANJA

SREDSTVA

SREDSTVA

2.1   PREDHODNO FINANCIRANJE

PREDHODNO FINANCIRANJE

V pogodbah je pogosto določeno, da se pred začetkom del, dobavo blaga ali opravljanjem storitev izplačajo predujmi. Včasih razporedi plačil v pogodbah predvidevajo izplačila na podlagi poročil o napredku. Predhodno financiranje se običajno izplača v valuti države ali ozemlja, na katerem se izvršuje projekt.

Čas izterljivosti ali uporabe predhodnega financiranja določa, ali se slednje razkrije kot kratkoročno ali nekratkoročno sredstvo iz naslova predhodnega financiranja. Uporaba je določena z zadevnim sporazumom v zvezi s projektom. Vsako vračilo ali poraba, ki zapade v 12 mesecih po datumu poročanja, se razkrije kot kratkoročno predhodno financiranje. Ker je veliko projektov ERS dolgoročne narave, morajo biti z njimi povezani predujmi na razpolago več kot eno leto. Zato so nekateri zneski predhodnega financiranja prikazani kot nekratkoročna sredstva.

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Nekratkoročno predhodno financiranje | 2.1.1 | — | 32 | 221 | 330 | 582 | 409 |
| Kratkoročno predhodno financiranje | 2.1.2 | 1 | 40 | 867 | 610 | 1 518 | 1 372 |
| Skupaj | | 1 | 72 | 1 088 | 939 | 2 100 | 1 781 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31. 12. 2017

31. 12. 2017

31. 12. 2016

31. 12. 2016

Nekratkoročno predhodno financiranje

Nekratkoročno predhodno financiranje

2.1.1

2.1.1

—

—

32

32

221

221

330

330

582

582

409

409

Kratkoročno predhodno financiranje

Kratkoročno predhodno financiranje

2.1.2

2.1.2

1

1

40

40

867

867

610

610

1 518

1 518

1 372

1 372

Skupaj

Skupaj

1

1

72

72

1 088

1 088

939

939

2 100

2 100

1 781

1 781

Povečanje skupnega predhodnega financiranja je posledica zelo visoke stopnje plačil v letu 2017. Leta 2017 se je skupna stopnja neto plačil v primerjavi z letom 2016 povišala za 24 % (glej razpredelnico 2.1 Poročila ERS o finančnem izvrševanju). Stopnja „bruto“ plačil, tj. plačil brez pritokov zaradi nalogov za izterjavo, se je leta 2017 povišala za 25 %.

2.1

To povišanje je v skladu z življenjskim ciklom ERS. 11. ERS se je začel izvajati leta 2015, zato je bilo leto 2017 tretje leto njegovega obstoja. 11. ERS je dosegel zrelost in vrhunec v zvezi z izvajanjem sprejetih ukrepov. Število odprtih pogodb v okviru 11. ERS se je med letoma 2016 in 2017 povečalo s 1 300 na 1 600. V letu 2017 se je vrednost povprečnega zneska, za katerega je bila sklenjena pogodba, v primerjavi z letom 2016 povečala za 51 %. Zato se je leta 2017 stopnja neto plačil v okviru 11. ERS v primerjavi z letom 2016 povišala za 52 % (glej razpredelnico 2.1 Poročila ERS o finančnem izvrševanju). Ker je razmerje med plačili v zvezi z računi in predhodnim financiranjem stabilno (42–44 %), se je zaradi povečanja plačil povišala stopnja predhodnega financiranja.

2.1

Povečanje skupnega predhodnega financiranja je v skladu z zmanjšanjem denarnih sredstev in njihovih ustreznikov (glej pojasnilo 2.4).

2.4

2.1.1   Nekratkoročno predhodno financiranje

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Neposredno upravljanje | 159 | 71 |
| | Izvedli: |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Neposredno upravljanje

Neposredno upravljanje

159

159

71

71

Izvedli:

Izvedli:

| | | Komisija |
| --- | --- | --- |

Komisija

Komisija

105

105

39

39

| | | Izvajalske agencije EU |
| --- | --- | --- |

Izvajalske agencije EU

Izvajalske agencije EU

6

6

4

4

| | | Delegacije EU |
| --- | --- | --- |

Delegacije EU

Delegacije EU

48

48

29

29

Posredno upravljanje

Posredno upravljanje

423

423

338

338

| | Izvedli: |
| --- | --- |

Izvedli:

Izvedli:

| | | EIB in EIS |
| --- | --- | --- |

EIB in EIS

EIB in EIS

166

166

180

180

| | | Mednarodne organizacije |
| --- | --- | --- |

Mednarodne organizacije

Mednarodne organizacije

189

189

87

87

| | | Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve |
| --- | --- | --- |

Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve

Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve

11

11

25

25

| | | Subjekti javnega prava |
| --- | --- | --- |

Subjekti javnega prava

Subjekti javnega prava

37

37

13

13

| | | Tretje države |
| --- | --- | --- |

Tretje države

Tretje države

20

20

34

34

Skupaj

Skupaj

582

582

409

409

2.1.2   Kratkoročno predhodno financiranje

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Predhodno financiranje (bruto) | 2 | 158 | 2 722 | 2 406 | 5 288 | 4 745 |
| Obračunano prek presečnega datuma | (1) | (118) | (1 855 ) | (1 796 ) | (3 770 ) | (3 373 ) |
| Skupaj | 1 | 40 | 867 | 610 | 1 518 | 1 372 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31. 12. 2017

31. 12. 2017

31. 12. 2016

31. 12. 2016

Predhodno financiranje (bruto)

Predhodno financiranje (bruto)

2

2

158

158

2 722

2 722

2 406

2 406

5 288

5 288

4 745

4 745

Obračunano prek presečnega datuma

Obračunano prek presečnega datuma

(1)

(1)

(118)

(118)

(1 855 )

(1 855 )

(1 796 )

(1 796 )

(3 770 )

(3 770 )

(3 373 )

(3 373 )

Skupaj

Skupaj

1

1

40

40

867

867

610

610

1 518

1 518

1 372

1 372

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Neposredno upravljanje | 256 | 246 |
| | Izvedli: |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Neposredno upravljanje

Neposredno upravljanje

256

256

246

246

Izvedli:

Izvedli:

| | | Komisija |
| --- | --- | --- |

Komisija

Komisija

86

86

115

115

| | | Izvajalske agencije EU |
| --- | --- | --- |

Izvajalske agencije EU

Izvajalske agencije EU

10

10

10

10

| | | Delegacije EU |
| --- | --- | --- |

Delegacije EU

Delegacije EU

161

161

122

122

Posredno upravljanje

Posredno upravljanje

1 262

1 262

1 125

1 125

| | Izvedli: |
| --- | --- |

Izvedli:

Izvedli:

| | | EIB in EIS |
| --- | --- | --- |

EIB in EIS

EIB in EIS

345

345

372

372

| | | Mednarodne organizacije |
| --- | --- | --- |

Mednarodne organizacije

Mednarodne organizacije

563

563

432

432

| | | Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve |
| --- | --- | --- |

Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve

Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve

59

59

121

121

| | | Subjekti javnega prava |
| --- | --- | --- |

Subjekti javnega prava

Subjekti javnega prava

108

108

53

53

| | | Tretje države |
| --- | --- | --- |

Tretje države

Tretje države

186

186

148

148

Skupaj

Skupaj

1 518

1 518

1 372

1 372

2.1.3   Jamstva, prejeta v zvezi s predhodnim financiranjem

Za zavarovanje zneskov predhodnega financiranja se oblikujejo jamstva, ki se sprostijo, ko je plačan zadnji zahtevek v okviru projekta. Na dan 31. decembra 2017 je vrednost jamstev, ki jih je ERS prejel v zvezi s predhodnim financiranjem, znašala 54 milijonov EUR (53 milijonov EUR leta 2016).

Večina predhodnega financiranja je izplačana v okviru posrednega upravljanja. V tem primeru upravičenec do jamstva ni ERS, ampak naročnik. Čeprav ERS ni upravičenec, so njegova sredstva zavarovana z navedenimi jamstvi. Leta 2017 je vrednost navedenih jamstev znašala 577 milijonov EUR.

2.2   PRISPEVKI ZA SKRBNIŠKI SKLAD

PRISPEVKI ZA SKRBNIŠKI SKLAD

Ta postavka zajema znesek, plačan v obliki prispevkov skrbniškemu skladu EU Bêkou in skrbniškemu skladu EU za Afriko. Navedeni so zneski prispevkov brez stroškov, nastalih skrbniškima skladoma in pripisljivih ERS.

Prispevke skrbniškega sklada izvršuje ERS v okviru neposrednega upravljanja.

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Skrbniška sklada | Čisti prispevek na dan 31. 12. 2016 | Prispevki, plačani leta 2017 | Dodelitev neto stroškov skrbniškega sklada 2017 | Čisti prispevek na dan 31. 12. 2017 |
| Afrika | 72 | 180 | (104) | 148 |
| Bêkou | 26 | — | (10) | 16 |
| Skupaj | 98 | 180 | (114) | 163 |

(v milijonih EUR)

Skrbniška sklada

Čisti prispevek na dan 31. 12. 2016

Prispevki, plačani leta 2017

Dodelitev neto stroškov skrbniškega sklada 2017

Čisti prispevek na dan 31. 12. 2017

Afrika

Afrika

72

72

180

180

(104)

(104)

148

148

Bêkou

Bêkou

26

26

—

—

(10)

(10)

16

16

Skupaj

Skupaj

98

98

180

180

(114)

(114)

163

163

Po zagonskem letu 2016 se je obseg dejavnosti skrbniškega sklada EU za Afriko leta 2017 povečal. Stroški sklada so se leta 2017 povišali za skoraj petkrat v primerjavi z letom 2016. Plačila sklada so se v primerjavi s prejšnjim letom podvojila.

2.3   IZTERLJIVI ZNESKI IZ NEMENJALNIH POSLOV IN TERJATVE IZ MENJALNIH POSLOV

IZTERLJIVI ZNESKI IZ NEMENJALNIH POSLOV IN TERJATVE IZ MENJALNIH POSLOV

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov | 2.3.1 | 19 | 62 |
| Terjatve iz menjalnih poslov | 2.3.2 | 73 | 70 |
| Skupaj | | 92 | 132 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

2.3.1

2.3.1

19

19

62

62

Terjatve iz menjalnih poslov

Terjatve iz menjalnih poslov

2.3.2

2.3.2

73

73

70

70

Skupaj

Skupaj

92

92

132

132

2.3.1   Izterljivi zneski iz nemenjalnih poslov

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Države članice | — | — | — | 7 | 7 | 40 |
| Stranke | 2 | 7 | 9 | 1 | 19 | 18 |
| Javni organi | — | 10 | 8 | 2 | 20 | 23 |
| Tretje države | 0 | 1 | 4 | 0 | 6 | 4 |
| Odpis | (2) | (16) | (15) | (1) | (34) | (25) |
| Povezani računi z institucijami EU | — | — | — | 2 | 2 | 2 |
| Skupaj | 0 | 2 | 6 | 11 | 19 | 62 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31. 12. 2017

31. 12. 2017

31. 12. 2016

31. 12. 2016

Države članice

Države članice

—

—

—

—

—

—

7

7

7

7

40

40

Stranke

Stranke

2

2

7

7

9

9

1

1

19

19

18

18

Javni organi

Javni organi

—

—

10

10

8

8

2

2

20

20

23

23

Tretje države

Tretje države

0

0

1

1

4

4

0

0

6

6

4

4

Odpis

Odpis

(2)

(2)

(16)

(16)

(15)

(15)

(1)

(1)

(34)

(34)

(25)

(25)

Povezani računi z institucijami EU

Povezani računi z institucijami EU

—

—

—

—

—

—

2

2

2

2

2

2

Skupaj

Skupaj

0

0

2

2

6

6

11

11

19

19

62

62

Splošno zmanjšanje izterljivih zneskov iz nemenjalnih poslov je predvsem posledica zmanjšanja izterljivih zneskov, ki jih dolgujejo države članice. Na dan 31. decembra 2016 so vključevali redne prispevke in zneske, ki bodo še prejeti kot posledica prilagoditev premostitvenega sklada, ki so bile izravnane s prispevki držav članic v letu 2017.

Na dan 31. decembra 2017 izterljivi zneski držav članic vključujejo neizvedeni finančni popravek, ki bo izveden glede na prvi obrok kapitala Sklada, ki bo vpoklican leta 2018 (glej pojasnilo 2.9.1).

2.9.1

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Države članice | 31. 12. 2017 |
| Češka | 2 |
| Romunija | 1 |
| Madžarska | 1 |
| Irska | 1 |
| Grčija | 1 |
| Drugo | 1 |
| Skupaj | 7 |

(v milijonih EUR)

Države članice

31. 12. 2017

Češka

Češka

2

2

Romunija

Romunija

1

1

Madžarska

Madžarska

1

1

Irska

Irska

1

1

Grčija

Grčija

1

1

Drugo

Drugo

1

1

Skupaj

Skupaj

7

7

2.3.2   Terjatve iz menjalnih poslov

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Prehodno nezaračunani prihodki | — | 63 | 11 | — | 74 | 70 |
| Povezani računi med ERS | 189 | 88 | 3 555 | (3 833 ) | (0) | (0) |
| Skupaj | 189 | 151 | 3 566 | (3 833 ) | 73 | 70 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31. 12. 2017

31. 12. 2017

31. 12. 2016

31. 12. 2016

Prehodno nezaračunani prihodki

Prehodno nezaračunani prihodki

—

—

63

63

11

11

—

—

74

74

70

70

Povezani računi med ERS

Povezani računi med ERS

189

189

88

88

3 555

3 555

(3 833 )

(3 833 )

(0)

(0)

(0)

(0)

Skupaj

Skupaj

189

189

151

151

3 566

3 566

(3 833 )

(3 833 )

73

73

70

70

V predhodno nezaračunane prihodke so vključeni predvsem zneski natečenih obresti na zneske predhodnega financiranja, povezanega s projekti (63 milijonov EUR) in skrbniškim skladom EU za Afriko (11 milijonov EUR).

Zaradi večje učinkovitosti je 11. ERS dodeljena ena sama zakladnica, ki zajema vse ERS (10); to ima za posledico posle med različnimi ERS, ki se izravnajo v povezanih računih med različnimi bilancami stanja ERS.

10

Povezani računi so predstavljeni samo v posameznih ERS. Skupni znesek povezanih računov je nič.

2.4   DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI (11)

DENARNA SREDSTVA IN NJIHOVI USTREZNIKI

11

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Posebni računi: | | | | | | |
| Finančne institucije držav članic | — | — | — | 105 | 105 | 292 |
| Tekoči računi: | | | | | | |
| Poslovne banke | — | — | — | 242 | 242 | 389 |
| Skupaj | — | — | — | 347 | 347 | 680 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31. 12. 2017

31. 12. 2017

31. 12. 2016

31. 12. 2016

Posebni računi:

Posebni računi:

Finančne institucije držav članic

Finančne institucije držav članic

—

—

—

105

105

105

105

292

292

Tekoči računi:

Tekoči računi:

Poslovne banke

Poslovne banke

—

—

—

242

242

242

242

389

389

Skupaj

Skupaj

—

—

—

347

347

347

347

680

680

Skupno zmanjšanje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov je predvsem posledica izjemno visoke stopnje plačil v letu 2017. Leta 2017 se je skupna stopnja neto plačil v primerjavi z letom 2016 povišala za 24 % (glej razpredelnico 2.1 Poročila ERS o finančnem izvrševanju). Stopnja „bruto“ plačil, tj. plačil brez pritokov zaradi nalogov za izterjavo, se je leta 2017 povišala za 25 %.

2.1

Povečanje plačil je v skladu z življenjskim ciklom ERS. 11. ERS se je začel izvajati leta 2015, leto 2017 pa je bilo tretje leto njegovega obstoja. 11. ERS je dosegel zrelost in vrhunec v zvezi z izvajanjem sprejetih ukrepov. Število odprtih pogodb v okviru 11. ERS se je med letoma 2016 in 2017 povečalo s 1 300 na 1 600. Leta 2017 se je stopnja neto plačil v okviru 11. ERS v primerjavi z letom 2016 povišala za 52 % (glej razpredelnico 2.1 Poročila ERS o finančnem izvrševanju).

2.1

Zaradi izboljšanja predstavitve zaključnega računa za leto 2017 je bila pregledana razvrstitev finančnih institucij in bank. Primerjalni podatki za leto 2016 so razkriti temu ustrezno.

OBVEZNOSTI

OBVEZNOSTI

2.5   REZERVACIJE

REZERVACIJE

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Rezervacije | — | — | — | 4 | 4 | 4 |
| Skupaj | — | — | — | 4 | 4 | 4 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31. 12. 2017

31. 12. 2017

31. 12. 2016

31. 12. 2016

Rezervacije

Rezervacije

—

—

—

—

4

4

4

4

4

4

Skupaj

Skupaj

—

—

—

—

4

4

4

4

4

4

Rezervacija je najboljša ocena verjetnega zneska, ki ga bo treba plačati iz ERS za financiranje urejenega zaprtja Centra za razvoj podjetništva (CRP), ki ga je s sklepom sprejel Odbor veleposlanikov AKP-EU (Sklep št. 4/2014 z dne 23. oktobra 2014).

Znesek vključuje sodne zadeve (1,2 milijona EUR) v zvezi s CRP in preostale pričakovane stroške pasivne faze (npr. preostale administrativne naloge, preostale pravdne postopke, arhiviranje itd.), ki se je začela 31. decembra 2016 (glej pojasnilo 4.2.2). Doslej v zvezi s pasivno fazo še niso nastali stroški.

4.2.2

2.6   FINANČNE OBVEZNOSTI

FINANČNE OBVEZNOSTI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Sofinanciranje – obveznosti iz poslovanja | — | — | 7 | 7 | 14 | 6 |
| Skupaj | — | — | 7 | 7 | 14 | 6 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31. 12. 2017

31. 12. 2017

31. 12. 2016

31. 12. 2016

Sofinanciranje – obveznosti iz poslovanja

Sofinanciranje – obveznosti iz poslovanja

—

—

7

7

7

7

14

14

6

6

Skupaj

Skupaj

—

—

7

7

7

7

14

14

6

6

Sprememba skupnih obveznosti sofinanciranja je pojasnjena v pojasnilu 2.7.2.1.

2.7.2.1

2.7   OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA

OBVEZNOSTI IZ POSLOVANJA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Kratkoročne obveznosti iz poslovanja | 2.7.1 | 0 | 13 | 114 | 235 | 361 | 222 |
| Razne obveznosti iz poslovanja | 2.7.2 | — | (0) | 20 | 182 | 202 | 327 |
| Skupaj | | 0 | 13 | 133 | 417 | 563 | 549 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31. 12. 2017

31. 12. 2017

31. 12. 2016

31. 12. 2016

Kratkoročne obveznosti iz poslovanja

Kratkoročne obveznosti iz poslovanja

2.7.1

2.7.1

0

0

13

13

114

114

235

235

361

361

222

222

Razne obveznosti iz poslovanja

Razne obveznosti iz poslovanja

2.7.2

2.7.2

—

—

(0)

(0)

20

20

182

182

202

202

327

327

Skupaj

Skupaj

0

0

13

13

133

133

417

417

563

563

549

549

2.7.1   Kratkoročne obveznosti iz poslovanja

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Dobavitelji | | 0 | 9 | 85 | 40 | 133 | 98 |
| Države članice | | — | — | 0 | 12 | 12 | 0 |
| Tretje države | | 0 | (0) | 15 | 131 | 146 | 91 |
| Javni organi | | — | 3 | 10 | 70 | 83 | 32 |
| Druge kratkoročne obveznosti iz poslovanja | | 0 | 1 | 4 | (18) | (13) | 1 |
| Skupaj | | 0 | 13 | 114 | 235 | 361 | 222 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31. 12. 2017

31. 12. 2017

31. 12. 2016

31. 12. 2016

Dobavitelji

Dobavitelji

0

0

9

9

85

85

40

40

133

133

98

98

Države članice

Države članice

—

—

—

—

0

0

12

12

12

12

0

0

Tretje države

Tretje države

0

0

(0)

(0)

15

15

131

131

146

146

91

91

Javni organi

Javni organi

—

—

3

3

10

10

70

70

83

83

32

32

Druge kratkoročne obveznosti iz poslovanja

Druge kratkoročne obveznosti iz poslovanja

0

0

1

1

4

4

(18)

(18)

(13)

(13)

1

1

Skupaj

Skupaj

0

0

13

13

114

114

235

235

361

361

222

222

Obveznosti iz poslovanja vključujejo izkaze stroškov, ki jih ERS prejme v zvezi z dejavnostmi, za katere se dodeljujejo nepovratna sredstva. V zahtevanem znesku se knjižijo takoj po prejetju zahtevka. Enak postopek se uporablja za račune in dobropise, prejete v okviru dejavnosti javnega naročanja. Zadevni zahtevki za povračilo stroškov so bili upoštevani pri postopkih (časovnega preseka) ob koncu leta. Na podlagi presečnih podatkov so bili ocenjeni upravičeni zneski pripoznani v izkazu finančnega uspeha. Neupravičeni zneski so razkriti kot druge kratkoročne obveznosti iz poslovanja.

Obveznosti iz poslovanja držav članic pomenijo neizvedeni finančni popravek, ki bo odštet od prvega obroka kapitala Sklada, ki bo vpoklican leta 2018 (glej pojasnilo 2.9.1). Ta postavka vključuje zneske, dolgovane Franciji (10 milijonov EUR), Nizozemski (1 milijon EUR) in Avstriji (1 milijon EUR).

2.9.1

2.7.2   Razne obveznosti iz poslovanja

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje | 2.7.2.1 | — | — | 22 | 6 | 28 | 64 |
| Odloženi prispevki h kapitalu Sklada | 2.7.2.2 | — | — | — | 173 | 173 | 261 |
| Druge razne obveznosti iz poslovanja | | — | — | — | 1 | 1 | 2 |
| Skupaj | | — | — | 22 | 179 | 202 | 327 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31. 12. 2017

31. 12. 2017

31. 12. 2016

31. 12. 2016

Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje

Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje

2.7.2.1

2.7.2.1

—

—

—

—

22

22

6

6

28

28

64

64

Odloženi prispevki h kapitalu Sklada

Odloženi prispevki h kapitalu Sklada

2.7.2.2

2.7.2.2

—

—

—

—

—

—

173

173

173

173

261

261

Druge razne obveznosti iz poslovanja

Druge razne obveznosti iz poslovanja

—

—

—

—

—

—

1

1

1

1

2

2

Skupaj

Skupaj

—

—

—

—

22

22

179

179

202

202

327

327

2.7.2.1   Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje

Obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje

Razčlenitev nekratkoročnih in kratkoročnih obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje po državah članicah je povzeta v spodnji razpredelnici:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Nekratkoročno sofinanciranje | | | | | | |
| Belgija | — | — | 0 | 1 | 2 | 2 |
| Danska | — | — | — | 0 | 0 | 0 |
| Francija | — | — | 4 | — | 4 | — |
| Nemčija | — | — | — | — | — | 0 |
| Švedska | — | — | 1 | 2 | 3 | 2 |
| Združeno kraljestvo | — | — | 1 | — | 1 | 1 |
| Kanada | — | — | — | — | — | 0 |
| Avstralija | — | — | 0 | — | 0 | — |
| USAID | — | — | — | 4 | 4 | — |
| | — | — | 7 | 7 | 14 | 6 |
| Kratkoročno sofinanciranje | | | | | | |
| Belgija | — | — | 4 | (1) | 3 | 4 |
| Danska | — | — | (1) | 1 | (0) | 1 |
| Francija | — | — | 12 | — | 12 | 37 |
| Nemčija | — | — | 0 | — | 0 | 1 |
| Nizozemska | — | — | 0 | — | 0 | 1 |
| Španija | — | — | 1 | — | 1 | 3 |
| Švedska | — | — | 5 | 0 | 5 | 7 |
| Združeno kraljestvo | — | — | 1 | 3 | 4 | 11 |
| Kanada | — | — | 0 | — | 0 | 0 |
| USAID | — | — | — | 2 | 2 | — |
| | — | — | 22 | 6 | 28 | 64 |
| Skupaj | — | — | 29 | 13 | 42 | 70 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31. 12. 2017

31. 12. 2017

31. 12. 2016

31. 12. 2016

Nekratkoročno sofinanciranje

Nekratkoročno sofinanciranje

Belgija

Belgija

—

—

0

0

1

1

2

2

2

2

Danska

Danska

—

—

—

—

0

0

0

0

0

0

Francija

Francija

—

—

4

4

—

4

4

—

—

Nemčija

Nemčija

—

—

—

—

—

—

—

0

0

Švedska

Švedska

—

—

1

1

2

2

3

3

2

2

Združeno kraljestvo

Združeno kraljestvo

—

—

1

1

—

1

1

1

1

Kanada

Kanada

—

—

—

—

—

—

—

0

0

Avstralija

Avstralija

—

—

0

0

—

—

0

0

—

—

USAID

USAID

—

—

—

—

4

4

4

4

—

—

—

—

—

—

7

7

7

7

14

14

6

6

Kratkoročno sofinanciranje

Kratkoročno sofinanciranje

Belgija

Belgija

—

—

—

—

4

4

(1)

(1)

3

3

4

4

Danska

Danska

—

—

—

—

(1)

(1)

1

1

(0)

(0)

1

1

Francija

Francija

—

—

—

—

12

12

—

—

12

12

37

37

Nemčija

Nemčija

—

—

—

—

0

0

—

—

0

0

1

1

Nizozemska

Nizozemska

—

—

—

—

0

0

—

—

0

0

1

1

Španija

Španija

—

—

—

—

1

1

—

—

1

1

3

3

Švedska

Švedska

—

—

—

—

5

5

0

0

5

5

7

7

Združeno kraljestvo

Združeno kraljestvo

—

—

—

—

1

1

3

3

4

4

11

11

Kanada

Kanada

—

—

—

—

0

0

—

—

0

0

0

0

USAID

USAID

—

—

—

—

—

—

2

2

2

2

—

—

—

—

—

—

22

22

6

6

28

28

64

64

Skupaj

Skupaj

—

—

—

—

29

29

13

13

42

42

70

70

Skupne nekratkoročne in kratkoročne obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje so se v primerjavi s prejšnjim obdobjem poročanja zmanjšale za 28 milijonov EUR.

V letu 2017 so bili prejeti novi prispevki za sofinanciranje s strani USAID (7 milijonov EUR), Združenega kraljestva (5 milijonov EUR) in Švedske (2 milijona EUR).

Skupne obveznosti iz poslovanja za sofinanciranje so se zmanjšale za 42 milijonov EUR zaradi pripoznanja prihodkov in odhodkov, povezanih s sofinanciranimi projekti (glej pojasnili 3.1.1 in 3.4).

3.1.1

3.4

2.7.2.2   Odloženi prispevki h kapitalu Sklada

Odloženi prispevki h kapitalu Sklada

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Združeno kraljestvo | — | — | — | 170 | 170 | 252 |
| Litva | — | — | — | 2 | 2 | — |
| Madžarska | — | — | — | — | — | 9 |
| Skupaj | — | — | — | 173 | 173 | 261 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31. 12. 2017

31. 12. 2017

31. 12. 2016

31. 12. 2016

Združeno kraljestvo

Združeno kraljestvo

—

—

—

—

—

—

170

170

170

170

252

252

Litva

Litva

—

—

—

—

—

—

2

2

2

2

—

—

Madžarska

Madžarska

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9

9

Skupaj

Skupaj

—

—

—

—

—

—

173

173

173

173

261

261

Ta postavka se v celoti nanaša na vnaprej plačane prispevke držav članic za leto 2018.

2.8   PASIVNE ČASOVNE RAZMEJITVE

PASIVNE ČASOVNE RAZMEJITVE

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Vnaprej vračunani stroški | 0 | 76 | 517 | 137 | 730 | 770 |
| Druge časovne razmejitve | — | — | — | 3 | 3 | 6 |
| Skupaj | 0 | 76 | 517 | 140 | 733 | 776 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31. 12. 2017

31. 12. 2017

31. 12. 2016

31. 12. 2016

Vnaprej vračunani stroški

Vnaprej vračunani stroški

0

0

76

76

517

517

137

137

730

730

770

770

Druge časovne razmejitve

Druge časovne razmejitve

—

—

—

—

—

—

3

3

3

3

6

6

Skupaj

Skupaj

0

0

76

76

517

517

140

140

733

733

776

776

Vnaprej vračunani stroški zajemajo ocenjene odhodke iz poslovanja za tekoče ali končane pogodbe brez potrjenih zahtevkov za povračilo stroškov, pri čemer so bili upravičeni odhodki, nastali upravičencem ERS, za leto 2017 ocenjeni na podlagi najboljših razpoložljivih informacij o obstoječih pogodbah. Delež ocenjenih vnaprej vračunanih stroškov, ki se nanaša na plačano predhodno financiranje, je bil evidentiran kot zmanjšanje zneskov predhodnega financiranja (glej pojasnilo 2.1).

2.1

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

2.9   KAPITAL SKLADA

KAPITAL SKLADA

2.9.1   Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | Skupaj |
| Kapital Sklada | 12 164 | 10 973 | 20 960 | 29 367 | 73 464 |
| Nevpoklicani kapital Sklada | — | — | (1 773 ) | (29 367 ) | (31 140 ) |
| Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2016 | 12 164 | 10 973 | 19 187 | — | 42 323 |
| | | | | | |
| Kapital Sklada | 12 164 | 10 773 | 20 960 | 29 367 | 73 264 |
| Nevpoklicani kapital Sklada | — | — | — | (27 090 ) | (27 090 ) |
| Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2017 | 12 164 | 10 773 | 20 960 | 2 277 | 46 173 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

Skupaj

Skupaj

Kapital Sklada

Kapital Sklada

12 164

12 164

10 973

10 973

20 960

20 960

29 367

29 367

73 464

73 464

Nevpoklicani kapital Sklada

Nevpoklicani kapital Sklada

—

—

—

—

(1 773 )

(1 773 )

(29 367 )

(29 367 )

(31 140 )

(31 140 )

Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2016

Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2016

12 164

12 164

10 973

10 973

19 187

19 187

—

—

42 323

42 323

Kapital Sklada

Kapital Sklada

12 164

12 164

10 773

10 773

20 960

20 960

29 367

29 367

73 264

73 264

Nevpoklicani kapital Sklada

Nevpoklicani kapital Sklada

—

—

—

—

—

—

(27 090 )

(27 090 )

(27 090 )

(27 090 )

Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2017

Vpoklicani kapital Sklada na dan 31. 12. 2017

12 164

12 164

10 773

10 773

20 960

20 960

2 277

2 277

46 173

46 173

Kapital Sklada je skupni znesek prispevkov držav članic za ustrezni ERS, kakor je določeno v vsakem od notranjih sporazumov. Nevpoklicana sredstva so začetne dodelitve, ki še niso bile vpoklicane od držav članic.

Vpoklicani kapital Sklada je znesek začetnih dodelitev, ki je bil vpoklican za prenos s strani držav članic na zakladniške račune (glej pojasnilo 2.9.2 v nadaljevanju).

2.9.2

V skladu s Sklepom Sveta (EU) 2017/1206 (12) se prispevki držav članic iz Notranjega sporazuma za 8. in 9. ERS ustrezno zmanjšajo za znesek v višini 200 milijonov EUR iz sredstev, prerazporejenih v okviru 8. in 9. ERS. Ker so bila sredstva, sproščena v okviru 8. ERS, že skoraj v celoti prerazporejena v druge ERS, je bil znesek v višini 200 milijonov EUR odštet od kapitala 9. ERS.

12

Vračila, nastala zaradi tega zmanjšanja, so bila izravnana po dodatnem vpoklicu sredstev v okviru 11. ERS. Posledica tega je bil finančni popravek. Finančni popravek se lahko izvede pri tretjem obroku leta 2017 in/ali prvem obroku leta 2018. Neizvedeni finančni popravek je bil razkrit bodisi kot terjatev do držav članic bodisi obveznost iz poslovanja držav članic (glej pojasnili 2.3.1 in 2.7.1)

2.3.1

2.7.1

2.9.2   Vpoklicani in nevpoklicani kapital Sklada po državah članicah

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Prispevki – 10. ERS | % | Nevpoklicani kapital na dan 31. 12. 2016 | Kapital, vpoklican v letu 2017 | Nevpoklicani kapital na dan 31. 12. 2017 |
| Avstrija | 2,41 | 43 | (43) | — |
| Belgija | 3,53 | 63 | (63) | — |
| Bolgarija | 0,14 | 2 | (2) | — |
| Ciper | 0,09 | 2 | (2) | — |
| Češka | 0,51 | 9 | (9) | — |
| Danska | 2,00 | 35 | (35) | — |
| Estonija | 0,05 | 1 | (1) | — |
| Finska | 1,47 | 26 | (26) | — |
| Francija | 19,55 | 347 | (347) | — |
| Nemčija | 20,50 | 364 | (364) | — |
| Grčija | 1,47 | 26 | (26) | — |
| Madžarska | 0,55 | 10 | (10) | — |
| Irska | 0,91 | 16 | (16) | — |
| Italija | 12,86 | 228 | (228) | — |
| Latvija | 0,07 | 1 | (1) | — |
| Litva | 0,12 | 2 | (2) | — |
| Luksemburg | 0,27 | 5 | (5) | — |
| Malta | 0,03 | 1 | (1) | — |
| Nizozemska | 4,85 | 86 | (86) | — |
| Poljska | 1,30 | 23 | (23) | — |
| Portugalska | 1,15 | 20 | (20) | — |
| Romunija | 0,37 | 7 | (7) | — |
| Slovaška | 0,21 | 4 | (4) | — |
| Slovenija | 0,18 | 3 | (3) | — |
| Španija | 7,85 | 139 | (139) | — |
| Švedska | 2,74 | 49 | (49) | — |
| Združeno kraljestvo | 14,82 | 263 | (263) | — |
| Skupaj | 100,00 | 1 773 | (1 773 ) | — |

(v milijonih EUR)

Prispevki – 10. ERS

%

Nevpoklicani kapital na dan 31. 12. 2016

Kapital, vpoklican v letu 2017

Nevpoklicani kapital na dan 31. 12. 2017

Avstrija

Avstrija

2,41

2,41

43

43

(43)

(43)

—

—

Belgija

Belgija

3,53

3,53

63

63

(63)

(63)

—

—

Bolgarija

Bolgarija

0,14

0,14

2

2

(2)

(2)

—

—

Ciper

Ciper

0,09

0,09

2

2

(2)

(2)

—

—

Češka

Češka

0,51

0,51

9

9

(9)

(9)

—

—

Danska

Danska

2,00

2,00

35

35

(35)

(35)

—

—

Estonija

Estonija

0,05

0,05

1

1

(1)

(1)

—

—

Finska

Finska

1,47

1,47

26

26

(26)

(26)

—

—

Francija

Francija

19,55

19,55

347

347

(347)

(347)

—

—

Nemčija

Nemčija

20,50

20,50

364

364

(364)

(364)

—

—

Grčija

Grčija

1,47

1,47

26

26

(26)

(26)

—

—

Madžarska

Madžarska

0,55

0,55

10

10

(10)

(10)

—

—

Irska

Irska

0,91

0,91

16

16

(16)

(16)

—

—

Italija

Italija

12,86

12,86

228

228

(228)

(228)

—

—

Latvija

Latvija

0,07

0,07

1

1

(1)

(1)

—

—

Litva

Litva

0,12

0,12

2

2

(2)

(2)

—

—

Luksemburg

Luksemburg

0,27

0,27

5

5

(5)

(5)

—

—

Malta

Malta

0,03

0,03

1

1

(1)

(1)

—

—

Nizozemska

Nizozemska

4,85

4,85

86

86

(86)

(86)

—

—

Poljska

Poljska

1,30

1,30

23

23

(23)

(23)

—

—

Portugalska

Portugalska

1,15

1,15

20

20

(20)

(20)

—

—

Romunija

Romunija

0,37

0,37

7

7

(7)

(7)

—

—

Slovaška

Slovaška

0,21

0,21

4

4

(4)

(4)

—

—

Slovenija

Slovenija

0,18

0,18

3

3

(3)

(3)

—

—

Španija

Španija

7,85

7,85

139

139

(139)

(139)

—

—

Švedska

Švedska

2,74

2,74

49

49

(49)

(49)

—

—

Združeno kraljestvo

Združeno kraljestvo

14,82

14,82

263

263

(263)

(263)

—

—

Skupaj

Skupaj

100,00

100,00

1 773

1 773

(1 773 )

(1 773 )

—

—

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Prispevki – 11. ERS | % | Nevpoklicani kapital na dan 31. 12. 2016 | Kapital, vpoklican v letu 2017 | Nevpoklicani kapital na dan 31. 12. 2017 |
| Avstrija | 2,40 | 704 | (55) | 650 |
| Belgija | 3,25 | 954 | (74) | 880 |
| Bolgarija | 0,22 | 64 | (5) | 59 |
| Hrvaška | 0,23 | 66 | (5) | 61 |
| Ciper | 0,11 | 33 | (3) | 30 |
| Češka | 0,80 | 234 | (18) | 216 |
| Danska | 1,98 | 582 | (45) | 537 |
| Estonija | 0,09 | 25 | (2) | 23 |
| Finska | 1,51 | 443 | (34) | 409 |
| Francija | 17,81 | 5 231 | (406) | 4 826 |
| Nemčija | 20,58 | 6 044 | (469) | 5 575 |
| Grčija | 1,51 | 443 | (34) | 408 |
| Madžarska | 0,61 | 180 | (14) | 166 |
| Irska | 0,94 | 276 | (21) | 255 |
| Italija | 12,53 | 3 680 | (285) | 3 394 |
| Latvija | 0,12 | 34 | (3) | 31 |
| Litva | 0,18 | 53 | (4) | 49 |
| Luksemburg | 0,26 | 75 | (6) | 69 |
| Malta | 0,04 | 11 | (1) | 10 |
| Nizozemska | 4,78 | 1 403 | (109) | 1 294 |
| Poljska | 2,01 | 589 | (46) | 544 |
| Portugalska | 1,20 | 351 | (27) | 324 |
| Romunija | 0,72 | 211 | (16) | 195 |
| Slovaška | 0,38 | 110 | (9) | 102 |
| Slovenija | 0,22 | 66 | (5) | 61 |
| Španija | 7,93 | 2 330 | (181) | 2 149 |
| Švedska | 2,94 | 863 | (67) | 796 |
| Združeno kraljestvo | 14,68 | 4 311 | (334) | 3 976 |
| Skupaj | 100,00 | 29 367 | (2 277 ) | 27 090 |

(v milijonih EUR)

Prispevki – 11. ERS

%

Nevpoklicani kapital na dan 31. 12. 2016

Kapital, vpoklican v letu 2017

Nevpoklicani kapital na dan 31. 12. 2017

Avstrija

Avstrija

2,40

2,40

704

704

(55)

(55)

650

650

Belgija

Belgija

3,25

3,25

954

954

(74)

(74)

880

880

Bolgarija

Bolgarija

0,22

0,22

64

64

(5)

(5)

59

59

Hrvaška

Hrvaška

0,23

0,23

66

66

(5)

(5)

61

61

Ciper

Ciper

0,11

0,11

33

33

(3)

(3)

30

30

Češka

Češka

0,80

0,80

234

234

(18)

(18)

216

216

Danska

Danska

1,98

1,98

582

582

(45)

(45)

537

537

Estonija

Estonija

0,09

0,09

25

25

(2)

(2)

23

23

Finska

Finska

1,51

1,51

443

443

(34)

(34)

409

409

Francija

Francija

17,81

17,81

5 231

5 231

(406)

(406)

4 826

4 826

Nemčija

Nemčija

20,58

20,58

6 044

6 044

(469)

(469)

5 575

5 575

Grčija

Grčija

1,51

1,51

443

443

(34)

(34)

408

408

Madžarska

Madžarska

0,61

0,61

180

180

(14)

(14)

166

166

Irska

Irska

0,94

0,94

276

276

(21)

(21)

255

255

Italija

Italija

12,53

12,53

3 680

3 680

(285)

(285)

3 394

3 394

Latvija

Latvija

0,12

0,12

34

34

(3)

(3)

31

31

Litva

Litva

0,18

0,18

53

53

(4)

(4)

49

49

Luksemburg

Luksemburg

0,26

0,26

75

75

(6)

(6)

69

69

Malta

Malta

0,04

0,04

11

11

(1)

(1)

10

10

Nizozemska

Nizozemska

4,78

4,78

1 403

1 403

(109)

(109)

1 294

1 294

Poljska

Poljska

2,01

2,01

589

589

(46)

(46)

544

544

Portugalska

Portugalska

1,20

1,20

351

351

(27)

(27)

324

324

Romunija

Romunija

0,72

0,72

211

211

(16)

(16)

195

195

Slovaška

Slovaška

0,38

0,38

110

110

(9)

(9)

102

102

Slovenija

Slovenija

0,22

0,22

66

66

(5)

(5)

61

61

Španija

Španija

7,93

7,93

2 330

2 330

(181)

(181)

2 149

2 149

Švedska

Švedska

2,94

2,94

863

863

(67)

(67)

796

796

Združeno kraljestvo

Združeno kraljestvo

14,68

14,68

4 311

4 311

(334)

(334)

3 976

3 976

Skupaj

Skupaj

100,00

100,00

29 367

29 367

(2 277 )

(2 277 )

27 090

27 090

Leta 2017 je znesek kapitala, vpoklicanega iz 10. ERS, znašal 1 773 milijonov EUR, znesek kapitala, vpoklicanega iz 11. ERS, pa 2 277 milijonov EUR. Na dan 31. decembra 2017 je bil kapital 8., 9. in 10. ERS v celoti vpoklican in prejet.

2.9.3   Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Sredstva, prenesena iz zaključenih ERS | 627 | 1 625 | — | — | 2 252 | 2 252 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31. 12. 2017

31. 12. 2017

31. 12. 2016

31. 12. 2016

Sredstva, prenesena iz zaključenih ERS

Sredstva, prenesena iz zaključenih ERS

627

627

1 625

1 625

—

—

—

—

2 252

2 252

2 252

2 252

Ta postavka vključuje sredstva, prenesena iz zaključenih ERS v 8. in 9. ERS.

2.9.4   Prerazporeditve vpoklicanega kapitala Sklada med delujočimi ERS

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | Skupaj |
| Stanje na dan 31. 12. 2015 | (2 476 ) | 2 376 | 35 | 65 | — |
| Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost | (20) | (163) | 182 | — | — |
| Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost | — | — | (356) | 356 | — |
| Prerazporeditev iz rezerve 11. ERS za uspešnost na mirovno pomoč za Afriko (10. ERS) | — | — | 386 | (386) | — |
| Stanje na dan 31. 12. 2016 | (2 496 ) | 2 214 | 247 | 35 | — |
| Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost | (7) | (37) | 44 | — | — |
| Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost | — | — | (171) | 171 | — |
| Stanje na dan 31. 12. 2017 | (2 503 ) | 2 177 | 120 | 206 | — |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

Skupaj

Stanje na dan 31. 12. 2015

Stanje na dan 31. 12. 2015

(2 476 )

(2 476 )

2 376

2 376

35

35

65

65

—

—

Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost

Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost

(20)

(20)

(163)

(163)

182

182

—

—

—

—

Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost

Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost

—

—

—

—

(356)

(356)

356

356

—

—

Prerazporeditev iz rezerve 11. ERS za uspešnost na mirovno pomoč za Afriko (10. ERS)

Prerazporeditev iz rezerve 11. ERS za uspešnost na mirovno pomoč za Afriko (10. ERS)

—

—

—

—

386

386

(386)

(386)

—

—

Stanje na dan 31. 12. 2016

Stanje na dan 31. 12. 2016

(2 496 )

(2 496 )

2 214

2 214

247

247

35

35

—

—

Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost

Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 10. ERS za uspešnost

(7)

(7)

(37)

(37)

44

44

—

—

—

—

Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost

Prerazporeditev sproščenih sredstev iz prejšnjih ERS v rezervo 11. ERS za uspešnost

—

—

—

—

(171)

(171)

171

171

—

—

Stanje na dan 31. 12. 2017

Stanje na dan 31. 12. 2017

(2 503 )

(2 503 )

2 177

2 177

120

120

206

206

—

—

Ta postavka vključuje sredstva, prenesena med delujočimi ERS.

Od začetka veljavnosti Sporazuma iz Cotonouja se vsa neporabljena sredstva iz prejšnjih delujočih ERS po sprostitvi prevzetih obveznosti prerazporedijo v zadnji odprti ERS. Sredstva, ki se prerazporedijo iz drugih ERS, povečujejo odobritve sklada, ki jih prejme, in znižujejo odobritve sklada, iz katerega so bila prerazporejena. Za sredstva, prerazporejena v rezervo 10. in 11. ERS za uspešnost, se lahko obveznosti prevzamejo samo pod posebnimi pogoji, določenimi v notranjih sporazumih.

3.   POJASNILA K IZKAZU FINANČNEGA USPEHA

POJASNILA K IZKAZU FINANČNEGA USPEHA

PRIHODKI

PRIHODKI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 2017 | 2016 |
| Prihodki iz nemenjalnih poslov | 3.1 | 61 | 8 |
| Prihodki iz menjalnih poslov | 3.2 | 25 | 66 |
| Skupaj | | 87 | 73 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

2017

2016

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

3.1

3.1

61

61

8

8

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

3.2

3.2

25

25

66

66

Skupaj

Skupaj

87

87

73

73

3.1   PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

PRIHODKI IZ NEMENJALNIH POSLOV

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Pojasnilo | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 2017 | 2016 |
| Izterjava odhodkov | | 0 | 5 | 7 | 7 | 19 | 23 |
| Izterjava sredstev Stabex | | — | — | — | 0 | 0 | 1 |
| Prihodki iz sofinanciranja | 3.1.1 | — | — | 42 | 1 | 42 | (15) |
| Skupaj | | 0 | 5 | 49 | 7 | 61 | 8 |

(v milijonih EUR)

Pojasnilo

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

2017

2017

2016

2016

Izterjava odhodkov

Izterjava odhodkov

0

0

5

5

7

7

7

7

19

19

23

23

Izterjava sredstev Stabex

Izterjava sredstev Stabex

—

—

—

—

—

—

0

0

0

0

1

1

Prihodki iz sofinanciranja

Prihodki iz sofinanciranja

3.1.1

3.1.1

—

—

—

—

42

42

1

1

42

42

(15)

(15)

Skupaj

Skupaj

0

0

5

5

49

49

7

7

61

61

8

8

Nemenjalne prihodke je mogoče razčleniti po načinu upravljanja, kot sledi:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Neposredno upravljanje | 5 | 6 |
| | Izvedli: |

(v milijonih EUR)

2017

2016

Neposredno upravljanje

Neposredno upravljanje

5

5

6

6

Izvedli:

Izvedli:

| | | Komisija |
| --- | --- | --- |

Komisija

Komisija

1

1

1

1

| | | Delegacije EU |
| --- | --- | --- |

Delegacije EU

Delegacije EU

4

4

5

5

Posredno upravljanje

Posredno upravljanje

56

56

2

2

| | Izvedli: |
| --- | --- |

Izvedli:

Izvedli:

| | | Tretje države |
| --- | --- | --- |

Tretje države

Tretje države

55

55

(0)

(0)

| | | Mednarodne organizacije |
| --- | --- | --- |

Mednarodne organizacije

Mednarodne organizacije

2

2

2

2

| | | Subjekti javnega prava |
| --- | --- | --- |

Subjekti javnega prava

Subjekti javnega prava

0

0

0

0

| | | Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve |
| --- | --- | --- |

Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve

Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve

(1)

(1)

0

0

Skupaj

Skupaj

61

61

8

8

3.1.1   Prihodki iz sofinanciranja

Prejeti prispevki za sofinanciranje izpolnjujejo merila za pogojne prihodke iz nemenjalnih poslov in kot taki ne bi smeli vplivati na izkaz finančnega uspeha. Prejeti prispevki so razvrščeni med obveznosti (glej pojasnilo 2.7.2.1), dokler so izpolnjeni pogoji, vezani na podarjena sredstva, tj. nastanek upravičenih stroškov (glej pojasnilo 3.4). Ustrezni znesek se nato pripozna kot nemenjalni prihodek iz sofinanciranja. Posledično ni učinka na poslovni izid zadevnega leta.

2.7.2.1

3.4

3.2   PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

PRIHODKI IZ MENJALNIH POSLOV

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 2017 | 2016 |
| Finančni prihodki | (0) | (1) | 4 | (0) | 4 | 3 |
| Drugi prihodki | 1 | 5 | 13 | 4 | 22 | 62 |
| Skupaj | 1 | 4 | 17 | 4 | 25 | 66 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

2017

2017

2016

2016

Finančni prihodki

Finančni prihodki

(0)

(0)

(1)

(1)

4

4

(0)

(0)

4

4

3

3

Drugi prihodki

Drugi prihodki

1

1

5

5

13

13

4

4

22

22

62

62

Skupaj

Skupaj

1

1

4

4

17

17

4

4

25

25

66

66

Finančne prihodke sestavljajo obresti od skrbniškega sklada in obresti na zneske predhodnega financiranja.

Drugi prihodki se v celoti nanašajo na realizirane in nerealizirane tečajne razlike.

ODHODKI

ODHODKI

3.3   INSTRUMENTI POMOČI

INSTRUMENTI POMOČI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 2017 | 2016 |
| Programska pomoč | 1 | 3 | 805 | 1 341 | 2 150 | 1 751 |
| Makroekonomska podpora | — | 21 | — | — | 21 | 39 |
| Sektorska politika | (0) | (9) | — | — | (9) | 18 |
| Projekti znotraj držav AKP | — | 0 | 417 | 694 | 1 112 | 693 |
| Subvencionirane obrestne mere | — | — | — | — | — | (3) |
| Nujna pomoč | — | (1) | 26 | 264 | 289 | 398 |
| Drugi programi pomoči, povezani s prejšnjimi ERS | — | (1) | — | — | (1) | 1 |
| Institucionalna podpora | — | — | 3 | 21 | 23 | 38 |
| Nadomestila za izgube pri izvozu | (0) | (1) | — | — | (1) | 0 |
| Prispevki za skrbniške sklade | — | — | — | 114 | 114 | 35 |
| Skupaj | 0 | 14 | 1 251 | 2 435 | 3 700 | 2 970 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

2017

2017

2016

2016

Programska pomoč

Programska pomoč

1

1

3

3

805

805

1 341

1 341

2 150

2 150

1 751

1 751

Makroekonomska podpora

Makroekonomska podpora

—

—

21

21

—

—

—

—

21

21

39

39

Sektorska politika

Sektorska politika

(0)

(0)

(9)

(9)

—

—

—

—

(9)

(9)

18

18

Projekti znotraj držav AKP

Projekti znotraj držav AKP

—

—

0

0

417

417

694

694

1 112

1 112

693

693

Subvencionirane obrestne mere

Subvencionirane obrestne mere

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

(3)

(3)

Nujna pomoč

Nujna pomoč

—

—

(1)

(1)

26

26

264

264

289

289

398

398

Drugi programi pomoči, povezani s prejšnjimi ERS

Drugi programi pomoči, povezani s prejšnjimi ERS

—

—

(1)

(1)

—

—

—

—

(1)

(1)

1

1

Institucionalna podpora

Institucionalna podpora

—

—

—

—

3

3

21

21

23

23

38

38

Nadomestila za izgube pri izvozu

Nadomestila za izgube pri izvozu

(0)

(0)

(1)

(1)

—

—

—

—

(1)

(1)

0

0

Prispevki za skrbniške sklade

Prispevki za skrbniške sklade

—

—

—

—

—

—

114

114

114

114

35

35

Skupaj

Skupaj

0

0

14

14

1 251

1 251

2 435

2 435

3 700

3 700

2 970

2 970

Odhodki iz poslovanja ERS zajemajo različne instrumente pomoči in so lahko v različnih oblikah glede na to, kako se sredstva izplačujejo in upravljajo.

Povišanje skupnih odhodkov za instrumente pomoči je v skladu z življenjskim ciklom ERS. 11. ERS se je začel izvajati leta 2015, zato je bilo leto 2017 tretje leto njegovega obstoja. 11. ERS je dosegel zrelost in vrhunec v zvezi z izvajanjem sprejetih ukrepov. Število odprtih pogodb v okviru 11. ERS se je med letoma 2016 in 2017 povečalo s 1 300 na 1 600. V letu 2017 se je vrednost povprečnega zneska, za katerega je bila sklenjena pogodba, v primerjavi z letom 2016 povečala za 51 %.

Odhodki za sektorsko politiko so bili leta 2017 negativni zaradi razveljavitve računa, ki je bil leta 2016 nepravilno evidentiran.

3.4   ODHODKI ZA SOFINANCIRANJE

ODHODKI ZA SOFINANCIRANJE

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 2017 | 2016 |
| Sofinanciranje | — | — | 42 | 1 | 42 | (15) |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

2017

2017

2016

2016

Sofinanciranje

Sofinanciranje

—

—

—

—

42

42

1

1

42

42

(15)

(15)

V tej postavki so vključeni odhodki, nastali pri projektih sofinanciranja v letu 2017. Opozoriti je treba, da nastali odhodki vključujejo ocenjene zneske, povezane s časovnim presekom (in posledično z razveljavitvami ocenjenih zneskov, povezanih s prejšnjim letom). Ker so razveljavitve ocenjenih zneskov iz leta 2015 (50 milijonov EUR) presegale odhodke, nastale v letu 2016 (35 milijonov EUR), je bil znesek odhodkov za sofinanciranje za leto 2016 negativen.

Ustrezni prihodki so pripoznani v izkazu finančnega uspeha (glej pojasnilo 3.1.1).

3.1.1

3.5   INSTRUMENTI POMOČI IN ODHODKI ZA SOFINANCIRANJE PO VRSTI UPRAVLJANJA

INSTRUMENTI POMOČI IN ODHODKI ZA SOFINANCIRANJE PO VRSTI UPRAVLJANJA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Neposredno upravljanje | 1 447 | 1 173 |
| | Izvedli: |

(v milijonih EUR)

2017

2016

Neposredno upravljanje

Neposredno upravljanje

1 447

1 447

1 173

1 173

Izvedli:

Izvedli:

| | | Komisija |
| --- | --- | --- |

Komisija

Komisija

122

122

140

140

| | | Izvajalske agencije EU |
| --- | --- | --- |

Izvajalske agencije EU

Izvajalske agencije EU

26

26

10

10

| | | Skrbniški skladi |
| --- | --- | --- |

Skrbniški skladi

Skrbniški skladi

89

89

36

36

| | | Delegacije EU |
| --- | --- | --- |

Delegacije EU

Delegacije EU

1 209

1 209

987

987

Posredno upravljanje

Posredno upravljanje

2 295

2 295

1 781

1 781

| | Izvedli: |
| --- | --- |

Izvedli:

Izvedli:

| | | EIB in EIS |
| --- | --- | --- |

EIB in EIS

EIB in EIS

48

48

5

5

| | | Mednarodne organizacije |
| --- | --- | --- |

Mednarodne organizacije

Mednarodne organizacije

1 171

1 171

821

821

| | | Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve |
| --- | --- | --- |

Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve

Subjekti zasebnega prava, ki opravljajo javne storitve

(20)

(20)

143

143

| | | Subjekti javnega prava |
| --- | --- | --- |

Subjekti javnega prava

Subjekti javnega prava

356

356

57

57

| | | Tretje države |
| --- | --- | --- |

Tretje države

Tretje države

739

739

756

756

| | | Subjekti zasebnega prava, ki izvajajo javno-zasebno partnerstvo |
| --- | --- | --- |

Subjekti zasebnega prava, ki izvajajo javno-zasebno partnerstvo

Subjekti zasebnega prava, ki izvajajo javno-zasebno partnerstvo

0

0

(1)

(1)

Skupaj

Skupaj

3 742

3 742

2 954

2 954

3.6   STROŠKI FINANCIRANJA

STROŠKI FINANCIRANJA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 2017 | 2016 |
| Odpis terjatev | (1) | (1) | 10 | 1 | 9 | (4) |
| Drugi odhodki za finančne posle | — | — | — | (1) | (1) | 0 |
| Skupaj | (1) | (1) | 10 | 0 | 8 | (4) |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

2017

2017

2016

2016

Odpis terjatev

Odpis terjatev

(1)

(1)

(1)

(1)

10

10

1

1

9

9

(4)

(4)

Drugi odhodki za finančne posle

Drugi odhodki za finančne posle

—

—

—

—

—

—

(1)

(1)

(1)

(1)

0

0

Skupaj

Skupaj

(1)

(1)

(1)

(1)

10

10

0

0

8

8

(4)

(4)

Postavka „odpis terjatev“ zajema ocene zaključnih zneskov odhodkov v zvezi z neizterljivimi terjatvami. Ocenjeni odhodki za leto 2017 odražajo povečanje skupnega odpisa terjatev s 25 milijonov EUR na 34 milijonov EUR (glej pojasnilo 2.3.1). Ker ocena vključuje tudi razveljavitve ocene iz prejšnjega leta, so bili skupni odhodki leta 2016 negativni (z 29 milijonov EUR leta 2015 na 25 milijonov EUR leta 2016).

2.3.1

3.7   DRUGI ODHODKI

DRUGI ODHODKI

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 2017 | 2016 |
| Upravni odhodki in odhodki za IT | (0) | 0 | 1 | 106 | 107 | 129 |
| Rezervacije za tveganja in stroške | — | — | — | — | — | — |
| Realizirane izgube od terjatev, ki izhajajo iz dobav blaga in storitev | 1 | 1 | 1 | — | 3 | 0 |
| Negativne tečajne razlike | 1 | 7 | 28 | 8 | 44 | 66 |
| Skupaj | 2 | 9 | 29 | 114 | 154 | 196 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

2017

2017

2016

2016

Upravni odhodki in odhodki za IT

Upravni odhodki in odhodki za IT

(0)

(0)

0

0

1

1

106

106

107

107

129

129

Rezervacije za tveganja in stroške

Rezervacije za tveganja in stroške

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Realizirane izgube od terjatev, ki izhajajo iz dobav blaga in storitev

Realizirane izgube od terjatev, ki izhajajo iz dobav blaga in storitev

1

1

1

1

1

1

—

—

3

3

0

0

Negativne tečajne razlike

Negativne tečajne razlike

1

1

7

7

28

28

8

8

44

44

66

66

Skupaj

Skupaj

2

2

9

9

29

29

114

114

154

154

196

196

Ta postavka vključuje odhodke za podporo, tj. upravne odhodke, povezane z načrtovanjem in izvrševanjem ERS. Ti vključujejo odhodke za pripravo, spremljanje in ocenjevanje projektov, pa tudi odhodke za računalniška omrežja, tehnično pomoč ipd.

4.   POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI TER DRUGA BISTVENA RAZKRITJA

POGOJNA SREDSTVA IN OBVEZNOSTI TER DRUGA BISTVENA RAZKRITJA

4.1   POGOJNA SREDSTVA

POGOJNA SREDSTVA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti | — | 4 | 6 | 0 | 10 | 9 |
| Jamstva za zadržane zneske | — | 4 | 4 | — | 8 | 7 |
| Skupaj | — | 8 | 10 | 0 | 18 | 16 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31. 12. 2017

31. 12. 2017

31. 12. 2016

31. 12. 2016

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti

—

—

4

4

6

6

0

0

10

10

9

9

Jamstva za zadržane zneske

Jamstva za zadržane zneske

—

—

4

4

4

4

—

—

8

8

7

7

Skupaj

Skupaj

—

—

8

8

10

10

0

0

18

18

16

16

Jamstva za dobro izvedbo pogodbenih obveznosti se zahtevajo za zagotovitev, da upravičenci do financiranja ERS izpolnijo obveznosti iz svojih pogodb z ERS.

Jamstva za zadržane zneske zadevajo samo pogodbe za izvedbo del. Običajno se zadrži 10 % vmesnih plačil upravičencem za zagotovitev, da izvajalci izpolnijo svoje obveznosti. Zadržani zneski se prikažejo kot obveznosti. Če se naročnik strinja, pa lahko izvajalec namesto tega predloži jamstvo za zadržane zneske, ki nadomesti zneske, zadržane pri vmesnih plačilih. Taka prejeta jamstva se razkrijejo kot pogojna sredstva.

V primeru pogodb, ki se upravljajo v okviru posrednega upravljanja, jamstva pripadajo naročniku in ne ERS, zato se ne knjižijo v okviru ERS. Leta 2017 je vrednost navedenih jamstev znašala 644 milijonov EUR.

4.2   DRUGA POMEMBNA RAZKRITJA

DRUGA POMEMBNA RAZKRITJA

4.2.1   Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

Spodaj razkriti znesek je znesek teh neporavnanih proračunskih obveznosti (RAL – „reste à liquider“), zmanjšan za z njimi povezane zneske, ki so bili vključeni kot odhodki v izkaz finančnega uspeha. Pri neporavnanih proračunskih obveznostih gre za znesek obveznosti, ki še niso bile niti plačane niti sproščene. Neporavnane proračunske obveznosti so običajna posledica obstoja večletnih programov.

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 8. ERS | 9. ERS | 10. ERS | 11. ERS | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki | 0 | 88 | 1 659 | 6 760 | 8 508 | 6 746 |
| Skupaj | 0 | 88 | 1 659 | 6 760 | 8 508 | 6 746 |

(v milijonih EUR)

8. ERS

9. ERS

10. ERS

11. ERS

31. 12. 2017

31. 12. 2017

31. 12. 2016

31. 12. 2016

Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

Neporavnane obveznosti, ki še niso prikazane kot odhodki

0

0

88

88

1 659

1 659

6 760

6 760

8 508

8 508

6 746

6 746

Skupaj

Skupaj

0

0

88

88

1 659

1 659

6 760

6 760

8 508

8 508

6 746

6 746

Na dan 31. decembra 2017 so neporavnane proračunske obveznosti znašale skupaj 9 745 milijonov EUR (leta 2016: 7 665 milijonov EUR).

4.2.2   Center za razvoj podjetništva (CRP)

Svet ministrov AKP-EU se je junija 2014 dogovoril, „da bo začel postopek odrejenega zapiranja CRP“ in hkrati „zagotovil, da bodo projekti v podporo zasebnemu sektorju, ki jih v državah in regijah AKP izvaja CRP, zaključeni v celoti“. V ta namen je Svet ministrov AKP-EU Odbor veleposlanikov AKP-EU pooblastil, naj nadaljuje obravnavo zadeve in sprejme potrebne sklepe.

Odbor veleposlanikov AKP-EU je s Sklepom št. 4/2014 z dne 23. oktobra 2014 izvršilni odbor CRP pooblastil, naj s takojšnjim učinkom sprejme vse ustrezne ukrepe za pripravo na zaprtje CRP. Kot je določeno v členu 2 navedenega sklepa, je bilo izvršilnemu odboru naročeno, naj za pripravo in izvedbo načrta za zaprtje sklene pogodbo z upraviteljem.

Upravitelj je konec junija 2015 izvršilnemu odboru CRP predložil dokončni strateški načrt, vključno s proračunom in delovnim načrtom, ki odraža rezultat socialnega dialoga. Proračun dokončnega strateškega načrta, ki ga je odobril izvršilni odbor CRP, je Komisija uporabila kot podlago za svoj predlog sklepa o financiranju, ki ga je sprejela leta 2015, v skupni višini 18,2 milijona EUR. Po sprejetju navedenega sklepa o financiranju je bil decembra 2015 med CRP in Komisijo sklenjen sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev, ki zagotavlja potrebno financiranje za realizacijo sredstev CRP in poravnavo njegovih obveznosti. Ta sporazum o dodelitvi nepovratnih sredstev je začel veljati 1. januarja 2016 in je trajal do 31. decembra 2017.

4.2.3   Izstop Združenega kraljestva iz Evropske unije

Ozadje

Ozadje

Večina državljanov Združenega kraljestva, ki so se udeležili referenduma o članstvu v Evropski uniji 23. junija 2016, je glasovala za izstop iz EU. Združeno kraljestvo je 29. marca 2017 uradno obvestilo Evropski svet o svoji nameri, da izstopi iz EU in Evropske skupnosti za atomsko energijo (Euratom).

V zvezi z ERS

V zvezi z ERS

Komisija je 19. marca 2018 objavila osnutek sporazuma o izstopu, v katerem je predstavila napredek, dosežen pri pogajanjih z Združenim kraljestvom.

V tem osnutku sporazuma o izstopu je navedeno, da bo Združeno kraljestvo do zaključka 11. ERS in vseh prejšnjih nezaključenih ERS ostala članica ERS ter bo v zvezi s tem prevzela iste obveznosti kot države članice na podlagi notranjega sporazuma, v skladu s katerim je bil Sklad ustanovljen, pa tudi obveznosti na podlagi prejšnjih ERS do njihovega zaključka. V Odboru ERS lahko sodeluje kot opazovalka brez glasovalnih pravic.

Poleg tega je v osnutku sporazuma o izstopu navedeno, da se v primeru zneskov za projekte v okviru 10. ERS ali prejšnjih ERS, za katere na datum začetka veljavnosti tega sporazuma niso bile prevzete obveznosti ali so bili sproščeni, delež Združenega kraljestva pri navedenih zneskih ne bo znova uporabil. To velja tudi za delež Združenega kraljestva pri sredstvih, za katera niso bile prevzete obveznosti, ali sproščenih zneskih na podlagi 11. ERS po 31. decembru 2020.

Na dan 31. decembra 2017 ni finančnega vpliva, o katerem bi bilo treba poročati v računovodskem izkazu ERS. Pogajanja o izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije še potekajo, zato končna oblika sporazuma še ni potrjena.

5.   OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ

OBVLADOVANJE FINANČNIH TVEGANJ

Naslednja razkritja v zvezi z upravljanjem finančnih tveganj ERS se nanašajo na zakladniško poslovanje, ki ga v imenu ERS izvaja Komisija za izvrševanje njegovih sredstev.

5.1   STRATEGIJE UPRAVLJANJA TVEGANJ IN VAROVANJE PRED TVEGANJI

STRATEGIJE UPRAVLJANJA TVEGANJ IN VAROVANJE PRED TVEGANJI

Pravila in načela upravljanja zakladniškega poslovanja so določena v finančni uredbi 11. ERS in v Notranjem sporazumu.

Na podlagi zgornje uredbe se uporabljajo naslednja glavna načela:

| — | države članice vplačajo prispevke za ERS na posebne račune, odprte pri centralni banki vsake države članice ali finančni instituciji, ki jo ta določi. Prispevki ostanejo na teh posebnih računih, dokler ni treba izvesti plačil ERS; |
| --- | --- |

—

države članice vplačajo prispevke za ERS na posebne račune, odprte pri centralni banki vsake države članice ali finančni instituciji, ki jo ta določi. Prispevki ostanejo na teh posebnih računih, dokler ni treba izvesti plačil ERS;

| — | države članice plačajo prispevke za ERS v eurih, plačila ERS pa so v eurih in drugih valutah, tudi manj znanih; |
| --- | --- |

—

države članice plačajo prispevke za ERS v eurih, plačila ERS pa so v eurih in drugih valutah, tudi manj znanih;

| — | stanje na bančnih računih, ki jih odpre Komisija v imenu ERS, ne sme biti negativno. |
| --- | --- |

—

stanje na bančnih računih, ki jih odpre Komisija v imenu ERS, ne sme biti negativno.

Poleg posebnih računov ima Komisija v imenu ERS odprte tudi druge bančne račune pri finančnih institucijah (centralnih in poslovnih bankah) za izvrševanje plačil in prejemanje prejemkov, ki niso prispevki držav članic v proračun.

Zakladniško in plačilno poslovanje sta visoko avtomatizirana in temeljita na sodobnih informacijskih sistemih. Za zagotovitev varnosti sistemov in delitve nalog v skladu s finančno uredbo, standardi notranje kontrole Komisije in revizijskimi načeli se uporabljajo posebni postopki.

Upravljanje zakladniškega in plačilnega poslovanja je urejeno s sklopom pisnih smernic in postopkov, da se omejita poslovno in finančno tveganje ter zagotovi primerna raven kontrole. Te smernice in postopki urejajo različna področja poslovanja, njihovo upoštevanje pa se redno preverja.

5.2   VALUTNO TVEGANJE

VALUTNO TVEGANJE

Izpostavljenost ERS valutnemu tveganju ob koncu leta – neto pozicija

Izpostavljenost ERS valutnemu tveganju ob koncu leta – neto pozicija

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Drugo | Skupaj | USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Drugo | Skupaj |
| Finančna sredstva | | | | | | | | | | | | | | |
| Terjatve in izterljivi zneski | 64 | — | — | — | 26 | 2 | 92 | 0 | — | — | — | 129 | 3 | 132 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 4 | 0 | — | — | 344 | — | 347 | 2 | 0 | — | — | 678 | — | 680 |
| Skupaj | 68 | 0 | — | — | 370 | 2 | 439 | 2 | 0 | — | — | 807 | 3 | 812 |
| Finančne obveznosti | | | | | | | | | | | | | | |
| Nekratkoročne finančne obveznosti | — | — | — | — | (14) | — | (14) | — | — | — | — | (6) | — | (6) |
| Obveznosti iz poslovanja | (0) | — | — | — | (533) | (30) | (563) | 0 | — | — | — | (495) | (54) | (549) |
| Skupaj | (0) | — | — | — | (547) | (30) | (577) | 0 | — | — | — | (501) | (54) | (555) |
| Skupaj | 68 | 0 | — | — | (177) | (28) | (138) | 2 | 0 | — | — | 306 | (51) | 257 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2017

31. 12. 2016

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Drugo

Skupaj

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Drugo

Skupaj

Finančna sredstva

Finančna sredstva

Terjatve in izterljivi zneski

Terjatve in izterljivi zneski

64

64

—

—

—

—

—

—

26

26

2

2

92

92

0

0

—

—

—

—

—

—

129

129

3

3

132

132

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

4

4

0

0

—

—

—

—

344

344

—

—

347

347

2

2

0

0

—

—

—

—

678

678

—

—

680

680

Skupaj

Skupaj

68

68

0

0

—

—

—

—

370

370

2

2

439

439

2

2

0

0

—

—

—

—

807

807

3

3

812

812

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

Nekratkoročne finančne obveznosti

Nekratkoročne finančne obveznosti

—

—

—

—

—

—

—

—

(14)

(14)

—

—

(14)

(14)

—

—

—

—

—

—

—

—

(6)

(6)

—

—

(6)

(6)

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

(0)

(0)

—

—

—

—

—

—

(533)

(533)

(30)

(30)

(563)

(563)

0

0

—

—

—

—

—

—

(495)

(495)

(54)

(54)

(549)

(549)

Skupaj

Skupaj

(0)

(0)

—

—

—

—

—

—

(547)

(547)

(30)

(30)

(577)

(577)

0

0

—

—

—

—

—

—

(501)

(501)

(54)

(54)

(555)

(555)

Skupaj

Skupaj

68

68

0

0

—

—

—

—

(177)

(177)

(28)

(28)

(138)

(138)

2

2

0

0

—

—

—

—

306

306

(51)

(51)

257

257

Vsi prispevki se hranijo v eurih, druge valute pa se kupijo le, kadar so potrebne za izvrševanje plačil. Zato zakladniško poslovanje ERS ni izpostavljeno valutnemu tveganju.

5.3   OBRESTNO TVEGANJE

OBRESTNO TVEGANJE

ERS ne najema posojil, zato ni izpostavljen obrestnemu tveganju.

Sredstva, ki jih ima na različnih bančnih računih, se obrestujejo. Komisija je zato v imenu ERS uvedla ukrepe, ki zagotavljajo, da obresti, ki se obračunavajo, odražajo vsakokratne tržne obrestne mere ter njihova morebitna nihanja.

Vsaka država članica prispevke v proračun ERS knjiži na posebnem računu, odprtem pri finančni instituciji, ki jo posamezna država članica določi. Ker so lahko plačila, ki se uporabljajo za nekatere od teh računov, kratkoročno negativna, so vzpostavljeni postopki za upravljanje likvidnosti, da se čim bolj zmanjšajo stanja na zadevnih računih. Poleg tega je v skladu z Uredbo Sveta (EU) 2016/888 vsakršno negativno obrestovanje na teh računih v breme zadevne države članice.

Stanje vlog čez noč na računih poslovnih bank se dnevno obrestuje. Obrestovanje stanj na teh računih temelji na spremenljivih tržnih obrestnih merah, ki se jim doda pogodbeni pribitek (pozitiven ali negativen). Za večino računov je izračun obresti vezan na tržno referenčno obrestno mero in se prilagaja, da odraža nihanja te obrestne mere. Zato ERS ni izpostavljen tveganju, da bi se njegova sredstva obrestovala po obrestnih merah, nižjih od tržnih.

5.4   KREDITNO TVEGANJE (TVEGANJE NASPROTNE STRANKE)

KREDITNO TVEGANJE (TVEGANJE NASPROTNE STRANKE)

Finančna sredstva, ki niso niti zapadla v plačilo niti niso oslabljena:

Finančna sredstva, ki niso niti zapadla v plačilo niti niso oslabljena:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Skupaj | Niti zapadla niti oslabljena | Zapadle postavke, ki niso oslabljene |
| < 1 leto | 1–5 let | > 5 let |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | 92 | 92 | 0 | — | — |
| Skupaj na dan 31. 12. 2017 | 92 | 92 | 0 | — | — |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | 132 | 93 | 36 | 4 | — |
| Skupaj na dan 31. 12. 2016 | 132 | 93 | 36 | 4 | — |

(v milijonih EUR)

Skupaj

Niti zapadla niti oslabljena

Zapadle postavke, ki niso oslabljene

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

92

92

92

92

0

0

—

—

—

—

Skupaj na dan 31. 12. 2017

Skupaj na dan 31. 12. 2017

92

92

92

92

0

0

—

—

—

—

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

132

132

93

93

36

36

4

4

—

—

Skupaj na dan 31. 12. 2016

Skupaj na dan 31. 12. 2016

132

132

93

93

36

36

4

4

—

—

Finančna sredstva po kategorijah tveganja:

Finančna sredstva po kategorijah tveganja:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Terjatve | Denarna sredstva | Skupaj | Terjatve | Denarna sredstva | Skupaj |
| Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami | | | | | | |
| Prvi razred in visoka kakovost | 3 | 103 | 106 | 34 | 284 | 318 |
| Zgornji srednji razred | 0 | 240 | 240 | 3 | 371 | 374 |
| Nižji srednji razred | 3 | 4 | 7 | 2 | 16 | 18 |
| Neinvesticijski razred | 1 | 0 | 2 | 1 | 9 | 10 |
| Skupaj | 7 | 347 | 354 | 40 | 680 | 720 |
| Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen | | | | | | |
| Skupina 1 (dolžniki brez zamud pri plačilu v preteklosti) | 86 | 0 | 86 | 92 | 0 | 92 |
| Skupina 2 (dolžniki z zamudami pri plačilu v preteklosti) | — | — | — | — | — | — |
| Skupaj | 86 | 0 | 86 | 92 | 0 | 92 |
| Skupaj | 92 | 347 | 440 | 132 | 680 | 812 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Terjatve

Denarna sredstva

Skupaj

Terjatve

Denarna sredstva

Skupaj

Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami

Nasprotne stranke z zunanjimi bonitetnimi ocenami

Prvi razred in visoka kakovost

Prvi razred in visoka kakovost

3

3

103

103

106

106

34

34

284

284

318

318

Zgornji srednji razred

Zgornji srednji razred

0

0

240

240

240

240

3

3

371

371

374

374

Nižji srednji razred

Nižji srednji razred

3

3

4

4

7

7

2

2

16

16

18

18

Neinvesticijski razred

Neinvesticijski razred

1

1

0

0

2

2

1

1

9

9

10

10

Skupaj

Skupaj

7

7

347

347

354

354

40

40

680

680

720

720

Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen

Nasprotne stranke brez zunanjih bonitetnih ocen

Skupina 1 (dolžniki brez zamud pri plačilu v preteklosti)

Skupina 1 (dolžniki brez zamud pri plačilu v preteklosti)

86

86

0

0

86

86

92

92

0

0

92

92

Skupina 2 (dolžniki z zamudami pri plačilu v preteklosti)

Skupina 2 (dolžniki z zamudami pri plačilu v preteklosti)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Skupaj

Skupaj

86

86

0

0

86

86

92

92

0

0

92

92

Skupaj

Skupaj

92

92

347

347

440

440

132

132

680

680

812

812

Sredstva v kategorijah neinvesticijski razred in nižji srednji razred se večinoma nanašajo na prispevke držav članic v ERS, plačane na posebne račune, ki so jih države članice odprle v skladu s členom 22(3) finančne uredbe za ERS. V skladu s to uredbo zneski takih prispevkov ostanejo na teh posebnih računih, dokler ni treba izvesti plačil.

neinvesticijski razred

nižji srednji razred

Večina zakladniških sredstev ERS se v skladu s finančno uredbo za ERS hrani na „posebnih računih“, ki so jih odprle države članice za plačilo svojih prispevkov. Večina teh računov je odprtih pri zakladnicah ali nacionalnih centralnih bankah držav članic. Te institucije pomenijo najnižje tveganje nasprotne stranke za ERS (ERS ima izpostavljenost do svojih držav članic).

Za tisti del zakladniških sredstev ERS, ki se hrani pri poslovnih bankah za kritje izvrševanja plačil, se ti računi polnijo sproti in se avtomatično upravljajo prek sistema zakladnice Komisije za upravljanje denarnih sredstev. Na vsakem računu se vzdržuje minimalno stanje denarnih sredstev, sorazmerno s povprečnim zneskom dnevnih plačil, ki se izvršujejo prek tega računa. Posledično je stanje na teh računih stalno nizko, kar zagotavlja, da je izpostavljenost ERS tveganju omejena.

Poleg tega se z namenom nadaljnjega zmanjšanja tveganja nasprotne stranke, ki mu je izpostavljen ERS, za izbiro poslovnih bank uporabljajo posebne smernice.

Vse poslovne banke so izbrane prek javnih razpisov. Minimalna kratkoročna kreditna bonitetna ocena, ki se zahteva za sodelovanje v razpisnih postopkih, je Moody’s P-1 ali njej enakovredna (S&P A-1 ali Fitch F1). V posebnih in ustrezno utemeljenih okoliščinah se lahko sprejme nižja ocena.

5.5   LIKVIDNOSTNO TVEGANJE

LIKVIDNOSTNO TVEGANJE

Analiza zapadlosti finančnih obveznosti po preostali pogodbeni zapadlosti

Analiza zapadlosti finančnih obveznosti po preostali pogodbeni zapadlosti

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | < 1 leto | 1–5 let | > 5 let | Skupaj |
| Finančne obveznosti | 563 | 13 | 1 | 577 |
| Skupaj na dan 31. 12. 2017 | 563 | 13 | 1 | 577 |
| Finančne obveznosti | 549 | 6 | — | 555 |
| Skupaj na dan 31. 12. 2016 | 549 | 6 | — | 555 |

(v milijonih EUR)

< 1 leto

1–5 let

> 5 let

Skupaj

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

563

563

13

13

1

1

577

577

Skupaj na dan 31. 12. 2017

Skupaj na dan 31. 12. 2017

563

563

13

13

1

1

577

577

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

549

549

6

6

—

—

555

555

Skupaj na dan 31. 12. 2016

Skupaj na dan 31. 12. 2016

549

549

6

6

—

—

555

555

Proračunska načela, ki se uporabljajo za ERS, zagotavljajo, da skupna denarna sredstva za dano proračunsko obdobje vedno zadostujejo za izvrševanje vseh zadevnih plačil. Dejansko so skupni prispevki držav članic enaki skupnemu znesku odobritev plačil za zadevno proračunsko obdobje.

Prispevki držav članic v ERS se vsako leto plačajo v treh obrokih, vendar na plačila deloma vplivajo sezonski dejavniki.

Zaradi zagotavljanja, da zakladniška sredstva vedno zadostujejo za kritje plačil, ki jih je treba izvršiti v danem mesecu, si zakladnica Komisije in ustrezni plačilni oddelki redno izmenjujejo informacije o stanju zakladnice ter zagotavljajo, da izvršena plačila v danem obdobju ne presežejo razpoložljivih zakladniških sredstev.

Poleg navedenega pa v okviru dnevnega zakladniškega poslovanja ERS avtomatska orodja za upravljanje denarnih sredstev zagotavljajo, da so na vseh bančnih računih ERS dnevno na voljo zadostna likvidna sredstva.

6.   RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK

RAZKRIVANJE POVEZANIH STRANK

Povezane stranke ERS so skrbniški sklad EU Bêkou, skrbniški sklad EU za Afriko in Evropska komisija. Posli med temi subjekti potekajo kot del običajnega poslovanja ERS in zato v skladu z računovodskimi pravili ERS niso potrebne posebne zahteve po njihovem razkritju.

ERS nima ločenega upravljanja, saj ga upravlja Komisija. Upravičenosti ključnega vodstvenega osebja EU, tudi Komisije, so razkrite v konsolidiranem zaključnem računu Evropske unije pod naslovom 7.2 „Upravičenosti ključnega vodstvenega osebja“.

7.   DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA

DOGODKI PO DATUMU BILANCE STANJA

Do dne podpisa tega zaključnega računa računovodja ERS ni opazil nobenih pomembnih zadev, ki bi jih bilo treba ločeno razkriti v okviru tega oddelka, niti mu take zadeve niso bile sporočene. Zaključni račun in z njim povezana pojasnila so bili pripravljeni na podlagi najnovejših razpoložljivih informacij, kar je upoštevano v zgoraj predstavljenih podatkih.

8.   USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

USKLADITEV POSLOVNEGA IZIDA IN PRORAČUNSKEGA REZULTATA

Poslovni izid za zadevno leto je izračunan po načelih računovodstva na podlagi nastanka poslovnega dogodka. Proračunski rezultat pa temelji na pravilih računovodstva na podlagi nastanka plačil. Ker tako poslovni izid kot proračunski rezultat izvirata iz istih osnovnih poslov, je za kontrolo koristno preveriti, ali ju je mogoče uskladiti. V spodnji razpredelnici je prikazana ta uskladitev s ključnimi uskladitvenimi zneski, razdeljenimi na prihodkovne in odhodkovne postavke.

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | (3 818 ) | (3 073 ) |
| Prihodki | | |
| Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunski rezultat | (7) | (2) |
| Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane | (3) | (7) |
| Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu | 29 | 16 |
| Neto učinek predhodnega financiranja | 57 | 41 |
| Prehodno nezaračunani prihodki (čisti) | (62) | 8 |
| Drugo | (2) | (5) |
| Odhodki | | |
| Odhodki tekočega leta, ki še niso plačani | 19 | 22 |
| Odhodki prejšnjih let, plačani v tekočem letu | (60) | (88) |
| Neto učinek predhodnega financiranja | (685) | (459) |
| Vnaprej vračunani odhodki (čisti) | 373 | 256 |
| PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO | (4 158 ) | (3 291 ) |

(v milijonih EUR)

2017

2016

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

(3 818 )

(3 818 )

(3 073 )

(3 073 )

Prihodki

Prihodki

Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunski rezultat

Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunski rezultat

(7)

(7)

(2)

(2)

Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane

Upravičenosti, ugotovljene v tekočem letu, a še nepobrane

(3)

(3)

(7)

(7)

Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu

Upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu

29

29

16

16

Neto učinek predhodnega financiranja

Neto učinek predhodnega financiranja

57

57

41

41

Prehodno nezaračunani prihodki (čisti)

Prehodno nezaračunani prihodki (čisti)

(62)

(62)

8

8

Drugo

Drugo

(2)

(2)

(5)

(5)

Odhodki

Odhodki

Odhodki tekočega leta, ki še niso plačani

Odhodki tekočega leta, ki še niso plačani

19

19

22

22

Odhodki prejšnjih let, plačani v tekočem letu

Odhodki prejšnjih let, plačani v tekočem letu

(60)

(60)

(88)

(88)

Neto učinek predhodnega financiranja

Neto učinek predhodnega financiranja

(685)

(685)

(459)

(459)

Vnaprej vračunani odhodki (čisti)

Vnaprej vračunani odhodki (čisti)

373

373

256

256

PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO

PRORAČUNSKI REZULTAT ZA ZADEVNO LETO

(4 158 )

(4 158 )

(3 291 )

(3 291 )

8.1   USKLADITVENE POSTAVKE – PRIHODKI

USKLADITVENE POSTAVKE – PRIHODKI

Proračunski prihodki za dano proračunsko leto ustrezajo prihodkom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih med letom, in zneskom, pobranim na podlagi upravičenosti, ugotovljenih v prejšnjih letih.

Upravičenosti, ki ne vplivajo na proračunski rezultat, se evidentirajo v poslovnem izidu, vendar jih s proračunskega vidika ni mogoče šteti za prihodke, saj se unovčeni znesek prerazporedi v rezervo in zanj brez sklepa Sveta ni mogoče ponovno prevzeti obveznosti.

Pri uskladitvi je treba upravičenosti, ki so bile ugotovljene v tekočem letu, a še niso bile pobrane, odšteti od poslovnega izida, saj niso del proračunskih prihodkov. Nasprotno pa je treba upravičenosti, ugotovljene v prejšnjih letih in pobrane v tekočem letu, pri uskladitvi prišteti k poslovnemu izidu.

Neto učinek predhodnega financiranja je obračun izterjanih zneskov predhodnega financiranja. Gre za denarni prejemek, ki ne vpliva na poslovni izid.

Čisti prehodno nezaračunani prihodki so pretežno sestavljeni iz prihodkov, prehodno nezaračunanih ob časovnem preseku ob koncu leta. Upošteva se samo neto učinek, tj. prehodno nezaračunani prihodki za tekoče leto, zmanjšani za stornirane prehodno nezaračunane prihodke prejšnjega leta.

8.2   USKLADITVENE POSTAVKE – ODHODKI

USKLADITVENE POSTAVKE – ODHODKI

Odhodke tekočega leta, ki še niso plačani, je treba pri uskladitvi prišteti, saj so vključeni v poslovni izid, vendar niso del proračunskih odhodkov. Nasprotno pa je treba odhodke prejšnjih let, plačane v tekočem letu, pri uskladitvi odšteti od poslovnega izida, saj so del proračunskih odhodkov tekočega leta, vendar bodisi ne vplivajo na poslovni izid bodisi znižujejo odhodke (v primeru popravkov).

Odhodke tekočega leta, ki še niso plačani

odhodke prejšnjih let, plačane v tekočem letu

Denarni prejemki iz preklicanih plačil ne vplivajo na poslovni izid, vplivajo pa na proračunski rezultat.

preklicanih plačil

Neto učinek predhodnega financiranja je kombinacija novih zneskov predhodnega financiranja, plačanih v tekočem letu in pripoznanih za proračunske odhodke zadevnega leta, ter obračuna predhodnega financiranja, plačanega v tekočem letu ali prejšnjih letih s priznanjem upravičenih stroškov. Slednji so odhodek v smislu računovodstva na podlagi poslovnih dogodkov, niso pa odhodek za proračunsko računovodstvo, saj je bilo plačilo prvotnega predhodnega financiranja že upoštevano kot proračunski odhodek v času njegovega plačila.

Neto učinek predhodnega financiranja

Čisti vnaprej vračunani odhodki so sestavljeni pretežno iz odhodkov, vračunanih vnaprej ob časovnem preseku ob koncu leta, tj. upravičenih odhodkov, ki so jih imeli upravičenci do sredstev ERS, vendar jih še niso prijavili ERS. Upošteva se samo neto učinek, tj. vnaprej vračunani odhodki za tekoče leto, zmanjšani za stornirane vnaprej vračunane odhodke prejšnjega leta.

Čisti vnaprej vračunani odhodki

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKIH SKLADOV EU, KONSOLIDIRANI V ERS

RAČUNOVODSKI IZKAZI SKRBNIŠKIH SKLADOV EU, KONSOLIDIRANI V ERS

ZAKLJUČNI RAČUN SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU ZA LETO 2017 (13)

ZAKLJUČNI RAČUN SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU ZA LETO 2017

13

OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU

OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA EU BÊKOU

Splošno ozadje skrbniških skladov Unije

Splošno ozadje skrbniških skladov Unije

Skrbniški sklad je pravna ureditev s posebno finančno strukturo, ki združuje sredstva več donatorjev za skupno financiranje ukrepa na podlagi skupno dogovorjenih ciljev in oblik poročanja.

V skladu s členom 187(1) finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Unije (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), in členom 42 finančne uredbe, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba za ERS), lahko Komisija ustanavlja skrbniške sklade Unije za zunanje ukrepe (skrbniški skladi EU). Skrbniški skladi EU se ustanovijo v okviru sporazumov, sklenjenih z drugimi donatorji (vsaj enim zunanjim donatorjem), z namenom odzivanja na ukrepe v izrednih razmerah, ukrepe po izrednih razmerah in tematske ukrepe. Ustanovitev tovrstnega sklada mora upravičevati zlasti dodana vrednost EU (njegove cilje je mogoče bolje izpolniti na ravni EU kot na nacionalni ravni) in komplementarnost (skrbniški sklad ne sme podvajati že obstoječih in podobnih instrumentov).

Evropska komisija osnutek sklepa o ustanovitvi skrbniškega sklada EU predloži pristojnemu odboru, opredeljenemu v temeljnem aktu, ki ureja instrument, s katerim je določen finančni prispevek EU za novi skrbniški sklad. S posvetovanjem odborov se zagotavlja, da je Svet ustrezno vključen v ustanavljanje vseh skrbniških skladov EU. S predlogom revizije finančne uredbe se obravnavata potreba po večji vključenosti Evropskega parlamenta v ustanavljanje skrbniških skladov EU (člen 227(1)) in poročanje o njihovih dejavnostih (člen 244).

Evropska komisija in donatorji po sprejetju sklepov o ustanovitvi in financiranju podpišejo akt o ustanovitvi skrbniškega sklada EU. V njem se določijo glavne značilnosti skrbniškega sklada EU, kot so posebni cilji, pravila za sestavo upravnega odbora in njegova notranja pravila ter trajanje sklada. Skrbniški skladi EU se ustanovijo za omejeno obdobje, ki je skupaj s cilji sklada opredeljeno v aktu o ustanovitvi posameznega skrbniškega sklada. V skladu s členom 187 finančne uredbe so za vodenje skrbniških skladov Unije določena posebna pravila, prispevki vanje pa niso vključeni v proračun EU.

Skrbniški skladi EU ponujajo številne prednosti: so instrumenti, ki jih vodi EU, zato zagotavljajo boljše usklajevanje z državami članicami EU, boljši nadzor Unije in drugih donatorjev nad operacijami ter povečano prepoznavnost EU. Za skrbniške sklade se uporabljajo hitri postopki odločanja, njihova druga prednost pa je zmogljivost združevanja večjih zneskov iz različnih virov, kar zagotavlja njihovo prožnost, proaktivnost in prilagodljivost.

Skrbniške sklade EU upravlja Komisija pod odgovornostjo odredbodajalca na podlagi prenosa pooblastil, ki Komisiji in drugim donatorjem da zagotovilo o uporabi sredstev. Upravitelj skrbniškega sklada EU je odredbodajalec na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil. Kot velja za Evropski razvojni sklad, je računovodja skrbniškega sklada EU računovodja Komisije, ki je odgovoren za določitev računovodskih postopkov in kontnega okvira, ki so skupni za vse skrbniške sklade Unije.

Evropski parlament in/ali Svet lahko od Komisije zahtevata, da opusti odobritve za določen skrbniški sklad ali pa revidira njegov akt o ustanovitvi, da se skrbniški sklad likvidira.

Sedanji skrbniški skladi EU

Sedanji skrbniški skladi EU

Komisija je doslej ustanovila štiri skrbniške sklade EU:

| — | skrbniški sklad EU Bêkou, ki je namenjen podpiranju vseh vidikov reševanja krize v Srednjeafriški republiki in njenih prizadevanj za obnovo. Ustanovljen je bil 15. julija 2014; |
| --- | --- |

—

skrbniški sklad EU Bêkou, ki je namenjen podpiranju vseh vidikov reševanja krize v Srednjeafriški republiki in njenih prizadevanj za obnovo. Ustanovljen je bil 15. julija 2014;

skrbniški sklad EU Bêkou

| — | skrbniški sklad EU Madad, regionalni skrbniški sklad Evropske unije za odziv na krizo v Siriji. Ustanovljen je bil 15. decembra 2014; |
| --- | --- |

—

skrbniški sklad EU Madad, regionalni skrbniški sklad Evropske unije za odziv na krizo v Siriji. Ustanovljen je bil 15. decembra 2014;

skrbniški sklad EU Madad

| — | skrbniški sklad EU za Afriko, nujni skrbniški sklad Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki. Ustanovljen je bil 12. novembra 2015; |
| --- | --- |

—

skrbniški sklad EU za Afriko, nujni skrbniški sklad Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki. Ustanovljen je bil 12. novembra 2015;

skrbniški sklad EU za Afriko

| — | skrbniški sklad EU za Kolumbijo za podporo izvajanju mirovnega sporazuma pri zgodnjem okrevanju in stabilizaciji po konfliktu. Ustanovljen je bil 12. decembra 2016. |
| --- | --- |

—

skrbniški sklad EU za Kolumbijo za podporo izvajanju mirovnega sporazuma pri zgodnjem okrevanju in stabilizaciji po konfliktu. Ustanovljen je bil 12. decembra 2016.

skrbniški sklad EU za Kolumbijo

Več informacij je na voljo na spletnih mestih posameznih skrbniških skladov EU:

skrbniški sklad Bekou – http://ec.europa.eu/europeaid/bekou-trust-fund-introduction_en;

skrbniški sklad Madad – http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/countries/syria/madad/index_en.htm;

skrbniški sklad za Afriko – http://ec.europa.eu/europeaid/regions/africa/eu-emergency-trust-fund-africa_en;

skrbniški sklad za Kolumbijo – http://ec.europa.eu/europeaid/eu-trust-fund-colombia_en.

Skrbniški sklad Bêkou

Skrbniški sklad Bêkou

Prvi skrbniški sklad EU z več donatorji, poimenovan Bêkou, kar v jeziku sango pomeni „upanje“, so 15. julija 2014 ustanovile Komisija (ki so jo zastopali GD DEVCO in GD ECHO ter ESZD) in tri države članice (Nemčija, Francija in Nizozemska), njegov cilj pa je spodbujati stabilizacijo in obnovo v Srednjeafriški republiki. Ustanovljen je bil za obdobje največ 60 mesecev. Skrbniški sklad se upravlja iz Bruslja.

Upravni in operativni odbor skrbniškega sklada EU Bêkou sestavljajo predstavniki donatorjev in Komisije ter opazovalci.

Odbor sprejme in pregleda strategijo skrbniškega sklada EU. Zaseda najmanj enkrat na leto.

Operativni odbor prouči, odobri in nadzira izvajanje ukrepov, ki se financirajo iz sklada. Poleg tega odobri zaključni račun in letna poročila o dejavnostih, ki se financirajo iz skrbniškega sklada.

Zaključni račun skrbniškega sklada Bêkou

Zaključni račun skrbniškega sklada Bêkou

V skladu s členom 8 Sporazuma o ustanovitvi Skrbniškega sklada Evropske unije za Srednjeafriško republiko (skrbniški sklad EU Bêkou) in členom 11.2.1 sporazuma o ustanovitvi je zaključni račun sestavljen iz dveh delov: (1) letnega finančnega poročila, ki ga pripravi upravitelj skrbniškega sklada EU, in (2) letnih računovodskih izkazov, ki jih pripravi računovodja Komisije, ki je na podlagi istega člena tudi računovodja skrbniškega sklada.

V skladu s členom 8 sporazuma o ustanovitvi se računovodski izkazi pripravijo skladno z računovodskimi pravili, ki jih sprejme računovodja Komisije (računovodska pravila EU) in ki so izpeljana iz mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor.

Revizijo zaključnega računa izvede neodvisni zunanji revizor, končni zaključni račun pa upravitelj skrbniškega sklada EU in računovodja predložita operativnemu odboru v odobritev (člen 8.3.4(c)).

Glavni dosežki v letu

Glavni dosežki v letu

EU je julija 2014 začela izvajati svoj prvi skrbniški sklad, imenovan Bêkou, da bi Srednjeafriški republiki in njenemu prebivalstvu pomagala pri spopadanju s posledicami krize v smislu zagotavljanja dostopa do osnovnih storitev, ponovnega zagona okrevanja gospodarstva, ustvarjanja delovnih mest in podpiranja sprave.

Skrbniški sklad Bêkou je leta 2017 sprejel operativno strategijo za obdobje 2017–2019, ki je osredotočena na: (i) razvoj podeželja; (ii) podporo zdravstvenemu sektorju; (iii) ponovno vzpostavitev javnih storitev in (iv) spravo. Prednostne naloge so bile usklajene s „Plan national de Relèvement et de Consolidation de la Paix“ (RCPCA) in nacionalnim okvirnim programom za Srednjeafriško republiko (podpisanim junija 2017), odgovornost nacionalnih organov pa bo okrepljena. Leta 2017 je skrbniški sklad EU Bêkou sprejel ukrepe v skupni vrednosti 52,3 milijona EUR, ki se nanašajo na odpornost podeželja in ustvarjanje delovnih mest, zdravstvo, podpiranje vrnitve notranje razseljenih oseb in beguncev, infrastrukturo za razsvetljavo, vodo in komunalne storitve. Okvirni znesek zajema nove programe, pa tudi več revizij že sprejetih ukrepov.

Skrbniški sklad EU Bêkou je od ustanovitve sprejel 15 programov. Kar zadeva pogodbe, je skrbniški sklad EU Bêkou leta 2017 podpisal 15 novih pogodb, katerih skupna vrednost znaša skoraj 20 milijonov EUR in ki prispevajo k izvajanju programov sklada na področju zdravja, prehranske varnosti, razporejenosti moči po spolu ter varstva prostoživečega živalstva in rastlinstva. Poleg tega so se zneski, ki so bili odobreni za nekatera področja porabe, povečali za izvedbo sprejete revizije programa; zlasti se je za 12 milijonov EUR povečal znesek za področje porabe „osnovno zdravstveno varstvo“.

Do konca leta 2017 so se vplačniki sklada zavezali, da bodo zagotovili več kot 236 milijonov EUR. V primerjavi z letom 2016 je ta znesek višji za 63 milijonov EUR. Vendar 56 milijonov EUR od skupnih 236 milijonov EUR še ni bilo potrjenih.

Poleg tega je bil poleg plačil, izvršenih v prejšnjem letu, vplačan še znesek v višini več kot 18 milijonov EUR. Skupna izplačila so od ustanovitve skrbniškega sklada EU Bêkou dosegla več kot 61 milijonov EUR.

Najpomembnejša gibanja, predstavljena v računovodskih izkazih, so na področju:

| — | predhodnega financiranja: zmanjšanje za 7 912 000 EUR, ker ima manj pogodb odprt znesek predhodnega financiranja, ter |
| --- | --- |

—

predhodnega financiranja: zmanjšanje za 7 912 000 EUR, ker ima manj pogodb odprt znesek predhodnega financiranja, ter

| — | odhodkov iz poslovanja: povečanje za 12 486 000 EUR, ki kaže zrelost skrbniškega sklada in povečanje obsega dejavnosti na področju razvoja mest ter osnovne zdravstvene oskrbe in primarnega zdravstvenega varstva. |
| --- | --- |

—

odhodkov iz poslovanja: povečanje za 12 486 000 EUR, ki kaže zrelost skrbniškega sklada in povečanje obsega dejavnosti na področju razvoja mest ter osnovne zdravstvene oskrbe in primarnega zdravstvenega varstva.

BILANCA STANJA

BILANCA STANJA

| (v tisoč EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| NEKRATKOROČNA SREDSTVA | | |
| Predhodno financiranje | 686 | 3 604 |
| | 686 | 3 604 |
| KRATKOROČNA SREDSTVA | | |
| Predhodno financiranje | 7 465 | 12 458 |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | 877 | 1 455 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 39 943 | 43 036 |
| | 48 285 | 56 949 |
| SREDSTVA SKUPAJ | 48 971 | 60 554 |
| NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | |
| Finančne obveznosti | (44 720 ) | (59 339 ) |
| | (44 720 ) | (59 339 ) |
| KRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | |
| Obveznosti iz poslovanja | (716) | (0) |
| Pasivne časovne razmejitve | (3 536 ) | (1 215 ) |
| | (4 252 ) | (1 215 ) |
| OBVEZNOSTI SKUPAJ | (48 971 ) | (60 554 ) |
| ČISTA SREDSTVA | — | — |
| SREDSTVA IN REZERVE | | |
| Skupni presežek | — | — |
| Poslovni izid za zadevno leto | — | — |
| ČISTA SREDSTVA | — | — |

(v tisoč EUR)

31. 12. 2017

31. 12. 2016

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

686

686

3 604

3 604

686

686

3 604

3 604

KRATKOROČNA SREDSTVA

KRATKOROČNA SREDSTVA

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

7 465

7 465

12 458

12 458

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

877

877

1 455

1 455

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

39 943

39 943

43 036

43 036

48 285

48 285

56 949

56 949

SREDSTVA SKUPAJ

SREDSTVA SKUPAJ

48 971

48 971

60 554

60 554

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

(44 720 )

(44 720 )

(59 339 )

(59 339 )

(44 720 )

(44 720 )

(59 339 )

(59 339 )

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

(716)

(716)

(0)

(0)

Pasivne časovne razmejitve

Pasivne časovne razmejitve

(3 536 )

(3 536 )

(1 215 )

(1 215 )

(4 252 )

(4 252 )

(1 215 )

(1 215 )

OBVEZNOSTI SKUPAJ

OBVEZNOSTI SKUPAJ

(48 971 )

(48 971 )

(60 554 )

(60 554 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

—

—

SREDSTVA IN REZERVE

SREDSTVA IN REZERVE

Skupni presežek

Skupni presežek

—

—

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

—

—

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

| (v tisoč EUR) |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| PRIHODKI | | |
| Prihodki iz nemenjalnih poslov | | |
| Prihodki iz donacij | 29 620 | 17 232 |
| | 29 620 | 17 232 |
| Prihodki iz menjalnih poslov | | |
| Finančni prihodki | 1 | 48 |
| | 1 | 48 |
| Prihodki skupaj | 29 621 | 17 280 |
| ODHODKI | | |
| Odhodki iz poslovanja | (28 918 ) | (16 432 ) |
| Drugi odhodki | (703) | (848) |
| Odhodki skupaj | (29 621 ) | (17 280 ) |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | — | — |

(v tisoč EUR)

2017

2016

PRIHODKI

PRIHODKI

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz donacij

Prihodki iz donacij

29 620

29 620

17 232

17 232

29 620

29 620

17 232

17 232

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

Finančni prihodki

Finančni prihodki

1

1

48

48

1

1

48

48

Prihodki skupaj

Prihodki skupaj

29 621

29 621

17 280

17 280

ODHODKI

ODHODKI

Odhodki iz poslovanja

Odhodki iz poslovanja

(28 918 )

(28 918 )

(16 432 )

(16 432 )

Drugi odhodki

Drugi odhodki

(703)

(703)

(848)

(848)

Odhodki skupaj

Odhodki skupaj

(29 621 )

(29 621 )

(17 280 )

(17 280 )

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

—

—

—

—

IZKAZ DENARNIH TOKOV

IZKAZ DENARNIH TOKOV

| (v tisoč EUR) |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Poslovni izid za zadevno leto | — | — |
| Poslovanje | | |
| (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja | 7 912 | (6 569 ) |
| (Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov | 578 | (91) |
| Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti | (14 620 ) | (3 786 ) |
| Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja | 716 | 0 |
| Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev | 2 321 | 1 021 |
| ČISTI DENARNI TOK | (3 092 ) | (9 425 ) |
| Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov | (3 092 ) | (9 425 ) |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta | 43 036 | 52 461 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta | 39 943 | 43 036 |

(v tisoč EUR)

2017

2016

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

Poslovanje

Poslovanje

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

7 912

7 912

(6 569 )

(6 569 )

(Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov

(Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov

578

578

(91)

(91)

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

(14 620 )

(14 620 )

(3 786 )

(3 786 )

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

716

716

0

0

Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev

Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev

2 321

2 321

1 021

1 021

ČISTI DENARNI TOK

ČISTI DENARNI TOK

(3 092 )

(3 092 )

(9 425 )

(9 425 )

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

(3 092 )

(3 092 )

(9 425 )

(9 425 )

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

43 036

43 036

52 461

52 461

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

39 943

39 943

43 036

43 036

IZKAZ SPREMEMB ČISTIH SREDSTEV

IZKAZ SPREMEMB ČISTIH SREDSTEV

| (v tisoč EUR) |
| --- |
| | Skupni presežek/
  (primanjkljaj) | Poslovni izid za zadevno leto | Čista sredstva |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2016 | — | — | — |
| Poslovni izid za zadevno leto | — | — | — |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2017 | — | — | — |

(v tisoč EUR)

Skupni presežek/

(primanjkljaj)

Poslovni izid za zadevno leto

Čista sredstva

STANJE NA DAN 31. 12. 2016

STANJE NA DAN 31. 12. 2016

—

—

—

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

—

STANJE NA DAN 31. 12. 2017

STANJE NA DAN 31. 12. 2017

—

—

—

ZAKLJUČNI RAČUN SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO ZA LETO 2017 (14)

ZAKLJUČNI RAČUN SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO ZA LETO 2017

14

OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO

OZADJE SKRBNIŠKEGA SKLADA EU ZA AFRIKO

Splošno ozadje skrbniških skladov Unije

Splošno ozadje skrbniških skladov Unije

Skrbniški sklad je pravna ureditev s posebno finančno strukturo, ki združuje sredstva več donatorjev za skupno financiranje ukrepa na podlagi skupno dogovorjenih ciljev in oblik poročanja.

V skladu s členom 187(1) finančne uredbe, ki se uporablja za splošni proračun Unije (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba), in členom 42 finančne uredbe, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (v nadaljnjem besedilu: finančna uredba za ERS), lahko Komisija ustanavlja skrbniške sklade Unije za zunanje ukrepe (skrbniški skladi EU). Skrbniški skladi EU se ustanovijo v okviru sporazumov, sklenjenih z drugimi donatorji (vsaj enim zunanjim donatorjem), z namenom odzivanja na ukrepe v izrednih razmerah, ukrepe po izrednih razmerah in tematske ukrepe. Ustanovitev tovrstnega sklada mora upravičevati zlasti dodana vrednost EU (njegove cilje je mogoče bolje izpolniti na ravni EU kot na nacionalni ravni) in komplementarnost (skrbniški sklad ne sme podvajati že obstoječih in podobnih instrumentov).

Evropska komisija osnutek sklepa o ustanovitvi skrbniškega sklada EU predloži pristojnemu odboru, opredeljenemu v temeljnem aktu, ki ureja instrument, s katerim je določen finančni prispevek EU za novi skrbniški sklad. S posvetovanjem odborov se zagotavlja, da je Svet ustrezno vključen v ustanavljanje vseh skrbniških skladov EU. S predlogom revizije finančne uredbe se obravnavata potreba po večji vključenosti Evropskega parlamenta v ustanavljanje skrbniških skladov EU (člen 227(1)) in poročanje o njihovih dejavnostih (člen 244).

Evropska komisija in donatorji po sprejetju sklepov o ustanovitvi in financiranju podpišejo akt o ustanovitvi skrbniškega sklada EU. V njem se določijo glavne značilnosti skrbniškega sklada EU, kot so posebni cilji, pravila za sestavo upravnega odbora in njegova notranja pravila ter trajanje sklada. Skrbniški skladi EU se ustanovijo za omejeno obdobje, ki je skupaj s cilji sklada opredeljeno v aktu o ustanovitvi posameznega skrbniškega sklada. V skladu s členom 187 finančne uredbe so za vodenje skrbniških skladov EU določena posebna pravila, prispevki vanje pa niso vključeni v proračun EU.

Skrbniški skladi EU ponujajo številne prednosti: so instrumenti, ki jih vodi EU, zato zagotavljajo boljše usklajevanje z državami članicami EU, boljši nadzor Unije in drugih donatorjev nad operacijami ter povečano prepoznavnost EU. Za skrbniške sklade se uporabljajo hitri postopki odločanja, njihova druga prednost pa je zmogljivost združevanja večjih zneskov iz različnih virov, kar zagotavlja njihovo prožnost, proaktivnost in prilagodljivost.

Skrbniške sklade EU upravlja Komisija pod odgovornostjo odredbodajalca na podlagi prenosa pooblastil, ki Komisiji in drugim donatorjem da zagotovilo o uporabi sredstev. Upravitelj skrbniškega sklada EU je odredbodajalec na podlagi nadaljnjega prenosa pooblastil. Kot velja za Evropski razvojni sklad, je računovodja skrbniškega sklada EU računovodja Komisije, ki je odgovoren za določitev računovodskih postopkov in kontnega okvira, ki so skupni za vse skrbniške sklade Unije.

Evropski parlament in/ali Svet lahko od Komisije zahtevata, da opusti odobritve za določen skrbniški sklad ali pa revidira njegov akt o ustanovitvi, da se skrbniški sklad likvidira.

Sedanji skrbniški skladi EU

Sedanji skrbniški skladi EU

Komisija je doslej ustanovila štiri skrbniške sklade EU:

| — | skrbniški sklad EU Bêkou, ki je namenjen podpiranju vseh vidikov reševanja krize v Srednjeafriški republiki in njenih prizadevanj za obnovo. Ustanovljen je bil 15. julija 2014; |
| --- | --- |

—

skrbniški sklad EU Bêkou, ki je namenjen podpiranju vseh vidikov reševanja krize v Srednjeafriški republiki in njenih prizadevanj za obnovo. Ustanovljen je bil 15. julija 2014;

skrbniški sklad EU Bêkou

| — | skrbniški sklad EU Madad, regionalni skrbniški sklad Evropske unije za odziv na krizo v Siriji. Ustanovljen je bil 15. decembra 2014; |
| --- | --- |

—

skrbniški sklad EU Madad, regionalni skrbniški sklad Evropske unije za odziv na krizo v Siriji. Ustanovljen je bil 15. decembra 2014;

skrbniški sklad EU Madad

| — | skrbniški sklad EU za Afriko, nujni skrbniški sklad Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki. Ustanovljen je bil 12. novembra 2015; |
| --- | --- |

—

skrbniški sklad EU za Afriko, nujni skrbniški sklad Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki. Ustanovljen je bil 12. novembra 2015;

skrbniški sklad EU za Afriko

| — | skrbniški sklad EU za Kolumbijo za podporo izvajanju mirovnega sporazuma pri zgodnjem okrevanju in stabilizaciji po konfliktu. Ustanovljen je bil 12. decembra 2016. |
| --- | --- |

—

skrbniški sklad EU za Kolumbijo za podporo izvajanju mirovnega sporazuma pri zgodnjem okrevanju in stabilizaciji po konfliktu. Ustanovljen je bil 12. decembra 2016.

skrbniški sklad EU za Kolumbijo

Več informacij je na voljo na spletnih mestih posameznih skrbniških skladov EU:

skrbniški sklad Bekou – http://ec.europa.eu/europeaid/bekou-trust-fund-introduction_en;

skrbniški sklad Madad – http://ec.europa.eu/enlargement/neighbourhood/countries/syria/madad/index_en.htm;

skrbniški sklad za Afriko – http://ec.europa.eu/europeaid/regions/africa/eu-emergency-trust-fund-africa_en;

skrbniški sklad za Kolumbijo – http://ec.europa.eu/europeaid/eu-trust-fund-colombia_en.

Skrbniški sklad EU za Afriko

Skrbniški sklad EU za Afriko

Nujni skrbniški sklad Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki (v nadaljnjem besedilu: skrbniški sklad EU za Afriko) je začel delovati 12. novembra 2015 med vrhom v Valletti na temo migracij. Glavni cilji tega skrbniškega sklada so podpirati vse vidike stabilnosti, prispevati k boljšemu upravljanju migracij ter odpraviti temeljne vzroke destabilizacije, prisilnega razseljevanja in nedovoljenih migracij, zlasti s spodbujanjem odpornosti, gospodarskih priložnosti, enakih možnosti, varnosti in razvoja ter bojem proti kršitvam človekovih pravic.

Skrbniški sklad deluje na treh glavnih geografskih območjih, tj. območjih Sahela in Čadskega jezera, Afriškega roga ter severne Afrike, vendar so lahko glede na posamezen primer v projekte skrbniškega sklada vključene tudi sosednje države držav upravičenk. Skrbniški sklad je ustanovljen za omejeno obdobje, in sicer do 31. decembra 2020, z namenom zagotovitve kratko- in srednjeročnega odziva na izzive v regijah. Skrbniški sklad se upravlja iz Bruslja.

Upravni in operativni odbor skrbniškega sklada EU za Afriko sestavljajo predstavniki donatorjev in Komisije ter predstavniki držav članic EU, ki ne prispevajo, organov držav upravičenk in regionalnih organizacij kot opazovalci.

Odbor določi in pregleda strategijo skrbniškega sklada EU. Zaseda najmanj enkrat na leto.

Operativni odbor prouči, odobri in nadzira izvajanje ukrepov, ki se financirajo iz sklada. Poleg tega odobri zaključni račun in letna poročila o dejavnostih, ki se financirajo iz skrbniškega sklada.

Zaključni račun skrbniškega sklada EU za Afriko

Zaključni račun skrbniškega sklada EU za Afriko

V skladu s členom 7 Sporazuma o ustanovitvi nujnega skrbniškega sklada Evropske unije za stabilnost in odpravljanje temeljnih vzrokov za nedovoljene migracije in razseljevanje v Afriki ter njegovih notranjih pravil (sporazum o ustanovitvi) je zaključni račun sestavljen iz dveh delov: (1) letnega finančnega poročila, ki ga pripravi upravitelj skrbniškega sklada EU, in (2) letnih računovodskih izkazov, ki jih pripravi računovodja Komisije, ki je na podlagi istega člena tudi računovodja skrbniškega sklada.

V skladu s členom 8 sporazuma o ustanovitvi se računovodski izkazi pripravijo skladno z računovodskimi pravili, ki jih sprejme računovodja Komisije (računovodska pravila EU) in ki so izpeljana iz mednarodnih računovodskih standardov za javni sektor.

Revizijo zaključnega računa izvede neodvisni zunanji revizor, končni zaključni račun pa upravitelj skrbniškega sklada EU in računovodja predložita operativnemu odboru v odobritev (člen 8.3.4(c)).

Glavni dosežki v letu

Glavni dosežki v letu

Na dan 31. decembra 2017 je vrednost sredstev, dodeljenih skrbniškemu skladu EU za Afriko, znašala približno 3 330 milijonov EUR: več kot 2 900 milijonov EUR je bilo dodeljenih iz Evropskega razvojnega sklada (ERS) in finančnih instrumentov EU, vključno z instrumentom za razvojno sodelovanje, Evropskim instrumentom sosedstva ter sredstvi generalnih direktoratov za migracije in notranje zadeve (HOME) ter za evropsko civilno zaščito in evropske operacije humanitarne pomoči (ECHO), države članice EU in drugi donatorji (Švica in Norveška) pa so zagotovili 378,8 milijona EUR, od tega je bilo na dan 31. decembra 2017 plačanih 340,9 milijona EUR.

Med letom 2017 so se sredstva iz ERS in proračuna EU povečala za približno 525 milijonov EUR (245 milijonov EUR iz ERS, 230 milijonov EUR v okviru instrumenta za razvojno sodelovanje in 50 milijonov EUR financiranja, ki ga je zagotovil GD HOME) oziroma skoraj 22 %. Še pomembneje pa je, da so se v odziv na odločen poziv Komisije in Evropskega sveta po dodatnem financiranju obljubljena sredstva držav članic EU in drugih donatorjev od konca decembra 2016 do konca leta 2017 povečala s 152,4 milijona EUR na 378,8 milijona EUR oziroma za 226,4 milijona EUR (148,5 %). To izjemno povečanje prispevkov držav članic EU je bilo osredotočeno predvsem na območje severne Afrike.

Na dan 31. decembra 2017 je bilo za območja Sahela in Čadskega jezera, Afriškega roga ter severne Afrike odobrenih 143 projektov v vrednosti 2 388 milijonov EUR. Od skupnega odobrenega zneska je bilo z izvajalskimi partnerji podpisanih 210 pogodb v vrednosti več kot 1 502 milijona EUR (63 % odobrenega financiranja). Leta 2017 se je skrbniški sklad EU za Afriko osredotočal na izvajanje dejavnosti na nacionalni in regionalni ravni za obravnavo nujnih potreb afriških partnerskih držav ob sočasnem izvajanju strateških prednostnih nalog skrbniškega sklada v praksi. Med letom je bilo odobrenih 40 novih programov v treh regijah, s čimer se je do konca leta 2017 skupno število odobrenih programov povečalo na 143, vključno s tremi, ki se izvajajo v več regijah. Glede na to, da so bile sklenjene pogodbe za 900 milijonov EUR, se je hitrost izvajanja skrbniškega sklada EU za Afriko leta 2017 precej izboljšala. Od ustanovitve skrbniškega sklada so bile z izvajalskimi partnerji sklenjene pogodbe v skupni vrednosti 1,5 milijarde EUR. Skrbniški sklad za Afriko je dodatno okrepil svoja prizadevanja za ustvarjanje ekonomskih in zaposlitvenih možnosti, predvsem v državah izvora, ter možnosti za trajnostni razvoj v državah tranzita, s čimer spodbuja ljudi k opuščanju dejavnosti, povezanih z nedovoljenimi migracijami. Skrbniški sklad EU za Afriko naj bi skupaj več kot pol milijona ljudem pomagal pridobiti zaposlitev, poklicno usposabljanje ali pomoč pri razvoju poslovne dejavnosti. Leta 2017 je skrbniški sklad EU za Afriko ponudil zaščito in pomoč več kot 13 000 migrantom, poleg tega pa so bile okrepljene zmogljivosti 1 500 vladnih subjektov za boj proti tihotapljenju migrantov in trgovini z ljudmi.

V računovodskih izkazih je učinek tega povečanega obsega dejavnosti najbolj očiten na področju:

| — | predhodnega financiranja: povečanje za 134 662 000 EUR (+117 %). To je primerljivo z zneski, za katere so bile sklenjene pogodbe, ki so se med letoma 2016 in 2017 povečali s 600 milijonov EUR na 1 502 milijona EUR; |
| --- | --- |

—

predhodnega financiranja: povečanje za 134 662 000 EUR (+117 %). To je primerljivo z zneski, za katere so bile sklenjene pogodbe, ki so se med letoma 2016 in 2017 povečali s 600 milijonov EUR na 1 502 milijona EUR;

| — | denarnih sredstev in njihovih ustreznikov: povečanje za 147 691 000 EUR zaradi novih prejetih sredstev; |
| --- | --- |

—

denarnih sredstev in njihovih ustreznikov: povečanje za 147 691 000 EUR zaradi novih prejetih sredstev;

odhodkov: povečanje za 226 956 000 EUR, ki kaže povečanje obsega dejavnosti skrbniškega sklada po zagonskem letu 2016.

BILANCA STANJA

BILANCA STANJA

| (v tisoč EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| NEKRATKOROČNA SREDSTVA | | |
| Predhodno financiranje | 52 990 | 44 854 |
| | 52 990 | 44 854 |
| KRATKOROČNA SREDSTVA | | |
| Predhodno financiranje | 197 258 | 70 731 |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | 3 020 | 9 476 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 162 571 | 14 879 |
| | 362 849 | 95 086 |
| SREDSTVA SKUPAJ | 415 838 | 139 941 |
| NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | |
| Finančne obveznosti | (396 713 ) | (138 502 ) |
| | (396 713 ) | (138 502 ) |
| KRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | |
| Obveznosti iz poslovanja | (526) | (702) |
| Pasivne časovne razmejitve | (18 600 ) | (736) |
| | (19 126 ) | (1 439 ) |
| OBVEZNOSTI SKUPAJ | (415 838 ) | (139 941 ) |
| ČISTA SREDSTVA | — | — |
| SREDSTVA IN REZERVE | | |
| Skupni presežek | — | — |
| Poslovni izid za zadevno leto | — | — |
| ČISTA SREDSTVA | — | — |

(v tisoč EUR)

31. 12. 2017

31. 12. 2016

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

52 990

52 990

44 854

44 854

52 990

52 990

44 854

44 854

KRATKOROČNA SREDSTVA

KRATKOROČNA SREDSTVA

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

197 258

197 258

70 731

70 731

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

3 020

3 020

9 476

9 476

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

162 571

162 571

14 879

14 879

362 849

362 849

95 086

95 086

SREDSTVA SKUPAJ

SREDSTVA SKUPAJ

415 838

415 838

139 941

139 941

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

(396 713 )

(396 713 )

(138 502 )

(138 502 )

(396 713 )

(396 713 )

(138 502 )

(138 502 )

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

(526)

(526)

(702)

(702)

Pasivne časovne razmejitve

Pasivne časovne razmejitve

(18 600 )

(18 600 )

(736)

(736)

(19 126 )

(19 126 )

(1 439 )

(1 439 )

OBVEZNOSTI SKUPAJ

OBVEZNOSTI SKUPAJ

(415 838 )

(415 838 )

(139 941 )

(139 941 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

—

—

SREDSTVA IN REZERVE

SREDSTVA IN REZERVE

Skupni presežek

Skupni presežek

—

—

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

—

—

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

| (v tisoč EUR) |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| PRIHODKI | | |
| Prihodki iz nemenjalnih poslov | | |
| Prihodki iz donacij | 279 027 | 52 246 |
| | 279 027 | 52 246 |
| Prihodki iz menjalnih poslov | | |
| Finančni prihodki | 2 | 54 |
| Drugi prihodki | 270 | 43 |
| | 271 | 97 |
| Prihodki skupaj | 279 299 | 52 343 |
| ODHODKI | | |
| Odhodki iz poslovanja | (271 669 ) | (49 042 ) |
| Drugi odhodki | (7 630 ) | (3 301 ) |
| Odhodki skupaj | (279 299 ) | (52 343 ) |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | — | — |

(v tisoč EUR)

2017

2016

PRIHODKI

PRIHODKI

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz donacij

Prihodki iz donacij

279 027

279 027

52 246

52 246

279 027

279 027

52 246

52 246

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

Finančni prihodki

Finančni prihodki

2

2

54

54

Drugi prihodki

Drugi prihodki

270

270

43

43

271

271

97

97

Prihodki skupaj

Prihodki skupaj

279 299

279 299

52 343

52 343

ODHODKI

ODHODKI

Odhodki iz poslovanja

Odhodki iz poslovanja

(271 669 )

(271 669 )

(49 042 )

(49 042 )

Drugi odhodki

Drugi odhodki

(7 630 )

(7 630 )

(3 301 )

(3 301 )

Odhodki skupaj

Odhodki skupaj

(279 299 )

(279 299 )

(52 343 )

(52 343 )

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

—

—

—

—

IZKAZ DENARNIH TOKOV

IZKAZ DENARNIH TOKOV

| (v tisoč EUR) |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Poslovni izid za zadevno leto | — | — |
| Poslovanje | | |
| (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja | (134 662 ) | (115 585 ) |
| (Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov | 6 456 | (9 476 ) |
| Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti | 258 211 | 105 860 |
| Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja | (177) | 702 |
| Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev | 17 864 | 736 |
| ČISTI DENARNI TOK | 147 691 | (17 763 ) |
| Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov | 147 691 | (17 763 ) |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta | 14 879 | 32 642 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta | 162 571 | 14 879 |

(v tisoč EUR)

2017

2016

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

Poslovanje

Poslovanje

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

(134 662 )

(134 662 )

(115 585 )

(115 585 )

(Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov

(Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov

6 456

6 456

(9 476 )

(9 476 )

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

258 211

258 211

105 860

105 860

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

(177)

(177)

702

702

Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev

Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev

17 864

17 864

736

736

ČISTI DENARNI TOK

ČISTI DENARNI TOK

147 691

147 691

(17 763 )

(17 763 )

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

147 691

147 691

(17 763 )

(17 763 )

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

14 879

14 879

32 642

32 642

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

162 571

162 571

14 879

14 879

IZKAZ SPREMEMB ČISTIH SREDSTEV

IZKAZ SPREMEMB ČISTIH SREDSTEV

| (v tisoč EUR) |
| --- |
| | Skupni presežek/
  (primanjkljaj) | Poslovni izid za zadevno leto | Čista sredstva |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2016 | — | — | — |
| Poslovni izid za zadevno leto | — | — | — |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2017 | — | — | — |

(v tisoč EUR)

Skupni presežek/

(primanjkljaj)

Poslovni izid za zadevno leto

Čista sredstva

STANJE NA DAN 31. 12. 2016

STANJE NA DAN 31. 12. 2016

—

—

—

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

—

STANJE NA DAN 31. 12. 2017

STANJE NA DAN 31. 12. 2017

—

—

—

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS IN SKRBNIŠKIH SKLADOV EU (15)

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS IN SKRBNIŠKIH SKLADOV EU

15

KONSOLIDIRANA BILANCA STANJA

KONSOLIDIRANA BILANCA STANJA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| NEKRATKOROČNA SREDSTVA | | |
| Predhodno financiranje | 636 | 457 |
| | 636 | 457 |
| KRATKOROČNA SREDSTVA | | |
| Predhodno financiranje | 1 723 | 1 455 |
| Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski | 96 | 143 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 550 | 738 |
| | 2 369 | 2 336 |
| SREDSTVA SKUPAJ | 3 005 | 2 794 |
| NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | |
| Rezervacije | (4) | (4) |
| Finančne obveznosti | (292) | (106) |
| | (296) | (110) |
| KRATKOROČNE OBVEZNOSTI | | |
| Obveznosti iz poslovanja | (564) | (549) |
| Pasivne časovne razmejitve | (755) | (778) |
| | (1 319 ) | (1 327 ) |
| OBVEZNOSTI SKUPAJ | (1 615 ) | (1 436 ) |
| ČISTA SREDSTVA | 1 389 | 1 357 |
| SREDSTVA IN REZERVE | | |
| Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS | 46 173 | 42 323 |
| Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej | 2 252 | 2 252 |
| Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let | (43 219 ) | (40 146 ) |
| Poslovni izid za zadevno leto | (3 818 ) | (3 073 ) |
| ČISTA SREDSTVA | 1 389 | 1 357 |

(v milijonih EUR)

31. 12. 2017

31. 12. 2016

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

NEKRATKOROČNA SREDSTVA

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

636

636

457

457

636

636

457

457

KRATKOROČNA SREDSTVA

KRATKOROČNA SREDSTVA

Predhodno financiranje

Predhodno financiranje

1 723

1 723

1 455

1 455

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

Menjalne terjatve in nemenjalni izterljivi zneski

96

96

143

143

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

550

550

738

738

2 369

2 369

2 336

2 336

SREDSTVA SKUPAJ

SREDSTVA SKUPAJ

3 005

3 005

2 794

2 794

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

NEKRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Rezervacije

Rezervacije

(4)

(4)

(4)

(4)

Finančne obveznosti

Finančne obveznosti

(292)

(292)

(106)

(106)

(296)

(296)

(110)

(110)

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

KRATKOROČNE OBVEZNOSTI

Obveznosti iz poslovanja

Obveznosti iz poslovanja

(564)

(564)

(549)

(549)

Pasivne časovne razmejitve

Pasivne časovne razmejitve

(755)

(755)

(778)

(778)

(1 319 )

(1 319 )

(1 327 )

(1 327 )

OBVEZNOSTI SKUPAJ

OBVEZNOSTI SKUPAJ

(1 615 )

(1 615 )

(1 436 )

(1 436 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

1 389

1 389

1 357

1 357

SREDSTVA IN REZERVE

SREDSTVA IN REZERVE

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

46 173

46 173

42 323

42 323

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

2 252

2 252

2 252

2 252

Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let

Poslovni izid, prenesen iz prejšnjih let

(43 219 )

(43 219 )

(40 146 )

(40 146 )

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

(3 818 )

(3 818 )

(3 073 )

(3 073 )

ČISTA SREDSTVA

ČISTA SREDSTVA

1 389

1 389

1 357

1 357

KONSOLIDIRANI IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

KONSOLIDIRANI IZKAZ FINANČNEGA USPEHA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| PRIHODKI | | |
| Prihodki iz nemenjalnih poslov | | |
| Dejavnosti izterjave | 61 | 8 |
| Prihodki iz donacij skrbniškim skladom | 194 | 35 |
| | 255 | 43 |
| Prihodki iz menjalnih poslov | | |
| Finančni prihodki | 4 | 4 |
| Drugi prihodki | 22 | 62 |
| | 26 | 66 |
| Prihodki skupaj | 281 | 108 |
| ODHODKI | | |
| Instrumenti pomoči | (3 585 ) | (2 935 ) |
| Odhodki, ki so jih izvedli skrbniški skladi | (301) | (65) |
| Odhodki za sofinanciranje | (42) | 15 |
| Stroški financiranja | (8) | 4 |
| Drugi odhodki | (162) | (200) |
| Odhodki skupaj | (4 099 ) | (3 181 ) |
| POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO | (3 818 ) | (3 073 ) |

(v milijonih EUR)

2017

2016

PRIHODKI

PRIHODKI

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Prihodki iz nemenjalnih poslov

Dejavnosti izterjave

Dejavnosti izterjave

61

61

8

8

Prihodki iz donacij skrbniškim skladom

Prihodki iz donacij skrbniškim skladom

194

194

35

35

255

255

43

43

Prihodki iz menjalnih poslov

Prihodki iz menjalnih poslov

Finančni prihodki

Finančni prihodki

4

4

4

4

Drugi prihodki

Drugi prihodki

22

22

62

62

26

26

66

66

Prihodki skupaj

Prihodki skupaj

281

281

108

108

ODHODKI

ODHODKI

Instrumenti pomoči

Instrumenti pomoči

(3 585 )

(3 585 )

(2 935 )

(2 935 )

Odhodki, ki so jih izvedli skrbniški skladi

Odhodki, ki so jih izvedli skrbniški skladi

(301)

(301)

(65)

(65)

Odhodki za sofinanciranje

Odhodki za sofinanciranje

(42)

(42)

15

15

Stroški financiranja

Stroški financiranja

(8)

(8)

4

4

Drugi odhodki

Drugi odhodki

(162)

(162)

(200)

(200)

Odhodki skupaj

Odhodki skupaj

(4 099 )

(4 099 )

(3 181 )

(3 181 )

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

POSLOVNI IZID ZA ZADEVNO LETO

(3 818 )

(3 818 )

(3 073 )

(3 073 )

KONSOLIDIRANI IZKAZ FINANČNEGA IZIDA

KONSOLIDIRANI IZKAZ FINANČNEGA IZIDA

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Poslovni izid za zadevno leto | (3 818 ) | (3 073 ) |
| Poslovanje | | |
| Povečanje kapitala – prispevki | 3 850 | 3 450 |
| (Povečanje)/zmanjšanje prispevkov za skrbniške sklade | — | (0) |
| (Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja | (446) | (242) |
| (Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov | 47 | 29 |
| Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti | 186 | 34 |
| Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja | 15 | 29 |
| Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev | (22) | (78) |
| ČISTI DENARNI TOK | (188) | 149 |
| Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov | (188) | 149 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta | 738 | 589 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta | 550 | 738 |

(v milijonih EUR)

2017

2016

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

(3 818 )

(3 818 )

(3 073 )

(3 073 )

Poslovanje

Poslovanje

Povečanje kapitala – prispevki

Povečanje kapitala – prispevki

3 850

3 850

3 450

3 450

(Povečanje)/zmanjšanje prispevkov za skrbniške sklade

(Povečanje)/zmanjšanje prispevkov za skrbniške sklade

—

—

(0)

(0)

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

(Povečanje)/zmanjšanje predhodnega financiranja

(446)

(446)

(242)

(242)

(Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov

(Povečanje)/zmanjšanje terjatev iz naslova menjalnih poslov in izterljivih zneskov iz naslova nemenjalnih poslov

47

47

29

29

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

Povečanje/(zmanjšanje) finančnih obveznosti

186

186

34

34

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

Povečanje/(zmanjšanje) obveznosti iz poslovanja

15

15

29

29

Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev

Povečanje/(zmanjšanje) pasivnih časovnih razmejitev

(22)

(22)

(78)

(78)

ČISTI DENARNI TOK

ČISTI DENARNI TOK

(188)

(188)

149

149

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

(188)

(188)

149

149

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku leta

738

738

589

589

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu leta

550

550

738

738

KONSOLIDIRANI IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

KONSOLIDIRANI IZKAZ SPREMEMB V ČISTIH SREDSTVIH

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Kapital Sklada – delujoči ERS
  (A) | Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS
  (B) | Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS
  (C) = (A) – (B) | Skupne rezerve
  (D) | Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej
  (E) | Čista sredstva skupaj
  (C) + (D) + (E) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2015 | 73 464 | 34 590 | 38 873 | (40 146 ) | 2 252 | 980 |
| Povečanje kapitala – prispevki | | (3 450 ) | 3 450 | — | — | 3 450 |
| Poslovni izid za zadevno leto | — | — | — | (3 073 ) | — | (3 073 ) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2016 | 73 464 | 31 140 | 42 323 | (43 219 ) | 2 252 | 1 357 |
| Povečanje kapitala – prispevki | | (4 050 ) | 4 050 | | | 4 050 |
| Vračila državam članicam | (200) | | (200) | | | (200) |
| Poslovni izid za zadevno leto | | | — | (3 818 ) | | (3 818 ) |
| STANJE NA DAN 31. 12. 2017 | 73 264 | 27 090 | 46 173 | (47 037 ) | 2 252 | 1 389 |

(v milijonih EUR)

Kapital Sklada – delujoči ERS

(A)

Nevpoklicana sredstva – delujoči ERS

(B)

Vpoklicani kapital Sklada – delujoči ERS

(C) = (A) – (B)

Skupne rezerve

(D)

Vpoklicani kapital Sklada zaključenih ERS, ki se prenese naprej

(E)

Čista sredstva skupaj

(C) + (D) + (E)

STANJE NA DAN 31. 12. 2015

STANJE NA DAN 31. 12. 2015

73 464

73 464

34 590

34 590

38 873

38 873

(40 146 )

(40 146 )

2 252

2 252

980

980

Povečanje kapitala – prispevki

Povečanje kapitala – prispevki

(3 450 )

(3 450 )

3 450

3 450

—

—

3 450

3 450

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

—

—

—

—

(3 073 )

(3 073 )

—

—

(3 073 )

(3 073 )

STANJE NA DAN 31. 12. 2016

STANJE NA DAN 31. 12. 2016

73 464

73 464

31 140

31 140

42 323

42 323

(43 219 )

(43 219 )

2 252

2 252

1 357

1 357

Povečanje kapitala – prispevki

Povečanje kapitala – prispevki

(4 050 )

(4 050 )

4 050

4 050

4 050

4 050

Vračila državam članicam

Vračila državam članicam

(200)

(200)

(200)

(200)

(200)

(200)

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

—

—

(3 818 )

(3 818 )

(3 818 )

(3 818 )

STANJE NA DAN 31. 12. 2017

STANJE NA DAN 31. 12. 2017

73 264

73 264

27 090

27 090

46 173

46 173

(47 037 )

(47 037 )

2 252

2 252

1 389

1 389

POROČILO ERS O FINANČNEM IZVRŠEVANJU

POROČILO ERS O FINANČNEM IZVRŠEVANJU

1.   UVODNO POJASNILO

UVODNO POJASNILO

1.1   Zaključeni ERS

Zaključeni ERS

| — | Ker se je 6. ERS zaključil leta 2006, 7. ERS pa leta 2008, zaključni račun ne vključuje več razpredelnic o izvrševanju za navedena ERS. Izvrševanje prerazporejenih sredstev je vključeno v 9. ERS. |
| --- | --- |

—

Ker se je 6. ERS zaključil leta 2006, 7. ERS pa leta 2008, zaključni račun ne vključuje več razpredelnic o izvrševanju za navedena ERS. Izvrševanje prerazporejenih sredstev je vključeno v 9. ERS.

| — | Zaradi preglednejše predstavitve računovodskih izkazov za leto 2017 so v razpredelnicah enako kakor prejšnja leta znotraj 8. ERS sredstva, porabljena v okviru načrtovanja programov iz Loméjske konvencije, in sredstva, porabljena v okviru načrtovanja programov iz Sporazuma iz Cotonouja, prikazana ločeno. |
| --- | --- |

—

Zaradi preglednejše predstavitve računovodskih izkazov za leto 2017 so v razpredelnicah enako kakor prejšnja leta znotraj 8. ERS sredstva, porabljena v okviru načrtovanja programov iz Loméjske konvencije, in sredstva, porabljena v okviru načrtovanja programov iz Sporazuma iz Cotonouja, prikazana ločeno.

| — | V skladu s členom 1(2)(b) Notranjega sporazuma za 9. ERS so bili sredstva in sproščene obveznosti prejšnjih ERS prerazporejeni v 9. ERS ter so se v obdobju 9. ERS odobrili kot sredstva 9. ERS. |
| --- | --- |

—

V skladu s členom 1(2)(b) Notranjega sporazuma za 9. ERS so bili sredstva in sproščene obveznosti prejšnjih ERS prerazporejeni v 9. ERS ter so se v obdobju 9. ERS odobrili kot sredstva 9. ERS.

2.   10. ERS

10. ERS

Sporazum o partnerstvu AKP-ES, ki so ga 23. junija 2000 v Cotonouju podpisale države članice Evropske skupnosti ter afriške, karibske in pacifiške države (države AKP), je začel veljati 1. aprila 2003. Sporazum iz Cotonouja je bil spremenjen dvakrat, in sicer prvič s sporazumom, podpisanim v Luxembourgu 25. junija 2005, drugič pa s sporazumom, podpisanim v Ouagadougouju 22. junija 2010.

Sklep o pridružitvi čezmorskih držav in ozemelj (ČDO) Evropski uniji (2001/822/ES), ki ga je 27. novembra 2001 sprejel Svet EU, je začel veljati 2. decembra 2001. Ta sklep je bil spremenjen 19. marca 2007 (Sklep 2007/249/ES).

Notranji sporazum o financiranju pomoči Skupnosti v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2008–2013 v skladu s spremenjenim Sporazumom iz Cotonouja, ki so ga sprejeli predstavniki vlad držav članic Evropske skupnosti 17. julija 2006, je začel veljati 1. julija 2008.

V skladu s Sporazumom iz Cotonouja se drugo obdobje (2008–2013) pomoči Skupnosti državam AKP in ČDO financira iz 10. ERS s sredstvi v višini 22 682 milijonov EUR, od katerih je:

| — | 21 966 milijonov EUR dodeljenih državam AKP v skladu z večletnim finančnim okvirom, določenim v Prilogi Ib k spremenjenemu Sporazumu iz Cotonouja; od tega zneska 20 466 milijonov EUR upravlja Evropska komisija; |
| --- | --- |

—

21 966 milijonov EUR dodeljenih državam AKP v skladu z večletnim finančnim okvirom, določenim v Prilogi Ib k spremenjenemu Sporazumu iz Cotonouja; od tega zneska 20 466 milijonov EUR upravlja Evropska komisija;

| — | 286 milijonov EUR dodeljenih ČDO v skladu s Prilogo IIAa k spremenjenemu Sklepu Sveta o pridružitvi ČDO Evropski skupnosti; 256 milijonov EUR od tega zneska upravlja Evropska komisija; |
| --- | --- |

—

286 milijonov EUR dodeljenih ČDO v skladu s Prilogo IIAa k spremenjenemu Sklepu Sveta o pridružitvi ČDO Evropski skupnosti; 256 milijonov EUR od tega zneska upravlja Evropska komisija;

| — | 430 milijonov EUR pa je dodeljenih Komisiji za financiranje stroškov, nastalih pri načrtovanju programov za sredstva 10. ERS in njihovem izvrševanju, v skladu s členom 6 Notranjega sporazuma. |
| --- | --- |

—

430 milijonov EUR pa je dodeljenih Komisiji za financiranje stroškov, nastalih pri načrtovanju programov za sredstva 10. ERS in njihovem izvrševanju, v skladu s členom 6 Notranjega sporazuma.

Dejanska sredstva, ki so na voljo (glej razpredelnico 1.3), se razlikujejo od zgoraj navedenih zaradi sproščenih obveznosti prejšnjih ERS, obresti in sofinanciranja.

1.3

V skladu z „revizijsko klavzulo“ 10. ERS (člen 1(4) in (5) Notranjega sporazuma za 10. ERS) za sredstva po 31. decembru 2013 ni bilo mogoče prevzeti obveznosti. Neporabljena sredstva so bila prerazporejena v rezervo 11. ERS za uspešnost.

revizijsko klavzulo

3.   11. ERS

11. ERS

Notranji sporazum o financiranju pomoči Unije v okviru večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020 v skladu s spremenjenim Sporazumom iz Cotonouja, ki so ga sprejeli predstavniki vlad držav članic Evropske unije avgusta 2013, je začel veljati marca 2015.

V skladu s Sporazumom iz Cotonouja se tretje obdobje (2014–2020) pomoči Unije državam AKP in ČDO financira iz 11. ERS s sredstvi v višini 30 506 milijonov EUR, od katerih je:

| — | 29 089 milijonov EUR dodeljenih državam AKP v skladu s členom 1(2)(a) in členom 2(d) Notranjega sporazuma; 27 955 milijonov EUR od tega zneska upravlja Evropska komisija; |
| --- | --- |

—

29 089 milijonov EUR dodeljenih državam AKP v skladu s členom 1(2)(a) in členom 2(d) Notranjega sporazuma; 27 955 milijonov EUR od tega zneska upravlja Evropska komisija;

| — | 364,5 milijona EUR dodeljenih ČDO v skladu s členom 1(2)(a) in členom 3(1) Notranjega sporazuma; 359,5 milijona EUR od tega zneska upravlja Evropska komisija; |
| --- | --- |

—

364,5 milijona EUR dodeljenih ČDO v skladu s členom 1(2)(a) in členom 3(1) Notranjega sporazuma; 359,5 milijona EUR od tega zneska upravlja Evropska komisija;

| — | 1 052,5 milijona EUR pa je dodeljenih Komisiji za financiranje stroškov, nastalih pri načrtovanju programov za sredstva 11. ERS in njihovem izvrševanju v skladu s členom 1(2)(a) Notranjega sporazuma. |
| --- | --- |

—

1 052,5 milijona EUR pa je dodeljenih Komisiji za financiranje stroškov, nastalih pri načrtovanju programov za sredstva 11. ERS in njihovem izvrševanju v skladu s členom 1(2)(a) Notranjega sporazuma.

Dejanska sredstva, ki so na voljo (glej razpredelnico 1.4), se razlikujejo od zgoraj navedenih iz enakih razlogov, kot so navedeni pri 10. ERS.

1.4

Preostala sredstva iz rezerve za uspešnost, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, na dan 31. 12. 2017

Preostala sredstva iz rezerve za uspešnost, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, na dan 31. 12. 2017

Zneski sproščenih sredstev iz projektov v okviru 9. in prejšnjih ERS se prerazporedijo v rezervo 10. ERS za uspešnost, razen sredstev Stabex.

Sproščena sredstva iz projektov v okviru 10. ERS se prerazporedijo v rezervo 11. ERS za uspešnost.

V letu 2017 so bila vsa sproščena sredstva iz prejšnjih ERS prerazporejena v ustrezne rezerve.

V skladu s členom 1(4) Notranjega sporazuma o 11. ERS in Sklepom Sveta z dne 2. avgusta 2016 (2016/1337) se znesek sproščenih sredstev iz 10. ERS prerazporedi z namenom dopolnitve sredstev za mirovno pomoč za Afriko za obdobje 2016–2018 do največ 491 milijonov EUR in do 16 milijonov EUR za kritje izdatkov.

V skladu s členom 1(4) Notranjega sporazuma o 11. ERS in Sklepom Sveta z dne 4. julija 2017 (2017/1206) se deleži prispevkov držav članic iz člena 1(2)(a) notranjih sporazumov za 8. in 9. ERS ustrezno zmanjšajo za znesek v višini 200 milijonov EUR iz sredstev, sproščenih v okviru 8. in 9. ERS.

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| Skupna razpoložljiva sredstva iz rezerve za uspešnost, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, na dan 31. 12. 2017 | |
| Rezerva iz sproščenih sredstev v okviru 8. in 9. ERS, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, na dan 31. 12. 2017 | 309,1 |
| Rezerva iz sproščenih sredstev v okviru 10. ERS, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, na dan 31. 12. 2017 | 206,0 |
| Skupna razpoložljiva sredstva iz rezerve za uspešnost, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, na dan 31. 12. 2017 | 515,1 |

(v milijonih EUR)

Skupna razpoložljiva sredstva iz rezerve za uspešnost, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, na dan 31. 12. 2017

Rezerva iz sproščenih sredstev v okviru 8. in 9. ERS, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, na dan 31. 12. 2017

309,1

Rezerva iz sproščenih sredstev v okviru 10. ERS, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, na dan 31. 12. 2017

206,0

Skupna razpoložljiva sredstva iz rezerve za uspešnost, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, na dan 31. 12. 2017

515,1

Sofinanciranje ERS

Sofinanciranje ERS

V okviru 10. in 11. ERS so bili podpisani sporazumi o prerazporeditvi za sofinanciranje s strani držav članic; hkrati so bile dane na voljo odobritve za prevzem obveznosti v skupnem znesku 228,5 milijona EUR, medtem ko so bile odobritve plačil dane na voljo za unovčene zneske v skupni višini 211,2 milijona EUR.

Stanje odobritev za sofinanciranje na dan 31. 12. 2017 je prikazano v spodnji razpredelnici:

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | Odobritve za prevzem obveznosti | Odobritve plačil |
| Sofinanciranje – sredstva A | 208,8 | 191,9 |
| Sofinanciranje – projekti znotraj držav AKP | 13,4 | 13,4 |
| Sofinanciranje – upravni odhodki | 6,3 | 5,9 |
| | 228,5 | 211,2 |

(v milijonih EUR)

Odobritve za prevzem obveznosti

Odobritve plačil

Sofinanciranje – sredstva A

208,8

191,9

Sofinanciranje – projekti znotraj držav AKP

13,4

13,4

Sofinanciranje – upravni odhodki

6,3

5,9

228,5

228,5

211,2

211,2

Razpredelnice v nadaljevanju, ki prikazujejo odločene, dodeljene in plačane zneske, navajajo neto številke. Razpredelnice, ki prikazujejo stanje po instrumentih, so priložene.

Razpredelnica 1.1

Razpredelnica 1.1

8. ERS

8. ERS

RAZVOJ ODOBRITEV: 31. december 2017

RAZVOJ ODOBRITEV: 31. december 2017

ANALIZA SREDSTEV PO INSTRUMENTIH

ANALIZA SREDSTEV PO INSTRUMENTIH

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| INSTRUMENT | ZAČETNA ODOBRITEV | POVEČANJA/ZMANJŠANJA ZDRUŽENIH SREDSTEV NA DAN 31. DECEMBRA 2016 | POVEČANJE ALI ZMANJŠANJE SREDSTEV V LETU 2017 | Pojasnila | TRENUTNE ODOBRITVE |
| AKP | | | | | |
| Lomé | | | | | |
| Redni prispevki držav članic | 12 967 | (3 272 ) | (6) | | 9 689 |
| Pomoč za begunce | 120 | (20) | | | 100 |
| Nujna pomoč (Lomé) | 140 | (4) | | | 136 |
| Močno zadolžene revne države (Lomé) | 0 | 1 060 | | | 1 060 |
| Subvencionirane obrestne mere | 370 | (298) | (3) | (2) | 69 |
| Rizični kapital | 1 000 | 15 | | | 1 015 |
| Stabex | 1 800 | (1 077 ) | | | 723 |
| Strukturna prilagoditev | 1 400 | 97 | | | 1 497 |
| Sysmin | 575 | (474) | | | 101 |
| Okvirni programi skupaj | 7 562 | (2 605 ) | (3) | (2) | 4 954 |
| Poraba prihodkov od obresti | 0 | 35 | | | 35 |
| Cotonou | | | | | |
| Redni prispevki držav članic | 0 | 650 | (0) | | 650 |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | 0 | 417 | (0) | (2) | 417 |
| Sredstva B – nacionalne dodelitve | 0 | 233 | (0) | (2) | 233 |
| Obresti in drugi prejemki | 0 | 0 | | | 0 |
| VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP | 12 967 | (2 621 ) | (6) | | 10 339 |
| ČDO | | | | | |
| Lomé | | | | | |
| Redni prispevki držav članic | 0 | 46 | (1) | | 46 |
| Subvencionirane obrestne mere | 0 | 1 | | | 1 |
| Rizični kapital | 0 | 6 | | | 6 |
| Stabex | 0 | 1 | | | 1 |
| Sysmin | 0 | 2 | | | 2 |
| Okvirni programi skupaj | 0 | 36 | (1) | (2) | 35 |
| VMESNI SEŠTEVEK ZA ČDO | 0 | 46 | (1) | | 46 |
| 8. ERS SKUPAJ | 12 967 | (2 575 ) | (7) | | 10 385 |

(v milijonih EUR)

INSTRUMENT

ZAČETNA ODOBRITEV

POVEČANJA/ZMANJŠANJA ZDRUŽENIH SREDSTEV NA DAN 31. DECEMBRA 2016

POVEČANJE ALI ZMANJŠANJE SREDSTEV V LETU 2017

Pojasnila

TRENUTNE ODOBRITVE

AKP

AKP

Lomé

Lomé

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

12 967

12 967

(3 272 )

(3 272 )

(6)

(6)

9 689

9 689

Pomoč za begunce

120

(20)

100

Nujna pomoč (Lomé)

140

(4)

136

Močno zadolžene revne države (Lomé)

0

1 060

1 060

Subvencionirane obrestne mere

370

(298)

(3)

(2)

2

69

Rizični kapital

1 000

15

1 015

Stabex

1 800

(1 077 )

723

Strukturna prilagoditev

1 400

97

1 497

Sysmin

575

(474)

101

Okvirni programi skupaj

7 562

(2 605 )

(3)

(2)

2

4 954

Poraba prihodkov od obresti

0

35

35

Cotonou

Cotonou

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

0

0

650

650

(0)

(0)

650

650

Sredstva A – nacionalne dodelitve

0

417

(0)

(2)

2

417

Sredstva B – nacionalne dodelitve

0

233

(0)

(2)

2

233

Obresti in drugi prejemki

0

0

0

VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP

VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP

12 967

12 967

(2 621 )

(2 621 )

(6)

(6)

10 339

10 339

ČDO

ČDO

Lomé

Lomé

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

0

0

46

46

(1)

(1)

46

46

Subvencionirane obrestne mere

0

1

1

Rizični kapital

0

6

6

Stabex

0

1

1

Sysmin

0

2

2

Okvirni programi skupaj

0

36

(1)

(2)

2

35

VMESNI SEŠTEVEK ZA ČDO

VMESNI SEŠTEVEK ZA ČDO

0

0

46

46

(1)

(1)

46

46

8. ERS SKUPAJ

8. ERS SKUPAJ

12 967

12 967

(2 575 )

(2 575 )

(7)

(7)

10 385

10 385

Razpredelnica 1.2

Razpredelnica 1.2

9. ERS

9. ERS

RAZVOJ ODOBRITEV: 31. december 2017

RAZVOJ ODOBRITEV: 31. december 2017

ANALIZA SREDSTEV PO INSTRUMENTIH

ANALIZA SREDSTEV PO INSTRUMENTIH

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| INSTRUMENT | ZAČETNA ODOBRITEV | POVEČANJA/ZMANJŠANJA ZDRUŽENIH SREDSTEV NA DAN 31. DECEMBRA 2016 | POVEČANJE ALI ZMANJŠANJE SREDSTEV V LETU 2017 | Pojasnila | TRENUTNE ODOBRITVE |
| AKP | | | | | |
| Lomé | | | | | |
| Redni prispevki držav članic | 0 | 672 | (2) | | 669 |
| Prerazporeditve iz 6. ERS – Lomé | 0 | 20 | (0) | (3) | 20 |
| Prerazporeditve iz 7. ERS – Lomé | 0 | 651 | (2) | (3) | 649 |
| Cotonou | | | | | |
| Redni prispevki držav članic | 8 919 | 5 583 | (34) | | 14 468 |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | 5 318 | 3 319 | (13) | (3) | 8 624 |
| Sredstva B – nacionalne dodelitve | 2 108 | (896) | (2) | (3) | 1 210 |
| CRP, CRK, parlamentarna skupščina | 164 | (10) | | | 154 |
| Stroški izvrševanja | 125 | 52 | | | 177 |
| Obresti in drugi prejemki | 0 | 63 | | | 63 |
| Druge dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP | 300 | 2 314 | (13) | (3) | 2 602 |
| Mirovna pomoč | 0 | 354 | | | 354 |
| Regionalne dodelitve | 904 | (134) | (5) | (3) | 765 |
| Posebna dodelitev za Demokratično republiko Kongo | 0 | 105 | | | 105 |
| Posebna dodelitev za Južni Sudan | 0 | 267 | | (5) | 267 |
| Posebna dodelitev za Sudan | 0 | 110 | | (4) | 110 |
| Prostovoljni prispevki za mirovno pomoč | 0 | 39 | | | 39 |
| VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP | 8 919 | 6 255 | (36) | | 15 138 |
| ČDO | | | | | |
| Lomé | | | | | |
| Redni prispevki držav članic | 0 | 3 | | | 3 |
| Prerazporeditve iz 6. ERS – Lomé | 0 | 0 | | | 0 |
| Prerazporeditve iz 7. ERS – Lomé | 0 | 3 | | | 3 |
| Cotonou | | | | | |
| Redni prispevki držav članic | 0 | 290 | (1) | | 289 |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | 0 | 237 | (0) | (3) | 237 |
| Sredstva B – nacionalne dodelitve | 0 | 4 | | | 4 |
| Regionalne dodelitve | 0 | 48 | (1) | (3) | 47 |
| Študije / tehnična pomoč za ČDO | 0 | 1 | | | 1 |
| VMESNI SEŠTEVEK ZA ČDO | 0 | 293 | (1) | | 292 |
| 9. ERS SKUPAJ | 8 919 | 6 548 | (37) | | 15 430 |

(v milijonih EUR)

INSTRUMENT

ZAČETNA ODOBRITEV

POVEČANJA/ZMANJŠANJA ZDRUŽENIH SREDSTEV NA DAN 31. DECEMBRA 2016

POVEČANJE ALI ZMANJŠANJE SREDSTEV V LETU 2017

Pojasnila

TRENUTNE ODOBRITVE

AKP

AKP

Lomé

Lomé

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

0

0

672

672

(2)

(2)

669

669

Prerazporeditve iz 6. ERS – Lomé

0

20

(0)

(3)

3

20

Prerazporeditve iz 7. ERS – Lomé

0

651

(2)

(3)

3

649

Cotonou

Cotonou

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

8 919

8 919

5 583

5 583

(34)

(34)

14 468

14 468

Sredstva A – nacionalne dodelitve

5 318

3 319

(13)

(3)

3

8 624

Sredstva B – nacionalne dodelitve

2 108

(896)

(2)

(3)

3

1 210

CRP, CRK, parlamentarna skupščina

164

(10)

154

Stroški izvrševanja

125

52

177

Obresti in drugi prejemki

0

63

63

Druge dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP

300

2 314

(13)

(3)

3

2 602

Mirovna pomoč

0

354

354

Regionalne dodelitve

904

(134)

(5)

(3)

3

765

Posebna dodelitev za Demokratično republiko Kongo

0

105

105

Posebna dodelitev za Južni Sudan

0

267

(5)

5

267

Posebna dodelitev za Sudan

0

110

(4)

4

110

Prostovoljni prispevki za mirovno pomoč

0

39

39

VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP

VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP

8 919

8 919

6 255

6 255

(36)

(36)

15 138

15 138

ČDO

ČDO

Lomé

Lomé

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

0

0

3

3

3

3

Prerazporeditve iz 6. ERS – Lomé

0

0

0

Prerazporeditve iz 7. ERS – Lomé

0

3

3

Cotonou

Cotonou

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

0

0

290

290

(1)

(1)

289

289

Sredstva A – nacionalne dodelitve

0

237

(0)

(3)

3

237

Sredstva B – nacionalne dodelitve

0

4

4

Regionalne dodelitve

0

48

(1)

(3)

3

47

Študije / tehnična pomoč za ČDO

0

1

1

VMESNI SEŠTEVEK ZA ČDO

VMESNI SEŠTEVEK ZA ČDO

0

0

293

293

(1)

(1)

292

292

9. ERS SKUPAJ

9. ERS SKUPAJ

8 919

8 919

6 548

6 548

(37)

(37)

15 430

15 430

Razpredelnica 1.3

Razpredelnica 1.3

10. ERS

10. ERS

RAZVOJ ODOBRITEV: 31. december 2017

RAZVOJ ODOBRITEV: 31. december 2017

ANALIZA SREDSTEV PO INSTRUMENTIH

ANALIZA SREDSTEV PO INSTRUMENTIH

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| INSTRUMENT | ZAČETNA ODOBRITEV | POVEČANJA/ZMANJŠANJA ZDRUŽENIH SREDSTEV NA DAN 31. DECEMBRA 2016 | POVEČANJE ALI ZMANJŠANJE SREDSTEV V LETU 2017 | Pojasnila | TRENUTNE ODOBRITVE |
| AKP | | | | | |
| Redni prispevki držav članic | 20 896 | 233 | (120) | | 21 009 |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | 0 | 13 244 | (144) | (7) | 13 100 |
| Rezerva za sredstva A | 13 500 | (13 500 ) | | | 0 |
| Sredstva B – nacionalne dodelitve | 0 | 2 015 | (11) | (7) | 2 004 |
| Rezerva za sredstva B | 1 800 | (1 800 ) | | | 0 |
| Stroški izvrševanja | 430 | 15 | (0) | (7) | 445 |
| Institucionalni odhodki in odhodki za podporo | 0 | 232 | (0) | (7) | 232 |
| Obresti in drugi prejemki | 0 | 84 | 2 | (7) | 85 |
| Rezerva za sodelovanje znotraj držav AKP | 2 700 | (2 700 ) | | | 0 |
| Stabex – rezerva iz sredstev A za nacionalne dodelitve | 0 | 0 | | | 0 |
| Rezerva za NOP/ROP | 683 | (683) | | | 0 |
| Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji) | 0 | 243 | 43 | (7) | 286 |
| Druge dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP | 0 | 1 889 | (3) | (7) | 1 886 |
| Mirovna pomoč | 0 | 1 014 | | | 1 014 |
| Regionalne dodelitve | 0 | 1 962 | (5) | (7) | 1 956 |
| Rezerva za regionalne dodelitve | 1 783 | (1 783 ) | | | 0 |
| Sofinanciranje | 0 | 204 | 0 | | 204 |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | 0 | 187 | | (8) | 187 |
| Stroški izvrševanja | 0 | 5 | | (8) | 5 |
| Druge dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP | 0 | 12 | | (8) | 12 |
| Mirovna pomoč | 0 | 1 | | (8) | 1 |
| VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP | 20 896 | 437 | (120) | | 21 213 |
| ČDO | | | | | |
| Redni prispevki držav članic | 0 | 275 | 0 | | 275 |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | 0 | 193 | (1) | (7) | 192 |
| Rezerva za sredstva A | 0 | 0 | | | 0 |
| Sredstva B – nacionalne dodelitve | 0 | 15 | (0) | (7) | 15 |
| Rezerva za sredstva B | 0 | 0 | | | 0 |
| Stabex – rezerva iz sredstev A za nacionalne dodelitve | 0 | 0 | | | 0 |
| Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji) | 0 | 21 | 2 | (7) | 23 |
| Regionalne dodelitve | 0 | 40 | | | 40 |
| Rezerva za regionalne dodelitve | 0 | 0 | | | 0 |
| Študije / tehnična pomoč za ČDO | 0 | 5 | (0) | (7) | 5 |
| VMESNI SEŠTEVEK ZA ČDO | 0 | 275 | 0 | | 275 |
| 10. ERS SKUPAJ | 20 896 | 712 | (120) | | 21 488 |

(v milijonih EUR)

INSTRUMENT

ZAČETNA ODOBRITEV

POVEČANJA/ZMANJŠANJA ZDRUŽENIH SREDSTEV NA DAN 31. DECEMBRA 2016

POVEČANJE ALI ZMANJŠANJE SREDSTEV V LETU 2017

Pojasnila

TRENUTNE ODOBRITVE

AKP

AKP

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

20 896

20 896

233

233

(120)

(120)

21 009

21 009

Sredstva A – nacionalne dodelitve

0

13 244

(144)

(7)

7

13 100

Rezerva za sredstva A

13 500

(13 500 )

0

Sredstva B – nacionalne dodelitve

0

2 015

(11)

(7)

7

2 004

Rezerva za sredstva B

1 800

(1 800 )

0

Stroški izvrševanja

430

15

(0)

(7)

7

445

Institucionalni odhodki in odhodki za podporo

0

232

(0)

(7)

7

232

Obresti in drugi prejemki

0

84

2

(7)

7

85

Rezerva za sodelovanje znotraj držav AKP

2 700

(2 700 )

0

Stabex – rezerva iz sredstev A za nacionalne dodelitve

0

0

0

Rezerva za NOP/ROP

683

(683)

0

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

0

243

43

(7)

7

286

Druge dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP

0

1 889

(3)

(7)

7

1 886

Mirovna pomoč

0

1 014

1 014

Regionalne dodelitve

0

1 962

(5)

(7)

7

1 956

Rezerva za regionalne dodelitve

1 783

(1 783 )

0

Sofinanciranje

Sofinanciranje

0

0

204

204

0

0

204

204

Sredstva A – nacionalne dodelitve

0

187

(8)

8

187

Stroški izvrševanja

0

5

(8)

8

5

Druge dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP

0

12

(8)

8

12

Mirovna pomoč

0

1

(8)

8

1

VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP

VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP

20 896

20 896

437

437

(120)

(120)

21 213

21 213

ČDO

ČDO

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

0

0

275

275

0

0

275

275

Sredstva A – nacionalne dodelitve

0

193

(1)

(7)

7

192

Rezerva za sredstva A

0

0

0

Sredstva B – nacionalne dodelitve

0

15

(0)

(7)

7

15

Rezerva za sredstva B

0

0

0

Stabex – rezerva iz sredstev A za nacionalne dodelitve

0

0

0

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

0

21

2

(7)

7

23

Regionalne dodelitve

0

40

40

Rezerva za regionalne dodelitve

0

0

0

Študije / tehnična pomoč za ČDO

0

5

(0)

(7)

7

5

VMESNI SEŠTEVEK ZA ČDO

VMESNI SEŠTEVEK ZA ČDO

0

0

275

275

0

0

275

275

10. ERS SKUPAJ

10. ERS SKUPAJ

20 896

20 896

712

712

(120)

(120)

21 488

21 488

Razpredelnica 1.4

Razpredelnica 1.4

11. ERS

11. ERS

RAZVOJ ODOBRITEV: 31. december 2017

RAZVOJ ODOBRITEV: 31. december 2017

ANALIZA SREDSTEV PO INSTRUMENTIH

ANALIZA SREDSTEV PO INSTRUMENTIH

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| INSTRUMENT | ZAČETNA ODOBRITEV | POVEČANJA/ZMANJŠANJA ZDRUŽENIH SREDSTEV NA DAN 31. DECEMBRA 2016 | POVEČANJE ALI ZMANJŠANJE SREDSTEV V LETU 2017 | Pojasnila | TRENUTNE ODOBRITVE |
| AKP | | | | | |
| Redni prispevki držav članic | 29 008 | 54 | 170 | | 29 232 |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | 0 | 15 115 | 425 | | 15 540 |
| Sredstva B – nacionalne dodelitve | 0 | 648 | 67 | | 715 |
| Rezerva za sredstva B | 0 | 0 | | | 0 |
| Stroški izvrševanja | 1 053 | 0 | | | 1 053 |
| Institucionalni odhodki in odhodki za podporo | 0 | 246 | | | 246 |
| Obresti in drugi prejemki | 0 | 16 | 0 | | 16 |
| Rezerva za sodelovanje znotraj držav AKP | 3 590 | (3 387 ) | (110) | | 93 |
| Stabex – rezerva iz sredstev A za nacionalne dodelitve | 0 | 0 | 0 | | 0 |
| Rezerva za NOP/ROP | 24 365 | (20 937 ) | (1 077 ) | | 2 351 |
| Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji) | 0 | 31 | 170 | (16) | 201 |
| Druge dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP | 0 | 2 241 | 10 | | 2 251 |
| Mirovna pomoč | 0 | 900 | 100 | | 1 000 |
| Regionalne dodelitve | 0 | 5 181 | 585 | | 5 766 |
| Sofinanciranje | 0 | 5 | 20 | | 24 |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | 0 | 3 | 19 | | 22 |
| Stroški izvrševanja | 0 | 0 | 1 | | 1 |
| Mirovna pomoč | 0 | 1 | | | 1 |
| Notranji sporazumi EK o ravni storitve | 0 | 1 | 0 | | 1 |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | 0 | 1 | 0 | | 1 |
| VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP | 29 008 | 60 | 190 | | 29 257 |
| ČDO | | | | | |
| Redni prispevki držav članic | 0 | 363 | (5) | | 358 |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | 0 | 41 | 142 | | 183 |
| Rezerva za NOP/ROP | 0 | 316 | (151) | | 165 |
| Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji) | 0 | 3 | 1 | (16) | 5 |
| Regionalne dodelitve | 0 | 0 | 1 | | 1 |
| Študije / tehnična pomoč za ČDO | 0 | 3 | 2 | | 5 |
| Sofinanciranje | 0 | 0 | 0 | | 0 |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | 0 | 0 | 0 | | 0 |
| Notranji sporazumi EK o ravni storitve | 0 | 0 | 0 | | 0 |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | 0 | 0 | 0 | | 0 |
| VMESNI SEŠTEVEK ZA ČDO | 0 | 363 | (5) | | 358 |
| Redni prispevki držav članic | 0 | 0 | 6 | | 6 |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | 0 | 0 | 6 | | 6 |
| VMESNI SEŠTEVEK | 0 | 0 | 6 | | 6 |
| 11. ERS SKUPAJ | 29 008 | 423 | 191 | | 29 621 |

(v milijonih EUR)

INSTRUMENT

ZAČETNA ODOBRITEV

POVEČANJA/ZMANJŠANJA ZDRUŽENIH SREDSTEV NA DAN 31. DECEMBRA 2016

POVEČANJE ALI ZMANJŠANJE SREDSTEV V LETU 2017

Pojasnila

TRENUTNE ODOBRITVE

AKP

AKP

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

29 008

29 008

54

54

170

170

29 232

29 232

Sredstva A – nacionalne dodelitve

0

15 115

425

15 540

Sredstva B – nacionalne dodelitve

0

648

67

715

Rezerva za sredstva B

0

0

0

Stroški izvrševanja

1 053

0

1 053

Institucionalni odhodki in odhodki za podporo

0

246

246

Obresti in drugi prejemki

0

16

0

16

Rezerva za sodelovanje znotraj držav AKP

3 590

(3 387 )

(110)

93

Stabex – rezerva iz sredstev A za nacionalne dodelitve

0

0

0

0

Rezerva za NOP/ROP

24 365

(20 937 )

(1 077 )

2 351

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

0

31

170

(16)

16

201

Druge dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP

0

2 241

10

2 251

Mirovna pomoč

0

900

100

1 000

Regionalne dodelitve

0

5 181

585

5 766

Sofinanciranje

Sofinanciranje

0

0

5

5

20

20

24

24

Sredstva A – nacionalne dodelitve

0

3

19

22

Stroški izvrševanja

0

0

1

1

Mirovna pomoč

0

1

1

Notranji sporazumi EK o ravni storitve

Notranji sporazumi EK o ravni storitve

0

0

1

1

0

0

1

1

Sredstva A – nacionalne dodelitve

0

1

0

1

VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP

VMESNI SEŠTEVEK ZA DRŽAVE AKP

29 008

29 008

60

60

190

190

29 257

29 257

ČDO

ČDO

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

0

0

363

363

(5)

(5)

358

358

Sredstva A – nacionalne dodelitve

0

41

142

183

Rezerva za NOP/ROP

0

316

(151)

165

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

0

3

1

(16)

16

5

Regionalne dodelitve

0

0

1

1

Študije / tehnična pomoč za ČDO

0

3

2

5

Sofinanciranje

Sofinanciranje

0

0

0

0

0

0

0

0

Sredstva A – nacionalne dodelitve

0

0

0

0

Notranji sporazumi EK o ravni storitve

Notranji sporazumi EK o ravni storitve

0

0

0

0

0

0

0

0

Sredstva A – nacionalne dodelitve

0

0

0

0

VMESNI SEŠTEVEK ZA ČDO

VMESNI SEŠTEVEK ZA ČDO

0

0

363

363

(5)

(5)

358

358

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

0

0

0

0

6

6

6

6

Sredstva A – nacionalne dodelitve

0

0

6

6

VMESNI SEŠTEVEK

VMESNI SEŠTEVEK

0

0

0

0

6

6

6

6

11. ERS SKUPAJ

11. ERS SKUPAJ

29 008

29 008

423

423

191

191

29 621

29 621

Razpredelnica 2.1

Razpredelnica 2.1

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS NA DAN 31. DECEMBRA 2017

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS NA DAN 31. DECEMBRA 2017

POROČILO O NAPREDKU

POROČILO O NAPREDKU

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | DODELITEV | ERS |
| | 8 | 9 | 10 | 11 | SKUPAJ |
| Lomé | Različni prihodki | 35 | | | | 35 |
| Okvirni programi skupaj | 4 989 | | | | 4 989 |
| Neprogramska pomoč skupaj | 4 711 | | | | 4 711 |
| Prerazporeditve iz drugih skladov | | 672 | | | 672 |
| VMESNI SEŠTEVEK: REDNI PRISPEVKI DRŽAV ČLANIC | 9 735 | 672 | | | 10 407 |
| Cotonou | Sredstva A – nacionalne dodelitve | 417 | 8 861 | 13 292 | 15 729 | 38 299 |
| Sredstva B – nacionalne dodelitve | 233 | 1 215 | 2 019 | 715 | 4 181 |
| Premostitveni sklad | | | | (0) | (0) |
| CRP, CRK, parlamentarna skupščina | | 154 | | | 154 |
| Rezerva za države | | | 0 | 0 | 0 |
| Stroški izvrševanja in prihodki od obresti | 0 | 240 | 536 | 1 073 | 1 849 |
| Dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP | | 2 955 | 3 132 | 3 497 | 9 584 |
| Rezerva za sodelovanje znotraj držav AKP | | | 0 | 93 | 93 |
| Stabex – rezerva iz sredstev A za nacionalne dodelitve | | | 0 | 0 | 0 |
| Rezerva za NOP/ROP | | | 0 | 2 515 | 2 515 |
| Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji) | | | 309 | 206 | 515 |
| Regionalne dodelitve | | 812 | 1 996 | 5 767 | 8 575 |
| Rezerva za regionalne dodelitve | | | 0 | | 0 |
| Posebna dodelitev za Demokratično republiko Kongo | | 105 | | | 105 |
| Posebna dodelitev za Južni Sudan | | 267 | | | 267 |
| Posebna dodelitev za Sudan | | 110 | | | 110 |
| Prostovoljni prispevki za mirovno pomoč | | 39 | | | 39 |
| VMESNI SEŠTEVEK: REDNI PRISPEVKI DRŽAV ČLANIC | 650 | 14 758 | 21 284 | 29 596 | 66 287 |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | | | | 1 | 1 |
| VMESNI SEŠTEVEK: NOTRANJI SPORAZUMI EK O RAVNI STORITVE | | | | 1 | 1 |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | | | 187 | 22 | 209 |
| Stroški izvrševanja in prihodki od obresti | | | 5 | 1 | 6 |
| Dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP | | | 12 | 1 | 13 |
| VMESNI SEŠTEVEK: SOFINANCIRANJE | | | 204 | 24 | 229 |
| | SKUPAJ | 10 385 | 15 430 | 21 488 | 29 621 | 76 924 |

(v milijonih EUR)

DODELITEV

ERS

8

9

10

11

SKUPAJ

Lomé

Lomé

Različni prihodki

35

35

Okvirni programi skupaj

4 989

4 989

Neprogramska pomoč skupaj

4 711

4 711

Prerazporeditve iz drugih skladov

672

672

VMESNI SEŠTEVEK: REDNI PRISPEVKI DRŽAV ČLANIC

VMESNI SEŠTEVEK: REDNI PRISPEVKI DRŽAV ČLANIC

9 735

672

10 407

Cotonou

Cotonou

Sredstva A – nacionalne dodelitve

417

8 861

13 292

15 729

38 299

Sredstva B – nacionalne dodelitve

233

1 215

2 019

715

4 181

Premostitveni sklad

(0)

(0)

CRP, CRK, parlamentarna skupščina

154

154

Rezerva za države

0

0

0

Stroški izvrševanja in prihodki od obresti

0

240

536

1 073

1 849

Dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP

2 955

3 132

3 497

9 584

Rezerva za sodelovanje znotraj držav AKP

0

93

93

Stabex – rezerva iz sredstev A za nacionalne dodelitve

0

0

0

Rezerva za NOP/ROP

0

2 515

2 515

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

309

206

515

Regionalne dodelitve

812

1 996

5 767

8 575

Rezerva za regionalne dodelitve

0

0

Posebna dodelitev za Demokratično republiko Kongo

105

105

Posebna dodelitev za Južni Sudan

267

267

Posebna dodelitev za Sudan

110

110

Prostovoljni prispevki za mirovno pomoč

39

39

VMESNI SEŠTEVEK: REDNI PRISPEVKI DRŽAV ČLANIC

VMESNI SEŠTEVEK: REDNI PRISPEVKI DRŽAV ČLANIC

650

14 758

21 284

29 596

66 287

Sredstva A – nacionalne dodelitve

1

1

VMESNI SEŠTEVEK: NOTRANJI SPORAZUMI EK O RAVNI STORITVE

VMESNI SEŠTEVEK: NOTRANJI SPORAZUMI EK O RAVNI STORITVE

1

1

Sredstva A – nacionalne dodelitve

187

22

209

Stroški izvrševanja in prihodki od obresti

5

1

6

Dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP

12

1

13

VMESNI SEŠTEVEK: SOFINANCIRANJE

VMESNI SEŠTEVEK: SOFINANCIRANJE

204

24

229

SKUPAJ

SKUPAJ

10 385

15 430

21 488

29 621

76 924

| | ERS | Skupaj | Kumulativni zneski | Letni zneski |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Na dan 31. 12. 2017 | % dodelitve | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| Sklepi | | | | | | | | | | | | | |
| | 8 | 10 382 | 100 % | 10 786 | (42) | (45) | (60) | (64) | (98) | (63) | (12) | (13) | (9) |
| | 9 | 15 391 | 100 % | 16 633 | (54) | (116) | (9) | (297) | (72) | (381) | (170) | (104) | (38) |
| | 10 | 21 052 | 98 % | 4 766 | 3 501 | 2 349 | 3 118 | 3 524 | 4 131 | (95) | (156) | (80) | (5) |
| | 11 | 19 027 | 64 % | | | | | | | 1 160 | 5 372 | 6 688 | 5 807 |
| Skupaj | | 65 852 | | 32 185 | 3 405 | 2 187 | 3 049 | 3 163 | 3 961 | 621 | 5 034 | 6 491 | 5 754 |
| Dodeljena sredstva | | | | | | | | | | | | | |
| | 8 | 10 376 | 100 % | 10 541 | (42) | 8 | (13) | (46) | (11) | (37) | (16) | (6) | (3) |
| | 9 | 15 289 | 99 % | 14 209 | 997 | 476 | 9 | (187) | (96) | (1) | (52) | (46) | (20) |
| | 10 | 20 125 | 94 % | 130 | 3 184 | 2 820 | 2 514 | 3 460 | 3 457 | 2 687 | 783 | 541 | 550 |
| | 11 | 13 453 | 45 % | | | | | | | 731 | 3 293 | 3 745 | 5 684 |
| Skupaj | | 59 242 | | 24 881 | 4 140 | 3 304 | 2 509 | 3 226 | 3 350 | 3 380 | 4 008 | 4 234 | 6 211 |
| Plačila | | | | | | | | | | | | | |
| | 8 | 10 375 | 100 % | 9 930 | 152 | 158 | 90 | 15 | 18 | 16 | (3) | (0) | (1) |
| | 9 | 15 164 | 98 % | 10 011 | 1 806 | 1 304 | 906 | 539 | 231 | 145 | 43 | 68 | 111 |
| | 10 | 17 753 | 83 % | 90 | 1 111 | 1 772 | 1 879 | 2 655 | 2 718 | 2 760 | 2 024 | 1 466 | 1 277 |
| | 11 | 6 206 | 21 % | | | | | | | 595 | 1 024 | 1 816 | 2 770 |
| Skupaj | | 49 497 | | 20 031 | 3 069 | 3 233 | 2 874 | 3 209 | 2 967 | 3 516 | 3 088 | 3 350 | 4 158 |
| * | Negativni zneski predstavljajo sproščene obveznosti. |

ERS

Skupaj

Kumulativni zneski

Letni zneski

Na dan 31. 12. 2017

% dodelitve

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Sklepi

Sklepi

8

10 382

100 %

10 786

(42)

(45)

(60)

(64)

(98)

(63)

(12)

(13)

(9)

9

15 391

100 %

16 633

(54)

(116)

(9)

(297)

(72)

(381)

(170)

(104)

(38)

10

21 052

98 %

4 766

3 501

2 349

3 118

3 524

4 131

(95)

(156)

(80)

(5)

11

19 027

64 %

1 160

5 372

6 688

5 807

Skupaj

Skupaj

65 852

65 852

32 185

32 185

3 405

3 405

2 187

2 187

3 049

3 049

3 163

3 163

3 961

3 961

621

621

5 034

5 034

6 491

6 491

5 754

5 754

Dodeljena sredstva

Dodeljena sredstva

8

10 376

100 %

10 541

(42)

8

(13)

(46)

(11)

(37)

(16)

(6)

(3)

9

15 289

99 %

14 209

997

476

9

(187)

(96)

(1)

(52)

(46)

(20)

10

20 125

94 %

130

3 184

2 820

2 514

3 460

3 457

2 687

783

541

550

11

13 453

45 %

731

3 293

3 745

5 684

Skupaj

Skupaj

59 242

59 242

24 881

24 881

4 140

4 140

3 304

3 304

2 509

2 509

3 226

3 226

3 350

3 350

3 380

3 380

4 008

4 008

4 234

4 234

6 211

6 211

Plačila

Plačila

8

10 375

100 %

9 930

152

158

90

15

18

16

(3)

(0)

(1)

9

15 164

98 %

10 011

1 806

1 304

906

539

231

145

43

68

111

10

17 753

83 %

90

1 111

1 772

1 879

2 655

2 718

2 760

2 024

1 466

1 277

11

6 206

21 %

595

1 024

1 816

2 770

Skupaj

Skupaj

49 497

49 497

20 031

20 031

3 069

3 069

3 233

3 233

2 874

2 874

3 209

3 209

2 967

2 967

3 516

3 516

3 088

3 088

3 350

3 350

4 158

4 158

*

Negativni zneski predstavljajo sproščene obveznosti.

Razpredelnica 2.2

Razpredelnica 2.2

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS NA DAN 31. DECEMBRA 2017

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS NA DAN 31. DECEMBRA 2017

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | ERS |
| 8 | % | 9 | % | 10 | % | 11 | % | SKUPAJ | % |
| (9) | (9) | (9) | (9) | (9) |
| Lomé | Različni prihodki | | | | | | | | | | |
| Odobritve | 35 | | | | | | | | 35 | |
| Sklepi | 35 | 100 | | | | | | | 35 | 100 |
| Dodeljena sredstva | 35 | 100 | | | | | | | 35 | 100 |
| Plačila | 35 | 100 | | | | | | | 35 | 100 |
| Okvirni programi skupaj | | | | | | | | | | |
| Odobritve | 4 989 | | | | | | | | 4 989 | |
| Sklepi | 4 987 | 100 | | | | | | | 4 987 | 100 |
| Dodeljena sredstva | 4 986 | 100 | | | | | | | 4 986 | 100 |
| Plačila | 4 985 | 100 | | | | | | | 4 985 | 100 |
| Neprogramska pomoč skupaj | | | | | | | | | | |
| Odobritve | 4 711 | | | | | | | | 4 711 | |
| Sklepi | 4 710 | 100 | | | | | | | 4 710 | 100 |
| Dodeljena sredstva | 4 706 | 100 | | | | | | | 4 706 | 100 |
| Plačila | 4 706 | 100 | | | | | | | 4 706 | 100 |
| Prerazporeditve iz drugih skladov | | | | | | | | | | |
| Odobritve | | | 672 | | | | | | 672 | |
| Sklepi | | | 671 | 100 | | | | | 671 | 100 |
| Dodeljena sredstva | | | 671 | 100 | | | | | 671 | 100 |
| Plačila | | | 670 | 100 | | | | | 670 | 100 |
| Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| | |
| Cotonou | Sredstva A – nacionalne dodelitve | | | | | | | | | | |
| Odobritve | 417 | | 8 861 | | 13 292 | | 15 729 | | 38 299 | |
| Sklepi | 417 | 100 | 8 852 | 100 | 13 212 | 99 | 10 987 | 70 | 33 468 | 87 |
| Dodeljena sredstva | 417 | 100 | 8 834 | 100 | 12 641 | 95 | 6 944 | 44 | 28 836 | 75 |
| Plačila | 417 | 100 | 8 800 | 99 | 11 113 | 84 | 2 960 | 19 | 23 290 | 61 |
| Sredstva B – nacionalne dodelitve | | | | | | | | | | |
| Odobritve | 233 | | 1 215 | | 2 019 | | 715 | | 4 181 | |
| Sklepi | 233 | 100 | 1 213 | 100 | 2 017 | 100 | 699 | 98 | 4 161 | 100 |
| Dodeljena sredstva | 232 | 99 | 1 209 | 100 | 1 994 | 99 | 687 | 96 | 4 122 | 99 |
| Plačila | 231 | 99 | 1 203 | 99 | 1 918 | 95 | 472 | 66 | 3 823 | 91 |
| Cotonou | Premostitveni sklad | | | | | | | | | | |
| Odobritve | | | | | | | (0) | | (0) | |
| Sklepi | | | | | | | | | | |
| Dodeljena sredstva | | | | | | | | | | |
| Plačila | | | | | | | | | | |
| CRP, CRK, parlamentarna skupščina | | | | | | | | | | |
| Odobritve | | | 154 | | | | | | 154 | |
| Sklepi | | | 154 | 100 | | | | | 154 | 100 |
| Dodeljena sredstva | | | 154 | 100 | | | | | 154 | 100 |
| Plačila | | | 154 | 100 | | | | | 154 | 100 |
| Stroški izvrševanja in prihodki od obresti | | | | | | | | | | |
| Odobritve | 0 | | 240 | | 536 | | 1 073 | | 1 849 | |
| Sklepi | | | 240 | 100 | 506 | 94 | 552 | 51 | 1 299 | 70 |
| Dodeljena sredstva | | | 240 | 100 | 503 | 94 | 499 | 47 | 1 243 | 67 |
| Plačila | | | 240 | 100 | 501 | 93 | 464 | 43 | 1 204 | 65 |
| Dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP | | | | | | | | | | |
| Odobritve | | | 2 955 | | 3 132 | | 3 497 | | 9 584 | |
| Sklepi | | | 2 949 | 100 | 3 128 | 100 | 2 344 | 67 | 8 421 | 88 |
| Dodeljena sredstva | | | 2 937 | 99 | 2 930 | 94 | 1 786 | 51 | 7 654 | 80 |
| Plačila | | | 2 921 | 99 | 2 636 | 84 | 1 365 | 39 | 6 922 | 72 |
| Regionalne dodelitve | | | | | | | | | | |
| Odobritve | | | 812 | | 1 996 | | 5 767 | | 8 575 | |
| Sklepi | | | 808 | 100 | 1 989 | 100 | 4 422 | 77 | 7 219 | 84 |
| Dodeljena sredstva | | | 792 | 98 | 1 864 | 93 | 3 514 | 61 | 6 170 | 72 |
| Plačila | | | 774 | 95 | 1 442 | 72 | 943 | 16 | 3 160 | 37 |
| Posebna dodelitev za Demokratično republiko Kongo | | | | | | | | | | |
| Odobritve | | | 105 | | | | | | 105 | |
| Sklepi | | | 105 | 100 | | | | | 105 | 100 |
| Dodeljena sredstva | | | 105 | 100 | | | | | 105 | 100 |
| Plačila | | | 105 | 100 | | | | | 105 | 100 |
| Posebna dodelitev za Južni Sudan | | | | | | | | | | |
| Odobritve | | | 267 | | | | | | 267 | |
| Sklepi | | | 266 | 100 | | | | | 266 | 100 |
| Dodeljena sredstva | | | 218 | 82 | | | | | 218 | 82 |
| Plačila | | | 184 | 69 | | | | | 184 | 69 |
| Cotonou | Posebna dodelitev za Sudan | | | | | | | | | | |
| Odobritve | | | 110 | | | | | | 110 | |
| Sklepi | | | 109 | 98 | | | | | 109 | 98 |
| Dodeljena sredstva | | | 105 | 96 | | | | | 105 | 96 |
| Plačila | | | 90 | 81 | | | | | 90 | 81 |
| Prostovoljni prispevki za mirovno pomoč | | | | | | | | | | |
| Odobritve | | | 39 | | | | | | 39 | |
| Sklepi | | | 24 | 62 | | | | | 24 | 62 |
| Dodeljena sredstva | | | 24 | 62 | | | | | 24 | 62 |
| Plačila | | | 24 | 62 | | | | | 24 | 62 |
| Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | | | | | | | | | | |
| Odobritve | | | | | 187 | | 22 | | 209 | |
| Sklepi | | | | | 185 | 99 | 20 | 92 | 205 | 98 |
| Dodeljena sredstva | | | | | 178 | 95 | 20 | 92 | 199 | 95 |
| Plačila | | | | | 131 | 70 | | | 131 | 63 |
| Stroški izvrševanja in prihodki od obresti | | | | | | | | | | |
| Odobritve | | | | | 5 | | 1 | | 6 | |
| Sklepi | | | | | 4 | 84 | | | 4 | 69 |
| Dodeljena sredstva | | | | | 2 | 45 | | | 2 | 37 |
| Plačila | | | | | 1 | 28 | | | 1 | 23 |
| Dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP | | | | | | | | | | |
| Odobritve | | | | | 12 | | 1 | | 13 | |
| Sklepi | | | | | 12 | 97 | 1 | 100 | 13 | 98 |
| Dodeljena sredstva | | | | | 11 | 91 | 1 | 100 | 12 | 92 |
| Plačila | | | | | 11 | 88 | 1 | 100 | 12 | 89 |
| Sofinanciranje | | | | | | | | | | |
| Cotonou | Sredstva A – nacionalne dodelitve | | | | | | | | | | |
| Odobritve | | | | | | | 1 | | 1 | |
| Sklepi | | | | | | | 1 | 71 | 1 | 71 |
| Dodeljena sredstva | | | | | | | 1 | 71 | 1 | 71 |
| Plačila | | | | | | | 1 | 52 | 1 | 52 |
| Notranji sporazumi EK o ravni storitve | | | | | | | | | | |
| | |
| | Odobritve | 8 | % | 9 | % | 10 | % | 11 | % | SKUPAJ | % |
| (9) | (9) | (9) | (9) | (9) |
| Cotonou | Rezerva za države | | | | | 0 | | 0 | | 0 | |
| Rezerva za sodelovanje znotraj držav AKP | | | | | 0 | | 93 | | 93 | |
| Stabex – rezerva iz sredstev A za nacionalne dodelitve | | | | | (0) | | 0 | | 0 | |
| Rezerva za NOP/ROP | | | | | 0 | | 2 515 | | 2 515 | |
| Rezerva za regionalne dodelitve | | | | | 0 | | | | 0 | |
| Razpoložljive rezerve | | | | | | | | | | |
| Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji) | | | | | 309 | | 206 | | 515 | |
| Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji) | | | | | | | | | | |
| | | 8 | % | 9 | % | 10 | % | 11 | % | SKUPAJ | % |
| (9) | (9) | (9) | (9) | (9) |
| | Odobritve | 10 385 | | 15 430 | | 21 488 | | 29 621 | | 76 924 | |
| Sklepi | 10 382 | 100 | 15 391 | 100 | 21 052 | 98 | 19 027 | 64 | 65 852 | 86 |
| Dodeljena sredstva | 10 376 | 100 | 15 289 | 99 | 20 125 | 94 | 13 453 | 45 | 59 242 | 77 |
| Plačila | 10 375 | 100 | 15 164 | 98 | 17 753 | 83 | 6 206 | 21 | 49 497 | 64 |
| SKUPAJ: VSE DODELITVE | | | | | | | | | | |

(v milijonih EUR)

ERS

8

%

9

%

10

%

11

%

SKUPAJ

%

(9)

9

(9)

9

(9)

9

(9)

9

(9)

9

Lomé

Lomé

Različni prihodki

Različni prihodki

Odobritve

35

35

Sklepi

35

100

35

100

Dodeljena sredstva

35

100

35

100

Plačila

35

100

35

100

Okvirni programi skupaj

Okvirni programi skupaj

Odobritve

4 989

4 989

Sklepi

4 987

100

4 987

100

Dodeljena sredstva

4 986

100

4 986

100

Plačila

4 985

100

4 985

100

Neprogramska pomoč skupaj

Neprogramska pomoč skupaj

Odobritve

4 711

4 711

Sklepi

4 710

100

4 710

100

Dodeljena sredstva

4 706

100

4 706

100

Plačila

4 706

100

4 706

100

Prerazporeditve iz drugih skladov

Prerazporeditve iz drugih skladov

Odobritve

672

672

Sklepi

671

100

671

100

Dodeljena sredstva

671

100

671

100

Plačila

670

100

670

100

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

Cotonou

Cotonou

Sredstva A – nacionalne dodelitve

Sredstva A – nacionalne dodelitve

Odobritve

417

8 861

13 292

15 729

38 299

Sklepi

417

100

8 852

100

13 212

99

10 987

70

33 468

87

Dodeljena sredstva

417

100

8 834

100

12 641

95

6 944

44

28 836

75

Plačila

417

100

8 800

99

11 113

84

2 960

19

23 290

61

Sredstva B – nacionalne dodelitve

Sredstva B – nacionalne dodelitve

Odobritve

233

1 215

2 019

715

4 181

Sklepi

233

100

1 213

100

2 017

100

699

98

4 161

100

Dodeljena sredstva

232

99

1 209

100

1 994

99

687

96

4 122

99

Plačila

231

99

1 203

99

1 918

95

472

66

3 823

91

Cotonou

Cotonou

Premostitveni sklad

Premostitveni sklad

Odobritve

(0)

(0)

Sklepi

Dodeljena sredstva

Plačila

CRP, CRK, parlamentarna skupščina

CRP, CRK, parlamentarna skupščina

Odobritve

154

154

Sklepi

154

100

154

100

Dodeljena sredstva

154

100

154

100

Plačila

154

100

154

100

Stroški izvrševanja in prihodki od obresti

Stroški izvrševanja in prihodki od obresti

Odobritve

0

240

536

1 073

1 849

Sklepi

240

100

506

94

552

51

1 299

70

Dodeljena sredstva

240

100

503

94

499

47

1 243

67

Plačila

240

100

501

93

464

43

1 204

65

Dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP

Dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP

Odobritve

2 955

3 132

3 497

9 584

Sklepi

2 949

100

3 128

100

2 344

67

8 421

88

Dodeljena sredstva

2 937

99

2 930

94

1 786

51

7 654

80

Plačila

2 921

99

2 636

84

1 365

39

6 922

72

Regionalne dodelitve

Regionalne dodelitve

Odobritve

812

1 996

5 767

8 575

Sklepi

808

100

1 989

100

4 422

77

7 219

84

Dodeljena sredstva

792

98

1 864

93

3 514

61

6 170

72

Plačila

774

95

1 442

72

943

16

3 160

37

Posebna dodelitev za Demokratično republiko Kongo

Posebna dodelitev za Demokratično republiko Kongo

Odobritve

105

105

Sklepi

105

100

105

100

Dodeljena sredstva

105

100

105

100

Plačila

105

100

105

100

Posebna dodelitev za Južni Sudan

Posebna dodelitev za Južni Sudan

Odobritve

267

267

Sklepi

266

100

266

100

Dodeljena sredstva

218

82

218

82

Plačila

184

69

184

69

Cotonou

Cotonou

Posebna dodelitev za Sudan

Posebna dodelitev za Sudan

Odobritve

110

110

Sklepi

109

98

109

98

Dodeljena sredstva

105

96

105

96

Plačila

90

81

90

81

Prostovoljni prispevki za mirovno pomoč

Prostovoljni prispevki za mirovno pomoč

Odobritve

39

39

Sklepi

24

62

24

62

Dodeljena sredstva

24

62

24

62

Plačila

24

62

24

62

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

Sredstva A – nacionalne dodelitve

Sredstva A – nacionalne dodelitve

Odobritve

187

22

209

Sklepi

185

99

20

92

205

98

Dodeljena sredstva

178

95

20

92

199

95

Plačila

131

70

131

63

Stroški izvrševanja in prihodki od obresti

Stroški izvrševanja in prihodki od obresti

Odobritve

5

1

6

Sklepi

4

84

4

69

Dodeljena sredstva

2

45

2

37

Plačila

1

28

1

23

Dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP

Dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP

Odobritve

12

1

13

Sklepi

12

97

1

100

13

98

Dodeljena sredstva

11

91

1

100

12

92

Plačila

11

88

1

100

12

89

Sofinanciranje

Sofinanciranje

Cotonou

Cotonou

Sredstva A – nacionalne dodelitve

Sredstva A – nacionalne dodelitve

Odobritve

1

1

Sklepi

1

71

1

71

Dodeljena sredstva

1

71

1

71

Plačila

1

52

1

52

Notranji sporazumi EK o ravni storitve

Notranji sporazumi EK o ravni storitve

Odobritve

8

%

9

%

10

%

11

%

SKUPAJ

%

(9)

9

(9)

9

(9)

9

(9)

9

(9)

9

Cotonou

Cotonou

Rezerva za države

0

0

0

0

0

0

Rezerva za sodelovanje znotraj držav AKP

0

0

93

93

93

93

Stabex – rezerva iz sredstev A za nacionalne dodelitve

(0)

(0)

0

0

0

0

Rezerva za NOP/ROP

0

0

2 515

2 515

2 515

2 515

Rezerva za regionalne dodelitve

0

0

0

0

Razpoložljive rezerve

Razpoložljive rezerve

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

309

309

206

206

515

515

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

8

%

9

%

10

%

11

%

SKUPAJ

%

(9)

9

(9)

9

(9)

9

(9)

9

(9)

9

Odobritve

10 385

15 430

21 488

29 621

76 924

Sklepi

10 382

100

15 391

100

21 052

98

19 027

64

65 852

86

Dodeljena sredstva

10 376

100

15 289

99

20 125

94

13 453

45

59 242

77

Plačila

10 375

100

15 164

98

17 753

83

6 206

21

49 497

64

SKUPAJ: VSE DODELITVE

SKUPAJ: VSE DODELITVE

Razpredelnica 2.3

Razpredelnica 2.3

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS NA DAN 31. DECEMBRA 2017

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS NA DAN 31. DECEMBRA 2017

VRSTA POMOČI

VRSTA POMOČI

DRŽAVE AKP + ČDO – 8. ERS

DRŽAVE AKP + ČDO – 8. ERS

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | | SREDSTVA | SKLEPI | DODELJENA SREDSTVA | PLAČILA |
| KUMULATIVNO | LETNO | % | KUMULATIVNO | LETNO | % | KUMULATIVNO | LETNO | % |
| (1) | (2) | | (2):(1) | (3) | | (3):(2) | (4) | | (4):(3) |
| Lomé | AKP


  Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| Poraba prihodkov od obresti | 35 | 35 | | 100 | 35 | | 100 | 35 | | 100 |
| VMESNI SEŠTEVEK: RAZLIČNI PRIHODKI | 35 | 35 | | 100 | 35 | | 100 | 35 | | 100 |
| Okvirni programi skupaj | 4 954 | 4 951 | (5) | 100 | 4 950 | (2) | 100 | 4 950 | (1) | 100 |
| VMESNI SEŠTEVEK: OKVIRNI PROGRAMI SKUPAJ | 4 954 | 4 951 | (5) | 100 | 4 950 | (2) | 100 | 4 950 | (1) | 100 |
| Pomoč za begunce | 100 | 100 | (0) | 100 | 100 | (0) | 100 | 100 | | 100 |
| Nujna pomoč (Lomé) | 136 | 136 | | 100 | 136 | | 100 | 136 | | 100 |
| Močno zadolžene revne države (Lomé) | 1 060 | 1 060 | | 100 | 1 060 | | 100 | 1 060 | | 100 |
| Subvencionirane obrestne mere | 69 | 69 | (3) | 100 | 68 | (0) | 100 | 68 | (0) | 100 |
| Rizični kapital | 1 015 | 1 015 | | 100 | 1 012 | | 100 | 1 012 | | 100 |
| Stabex | 723 | 723 | (0) | 100 | 722 | (0) | 100 | 722 | | 100 |
| Strukturna prilagoditev | 1 497 | 1 497 | 0 | 100 | 1 497 | (0) | 100 | 1 497 | | 100 |
| Sysmin | 101 | 101 | | 100 | 101 | | 100 | 101 | | 100 |
| VMESNI SEŠTEVEK: NEPROGRAMSKA POMOČ SKUPAJ | 4 700 | 4 699 | (4) | 100 | 4 695 | (1) | 100 | 4 695 | (0) | 100 |
| Cotonou | AKP


  Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | 417 | 417 | | 100 | 417 | | 100 | 417 | | 100 |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE | 417 | 417 | | 100 | 417 | | 100 | 417 | | 100 |
| Sredstva B – nacionalne dodelitve | 233 | | | | | | | | | |
| Nadomestila za izpad prihodkov od izvoza | | 233 | (0) | | 232 | (0) | 99 | 231 | | 100 |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE | 233 | 233 | (0) | 100 | 232 | (0) | 99 | 231 | | 100 |
| Obresti in drugi prejemki | 0 | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI | 0 | | | | | | | | | |
| | AKP SKUPAJ (A) | 10 339 | 10 336 | (9) | 100 | 10 330 | (3) | 100 | 10 329 | (1) | 100 |
| Lomé | ČDO


  Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| Okvirni programi skupaj | 35 | 35 | (1) | 100 | 35 | | 100 | 35 | | 100 |
| VMESNI SEŠTEVEK: OKVIRNI PROGRAMI SKUPAJ | 35 | 35 | (1) | 100 | 35 | | 100 | 35 | | 100 |
| Subvencionirane obrestne mere | 1 | 1 | | 100 | 1 | | 100 | 1 | | 100 |
| Rizični kapital | 6 | 6 | | 100 | 6 | | 100 | 6 | | 100 |
| Stabex | 1 | 1 | | 100 | 1 | | 100 | 1 | | 100 |
| Sysmin | 2 | 2 | | 100 | 2 | | 100 | 2 | | 100 |
| VMESNI SEŠTEVEK: NEPROGRAMSKA POMOČ SKUPAJ | 10 | 10 | | 100 | 10 | | 100 | 10 | | 100 |
| | ČDO SKUPAJ | 46 | 46 | (1) | 100 | 46 | | 100 | 46 | | 100 |
| | SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (A + B) | 10 385 | 10 382 | (9) | 100 | 10 376 | (3) | 100 | 10 375 | (1) | 100 |

(v milijonih EUR)

SREDSTVA

SKLEPI

DODELJENA SREDSTVA

PLAČILA

KUMULATIVNO

LETNO

%

KUMULATIVNO

LETNO

%

KUMULATIVNO

LETNO

%

(1)

(2)

(2):(1)

(3)

(3):(2)

(4)

(4):(3)

Lomé

Lomé

AKP

AKP

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

Poraba prihodkov od obresti

35

35

100

35

100

35

100

VMESNI SEŠTEVEK: RAZLIČNI PRIHODKI

VMESNI SEŠTEVEK: RAZLIČNI PRIHODKI

35

35

35

35

100

100

35

35

100

100

35

35

100

100

Okvirni programi skupaj

4 954

4 951

(5)

100

4 950

(2)

100

4 950

(1)

100

VMESNI SEŠTEVEK: OKVIRNI PROGRAMI SKUPAJ

VMESNI SEŠTEVEK: OKVIRNI PROGRAMI SKUPAJ

4 954

4 954

4 951

4 951

(5)

(5)

100

100

4 950

4 950

(2)

(2)

100

100

4 950

4 950

(1)

(1)

100

100

Pomoč za begunce

100

100

(0)

100

100

(0)

100

100

100

Nujna pomoč (Lomé)

136

136

100

136

100

136

100

Močno zadolžene revne države (Lomé)

1 060

1 060

100

1 060

100

1 060

100

Subvencionirane obrestne mere

69

69

(3)

100

68

(0)

100

68

(0)

100

Rizični kapital

1 015

1 015

100

1 012

100

1 012

100

Stabex

723

723

(0)

100

722

(0)

100

722

100

Strukturna prilagoditev

1 497

1 497

0

100

1 497

(0)

100

1 497

100

Sysmin

101

101

100

101

100

101

100

VMESNI SEŠTEVEK: NEPROGRAMSKA POMOČ SKUPAJ

VMESNI SEŠTEVEK: NEPROGRAMSKA POMOČ SKUPAJ

4 700

4 700

4 699

4 699

(4)

(4)

100

100

4 695

4 695

(1)

(1)

100

100

4 695

4 695

(0)

(0)

100

100

Cotonou

Cotonou

AKP

AKP

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

Sredstva A – nacionalne dodelitve

417

417

100

417

100

417

100

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

417

417

417

417

100

100

417

417

100

100

417

417

100

100

Sredstva B – nacionalne dodelitve

233

Nadomestila za izpad prihodkov od izvoza

233

(0)

232

(0)

99

231

100

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

233

233

233

233

(0)

(0)

100

100

232

232

(0)

(0)

99

99

231

231

100

100

Obresti in drugi prejemki

0

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

0

0

AKP SKUPAJ (A)

AKP SKUPAJ (A)

10 339

10 339

10 336

10 336

(9)

(9)

100

100

10 330

10 330

(3)

(3)

100

100

10 329

10 329

(1)

(1)

100

100

Lomé

Lomé

ČDO

ČDO

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

Okvirni programi skupaj

35

35

(1)

100

35

100

35

100

VMESNI SEŠTEVEK: OKVIRNI PROGRAMI SKUPAJ

VMESNI SEŠTEVEK: OKVIRNI PROGRAMI SKUPAJ

35

35

35

35

(1)

(1)

100

100

35

35

100

100

35

35

100

100

Subvencionirane obrestne mere

1

1

100

1

100

1

100

Rizični kapital

6

6

100

6

100

6

100

Stabex

1

1

100

1

100

1

100

Sysmin

2

2

100

2

100

2

100

VMESNI SEŠTEVEK: NEPROGRAMSKA POMOČ SKUPAJ

VMESNI SEŠTEVEK: NEPROGRAMSKA POMOČ SKUPAJ

10

10

10

10

100

100

10

10

100

100

10

10

100

100

ČDO SKUPAJ

ČDO SKUPAJ

46

46

46

46

(1)

(1)

100

100

46

46

100

100

46

46

100

100

SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (A + B)

SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (A + B)

10 385

10 385

10 382

10 382

(9)

(9)

100

100

10 376

10 376

(3)

(3)

100

100

10 375

10 375

(1)

(1)

100

100

Razpredelnica 2.4

Razpredelnica 2.4

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS NA DAN 31. DECEMBRA 2017

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS NA DAN 31. DECEMBRA 2017

VRSTA POMOČI

VRSTA POMOČI

DRŽAVE AKP + ČDO – 9. ERS

DRŽAVE AKP + ČDO – 9. ERS

| | (v milijonih EUR) |
| --- | --- |
| | | SREDSTVA | SKLEPI | DODELJENA SREDSTVA | PLAČILA |
| KUMULATIVNO | LETNO | % | KUMULATIVNO | LETNO | % | KUMULATIVNO | LETNO | % |
| (1) | (2) | | (2):(1) | (3) | | (3):(2) | (4) | | (4):(3) |
| Lomé | AKP | | | | | | | | | | |
| Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| Prerazporeditve iz 6. ERS – Lomé | 20 | 20 | (0) | 100 | 20 | (0) | 100 | 20 | | 100 |
| Prerazporeditve iz 7. ERS – Lomé | 649 | 648 | (3) | 100 | 647 | (1) | 100 | 647 | (0) | 100 |
| VMESNI SEŠTEVEK: PRERAZPOREDITVE IZ DRUGIH SKLADOV | 669 | 668 | (3) | 100 | 668 | (1) | 100 | 667 | (0) | 100 |
| Cotonou | AKP | | | | | | | | | | |
| Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | 8 624 | 8 615 | (16) | 100 | 8 599 | (6) | 100 | 8 566 | (3) | 100 |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE | 8 624 | 8 615 | (16) | 100 | 8 599 | (6) | 100 | 8 566 | (3) | 100 |
| Sredstva B – nacionalne dodelitve | 1 210 | | | | | | | | | |
| Nadomestila za izpad prihodkov od izvoza | | 148 | (1) | | 148 | (1) | 100 | 148 | (1) | 100 |
| Nujna pomoč | | 1 050 | (1) | | 1 045 | 1 | 100 | 1 040 | (0) | 99 |
| Močno zadolžene revne države | | 11 | | | 11 | | 100 | 11 | | 100 |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE | 1 210 | 1 208 | (2) | 100 | 1 204 | 0 | 100 | 1 198 | (1) | 100 |
| Cotonou | CRP, CRK, parlamentarna skupščina | 154 | 154 | | 100 | 154 | | 100 | 154 | | 100 |
| VMESNI SEŠTEVEK: CRP, CRK IN PARLAMENTARNA SKUPŠČINA | 154 | 154 | | 100 | 154 | | 100 | 154 | | 100 |
| Stroški izvrševanja | 177 | 177 | | 100 | 177 | 0 | 100 | 177 | 1 | 100 |
| Obresti in drugi prejemki | 63 | 63 | | 100 | 63 | | 100 | 63 | | 100 |
| VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI | 240 | 240 | | 100 | 240 | 0 | 100 | 239 | 1 | 100 |
| Druge dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP | 2 602 | 2 595 | (9) | 100 | 2 584 | (6) | 100 | 2 567 | (3) | 99 |
| Mirovna pomoč | 354 | 354 | | 100 | 353 | | 100 | 353 | | 100 |
| VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP | 2 955 | 2 949 | (9) | 100 | 2 937 | (6) | 100 | 2 921 | (3) | 99 |
| Regionalne dodelitve | 765 | 763 | (6) | 100 | 747 | (5) | 98 | 729 | 3 | 98 |
| VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE | 765 | 763 | (6) | 100 | 747 | (5) | 98 | 729 | 3 | 98 |
| Posebna dodelitev za Demokratično republiko Kongo | 105 | 105 | | 100 | 105 | | 100 | 105 | | 100 |
| VMESNI SEŠTEVEK: POSEBNA DODELITEV ZA DEMOKRATIČNO REPUBLIKO KONGO | 105 | 105 | | 100 | 105 | | 100 | 105 | | 100 |
| Posebna dodelitev za Južni Sudan | 267 | 266 | 0 | 100 | 218 | 1 | 82 | 184 | 107 | 84 |
| VMESNI SEŠTEVEK: POSEBNA DODELITEV ZA JUŽNI SUDAN | 267 | 266 | 0 | 100 | 218 | 1 | 82 | 184 | 107 | 84 |
| Posebna dodelitev za Sudan | 110 | 109 | 0 | 98 | 105 | 0 | 97 | 90 | 9 | 85 |
| VMESNI SEŠTEVEK: POSEBNA DODELITEV ZA SUDAN | 110 | 109 | 0 | 98 | 105 | 0 | 97 | 90 | 9 | 85 |
| Prostovoljni prispevki za mirovno pomoč | 39 | 24 | | 62 | 24 | | 100 | 24 | | 100 |
| VMESNI SEŠTEVEK: PROSTOVOLJNI PRISPEVKI ZA MIROVNO POMOČ | 39 | 24 | | 62 | 24 | | 100 | 24 | | 100 |
| | SKUPAJ: AKP (A) | 15 138 | 15 101 | (35) | 100 | 15 001 | (17) | 99 | 14 876 | 112 | 99 |
| Lomé | ČDO | | | | | | | | | | |
| Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| Prerazporeditve iz 6. ERS – Lomé | 0 | 0 | | 100 | 0 | | 100 | 0 | | 100 |
| Prerazporeditve iz 7. ERS – Lomé | 3 | 3 | | 100 | 3 | | 100 | 3 | | 100 |
| VMESNI SEŠTEVEK: PRERAZPOREDITVE IZ DRUGIH SKLADOV | 3 | 3 | | 100 | 3 | | 100 | 3 | | 100 |
| Cotonou | ČDO | | | | | | | | | | |
| Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | 237 | 237 | (0) | 100 | 235 | (2) | 99 | 235 | (0) | 100 |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE | 237 | 237 | (0) | 100 | 235 | (2) | 99 | 235 | (0) | 100 |
| Sredstva B – nacionalne dodelitve | 4 | | | | | | | | | |
| Nujna pomoč | | 4 | | | 4 | | 100 | 4 | | 100 |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE | 4 | 4 | | 100 | 4 | | 100 | 4 | | 100 |
| Študije / tehnična pomoč za ČDO | 1 | 1 | | 100 | 1 | | 100 | 1 | | 100 |
| VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI | 1 | 1 | | 100 | 1 | | 100 | 1 | | 100 |
| Regionalne dodelitve | 47 | 45 | (3) | 96 | 45 | (1) | 100 | 45 | (1) | 99 |
| VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE | 47 | 45 | (3) | 96 | 45 | (1) | 100 | 45 | (1) | 99 |
| | SKUPAJ: ČDO | 292 | 290 | (3) | 99 | 288 | (3) | 99 | 288 | (1) | 100 |
| | SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (A + B) | 15 430 | 15 391 | (38) | 100 | 15 289 | (20) | 99 | 15 164 | 111 | 99 |

(v milijonih EUR)

SREDSTVA

SKLEPI

DODELJENA SREDSTVA

PLAČILA

KUMULATIVNO

LETNO

%

KUMULATIVNO

LETNO

%

KUMULATIVNO

LETNO

%

(1)

(2)

(2):(1)

(3)

(3):(2)

(4)

(4):(3)

Lomé

Lomé

AKP

AKP

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

Prerazporeditve iz 6. ERS – Lomé

20

20

(0)

100

20

(0)

100

20

100

Prerazporeditve iz 7. ERS – Lomé

649

648

(3)

100

647

(1)

100

647

(0)

100

VMESNI SEŠTEVEK: PRERAZPOREDITVE IZ DRUGIH SKLADOV

VMESNI SEŠTEVEK: PRERAZPOREDITVE IZ DRUGIH SKLADOV

669

669

668

668

(3)

(3)

100

100

668

668

(1)

(1)

100

100

667

667

(0)

(0)

100

100

Cotonou

Cotonou

AKP

AKP

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

Sredstva A – nacionalne dodelitve

8 624

8 615

(16)

100

8 599

(6)

100

8 566

(3)

100

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

8 624

8 624

8 615

8 615

(16)

(16)

100

100

8 599

8 599

(6)

(6)

100

100

8 566

8 566

(3)

(3)

100

100

Sredstva B – nacionalne dodelitve

1 210

Nadomestila za izpad prihodkov od izvoza

148

(1)

148

(1)

100

148

(1)

100

Nujna pomoč

1 050

(1)

1 045

1

100

1 040

(0)

99

Močno zadolžene revne države

11

11

100

11

100

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

1 210

1 210

1 208

1 208

(2)

(2)

100

100

1 204

1 204

0

0

100

100

1 198

1 198

(1)

(1)

100

100

Cotonou

Cotonou

CRP, CRK, parlamentarna skupščina

154

154

100

154

100

154

100

VMESNI SEŠTEVEK: CRP, CRK IN PARLAMENTARNA SKUPŠČINA

VMESNI SEŠTEVEK: CRP, CRK IN PARLAMENTARNA SKUPŠČINA

154

154

154

154

100

100

154

154

100

100

154

154

100

100

Stroški izvrševanja

177

177

100

177

0

100

177

1

100

Obresti in drugi prejemki

63

63

100

63

100

63

100

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

240

240

240

240

100

100

240

240

0

0

100

100

239

239

1

1

100

100

Druge dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP

2 602

2 595

(9)

100

2 584

(6)

100

2 567

(3)

99

Mirovna pomoč

354

354

100

353

100

353

100

VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

2 955

2 955

2 949

2 949

(9)

(9)

100

100

2 937

2 937

(6)

(6)

100

100

2 921

2 921

(3)

(3)

99

99

Regionalne dodelitve

765

763

(6)

100

747

(5)

98

729

3

98

VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE

765

765

763

763

(6)

(6)

100

100

747

747

(5)

(5)

98

98

729

729

3

3

98

98

Posebna dodelitev za Demokratično republiko Kongo

105

105

100

105

100

105

100

VMESNI SEŠTEVEK: POSEBNA DODELITEV ZA DEMOKRATIČNO REPUBLIKO KONGO

VMESNI SEŠTEVEK: POSEBNA DODELITEV ZA DEMOKRATIČNO REPUBLIKO KONGO

105

105

105

105

100

100

105

105

100

100

105

105

100

100

Posebna dodelitev za Južni Sudan

267

266

0

100

218

1

82

184

107

84

VMESNI SEŠTEVEK: POSEBNA DODELITEV ZA JUŽNI SUDAN

VMESNI SEŠTEVEK: POSEBNA DODELITEV ZA JUŽNI SUDAN

267

267

266

266

0

0

100

100

218

218

1

1

82

82

184

184

107

107

84

84

Posebna dodelitev za Sudan

110

109

0

98

105

0

97

90

9

85

VMESNI SEŠTEVEK: POSEBNA DODELITEV ZA SUDAN

VMESNI SEŠTEVEK: POSEBNA DODELITEV ZA SUDAN

110

110

109

109

0

0

98

98

105

105

0

0

97

97

90

90

9

9

85

85

Prostovoljni prispevki za mirovno pomoč

39

24

62

24

100

24

100

VMESNI SEŠTEVEK: PROSTOVOLJNI PRISPEVKI ZA MIROVNO POMOČ

VMESNI SEŠTEVEK: PROSTOVOLJNI PRISPEVKI ZA MIROVNO POMOČ

39

39

24

24

62

62

24

24

100

100

24

24

100

100

SKUPAJ: AKP (A)

SKUPAJ: AKP (A)

15 138

15 138

15 101

15 101

(35)

(35)

100

100

15 001

15 001

(17)

(17)

99

99

14 876

14 876

112

112

99

99

Lomé

Lomé

ČDO

ČDO

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

Prerazporeditve iz 6. ERS – Lomé

0

0

100

0

100

0

100

Prerazporeditve iz 7. ERS – Lomé

3

3

100

3

100

3

100

VMESNI SEŠTEVEK: PRERAZPOREDITVE IZ DRUGIH SKLADOV

VMESNI SEŠTEVEK: PRERAZPOREDITVE IZ DRUGIH SKLADOV

3

3

3

3

100

100

3

3

100

100

3

3

100

100

Cotonou

Cotonou

ČDO

ČDO

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

Sredstva A – nacionalne dodelitve

237

237

(0)

100

235

(2)

99

235

(0)

100

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

237

237

237

237

(0)

(0)

100

100

235

235

(2)

(2)

99

99

235

235

(0)

(0)

100

100

Sredstva B – nacionalne dodelitve

4

Nujna pomoč

4

4

100

4

100

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

4

4

4

4

100

100

4

4

100

100

4

4

100

100

Študije / tehnična pomoč za ČDO

1

1

100

1

100

1

100

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

1

1

1

1

100

100

1

1

100

100

1

1

100

100

Regionalne dodelitve

47

45

(3)

96

45

(1)

100

45

(1)

99

VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE

47

47

45

45

(3)

(3)

96

96

45

45

(1)

(1)

100

100

45

45

(1)

(1)

99

99

SKUPAJ: ČDO

SKUPAJ: ČDO

292

292

290

290

(3)

(3)

99

99

288

288

(3)

(3)

99

99

288

288

(1)

(1)

100

100

SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (A + B)

SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (A + B)

15 430

15 430

15 391

15 391

(38)

(38)

100

100

15 289

15 289

(20)

(20)

99

99

15 164

15 164

111

111

99

99

Razpredelnica 2.5

Razpredelnica 2.5

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS NA DAN 31. DECEMBRA 2017

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS NA DAN 31. DECEMBRA 2017

VRSTA POMOČI

VRSTA POMOČI

DRŽAVE AKP + ČDO – 10. ERS

DRŽAVE AKP + ČDO – 10. ERS

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | SREDSTVA | SKLEPI | DODELJENA SREDSTVA | PLAČILA |
| KUMULATIVNO | LETNO | % | KUMULATIVNO | LETNO | % | KUMULATIVNO | LETNO | % |
| (1) | (2) | | (2):(1) | (3) | | (3):(2) | (4) | | (4):(3) |
| AKP | | | | | | | | | | |
| Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| Dodelitve | | | | | | | | | | |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | 13 100 | 13 021 | (200) | 99 | 12 477 | 176 | 96 | 10 983 | 739 | 88 |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE | 13 100 | 13 021 | (200) | 99 | 12 477 | 176 | 96 | 10 983 | 739 | 88 |
| Sredstva B – nacionalne dodelitve | 2 004 | | | | | | | | | |
| Nadomestila za izpad prihodkov od izvoza | | 204 | (0) | | 199 | 6 | 97 | 183 | 4 | 92 |
| Nujna pomoč | | 844 | (6) | | 836 | 5 | 99 | 791 | 24 | 95 |
| Močno zadolžene revne države | | 49 | | | 49 | 0 | 100 | 49 | 0 | 100 |
| Drugi pretresi s proračunskimi posledicami | | 905 | (0) | | 897 | 1 | 99 | 882 | 10 | 98 |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE | 2 004 | 2 002 | (6) | 100 | 1 980 | 12 | 99 | 1 904 | 38 | 96 |
| Stroški izvrševanja | 445 | 433 | 1 | 97 | 431 | 2 | 100 | 429 | 2 | 100 |
| Obresti in drugi prejemki | 85 | 68 | (1) | 80 | 67 | (0) | 98 | 67 | 0 | 100 |
| VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI | 530 | 501 | 1 | 94 | 498 | 2 | 99 | 496 | 2 | 100 |
| Institucionalni odhodki in odhodki za podporo | 232 | 232 | (0) | 100 | 230 | (1) | 99 | 211 | (0) | 91 |
| Druge dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP | 1 886 | 1 882 | (7) | 100 | 1 828 | 4 | 97 | 1 611 | 119 | 88 |
| Mirovna pomoč | 1 014 | 1 014 | 220 | 100 | 872 | 233 | 86 | 814 | 198 | 93 |
| VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP | 3 132 | 3 128 | 213 | 100 | 2 930 | 235 | 94 | 2 636 | 317 | 90 |
| Regionalne dodelitve | 1 956 | 1 950 | (10) | 100 | 1 826 | 49 | 94 | 1 410 | 145 | 77 |
| VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE | 1 956 | 1 950 | (10) | 100 | 1 826 | 49 | 94 | 1 410 | 145 | 77 |
| Sofinanciranje | | | | | | | | | | |
| Dodelitve | | | | | | | | | | |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | 187 | 185 | (0) | 99 | 178 | 43 | 97 | 131 | 16 | 74 |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE | 187 | 185 | (0) | 99 | 178 | 43 | 97 | 131 | 16 | 74 |
| Stroški izvrševanja | 5 | 4 | | 84 | 2 | 0 | 53 | 1 | 0 | 63 |
| VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI | 5 | 4 | | 84 | 2 | 0 | 53 | 1 | 0 | 63 |
| Druge dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP | 12 | 11 | 0 | 97 | 10 | (0) | 94 | 10 | 0 | 96 |
| Mirovna pomoč | 1 | 1 | | 100 | 1 | | 99 | 1 | | 100 |
| VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP | 12 | 12 | 0 | 97 | 11 | (0) | 94 | 11 | 0 | 96 |
| Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji) | | | | | | | | | | |
| Rezerve | | | | | | | | | | |
| Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji) | 286 | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI) | 286 | | | | | | | | | |
| ČDO | | | | | | | | | | |
| Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| Dodelitve | | | | | | | | | | |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | 192 | 191 | (2) | 99 | 164 | 29 | 86 | 131 | 7 | 79 |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE | 192 | 191 | (2) | 99 | 164 | 29 | 86 | 131 | 7 | 79 |
| Sredstva B – nacionalne dodelitve | 15 | | | | | | | | | |
| Nujna pomoč | | 9 | (0) | | 8 | 2 | 95 | 7 | 0 | 84 |
| Drugi pretresi s proračunskimi posledicami | | 6 | | | 6 | | 100 | 6 | | 100 |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE | 15 | 15 | (0) | 100 | 14 | 2 | 97 | 13 | 0 | 91 |
| Študije / tehnična pomoč za ČDO | 5 | 5 | (0) | 100 | 5 | (0) | 99 | 5 | 0 | 98 |
| VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI | 5 | 5 | (0) | 100 | 5 | (0) | 99 | 5 | 0 | 98 |
| Regionalne dodelitve | 40 | 40 | 0 | 100 | 38 | 3 | 97 | 32 | 12 | 84 |
| VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE | 40 | 40 | 0 | 100 | 38 | 3 | 97 | 32 | 12 | 84 |
| Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji) | | | | | | | | | | |
| Rezerve | | | | | | | | | | |
| Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji) | 23 | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI) | 23 | | | | | | | | | |
| SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (VKLJUČNO Z REZERVAMI) (A + B) | 21 488 | 21 052 | (5) | 98 | 20 125 | 550 | 96 | 17 753 | 1 277 | 88 |

(v milijonih EUR)

SREDSTVA

SKLEPI

DODELJENA SREDSTVA

PLAČILA

KUMULATIVNO

LETNO

%

KUMULATIVNO

LETNO

%

KUMULATIVNO

LETNO

%

(1)

(2)

(2):(1)

(3)

(3):(2)

(4)

(4):(3)

AKP

AKP

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

Dodelitve

Dodelitve

Sredstva A – nacionalne dodelitve

13 100

13 021

(200)

99

12 477

176

96

10 983

739

88

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

13 100

13 100

13 021

13 021

(200)

(200)

99

99

12 477

12 477

176

176

96

96

10 983

10 983

739

739

88

88

Sredstva B – nacionalne dodelitve

2 004

Nadomestila za izpad prihodkov od izvoza

204

(0)

199

6

97

183

4

92

Nujna pomoč

844

(6)

836

5

99

791

24

95

Močno zadolžene revne države

49

49

0

100

49

0

100

Drugi pretresi s proračunskimi posledicami

905

(0)

897

1

99

882

10

98

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

2 004

2 004

2 002

2 002

(6)

(6)

100

100

1 980

1 980

12

12

99

99

1 904

1 904

38

38

96

96

Stroški izvrševanja

445

433

1

97

431

2

100

429

2

100

Obresti in drugi prejemki

85

68

(1)

80

67

(0)

98

67

0

100

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

530

530

501

501

1

1

94

94

498

498

2

2

99

99

496

496

2

2

100

100

Institucionalni odhodki in odhodki za podporo

232

232

(0)

100

230

(1)

99

211

(0)

91

Druge dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP

1 886

1 882

(7)

100

1 828

4

97

1 611

119

88

Mirovna pomoč

1 014

1 014

220

100

872

233

86

814

198

93

VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

3 132

3 132

3 128

3 128

213

213

100

100

2 930

2 930

235

235

94

94

2 636

2 636

317

317

90

90

Regionalne dodelitve

1 956

1 950

(10)

100

1 826

49

94

1 410

145

77

VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE

1 956

1 956

1 950

1 950

(10)

(10)

100

100

1 826

1 826

49

49

94

94

1 410

1 410

145

145

77

77

Sofinanciranje

Sofinanciranje

Dodelitve

Dodelitve

Sredstva A – nacionalne dodelitve

187

185

(0)

99

178

43

97

131

16

74

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

187

187

185

185

(0)

(0)

99

99

178

178

43

43

97

97

131

131

16

16

74

74

Stroški izvrševanja

5

4

84

2

0

53

1

0

63

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

5

5

4

4

84

84

2

2

0

0

53

53

1

1

0

0

63

63

Druge dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP

12

11

0

97

10

(0)

94

10

0

96

Mirovna pomoč

1

1

100

1

99

1

100

VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

12

12

12

12

0

0

97

97

11

11

(0)

(0)

94

94

11

11

0

0

96

96

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

Rezerve

Rezerve

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

286

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI)

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI)

286

286

ČDO

ČDO

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

Dodelitve

Dodelitve

Sredstva A – nacionalne dodelitve

192

191

(2)

99

164

29

86

131

7

79

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

192

192

191

191

(2)

(2)

99

99

164

164

29

29

86

86

131

131

7

7

79

79

Sredstva B – nacionalne dodelitve

15

Nujna pomoč

9

(0)

8

2

95

7

0

84

Drugi pretresi s proračunskimi posledicami

6

6

100

6

100

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

15

15

15

15

(0)

(0)

100

100

14

14

2

2

97

97

13

13

0

0

91

91

Študije / tehnična pomoč za ČDO

5

5

(0)

100

5

(0)

99

5

0

98

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

5

5

5

5

(0)

(0)

100

100

5

5

(0)

(0)

99

99

5

5

0

0

98

98

Regionalne dodelitve

40

40

0

100

38

3

97

32

12

84

VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE

40

40

40

40

0

0

100

100

38

38

3

3

97

97

32

32

12

12

84

84

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

Rezerve

Rezerve

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

23

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI)

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI)

23

23

SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (VKLJUČNO Z REZERVAMI) (A + B)

SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (VKLJUČNO Z REZERVAMI) (A + B)

21 488

21 488

21 052

21 052

(5)

(5)

98

98

20 125

20 125

550

550

96

96

17 753

17 753

1 277

1 277

88

88

Razpredelnica 2.6

Razpredelnica 2.6

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS NA DAN 31. DECEMBRA 2017

KONSOLIDIRANI RAČUNOVODSKI IZKAZI ERS NA DAN 31. DECEMBRA 2017

VRSTA POMOČI

VRSTA POMOČI

DRŽAVE AKP + ČDO – 11. ERS

DRŽAVE AKP + ČDO – 11. ERS

| (v milijonih EUR) |
| --- |
| | SREDSTVA | SKLEPI | DODELJENA SREDSTVA | PLAČILA |
| KUMULATIVNO | LETNO | % | KUMULATIVNO | LETNO | % | KUMULATIVNO | LETNO | % |
| (1) | (2) | | (2):(1) | (3) | | (3):(2) | (4) | | (4):(3) |
| AKP | | | | | | | | | | |
| Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| Dodelitve | | | | | | | | | | |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | 15 540 | 10 890 | 2 960 | 70 | 6 856 | 3 106 | 63 | 2 931 | 1 414 | 43 |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE | 15 540 | 10 890 | 2 960 | 70 | 6 856 | 3 106 | 63 | 2 931 | 1 414 | 43 |
| Sredstva B – nacionalne dodelitve | 715 | | | | | | | | | |
| Nujna pomoč | | 590 | 91 | | 578 | 247 | 98 | 443 | 205 | 77 |
| Drugi pretresi s proračunskimi posledicami | | 109 | 0 | | 109 | 100 | 100 | 29 | 24 | 26 |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE | 715 | 699 | 91 | 98 | 687 | 347 | 98 | 472 | 229 | 69 |
| Premostitveni sklad | 0 | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: PREMOSTITVENI SKLAD | 0 | | | | | | | | | |
| Stroški izvrševanja | 1 053 | 538 | 164 | 51 | 490 | 161 | 91 | 456 | 153 | 93 |
| Obresti in drugi prejemki | 16 | 10 | 2 | 62 | 6 | 0 | 63 | 6 | 0 | 93 |
| VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI | 1 068 | 548 | 166 | 51 | 496 | 161 | 91 | 461 | 153 | 93 |
| Institucionalni odhodki in odhodki za podporo | 246 | 106 | 0 | 43 | 91 | 14 | 86 | 70 | 10 | 76 |
| Druge dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP | 2 251 | 1 245 | 885 | 55 | 810 | 560 | 65 | 490 | 284 | 61 |
| Mirovna pomoč | 1 000 | 994 | 94 | 99 | 885 | 7 | 89 | 805 | 74 | 91 |
| VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP | 3 497 | 2 344 | 979 | 67 | 1 786 | 580 | 76 | 1 365 | 368 | 76 |
| Regionalne dodelitve | 5 766 | 4 422 | 1 536 | 77 | 3 514 | 1 408 | 79 | 943 | 582 | 27 |
| VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE | 5 766 | 4 422 | 1 536 | 77 | 3 514 | 1 408 | 79 | 943 | 582 | 27 |
| Sofinanciranje | | | | | | | | | | |
| Dodelitve | | | | | | | | | | |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | 22 | 20 | 17 | 92 | 20 | 20 | 100 | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE | 22 | 20 | 17 | 92 | 20 | 20 | 100 | | | |
| Stroški izvrševanja | 1 | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI | 1 | | | | | | | | | |
| Mirovna pomoč | 1 | 1 | | 100 | 1 | 0 | 100 | 1 | 1 | 100 |
| VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP | 1 | 1 | | 100 | 1 | 0 | 100 | 1 | 1 | 100 |
| Razpoložljive rezerve | | | | | | | | | | |
| Rezerve | | | | | | | | | | |
| Rezerva za sredstva B | 0 | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA DRŽAVE | 0 | | | | | | | | | |
| Rezerva za sodelovanje znotraj držav AKP | 93 | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP | 93 | | | | | | | | | |
| Stabex – rezerva iz sredstev A za nacionalne dodelitve | 0 | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: Stabex – REZERVA IZ SREDSTEV A ZA NACIONALNE DODELITVE | 0 | | | | | | | | | |
| Rezerva za NOP/ROP | 2 351 | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA NOP/ROP | 2 351 | | | | | | | | | |
| Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji) | | | | | | | | | | |
| Rezerve | | | | | | | | | | |
| Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji) | 201 | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI) | 201 | | | | | | | | | |
| Notranji sporazumi EK o ravni storitve | | | | | | | | | | |
| Rezerve | | | | | | | | | | |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | 1 | 1 | | 71 | 1 | | 100 | 1 | | 73 |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE | 1 | 1 | | 71 | 1 | | 100 | 1 | | 73 |
| ČDO | | | | | | | | | | |
| Redni prispevki držav članic | | | | | | | | | | |
| Dodelitve | | | | | | | | | | |
| Sredstva A – nacionalne dodelitve | 189 | 97 | 56 | 51 | 87 | 61 | 90 | 28 | 21 | 33 |
| VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE | 189 | 97 | 56 | 51 | 87 | 61 | 90 | 28 | 21 | 33 |
| Premostitveni sklad | 0 | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: PREMOSTITVENI SKLAD | 0 | | | | | | | | | |
| Študije / tehnična pomoč za ČDO | 5 | 5 | 2 | 94 | 4 | 1 | 75 | 2 | 1 | 66 |
| VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI | 5 | 5 | 2 | 94 | 4 | 1 | 75 | 2 | 1 | 66 |
| Regionalne dodelitve | 1 | 0 | 0 | 0 | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE | 1 | 0 | 0 | 0 | | | | | | |
| Razpoložljive rezerve | | | | | | | | | | |
| Rezerve | | | | | | | | | | |
| Rezerva za NOP/ROP | 165 | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA NOP/ROP | 165 | | | | | | | | | |
| Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji) | | | | | | | | | | |
| Rezerve | | | | | | | | | | |
| Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji) | 5 | | | | | | | | | |
| VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI) | 5 | | | | | | | | | |
| SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (VKLJUČNO Z REZERVAMI) (A + B) | 29 621 | 19 027 | 5 807 | 64 | 13 453 | 5 684 | 71 | 6 206 | 2 770 | 46 |

(v milijonih EUR)

SREDSTVA

SKLEPI

DODELJENA SREDSTVA

PLAČILA

KUMULATIVNO

LETNO

%

KUMULATIVNO

LETNO

%

KUMULATIVNO

LETNO

%

(1)

(2)

(2):(1)

(3)

(3):(2)

(4)

(4):(3)

AKP

AKP

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

Dodelitve

Dodelitve

Sredstva A – nacionalne dodelitve

15 540

10 890

2 960

70

6 856

3 106

63

2 931

1 414

43

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

15 540

15 540

10 890

10 890

2 960

2 960

70

70

6 856

6 856

3 106

3 106

63

63

2 931

2 931

1 414

1 414

43

43

Sredstva B – nacionalne dodelitve

715

Nujna pomoč

590

91

578

247

98

443

205

77

Drugi pretresi s proračunskimi posledicami

109

0

109

100

100

29

24

26

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA B – NACIONALNE DODELITVE

715

715

699

699

91

91

98

98

687

687

347

347

98

98

472

472

229

229

69

69

Premostitveni sklad

0

VMESNI SEŠTEVEK: PREMOSTITVENI SKLAD

VMESNI SEŠTEVEK: PREMOSTITVENI SKLAD

0

0

Stroški izvrševanja

1 053

538

164

51

490

161

91

456

153

93

Obresti in drugi prejemki

16

10

2

62

6

0

63

6

0

93

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

1 068

1 068

548

548

166

166

51

51

496

496

161

161

91

91

461

461

153

153

93

93

Institucionalni odhodki in odhodki za podporo

246

106

0

43

91

14

86

70

10

76

Druge dodelitve za sodelovanje znotraj držav AKP

2 251

1 245

885

55

810

560

65

490

284

61

Mirovna pomoč

1 000

994

94

99

885

7

89

805

74

91

VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

3 497

3 497

2 344

2 344

979

979

67

67

1 786

1 786

580

580

76

76

1 365

1 365

368

368

76

76

Regionalne dodelitve

5 766

4 422

1 536

77

3 514

1 408

79

943

582

27

VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE

5 766

5 766

4 422

4 422

1 536

1 536

77

77

3 514

3 514

1 408

1 408

79

79

943

943

582

582

27

27

Sofinanciranje

Sofinanciranje

Dodelitve

Dodelitve

Sredstva A – nacionalne dodelitve

22

20

17

92

20

20

100

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

22

22

20

20

17

17

92

92

20

20

20

20

100

100

Stroški izvrševanja

1

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

1

1

Mirovna pomoč

1

1

100

1

0

100

1

1

100

VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

VMESNI SEŠTEVEK: DODELITVE ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

1

1

1

1

100

100

1

1

0

0

100

100

1

1

1

1

100

100

Razpoložljive rezerve

Razpoložljive rezerve

Rezerve

Rezerve

Rezerva za sredstva B

0

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA DRŽAVE

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA DRŽAVE

0

0

Rezerva za sodelovanje znotraj držav AKP

93

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA SODELOVANJE ZNOTRAJ DRŽAV AKP

93

93

Stabex – rezerva iz sredstev A za nacionalne dodelitve

0

VMESNI SEŠTEVEK: Stabex – REZERVA IZ SREDSTEV A ZA NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: Stabex – REZERVA IZ SREDSTEV A ZA NACIONALNE DODELITVE

0

0

Rezerva za NOP/ROP

2 351

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA NOP/ROP

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA NOP/ROP

2 351

2 351

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

Rezerve

Rezerve

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

201

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI)

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI)

201

201

Notranji sporazumi EK o ravni storitve

Notranji sporazumi EK o ravni storitve

Rezerve

Rezerve

Sredstva A – nacionalne dodelitve

1

1

71

1

100

1

73

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

1

1

1

1

71

71

1

1

100

100

1

1

73

73

ČDO

ČDO

Redni prispevki držav članic

Redni prispevki držav članic

Dodelitve

Dodelitve

Sredstva A – nacionalne dodelitve

189

97

56

51

87

61

90

28

21

33

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: SREDSTVA A – NACIONALNE DODELITVE

189

189

97

97

56

56

51

51

87

87

61

61

90

90

28

28

21

21

33

33

Premostitveni sklad

0

VMESNI SEŠTEVEK: PREMOSTITVENI SKLAD

VMESNI SEŠTEVEK: PREMOSTITVENI SKLAD

0

0

Študije / tehnična pomoč za ČDO

5

5

2

94

4

1

75

2

1

66

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

VMESNI SEŠTEVEK: STROŠKI IZVRŠEVANJA IN PRIHODKI OD OBRESTI

5

5

5

5

2

2

94

94

4

4

1

1

75

75

2

2

1

1

66

66

Regionalne dodelitve

1

0

0

0

VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE

VMESNI SEŠTEVEK: REGIONALNE DODELITVE

1

1

0

0

0

0

0

0

Razpoložljive rezerve

Razpoložljive rezerve

Rezerve

Rezerve

Rezerva za NOP/ROP

165

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA NOP/ROP

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA ZA NOP/ROP

165

165

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

Rezerve

Rezerve

Rezerva (uporaba pod posebnimi pogoji)

5

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI)

VMESNI SEŠTEVEK: REZERVA (UPORABA POD POSEBNIMI POGOJI)

5

5

SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (VKLJUČNO Z REZERVAMI) (A + B)

SKUPAJ: DRŽAVE AKP + ČDO (VKLJUČNO Z REZERVAMI) (A + B)

29 621

29 621

19 027

19 027

5 807

5 807

64

64

13 453

13 453

5 684

5 684

71

71

6 206

6 206

2 770

2 770

46

46

LETNO POROČILO O IZVRŠEVANJU – SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA

LETNO POROČILO O IZVRŠEVANJU – SREDSTVA, KI JIH UPRAVLJA EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA

| EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA | CA/511/18


  15. marec 2018 |
| --- | --- |
| | Dok. 18/099 |
| SVET DIREKTORJEV |
| Računovodski izkazi


  Sklada za spodbujanje naložb


  Na dan 31. decembra 2017 |
| — | Izkaz finančnega stanja |

EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA

EVROPSKA INVESTICIJSKA BANKA

CA/511/18

CA/511/18

15. marec 2018

Dok. 18/099

Dok. 18/099

SVET DIREKTORJEV

SVET DIREKTORJEV

Računovodski izkazi

Računovodski izkazi

Sklada za spodbujanje naložb

Sklada za spodbujanje naložb

Na dan 31. decembra 2017

Na dan 31. decembra 2017

—

Izkaz finančnega stanja

| — | Izkaz poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa |
| --- | --- |

—

Izkaz poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa

| — | Izkaz sprememb v sredstvih vplačnikov |
| --- | --- |

—

Izkaz sprememb v sredstvih vplačnikov

| — | Izkaz finančnega izida |
| --- | --- |

—

Izkaz finančnega izida

| — | Pojasnila k računovodskim izkazom |
| --- | --- |

—

Pojasnila k računovodskim izkazom

| — | Poročilo neodvisnega revizorja |
| --- | --- |

—

Poročilo neodvisnega revizorja

IZKAZ FINANČNEGA STANJA

IZKAZ FINANČNEGA STANJA

NA DAN 31. DECEMBRA 2017

NA DAN 31. DECEMBRA 2017

| (v tisoč EUR) |
| --- |
| | Pojasnila | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| SREDSTVA | | | |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 5 | 549 101 | 360 817 |
| Terjatve do vplačnikov | 9/16 | 150 000 | 86 395 |
| Finančna sredstva v posesti do zapadlosti | 10 | 144 382 | 169 398 |
| Izvedeni finančni instrumenti | 6 | 12 521 | 6 920 |
| Posojila in terjatve | 7 | 1 666 725 | 1 729 380 |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 8 | 497 539 | 516 884 |
| Druga sredstva | 11 | 4 385 | 345 |
| Sredstva skupaj | | 3 024 653 | 2 870 139 |
| OBVEZNOSTI IN SREDSTVA VPLAČNIKOV | | | |
| OBVEZNOSTI | | | |
| Izvedeni finančni instrumenti | 6 | 1 153 | 25 189 |
| Odloženi prihodki | 12 | 25 802 | 26 283 |
| Rezervacije za izdana jamstva | 13 | 484 | 625 |
| Obveznosti do tretjih oseb | 14 | 157 285 | 116 114 |
| Druge obveznosti | 15 | 2 462 | 2 546 |
| Obveznosti skupaj | | 187 186 | 170 757 |
| SREDSTVA VPLAČNIKOV | | | |
| Vpoklicani prispevki držav članic | 16 | 2 517 000 | 2 377 000 |
| Rezerva za pošteno vrednost | | 125 816 | 142 884 |
| Zadržani dobički | | 194 651 | 179 498 |
| Sredstva vplačnikov skupaj | | 2 837 467 | 2 699 382 |
| Obveznosti in sredstva vplačnikov skupaj | | 3 024 653 | 2 870 139 |

(v tisoč EUR)

Pojasnila

31. 12. 2017

31. 12. 2016

SREDSTVA

SREDSTVA

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

5

549 101

360 817

Terjatve do vplačnikov

9/16

150 000

86 395

Finančna sredstva v posesti do zapadlosti

10

144 382

169 398

Izvedeni finančni instrumenti

6

12 521

6 920

Posojila in terjatve

7

1 666 725

1 729 380

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

8

497 539

516 884

Druga sredstva

11

4 385

345

Sredstva skupaj

Sredstva skupaj

3 024 653

3 024 653

2 870 139

2 870 139

OBVEZNOSTI IN SREDSTVA VPLAČNIKOV

OBVEZNOSTI IN SREDSTVA VPLAČNIKOV

OBVEZNOSTI

OBVEZNOSTI

Izvedeni finančni instrumenti

6

1 153

25 189

Odloženi prihodki

12

25 802

26 283

Rezervacije za izdana jamstva

13

484

625

Obveznosti do tretjih oseb

14

157 285

116 114

Druge obveznosti

15

2 462

2 546

Obveznosti skupaj

Obveznosti skupaj

187 186

187 186

170 757

170 757

SREDSTVA VPLAČNIKOV

SREDSTVA VPLAČNIKOV

Vpoklicani prispevki držav članic

16

2 517 000

2 377 000

Rezerva za pošteno vrednost

125 816

142 884

Zadržani dobički

194 651

179 498

Sredstva vplačnikov skupaj

Sredstva vplačnikov skupaj

2 837 467

2 837 467

2 699 382

2 699 382

Obveznosti in sredstva vplačnikov skupaj

Obveznosti in sredstva vplačnikov skupaj

3 024 653

3 024 653

2 870 139

2 870 139

IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN DRUGEGA VSEOBSEGAJOČEGA DONOSA

IZKAZ POSLOVNEGA IZIDA IN DRUGEGA VSEOBSEGAJOČEGA DONOSA

ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2017

ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2017

| (v tisoč EUR) |
| --- |
| | Pojasnila | Od 1. 1. 2017 | Od 1. 1. 2016 |
| do 31. 12. 2017 | do 31. 12. 2016 |
| Prihodki od obresti in podobni prihodki | 18 | 101 406 | 106 698 |
| Odhodki od obresti in podobni odhodki | 18 | -2 671 | -2 307 |
| Neto obresti in podobni prihodki | | 98 735 | 104 391 |
| Prihodki od opravnin (provizij) | 19 | 210 | 699 |
| Odhodki od opravnin (provizij) | 19 | - 60 | - 48 |
| Neto prihodki od opravnin (provizij) | | 150 | 651 |
| Sprememba poštene vrednosti pri izvedenih finančnih instrumentih | | 29 637 | -10 361 |
| Neto realizirani dobički iz naslova za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev | 20 | 2 711 | 6 504 |
| Neto negativne tečajne razlike | | -38 165 | -14 995 |
| Neto poslovni izid iz finančnih poslov | | -5 817 | -18 852 |
| Sprememba v oslabitvah posojil in terjatev, brez razveljavitve oslabitev | 7 | -10 721 | 44 365 |
| Sprememba v rezervacijah za jamstva | 13 | - 65 | - 242 |
| Oslabitev za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev | 8 | -22 024 | -2 493 |
| Splošni upravni odhodki | 21 | -45 105 | -43 483 |
| Poslovni izid za zadevno leto | | 15 153 | 84 337 |
| Drugi vseobsegajoči donos: | | | |
| Postavke, ki se oziroma se lahko prerazvrstijo v dobiček ali izgubo: | | | |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva – rezerva za pošteno vrednost | 8 | | |
| 1. | Neto sprememba poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev |

(v tisoč EUR)

Pojasnila

Od 1. 1. 2017

Od 1. 1. 2016

do 31. 12. 2017

do 31. 12. 2016

Prihodki od obresti in podobni prihodki

18

101 406

106 698

Odhodki od obresti in podobni odhodki

18

-2 671

-2 307

Neto obresti in podobni prihodki

Neto obresti in podobni prihodki

98 735

98 735

104 391

104 391

Prihodki od opravnin (provizij)

19

210

699

Odhodki od opravnin (provizij)

19

- 60

- 48

Neto prihodki od opravnin (provizij)

Neto prihodki od opravnin (provizij)

150

150

651

651

Sprememba poštene vrednosti pri izvedenih finančnih instrumentih

29 637

-10 361

Neto realizirani dobički iz naslova za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

20

2 711

6 504

Neto negativne tečajne razlike

-38 165

-14 995

Neto poslovni izid iz finančnih poslov

Neto poslovni izid iz finančnih poslov

-5 817

-5 817

-18 852

-18 852

Sprememba v oslabitvah posojil in terjatev, brez razveljavitve oslabitev

7

-10 721

44 365

Sprememba v rezervacijah za jamstva

13

- 65

- 242

Oslabitev za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

8

-22 024

-2 493

Splošni upravni odhodki

21

-45 105

-43 483

Poslovni izid za zadevno leto

Poslovni izid za zadevno leto

15 153

15 153

84 337

84 337

Drugi vseobsegajoči donos:

Drugi vseobsegajoči donos:

Postavke, ki se oziroma se lahko prerazvrstijo v dobiček ali izgubo:

Postavke, ki se oziroma se lahko prerazvrstijo v dobiček ali izgubo:

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva – rezerva za pošteno vrednost

8

1.

Neto sprememba poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

-31 034

-14 624

| 2. | Neto znesek, prerazporejen v dobiček ali izgubo |
| --- | --- |

2.

Neto znesek, prerazporejen v dobiček ali izgubo

13 966

-6 485

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva skupaj

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva skupaj

-17 068

-17 068

-21 109

-21 109

Drugi vseobsegajoči donos skupaj

Drugi vseobsegajoči donos skupaj

-17 068

-17 068

-21 109

-21 109

Celotni vseobsegajoči donos za zadevno leto skupaj

Celotni vseobsegajoči donos za zadevno leto skupaj

-1 915

-1 915

63 228

63 228

IZKAZ SPREMEMB V SREDSTVIH VPLAČNIKOV

IZKAZ SPREMEMB V SREDSTVIH VPLAČNIKOV

ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2017

ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2017

| (v tisoč EUR) |
| --- |
| | Pojasnila | Vpoklicani prispevek | Rezerva za pošteno vrednost | Zadržani dobički | Skupaj |
| Na dan 1. januarja 2017 | | 2 377 000 | 142 884 | 179 498 | 2 699 382 |
| Prispevki držav članic, vpoklicani med letom | 16 | 140 000 | — | — | 140 000 |
| Dobiček leta 2017 | | — | — | 15 153 | 15 153 |
| Drugi vseobsegajoči donos za zadevno leto skupaj | | — | -17 068 | — | -17 068 |
| Spremembe v sredstvih vplačnikov | | 140 000 | -17 068 | 15 153 | 138 085 |
| Na dan 31. decembra 2017 | | 2 517 000 | 125 816 | 194 651 | 2 837 467 |
| Na dan 1. januarja 2016 | | 2 157 000 | 163 993 | 95 161 | 2 416 154 |
| Prispevki držav članic, vpoklicani med letom | 16 | 220 000 | — | — | 220 000 |
| Dobiček leta 2016 | | — | — | 84 337 | 84 337 |
| Drugi vseobsegajoči donos za zadevno leto skupaj | | — | -21 109 | — | -21 109 |
| Spremembe v sredstvih vplačnikov | | 220 000 | -21 109 | 84 337 | 283 228 |
| Na dan 31. decembra 2016 | | 2 377 000 | 142 884 | 179 498 | 2 699 382 |

(v tisoč EUR)

Pojasnila

Vpoklicani prispevek

Rezerva za pošteno vrednost

Zadržani dobički

Skupaj

Na dan 1. januarja 2017

Na dan 1. januarja 2017

2 377 000

2 377 000

142 884

142 884

179 498

179 498

2 699 382

2 699 382

Prispevki držav članic, vpoklicani med letom

16

140 000

—

—

140 000

Dobiček leta 2017

—

—

15 153

15 153

Drugi vseobsegajoči donos za zadevno leto skupaj

—

-17 068

—

-17 068

Spremembe v sredstvih vplačnikov

Spremembe v sredstvih vplačnikov

140 000

140 000

-17 068

-17 068

15 153

15 153

138 085

138 085

Na dan 31. decembra 2017

Na dan 31. decembra 2017

2 517 000

2 517 000

125 816

125 816

194 651

194 651

2 837 467

2 837 467

Na dan 1. januarja 2016

Na dan 1. januarja 2016

2 157 000

2 157 000

163 993

163 993

95 161

95 161

2 416 154

2 416 154

Prispevki držav članic, vpoklicani med letom

16

220 000

—

—

220 000

Dobiček leta 2016

—

—

84 337

84 337

Drugi vseobsegajoči donos za zadevno leto skupaj

—

-21 109

—

-21 109

Spremembe v sredstvih vplačnikov

Spremembe v sredstvih vplačnikov

220 000

220 000

-21 109

-21 109

84 337

84 337

283 228

283 228

Na dan 31. decembra 2016

Na dan 31. decembra 2016

2 377 000

2 377 000

142 884

142 884

179 498

179 498

2 699 382

2 699 382

IZKAZ FINANČNEGA IZIDA

IZKAZ FINANČNEGA IZIDA

ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2017

ZA LETO, KI SE JE KONČALO 31. DECEMBRA 2017

| (v tisoč EUR) |
| --- |
| | Pojasnila | Od 1. 1. 2017 do 31. 12. 2017 | Od 1. 1. 2016 do 31. 12. 2016 |
| POSLOVANJE | | | |
| Dobiček za proračunsko leto | | 15 153 | 84 337 |
| Prilagoditve za: | | | |
| Oslabitev za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev | 8 | 22 024 | 2 493 |
| Neto spremembo v oslabitvah posojil in terjatev | 7 | 10 721 | -44 365 |
| Kapitalizirane obresti od posojil in terjatev | 7 | — | -7 183 |
| Spremembo natečenih obresti od posojil in terjatev in njihove odplačne vrednosti | 7 | -1 198 | -5 843 |
| Neto spremembo v rezervacijah za izdana jamstva | 13 | - 141 | 625 |
| Spremembo natečenih obresti od finančnih sredstev v posesti do zapadlosti in njihove odplačne vrednosti | 10 | - 398 | -1 126 |
| Spremembo odloženih prihodkov | | - 481 | -3 042 |
| Učinek sprememb deviznih tečajev na posojila | 7 | 168 304 | -35 025 |
| Učinek sprememb deviznih tečajev na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | | -1 655 | -5 125 |
| Učinek sprememb deviznih tečajev na denarna sredstva | | -6 473 | -1 106 |
| Izguba iz poslovanja pred spremembami v sredstvih in obveznostih iz poslovanja | | 205 856 | -15 360 |
| Črpana posojila | 7 | - 368 662 | - 528 376 |
| Povračila posojil | 7 | 253 486 | 351 468 |
| Sprememba natečenih obresti od denarnih sredstev in njihovih ustreznikov | 5 | 63 | 2 |
| Spremembe poštene vrednosti pri izvedenih finančnih instrumentih | | -29 637 | 10 361 |
| (Zmanjšanje) finančnih sredstev v posesti do zapadlosti | 10 | -1 084 149 | -1 159 704 |
| Zapadlosti finančnih sredstev v posesti do zapadlosti | 10 | 1 109 563 | 1 219 953 |
| (Zmanjšanje) za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev | 8 | -62 660 | - 153 986 |
| Povračila/prodaje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev | 8 | 44 568 | 37 978 |
| (Povečanje) drugih sredstev | | -4 040 | - 318 |
| (Zmanjšanje)/povečanje drugih obveznosti | | - 84 | 182 |
| Povečanje drugih obveznosti iz poslovanja do Evropske investicijske banke | | 2 202 | 423 |
| Neto denarni tok iz poslovanja | | 66 506 | - 237 377 |
| FINANCIRANJE | | | |
| Prispevki držav članic | 16 | 76 395 | 133 605 |
| Zneski, prejeti od držav članic v zvezi s subvencioniranimi obrestnimi merami in tehnično pomočjo | | 60 000 | 30 000 |
| Zneski, plačani v imenu držav članic v zvezi s subvencioniranimi obrestnimi merami in tehnično pomočjo | | -21 026 | -15 510 |
| Neto denarni tok iz financiranja | | 115 369 | 148 095 |
| Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov | | 181 875 | -89 282 |
| Povzetek izkaza finančnega izida: | | | |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku proračunskega leta | | 360 821 | 448 998 |
| Neto denarni tok iz: | | | |
| Poslovanja | | 66 506 | - 237 377 |
| Financiranja | | 115 369 | 148 095 |
| Učinkov sprememb deviznih tečajev na denarna sredstva in njihove ustreznike | | 6 473 | 1 106 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu proračunskega leta | | 549 169 | 360 822 |
| Denarna sredstva in njihove ustreznike sestavljajo: | | | |
| Gotovina v blagajni | 5 | 166 445 | 51 462 |
| Vezane vloge (brez natečenih obresti) | | 367 721 | 259 342 |
| Komercialni zapisi | 5 | 15 003 | 50 018 |
| | | 549 169 | 360 822 |

(v tisoč EUR)

Pojasnila

Od 1. 1. 2017 do 31. 12. 2017

Od 1. 1. 2016 do 31. 12. 2016

POSLOVANJE

POSLOVANJE

Dobiček za proračunsko leto

15 153

84 337

Prilagoditve za:

Oslabitev za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

8

22 024

2 493

Neto spremembo v oslabitvah posojil in terjatev

7

10 721

-44 365

Kapitalizirane obresti od posojil in terjatev

7

—

-7 183

Spremembo natečenih obresti od posojil in terjatev in njihove odplačne vrednosti

7

-1 198

-5 843

Neto spremembo v rezervacijah za izdana jamstva

13

- 141

625

Spremembo natečenih obresti od finančnih sredstev v posesti do zapadlosti in njihove odplačne vrednosti

10

- 398

-1 126

Spremembo odloženih prihodkov

- 481

-3 042

Učinek sprememb deviznih tečajev na posojila

7

168 304

-35 025

Učinek sprememb deviznih tečajev na za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

-1 655

-5 125

Učinek sprememb deviznih tečajev na denarna sredstva

-6 473

-1 106

Izguba iz poslovanja pred spremembami v sredstvih in obveznostih iz poslovanja

Izguba iz poslovanja pred spremembami v sredstvih in obveznostih iz poslovanja

205 856

205 856

-15 360

-15 360

Črpana posojila

7

- 368 662

- 528 376

Povračila posojil

7

253 486

351 468

Sprememba natečenih obresti od denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

5

63

2

Spremembe poštene vrednosti pri izvedenih finančnih instrumentih

-29 637

10 361

(Zmanjšanje) finančnih sredstev v posesti do zapadlosti

10

-1 084 149

-1 159 704

Zapadlosti finančnih sredstev v posesti do zapadlosti

10

1 109 563

1 219 953

(Zmanjšanje) za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

8

-62 660

- 153 986

Povračila/prodaje za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

8

44 568

37 978

(Povečanje) drugih sredstev

-4 040

- 318

(Zmanjšanje)/povečanje drugih obveznosti

- 84

182

Povečanje drugih obveznosti iz poslovanja do Evropske investicijske banke

2 202

423

Neto denarni tok iz poslovanja

Neto denarni tok iz poslovanja

66 506

66 506

- 237 377

- 237 377

FINANCIRANJE

FINANCIRANJE

Prispevki držav članic

16

76 395

133 605

Zneski, prejeti od držav članic v zvezi s subvencioniranimi obrestnimi merami in tehnično pomočjo

60 000

30 000

Zneski, plačani v imenu držav članic v zvezi s subvencioniranimi obrestnimi merami in tehnično pomočjo

-21 026

-15 510

Neto denarni tok iz financiranja

Neto denarni tok iz financiranja

115 369

115 369

148 095

148 095

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

Čisto povečanje/(zmanjšanje) denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

181 875

181 875

-89 282

-89 282

Povzetek izkaza finančnega izida:

Povzetek izkaza finančnega izida:

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku proračunskega leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki na začetku proračunskega leta

360 821

360 821

448 998

448 998

Neto denarni tok iz:

Poslovanja

66 506

- 237 377

Financiranja

115 369

148 095

Učinkov sprememb deviznih tečajev na denarna sredstva in njihove ustreznike

6 473

1 106

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu proračunskega leta

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki ob koncu proračunskega leta

549 169

549 169

360 822

360 822

Denarna sredstva in njihove ustreznike sestavljajo:

Denarna sredstva in njihove ustreznike sestavljajo:

Gotovina v blagajni

5

166 445

51 462

Vezane vloge (brez natečenih obresti)

367 721

259 342

Komercialni zapisi

5

15 003

50 018

549 169

549 169

360 822

360 822

Pojasnila k računovodskim izkazom na dan 31. decembra 2017

Pojasnila k računovodskim izkazom na dan 31. decembra 2017

1.   Splošni podatki

Splošni podatki

Sklad za spodbujanje naložb je bil ustanovljen v okviru Sporazuma iz Cotonouja (v nadaljnjem besedilu: Sporazum) o sodelovanju in razvojni pomoči, ki je bil sklenjen med članicami skupine afriških, karibskih in pacifiških držav (v nadaljnjem besedilu: države AKP) ter Evropsko unijo in njenimi državami članicami 23. junija 2000 ter spremenjen 25. junija 2005 in 22. junija 2010.

Sklad ni ločen pravni subjekt, prispevke v imenu držav članic (v nadaljnjem besedilu: donatorke) pa upravlja Evropska investicijska banka (v nadaljnjem besedilu: EIB ali Banka) v skladu z določili Sporazuma, ki tudi opravlja funkcijo upraviteljice Sklada.

Financiranje na podlagi Sporazuma se zagotavlja iz proračunov držav članic EU. Države članice EU prispevajo zneske, dodeljene za financiranje Sklada za spodbujanje naložb, in nepovratna sredstva za financiranje subvencioniranih obrestnih mer, kot je določeno na podlagi večletnih finančnih okvirov (prvi finančni protokol, ki zajema obdobje 2000–2007 in je znan kot 9. Evropski razvojni sklad (ERS), drugi finančni protokol, ki zajema obdobje 2008–2013 in je znan kot 10. ERS, in tretji finančni protokol, ki zajema obdobje 2014–2020 in je znan kot 11. ERS). EIB je odgovorna za upravljanje:

| — | Sklada za spodbujanje naložb, tj. obnovljivega sklada tveganega kapitala s sredstvi v višini 3 685,5 milijona EUR, usmerjenih v spodbujanje naložb zasebnega sektorja v državah AKP; od tega je 48,5 milijona EUR dodeljenih čezmorskim državam in ozemljem (v nadaljnjem besedilu: ČDO); |
| --- | --- |

—

Sklada za spodbujanje naložb, tj. obnovljivega sklada tveganega kapitala s sredstvi v višini 3 685,5 milijona EUR, usmerjenih v spodbujanje naložb zasebnega sektorja v državah AKP; od tega je 48,5 milijona EUR dodeljenih čezmorskim državam in ozemljem (v nadaljnjem besedilu: ČDO);

| — | nepovratnih sredstev za financiranje subvencioniranih obrestnih mer v vrednosti največ 1 220,85 milijona EUR za države AKP in največ 8,5 milijona EUR za ČDO. Do 15 % teh subvencij se lahko porabi za financiranje s projekti povezane tehnične pomoči. |
| --- | --- |

—

nepovratnih sredstev za financiranje subvencioniranih obrestnih mer v vrednosti največ 1 220,85 milijona EUR za države AKP in največ 8,5 milijona EUR za ČDO. Do 15 % teh subvencij se lahko porabi za financiranje s projekti povezane tehnične pomoči.

Ti računovodski izkazi zajemajo obdobje od 1. januarja 2017 do 31. decembra 2017.

Na predlog upravnega odbora EIB je svet direktorjev EIB 15. marca 2018 sprejel računovodske izkaze in odobril njihovo predložitev v odobritev svetu guvernerjev do 27. aprila 2018.

2.   Pomembne računovodske usmeritve

Pomembne računovodske usmeritve

2.1   Podlaga za pripravo – izjava o skladnosti

Računovodski izkazi Sklada so bili pripravljeni v skladu z Mednarodnimi standardi računovodskega poročanja (MSRP), kakor jih je sprejela Evropska unija.

2.2   Pomembne računovodske presoje in ocene

Pri pripravi računovodskih izkazov je treba uporabiti računovodske ocene. Prav tako je pri uporabi računovodskih usmeritev Sklada za spodbujanje naložb potrebna presoja uprave Evropske investicijske banke. Področja, ki vključujejo višjo stopnjo presoje ali zahtevnosti, ali področja, pri katerih so predpostavke in ocene pomembne za računovodske izkaze, so razkrita v nadaljevanju.

Presoje in ocene se v glavnem uporabljajo na področjih, navedenih v nadaljevanju.

— Merjenje poštenih vrednosti finančnih instrumentov

— Merjenje poštenih vrednosti finančnih instrumentov

Poštene vrednosti finančnih sredstev in finančnih obveznosti, s katerimi se trguje na delujočih trgih, temeljijo na kotiranih tržnih cenah ali kotacijah cen borznih posrednikov. Kadar poštenih vrednosti ni mogoče izpeljati iz delujočih trgov, se določijo z različnimi tehnikami vrednotenja, ki vključujejo uporabo matematičnih modelov. Kot vhodni podatki za te modele se po možnosti uporabijo podatki z opazovanega trga, če pa to ni izvedljivo, je potrebna določena stopnja presoje pri določanju poštenih vrednosti. Vrednotenja se kategorizirajo na različne ravni v hierarhiji poštene vrednosti na podlagi podatkov, uporabljenih v tehnikah vrednotenja, ki so opisane in razkrite v pojasnilih 2.4.3 in 4.

Te tehnike vrednotenja lahko vključujejo neto sedanjo vrednost in modele diskontiranih denarnih tokov, primerjavo s podobnimi instrumenti, za katere obstajajo opazovane tržne cene, model Black-Scholes ter polinomske modele za določanje vrednosti opcij in druge modele vrednotenja. Predpostavke in podatki, ki se uporabljajo pri tehnikah vrednotenja, vključujejo netvegane obrestne mere in referenčne obrestne mere, kreditne razmike, ki se uporabljajo pri določanju diskontnih stopenj, cene obveznic in lastniških vrednostnih papirjev, devizne tečaje, lastniške vrednostne papirje in indeks gibanja njihovih cen ter pričakovana nihanja cen in korelacije cen.

Cilj tehnike vrednotenja je izmeriti pošteno vrednost tako, da odraža ceno, ki bi se prejela ob prodaji sredstva oziroma plačala za prenos obveznosti v okviru redne transakcije med udeleženci na trgu na dan meritve.

Pri Skladu se za določanje poštene vrednosti običajnih in enostavnejših finančnih instrumentov, kot so obrestne in valutne zamenjave, uporabljajo široko priznani modeli vrednotenja, pri katerih se uporabljajo samo podatki z opazovanih trgov ter zahtevajo omejeno presojo in oceno vodstva. Opazovane cene in vhodni podatki v modelih so navadno na voljo na trgu za dolžniške in lastniške vrednostne papirje, ki kotirajo na borzi, izvedene finančne instrumente, s katerimi se trguje na borzi, in enostavne izvedene finančne instrumente OTC, kot so obrestne zamenjave. Razpoložljivost opazovanih tržnih cen in vhodnih podatkov v modelih zmanjšuje potrebo po presoji in oceni vodstva ter prav tako zmanjšuje negotovost, ki je povezana z določanjem poštene vrednosti. Razpoložljivost opazovanih tržnih cen in vhodnih podatkov se razlikuje glede na proizvode in trge ter je podvržena spremembam, ki temeljijo na specifičnih dogodkih in splošnih pogojih na finančnih trgih.

Za bolj zapletene instrumente Sklad uporablja lastne modele vrednotenja, ki so razviti iz priznanih modelov vrednotenja. Nekaterih ali vseh pomembnih vhodnih podatkov v teh modelih morda ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga ter se pridobijo iz tržnih cen ali stopenj ali ocenijo na podlagi predpostavk. Primer instrumentov, ki vključujejo pomembne podatke, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga, so nekatera posojila in jamstva, za katera ni delujočega trga. Modeli vrednotenja, pri katerih se uporabljajo številni vhodni podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga, zahtevajo za določitev poštene vrednosti višjo stopnjo presoje in ocene vodstva. Presoja in ocena vodstva se navadno zahtevata za izbor ustreznega modela vrednotenja, ki se bo uporabljal, določitev pričakovanih prihodnjih denarnih tokov za finančne instrumente, ki se vrednotijo, določitev verjetnosti, da nasprotna stranka ne izpolni obveznosti, ter določitev predplačil in izbor primernih diskontnih stopenj.

Sklad ima vzpostavljen nadzorni okvir za merjenje poštenih vrednosti. Ta okvir vključuje službo EIB za obvladovanje tveganja Investicijske banke in službo EIB za upravljanje tržnih podatkov. Ti službi nista pod nadzorom osrednje pisarne in sta odgovorni za preverjanje obsežnejših meritev poštene vrednosti. Specifične kontrole vključujejo:

| — | preverjanje opazovanih cen, |
| --- | --- |

—

preverjanje opazovanih cen,

| — | postopek pregleda in odobritve za nove modele vrednotenja in spremembe obstoječih modelov, |
| --- | --- |

—

postopek pregleda in odobritve za nove modele vrednotenja in spremembe obstoječih modelov,

| — | umerjanje modelov in njihovo testiranje za nazaj glede na opazovane tržne transakcije, |
| --- | --- |

—

umerjanje modelov in njihovo testiranje za nazaj glede na opazovane tržne transakcije,

| — | analizo in preiskavo precejšnjih nihanj vrednosti, |
| --- | --- |

—

analizo in preiskavo precejšnjih nihanj vrednosti,

| — | pregled pomembnih vhodnih podatkov, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga, in prilagoditev vrednotenja. |
| --- | --- |

—

pregled pomembnih vhodnih podatkov, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga, in prilagoditev vrednotenja.

Kadar se za meritev poštene vrednosti uporabljajo informacije tretje strani, kot so kotacije borznih posrednikov ali storitve za določanje cen, Sklad preveri, ali takšna vrednotenja izpolnjujejo zahteve mednarodnih standardov računovodskega poročanja. To vključuje naslednje:

| — | določitev, kdaj je primerno uporabiti kotacijo borznega posrednika ali storitve službe za določanje cen, |
| --- | --- |

—

določitev, kdaj je primerno uporabiti kotacijo borznega posrednika ali storitve službe za določanje cen,

| — | ocenitev, ali je določena kotacija borznega posrednika ali služba za določanje cen zanesljiva, |
| --- | --- |

—

ocenitev, ali je določena kotacija borznega posrednika ali služba za določanje cen zanesljiva,

| — | razumevanje, kako je bila določena poštena vrednost in v kolikšni meri predstavlja dejanske tržne transakcije, |
| --- | --- |

—

razumevanje, kako je bila določena poštena vrednost in v kolikšni meri predstavlja dejanske tržne transakcije,

| — | kadar se za meritev poštene vrednosti uporabljajo cene za podobne instrumente, kako so bile te cene prilagojene, da odražajo značilnosti instrumenta, ki je predmet meritev. |
| --- | --- |

—

kadar se za meritev poštene vrednosti uporabljajo cene za podobne instrumente, kako so bile te cene prilagojene, da odražajo značilnosti instrumenta, ki je predmet meritev.

— Izgube zaradi oslabitve posojil in terjatev

— Izgube zaradi oslabitve posojil in terjatev

Posojila in terjatve Sklada za spodbujanje naložb se pregledajo na vsak datum poročanja, da se oceni, ali bi bilo treba v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa izkazati rezervacijo za oslabitev. Zlasti je pri določanju ravni rezervacije potrebna presoja uprave Evropske investicijske banke glede ocene zneska in časovnega razporeda prihodnjih denarnih tokov. Take ocene temeljijo na predpostavkah o več dejavnikih, dejanski rezultati pa so lahko drugačni, kar povzroči prihodnje spremembe rezervacij. Poleg posebnih rezervacij za pomembna posamezna posojila in terjatve lahko Sklad za spodbujanje naložb oblikuje tudi skupinske rezervacije za oslabitev za izpostavljenosti, ki niso bile posamezno opredeljene kot oslabljene in imajo večje tveganje za neizpolnitev obveznosti, kot jim je bilo sprva pripisano.

Načeloma se za slabo posojilo šteje posojilo, pri katerem plačilo obresti in glavnice zamuja za 90 dni ali več, hkrati pa uprava Evropske investicijske banke meni, da obstajajo objektivni kazalniki oslabitve.

— Rezervacije za finančna jamstva

— Rezervacije za finančna jamstva

Pogodbe o jamstvu Sklada za spodbujanje naložb se pregledajo na vsak datum poročanja, da se oceni, ali bi bilo treba v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa izkazati rezervacijo. Za določitev rezervacije je potrebna posebna presoja pri oceni in predpostavkah o številnih dejavnikih, kot so:

| — | znesek in časovni razpored prihodnjih denarnih tokov, |
| --- | --- |

—

znesek in časovni razpored prihodnjih denarnih tokov,

| — | raven uporabe jamstev, |
| --- | --- |

—

raven uporabe jamstev,

| — | diskontni faktorji, ki se uporabijo za ocenjene denarne tokove. |
| --- | --- |

—

diskontni faktorji, ki se uporabijo za ocenjene denarne tokove.

— Vrednotenje naložb v kapital, ki ne kotirajo na delujočem trgu in so razpoložljive za prodajo

— Vrednotenje naložb v kapital, ki ne kotirajo na delujočem trgu in so razpoložljive za prodajo

Vrednotenje naložb v kapital, ki ne kotirajo na delujočem trgu in so razpoložljive za prodajo, običajno temelji na enem od naslednjih elementov:

| — | zadnjih tržnih poslih po običajnih tržnih pogojih, |
| --- | --- |

—

zadnjih tržnih poslih po običajnih tržnih pogojih,

| — | trenutni pošteni vrednosti drugega instrumenta, ki ima podobne bistvene značilnosti, |
| --- | --- |

—

trenutni pošteni vrednosti drugega instrumenta, ki ima podobne bistvene značilnosti,

| — | pričakovanih denarnih tokovih, diskontiranih po veljavni obrestni meri, ki se uporablja za instrumente s podobnimi značilnostmi in tveganji, |
| --- | --- |

—

pričakovanih denarnih tokovih, diskontiranih po veljavni obrestni meri, ki se uporablja za instrumente s podobnimi značilnostmi in tveganji,

| — | metodi prilagojenih neto sredstev ali |
| --- | --- |

—

metodi prilagojenih neto sredstev ali

| — | drugih modelih vrednotenja. |
| --- | --- |

—

drugih modelih vrednotenja.

Ugotavljanje denarnih tokov in dejavnikov diskontiranja za naložbe v kapital, ki ne kotirajo na delujočem trgu in so razpoložljive za prodajo, v pomembni meri temelji na oceni. Tehnike vrednotenja Sklada za spodbujanje naložb se redno prilagajajo, njihova veljavnost pa se preskuša na podlagi cene opazovanih trenutnih tržnih poslov z istim instrumentom ali drugih razpoložljivih podatkov opazovanega trga.

— Oslabitev za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

— Oslabitev za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

Sklad za spodbujanje naložb obravnava naložbe v kapital, ki so razpoložljive za prodajo, kot oslabljene, kadar je prišlo do pomembnega ali dolgotrajnega zmanjšanja poštene vrednosti pod nabavno ceno ali kadar obstajajo drugi nepristranski dokazi o oslabitvi. Za določitev, kaj je „pomembno“ ali „dolgotrajno“, je potrebna presoja. Načeloma Sklad za spodbujanje naložb kot „pomembno“ obravnava 30- ali več odstotno zmanjšanje, kot „dolgotrajno“ pa zmanjšanje, daljše od 12 mesecev. Poleg tega Sklad za spodbujanje naložb oceni tudi druge dejavnike, med njimi običajno volatilnost cene delnic za delnice, ki kotirajo na delujočem trgu, ter prihodnje denarne tokove in dejavnike diskontiranja za delnice, ki ne kotirajo na delujočem trgu.

— Konsolidacija subjektov, v katerih ima Sklad za spodbujanje naložb delež

— Konsolidacija subjektov, v katerih ima Sklad za spodbujanje naložb delež

Pomembne presoje Sklada za spodbujanje naložb so pokazale, da Sklad ne nadzoruje nobenega subjekta, v katerem ima delež. To je posledica dejstva, da je v vseh takih subjektih splošni partner ali upravitelj skladov ali upravni odbor izključno odgovoren za upravljanje in nadzor dejavnosti in zadev partnerstva ter ima pooblastilo in pristojnost, da stori vse potrebno za dosego namena in ciljev partnerstva v skladu z naložbenimi in političnimi smernicami.

2.3   Spremembe računovodskih usmeritev

Razen spodnjih sprememb je Sklad dosledno uporabljal računovodske usmeritve, določene v pojasnilu 2.4, za vsa obdobja, ki so predstavljena v teh računovodskih izkazih. Sklad je sprejel naslednje nove standarde in spremembe standardov.

Sprejeti standardi

Sprejeti standardi

Spremembe MRS 7 „Izkaz denarnih tokov“ – Pobuda za razkritje

Spremembe MRS 7 „Izkaz denarnih tokov“ – Pobuda za razkritje

Spremembe zahtevajo razkritja, ki uporabnikom računovodskih izkazov omogočajo oceno sprememb obveznosti, ki izhajajo iz dejavnosti financiranja, vključno s spremembami, ki izhajajo iz denarnih tokov, in nedenarnimi spremembami. Spremembe veljajo za letna obdobja poročanja, ki se začnejo 1. januarja 2017 ali pozneje, pri čemer je dovoljeno zgodnejše sprejetje.

Dodatna razkritja, pomembna za Sklad, vključujejo spremembe, ki izhajajo iz:

| — | denarnih tokov, kot so črpanja in povračila najetih posojil, ter |
| --- | --- |

—

denarnih tokov, kot so črpanja in povračila najetih posojil, ter

| — | nedenarnih sprememb, kot so pridobitve, odtujitve in nerealizirane tečajne razlike. |
| --- | --- |

—

nedenarnih sprememb, kot so pridobitve, odtujitve in nerealizirane tečajne razlike.

Spremembo MRS 7 je EU potrdila 9. novembra 2017 in velja za letna obdobja poročanja, ki se začnejo 1. januarja 2017 ali pozneje.

Izdani standardi, ki še niso začeli veljati

Izdani standardi, ki še niso začeli veljati

Za letna obdobja, ki se začnejo po 1. januarju 2017, veljajo naslednji standardi, spremembe standardov in njihove razlage. Sklad pri pripravi teh računovodskih izkazov ni uporabil naslednjih novih ali spremenjenih standardov.

Cikel letnih izboljšav 2014–2016 – različni standardi (spremembe MSRP 12)

Cikel letnih izboljšav 2014–2016 – različni standardi (spremembe MSRP 12)

S to spremembo se pojasnjuje, da zahteve po razkritju iz MSRP 12 veljajo za deleže v subjektih, ki so razvrščeni kot namenjeni za prodajo, razen za povzetke finančnih podatkov. Pred tem ni bilo jasno, ali za te deleže veljajo vse druge zahteve iz MSRP 12.

Sprejetje teh sprememb ni vplivalo na računovodske izkaze Sklada za spodbujanje naložb.

Opozoriti je treba, da glede na zadnji status potrditve po podatkih Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje EU še ni potrdila navedenih sprememb.

MSRP 9 – Finančni instrumenti

MSRP 9 – Finančni instrumenti

Ocenjeni učinek sprejetja MSRP 9 – Finančni instrumenti

Ocenjeni učinek sprejetja MSRP 9 – Finančni instrumenti

Zadnji del standarda je bil izdan 24. julija 2014 in nadomešča obstoječe smernice v MRS 39 – Finančni instrumenti: pripoznavanje in merjenje. MSRP 9 obravnava razvrstitev, merjenje in odpravo pripoznanja finančnih sredstev in finančnih obveznosti, uvaja nov model pričakovanih izgub za oslabitve finančnih sredstev ter uvaja nova pravila pri računovodskem obravnavanju varovanja pred tveganji.

MRS 39 – Finančni instrumenti

MSRP 9 je EU potrdila 22. novembra 2016 in velja za letna obdobja poročanja, ki se začnejo 1. januarja 2018 ali pozneje, pri čemer je dovoljeno zgodnejše sprejetje. Sklad za spodbujanje naložb ni sprejel standarda pred začetkom njegove veljavnosti. Sklad za spodbujanje naložb je ocenil učinek, ki ga bo imel začetek uporabe MSRP 9 na sredstva vplačnikov v računovodskih izkazih.

| V tisoč EUR | Sporočeno dne 31. decembra 2017 | Ocenjena prilagoditev sredstev vplačnikov na dan
  1. januarja 2018 | Ocenjena prilagojena začetna bilanca na dan 1. januarja 2018 |
| --- | --- | --- | --- |
| Neto učinek na sredstva vplačnikov | 2 837 467 | 53 891 | 2 783 576 |

V tisoč EUR

Sporočeno dne 31. decembra 2017

Ocenjena prilagoditev sredstev vplačnikov na dan

1. januarja 2018

Ocenjena prilagojena začetna bilanca na dan 1. januarja 2018

Neto učinek na sredstva vplačnikov

Neto učinek na sredstva vplačnikov

2 837 467

2 837 467

53 891

53 891

2 783 576

2 783 576

Ta učinek temelji na doslej opravljenih ocenah in je povzet v nadaljevanju. Dejanski učinek sprejetja MSRP 9 na dan 1. januarja 2018 se lahko spremeni:

| — | ker Banka ni končala preskušanja in ocene kontrol za svoje nove informacijske sisteme in |
| --- | --- |

—

ker Banka ni končala preskušanja in ocene kontrol za svoje nove informacijske sisteme in

| — | ker se lahko nove računovodske usmeritve spremenijo, dokler Sklad ne predstavi svojih prvih računovodskih izkazov, ki vključujejo datume začetka uporabe. |
| --- | --- |

—

ker se lahko nove računovodske usmeritve spremenijo, dokler Sklad ne predstavi svojih prvih računovodskih izkazov, ki vključujejo datume začetka uporabe.

Razvrstitev in merjenje

Razvrstitev in merjenje

MSRP 9 vsebuje nov pristop k razvrstitvi in merjenju finančnih sredstev, ki odraža poslovni model, po katerem se sredstva upravljajo, in lastnosti denarnih tokov sredstev.

Standard vsebuje tri glavne kategorije za razvrščanje finančnih sredstev: model odplačne vrednosti (OV), poštena vrednost prek izkaza drugega vseobsegajočega donosa (PVIVD) in poštena vrednost prek izkaza poslovnega izida (PVIPI). Standard odpravlja obstoječe kategorije MRS 39 „v posesti do zapadlosti“, „posojila in terjatve“ ter „razpoložljiva za prodajo“.

Poleg tega po MSRP 9 v pogodbe vgrajenih izvedenih instrumentov, kadar je gostiteljski instrument finančno sredstvo, ki spada na področje uporabe standarda, ni treba več oddeliti. Namesto tega se pri oceni za razvrstitev upošteva celotni hibridni finančni instrument.

Sklad na podlagi svoje ocene ne pričakuje, da bodo nove smernice pomembno vplivale na razvrstitev in merjenje njegovih finančnih sredstev in finančnih obveznosti, razen na:

| — | naložbe v kapital: Sklad ima dve vrsti naložb v kapital: (i) neposredne naložbe v kapital in (ii) sklade tveganega kapitala. Na dan 31. decembra 2017 je imel Sklad naložbe v kapital, razvrščene kot za prodajo razpoložljive, s pošteno vrednostjo 497 milijonov EUR. V skladu z MSRP 9 bo Sklad opredelil te naložbe kot izmerjene po PVIPI. Povezana rezerva za pošteno vrednost bo sproščena glede na zadržane dobičke; |
| --- | --- |

—

naložbe v kapital: Sklad ima dve vrsti naložb v kapital: (i) neposredne naložbe v kapital in (ii) sklade tveganega kapitala. Na dan 31. decembra 2017 je imel Sklad naložbe v kapital, razvrščene kot za prodajo razpoložljive, s pošteno vrednostjo 497 milijonov EUR. V skladu z MSRP 9 bo Sklad opredelil te naložbe kot izmerjene po PVIPI. Povezana rezerva za pošteno vrednost bo sproščena glede na zadržane dobičke;

| — | posojila navideznega lastniškega kapitala, ki so kategorija „dolga“, ki vključujejo tveganja, značilna za lastniški kapital. Denarni tokovi navedenih vrst produktov imajo značilnosti lastniškega kapitala, ki niso povezane z osnovnim posojilnim dogovorom. V skladu z zahtevami MSRP 9 bo treba posojila navideznega lastniškega kapitala obvezno prerazvrstiti iz posojil in terjatev na podlagi MRS 39 v PVIPI na podlagi MSRP 9. Na dan 31. decembra 2017 poštena vrednost posojil navideznega lastniškega kapitala znaša 1,4 milijona EUR. Te prilagoditve čiste poštene vrednosti znašajo 0,4 milijona EUR. |
| --- | --- |

—

posojila navideznega lastniškega kapitala, ki so kategorija „dolga“, ki vključujejo tveganja, značilna za lastniški kapital. Denarni tokovi navedenih vrst produktov imajo značilnosti lastniškega kapitala, ki niso povezane z osnovnim posojilnim dogovorom. V skladu z zahtevami MSRP 9 bo treba posojila navideznega lastniškega kapitala obvezno prerazvrstiti iz posojil in terjatev na podlagi MRS 39 v PVIPI na podlagi MSRP 9. Na dan 31. decembra 2017 poštena vrednost posojil navideznega lastniškega kapitala znaša 1,4 milijona EUR. Te prilagoditve čiste poštene vrednosti znašajo 0,4 milijona EUR.

MSRP 9 v veliki meri ohranja obstoječe zahteve MRS 39 glede razvrščanja finančnih obveznosti, finančne obveznosti Sklada za spodbujanje naložb pa se merijo tudi po odplačni vrednosti na podlagi MRS 39 in MSRP 9.

Oslabitev

Oslabitev

MSRP 9 nadomešča model „nastalih izgub“ iz MRS 39 z v prihodnost usmerjenim modelom „pričakovanih kreditnih izgub“. To bo zahtevalo presojo, kako spremembe ekonomskih dejavnikov vplivajo na pričakovane kreditne izgube, kar se bo določalo na z verjetnostjo tehtani osnovi.

EIB je za zagotovitev skladnosti z MSRP razvila model pričakovanih kreditnih izgub za svoje računovodske izkaze skupin po MSRP, ki se uporablja tudi za Sklad za spodbujanje naložb.

Novi model oslabitve se bo uporabljal za finančna sredstva, merjena po odplačni vrednosti, in zunajbilančne obveznosti.

V skladu z MSRP 9 se bo popravek vrednosti za izgubo meril na eni od naslednjih podlag:

| — | 12-mesečnih pričakovanih kreditnih izgubah: to so pričakovane kreditne izgube, ki izhajajo iz možnih dogodkov neplačila v 12 mesecih po datumu poročanja, ter |
| --- | --- |

—

12-mesečnih pričakovanih kreditnih izgubah: to so pričakovane kreditne izgube, ki izhajajo iz možnih dogodkov neplačila v 12 mesecih po datumu poročanja, ter

| — | pričakovanih kreditnih izgubah v celotnem obdobju trajanja: to so pričakovane kreditne izgube, ki izhajajo iz vseh možnih dogodkov neplačila v pričakovanem obdobju trajanja finančnega instrumenta. |
| --- | --- |

—

pričakovanih kreditnih izgubah v celotnem obdobju trajanja: to so pričakovane kreditne izgube, ki izhajajo iz vseh možnih dogodkov neplačila v pričakovanem obdobju trajanja finančnega instrumenta.

MSRP 9 določa „tristopenjski“ model za oslabitev na podlagi sprememb kreditne kakovosti od začetnega pripoznanja. Finančni instrumenti se razvrstijo v „1. stopnjo“, razen tistih, za katere se ugotovi znatno povečanje kreditnega tveganja od začetnega pripoznanja. Banka pri ugotavljanju, ali je od začetnega pripoznanja prišlo do znatnega povečanja kreditnega tveganja, prouči vse primerne in dokazljive informacije, ki se lahko pridobijo brez pretiranih stroškov ali prizadevanj. To vključuje kvantitativne in kvalitativne informacije ter analizo na podlagi preteklih izkušenj Sklada in strokovne kreditne ocene, vključno z informacijami, usmerjenimi v prihodnost. Ob znatnem povečanju kreditnega tveganja se finančni instrument prerazporedi v 2. stopnjo, vendar se še ne šteje, da ima poslabšano kreditno kakovost. Če ima finančni instrument poslabšano kreditno kakovost, se prerazporedi v 3. stopnjo. Ocena stopnje oslabitve, ki jo opravi Banka, temelji na zaporednem pristopu, pri katerem se uporabijo posebne informacije o nasprotni stranki ali instrumentu (notranji dogodek neplačila, posebno veliko tveganje, opazovalni seznam, poslabšanje kreditne ocene, trajanje zaostankov plačil – več kot 30 dni).

Merjenje pričakovanih kreditnih izgub v celotnem obdobju trajanja se uporablja za sredstva 2. in 3. stopnje, za sredstva 1. stopnje pa merjenje 12-mesečnih pričakovanih kreditnih izgub.

Predvidoma bodo izgube zaradi oslabitve večje in bolj nestanovitne za sredstva v okviru modela oslabitve po MSRP 9. Sklad je na podlagi metodologije za oslabitve, opisane v nadaljevanju, ocenil, da uporaba zahtev za oslabitev iz MSRP 9 na dan 1. januarja 2018 pomeni dodatne izgube zaradi oslabitve, kot sledi:

| V tisoč EUR | Ocenjena dodatna pripoznana oslabitev na dan 1. januarja 2018 |
| --- | --- |
| Posojila in terjatve | 49 709 |
| Zakladniška sredstva | 30 |
| Neizplačana posojila | 4 152 |
| Bruto dodatne izgube zaradi oslabitve | 53 891 |

V tisoč EUR

Ocenjena dodatna pripoznana oslabitev na dan 1. januarja 2018

Posojila in terjatve

49 709

Zakladniška sredstva

30

Neizplačana posojila

4 152

Bruto dodatne izgube zaradi oslabitve

Bruto dodatne izgube zaradi oslabitve

53 891

53 891

Zakladniška sredstva sestavljajo vrednostni papirji visoke kreditne kakovosti, zato se je Sklad odločil za uporabo praktične rešitve iz MSRP 9 za finančne instrumente z nizkim kreditnim tveganjem.

Pričakovane kreditne izgube so bile izračunane na podlagi naslednjih spremenljivk:

| — | verjetnosti neplačila (PD), |
| --- | --- |

—

verjetnosti neplačila (PD),

| — | izgube ob neplačilu (LGD), |
| --- | --- |

—

izgube ob neplačilu (LGD),

| — | izpostavljenosti ob neplačilu (EAD). |
| --- | --- |

—

izpostavljenosti ob neplačilu (EAD).

PD pomeni verjetnost, da nasprotna stranka ne bo izpolnila svoje finančne obveznosti, bodisi v naslednjih 12 mesecih bodisi v preostalem obdobju trajanja obveznosti. PD se oceni na določen datum, ki se izračuna na podlagi statističnih modelov ocenjevanja, in z uporabo orodij za ocenjevanje, prilagojenih različnim kategorijam nasprotnih strank in izpostavljenosti.

Ocene so glavni vhodni podatki za določitev časovne strukture PD za izpostavljenosti. Zberejo se podatki o uspešnosti in neplačilu v zvezi z izpostavljenostmi kreditnemu tveganju. Zbrani podatki se razčlenijo po vrsti panoge in vrsti regije. Različne panoge in regije, ki se enako odzivajo na kreditne cikle, se analizirajo skupaj.

EIB uporablja statistične modele za analizo zbranih podatkov in oblikovanje ocen PD v preostalem obdobju trajanja izpostavljenosti ter presojo, kako se bodo spreminjale s časom. Ta analiza vključuje ugotavljanje in merjenje odnosov med spremembami stopenj neplačil in spremembami ključnih makroekonomskih dejavnikov. Rast bruto domačega proizvoda (BDP) je opredeljena kot pomemben makroekonomski dejavnik. Na podlagi projekcij navedene spremenljivke se izdelajo trije makroekonomski scenariji, ki se nato prevedejo v kreditne cikle in nazadnje v PD.

LGD pomeni pričakovanje obsega izgube ob neplačilu, nastalem pri izpostavljenosti. Opredelitev LGD izhaja iz naslednje opredelitve stopnje poplačljivosti (tj. „1 – LGD“): stopnja poplačljivosti za vsako pogodbo, pri kateri nastane neplačilo, je razmerje med diskontiranimi denarnimi tokovi, prejetimi po datumu neplačila, in neodplačano glavnico na datum neplačila. LGD se razlikuje glede na vrsto nasprotne stranke, vrsto in nadrejenost terjatve ter razpoložljivost zavarovanja s premoženjem ali druge podpore kreditni kakovosti. Stopnje poplačljivosti se opredelijo za tri glavne razrede posojilojemalcev: državni posojilojemalci in javne institucije, ki niso iz EU, finančne institucije in podjetja.

EAD pomeni pričakovano izpostavljenost v primeru neplačila ter temelji na tekoči izpostavljenosti nasprotni stranki in morebitnih spremembah sedanjega zneska, ki je dovoljen v skladu s pogodbo, vključno z amortizacijo. EAD finančnega sredstva je njegova bruto knjigovodska vrednost, zapadle bilančne izpostavljenosti podpisanih posojil. Za posojilne obveze in finančna jamstva EAD vključuje črpani znesek ter morebitne prihodnje zneske, ki bodo morda črpani na podlagi pogodbe.

Sklad je ocenil, da uporaba zahtev za oslabitev iz MSRP 9 na dan 1. januarja 2018 pomeni povečanje za 53,9 milijona EUR v primerjavi s pripoznano oslabitvijo na podlagi MRS 39.

Naslednja razpredelnica vsebuje podatke o ocenjeni izpostavljenosti kreditnim izgubam in pričakovanim kreditnim izgubam za posojila in predujme kreditnim institucijam in strankam ter neizplačana posojila: za pregled kreditnega tveganja iz naslova denarnih sredstev in njihovih ustreznikov ter finančnih sredstev v posesti do zapadlosti glej pojasnilo 3.2.

| V tisoč EUR | Izplačani znesek | Neizplačani znesek | Ocenjeni popravek vrednosti za izgubo zaradi oslabitve | Poslabšanje kreditne kakovosti |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1. stopnja | 1 265 945 | 823 023 | 21 727 | Ne |
| 2. stopnja | 375 716 | 20 615 | 32 134 | Ne |
| 3. stopnja | 138 319 | — | 113 255 | Da |
| Skupaj | 1 779 980 | 843 638 | 167 116 | |

V tisoč EUR

Izplačani znesek

Neizplačani znesek

Ocenjeni popravek vrednosti za izgubo zaradi oslabitve

Poslabšanje kreditne kakovosti

1. stopnja

1 265 945

823 023

21 727

Ne

2. stopnja

375 716

20 615

32 134

Ne

3. stopnja

138 319

—

113 255

Da

Skupaj

Skupaj

1 779 980

1 779 980

843 638

843 638

167 116

167 116

Razkritja

Razkritja

Po MSRP 9 se bodo zahtevala obsežna nova razkritja, zlasti glede kreditnega tveganja in pričakovanih kreditnih izgub. Predhodna ocena je vključevala analizo, da bi se ugotovile podatkovne vrzeli v primerjavi z veljavnimi postopki. Sklad je nameraval izvesti sistemske spremembe in spremembe kontrol, ki se mu zdijo potrebne za zajetje zahtevanih podatkov.

Prehod

Prehod

Spremembe računovodskih usmeritev zaradi sprejetja MSRP 9 se bodo na splošno uporabljale za nazaj, razen kot je opisano v nadaljevanju.

| — | Sklad bo izkoristil izjemo, po kateri mu ni treba preračunati primerjalnih informacij za prejšnja obdobja v zvezi s spremembami razvrstitve in merjenja (vključno z oslabitvijo). Razlike knjigovodskih vrednosti finančnih sredstev in finančnih obveznosti, nastale zaradi sprejetja MSRP 9, bodo praviloma pripoznane v sredstvih vplačnikov na dan 1. januarja 2018; |
| --- | --- |

—

Sklad bo izkoristil izjemo, po kateri mu ni treba preračunati primerjalnih informacij za prejšnja obdobja v zvezi s spremembami razvrstitve in merjenja (vključno z oslabitvijo). Razlike knjigovodskih vrednosti finančnih sredstev in finančnih obveznosti, nastale zaradi sprejetja MSRP 9, bodo praviloma pripoznane v sredstvih vplačnikov na dan 1. januarja 2018;

| — | naslednje ocene je treba opraviti na podlagi dejstev in okoliščin, ki obstajajo na datum začetka uporabe:






  — | določitev poslovnega modela, v katerem je finančno sredstvo v posesti; |
| --- | --- | --- |

—

naslednje ocene je treba opraviti na podlagi dejstev in okoliščin, ki obstajajo na datum začetka uporabe:

—

določitev poslovnega modela, v katerem je finančno sredstvo v posesti;

| — | določitev in preklic prejšnjih določitev nekaterih finančnih sredstev in finančnih obveznosti, kot so izmerjene po PVIPI. |
| --- | --- |

—

določitev in preklic prejšnjih določitev nekaterih finančnih sredstev in finančnih obveznosti, kot so izmerjene po PVIPI.

MSRP 15 – Prihodki iz pogodb s kupci

MSRP 15 – Prihodki iz pogodb s kupci

MSRP 15 določa celovit okvir za določitev, ali, v kolikšnem obsegu in kdaj se prihodki pripoznajo. Nadomešča obstoječe smernice za pripoznavanje prihodkov, vključno z MRS 18 Prihodki, MRS 11 Pogodbe o gradbenih delih in OPMSRP 13 Programi nagrajevanja zvestobe strank.

Osnovno načelo MSRP 15 je, da bi moral subjekt pripoznati prihodke, da bi prikazal prenos obljubljenega blaga ali storitev na kupce, in sicer v znesku, ki izkazuje pričakovano nadomestilo, do katerega bo subjekt upravičen v zameno za zadevno blago ali storitve. Natančneje, s standardom se uvede petstopenjski pristop k pripoznavanju prihodkov:

| — | opredelitev pogodbe s kupcem, |
| --- | --- |

—

opredelitev pogodbe s kupcem,

| — | opredelitev izvršitvenih obvez v pogodbi, |
| --- | --- |

—

opredelitev izvršitvenih obvez v pogodbi,

| — | določitev transakcijske cene, |
| --- | --- |

—

določitev transakcijske cene,

| — | razporeditev transakcijske cene na izvršitvene obveze v pogodbi, |
| --- | --- |

—

razporeditev transakcijske cene na izvršitvene obveze v pogodbi,

| — | pripoznanje prihodkov, ko subjekt izpolni (ali izpolnjuje) izvršitveno obvezo. |
| --- | --- |

—

pripoznanje prihodkov, ko subjekt izpolni (ali izpolnjuje) izvršitveno obvezo.

V skladu z MSRP 15 subjekt pripozna prihodke, ko se izvršitvena obveza izpolni (ali izpolnjuje), tj. ko se „nadzor“ nad blagom ali storitvami, povezanimi s posebno izvršitveno obvezo, prenese na kupca.

Ko je treba uporabljati MSRP 15, so potrebna dodatna razkritja.

V skladu s standardom so na voljo različne prehodne metode, vključno s (i) pristopom s celovito uporabo za nazaj, (ii) pristopom s prilagojeno uporabo za nazaj z neobveznimi praktičnimi rešitvami ter (iii) metodo kumulativnega učinka brez preračunavanja primerjalnih informacij.

Sklad v tej fazi končuje oceno učinkov uporabe novega standarda na računovodske izkaze. Narava naslednjih treh glavnih vrst prihodkov je bila dodatno analizirana, da bi se ugotovilo, ali se novi standard uporablja zanje:

| — | prihodki od obresti in podobni prihodki, |
| --- | --- |

—

prihodki od obresti in podobni prihodki,

| — | prihodki od opravnin (provizij), |
| --- | --- |

—

prihodki od opravnin (provizij),

| — | neto finančni rezultat. |
| --- | --- |

—

neto finančni rezultat.

Analiza, ki jo je opravil Sklad, je pokazala, da na področje uporabe MSRP 15 spadajo samo prihodki od opravnin (provizij).

Kar zadeva prihodke od opravnin (provizij), Sklad zdaj izvaja oceno po vrsti opravnine. Predhodna ocena temelji na dejstvu, da se šteje, da opravnina, ki je sestavni del izračuna efektivne obrestne mere, ne spada na področje uporabe MSRP 15 (spada na področje uporabe MSRP 9). Sklad za vrste opravnin, ki spadajo na področje uporabe MSRP 15, ocenjuje vzorec pripoznavanja prihodkov za vsako vrsto v skladu s petstopenjskim pristopom MSRP 15 ter ga primerja z obstoječim vzorcem.

Standard MSRP 15 je EU potrdila 22. septembra 2016 in velja za letna obdobja poročanja, ki se začnejo 1. januarja 2018 ali pozneje.

Sklad namerava sprejeti standard z uporabo pristopa prilagojene uporabe za nazaj, kar pomeni, da bo kumulativni učinek sprejetja pripoznan v zadržanih dobičkih od 1. januarja 2018 in da primerjalne informacije ne bodo preračunane.

Na podlagi podrobne ocene učinka, nastalega zaradi uporabe MSRP 15, ki jo je opravil Sklad, se ne pričakuje, da bo ta novi standard pomembno vplival na računovodske izkaze Sklada.

MSRP 16 – Najemi

MSRP 16 – Najemi

MSRP 16 je bil izdan januarja 2016 in nadomešča sedanjo smernico iz MRS 17. Zaradi njega bodo skoraj vsi najemi pripoznani v bilanci stanja, saj bo razlikovanje med poslovnimi in finančnimi najemi odpravljeno. Po novem standardu se pripoznata sredstvo (pravica do uporabe najetega sredstva) in finančna obveznost plačevanja najemnin. Edina izjema so kratkoročni najemi in najemi nizke vrednosti. Obračunavanje najemodajalcev se ne bo bistveno spremenilo.

MSRP 16 je EU potrdila 31. oktobra 2017 in velja za letna obdobja poročanja, ki se začnejo 1. januarja 2019 ali pozneje, pri čemer je dovoljeno zgodnejše sprejetje, če se uporablja MSRP 15.

Sklad pričakuje, da ta sprememba ne bo pomembno vplivala na računovodske izkaze Sklada.

OPMSRP 22 – Transakcije v tuji valuti in vnaprejšnja nadomestila

OPMSRP 22 – Transakcije v tuji valuti in vnaprejšnja nadomestila

Pojasnilo se uporablja, kadar subjekt plača ali prejme vnaprejšnje nadomestilo za pogodbo, izraženo v tuji valuti. Obravnava način določitve datuma transakcije v primeru uporabe MRS 21 za transakcije v tuji valuti ter podaja smernice glede tega, ali je datum transakcije datum začetnega pripoznanja sredstva, odhodka ali prihodka ali zgodnejši datum, na katerega se plača ali prejme vnaprejšnje nadomestilo, zaradi česar se pripozna predplačilo ali odloženi prihodki.

EU pojasnila še ni sprejela. Po najnovejših podatkih Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje se ne pričakuje, da ga bo potrdila do konca leta.

Sklad ne načrtuje zgodnejšega sprejetja tega pojasnila in ne pričakuje, da bo njegova uporaba pomembno vplivala na računovodske izkaze Sklada.

2.4   Povzetek pomembnih računovodskih usmeritev

Izkaz stanja prikazuje sredstva in obveznosti po načelu padajoče likvidnosti in ne razlikuje med kratkoročnimi in nekratkoročnimi postavkami.

2.4.1   Preračunavanje tujih valut

Preračunavanje tujih valut

Sklad za spodbujanje naložb v računovodskih izkazih uporablja euro (EUR) kot predstavitveno valuto, ki je tudi funkcijska valuta. Če ni drugače navedeno, so finančni podatki, predstavljeni v eurih, zaokroženi na najbližjo tisočico.

Posli v tujih valutah se preračunajo po deviznih tečajih, ki veljajo na dan posla.

Denarna sredstva in obveznosti v drugih valutah kot v eurih se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki veljajo na datum izkaza finančnega položaja. Dobiček ali izguba, ki nastane zaradi tega preračunavanja, se izkaže v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa.

Nedenarne postavke, ki so izmerjene po nabavni vrednosti v tuji valuti, se preračunajo po deviznih tečajih na dan prvotnega posla. Nedenarne postavke, ki so izmerjene po pošteni vrednosti v tuji valuti, se preračunajo po deviznih tečajih na dan, ko je bila določena njihova poštena vrednost.

Tečajne razlike, ki nastanejo ob poravnavi poslov po drugačnih tečajih, kot so veljali na dan posla, in nerealizirane tečajne razlike pri neporavnanih denarnih sredstvih in obveznostih v tuji valuti se pripoznajo v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa.

Deli izkaza poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa se preračunajo v eure po deviznih tečajih, ki prevladujejo na datum posla.

2.4.2   Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

Sklad za spodbujanje naložb opredeljuje denarna sredstva in njihove ustreznike kot tekoče račune, kratkoročne vloge ali komercialne zapise s prvotno zapadlostjo tri mesece ali manj.

2.4.3   Finančna sredstva, razen izvedenih finančnih instrumentov

Finančna sredstva, razen izvedenih finančnih instrumentov

Finančna sredstva se zajemajo na datum poravnave.

— Poštena vrednost finančnih instrumentov

— Poštena vrednost finančnih instrumentov

Poštena vrednost je cena, ki bi se prejela za prodajo sredstva ali plačala za prenos obveznosti pri redni transakciji med udeleženci na trgu na dan merjenja na najpomembnejšem trgu, če pa tega ni, pa na najugodnejšem trgu, do katerega ima Sklad dostop na ta datum.

Kadar je to potrebno, EIB v imenu Sklada izmeri pošteno vrednost instrumenta z uporabo kotirane cene na delujočem trgu za ta instrument. Trg se šteje za delujočega, če transakcije za sredstvo ali obveznost potekajo dovolj pogosto in v zadostnem obsegu, da se lahko redno zagotavljajo podatki o ceni.

Kadar poštenih vrednosti finančnih sredstev in finančnih obveznosti, knjiženih v izkazu finančnega položaja, ni mogoče izpeljati iz delujočih trgov, se določijo z različnimi tehnikami vrednotenja, ki vključujejo uporabo matematičnih modelov. Kot vhodni podatki za te modele se po možnosti uporabijo podatki z opazovanega trga, če pa to ni izvedljivo, je potrebna določena stopnja presoje pri določanju poštenih vrednosti. Izbrana tehnika vrednotenja vključuje vse dejavnike, ki bi jih udeleženci na trgu upoštevali pri določanju cene transakcije.

EIB meri poštene vrednosti z uporabo naslednje hierarhije poštene vrednosti, ki odraža pomembnost vhodnih podatkov, ki se uporabljajo pri meritvah:

| — | raven 1: vhodni podatki so neprilagojene kotirane tržne cene na delujočih trgih za enake instrumente, do katerih ima Sklad dostop; |
| --- | --- |

—

raven 1: vhodni podatki so neprilagojene kotirane tržne cene na delujočih trgih za enake instrumente, do katerih ima Sklad dostop;

| — | raven 2: drugi vhodni podatki razen objavljenih kotiranih cen, vključenih v raven 1, ki jih je mogoče opazovati neposredno (tj. kot cene) ali posredno (tj. izvedene iz cen). Ta kategorija vključuje instrumente, ki se vrednotijo z uporabo kotiranih tržnih cen na delujočih trgih za podobne instrumente, kotiranih cen za enake ali podobne instrumente na trgih, ki se štejejo za manj kot delujoče, ali z drugimi tehnikami vrednotenja, pri katerih je vse pomembne vhodne podatke mogoče neposredno ali posredno opazovati iz tržnih podatkov; |
| --- | --- |

—

raven 2: drugi vhodni podatki razen objavljenih kotiranih cen, vključenih v raven 1, ki jih je mogoče opazovati neposredno (tj. kot cene) ali posredno (tj. izvedene iz cen). Ta kategorija vključuje instrumente, ki se vrednotijo z uporabo kotiranih tržnih cen na delujočih trgih za podobne instrumente, kotiranih cen za enake ali podobne instrumente na trgih, ki se štejejo za manj kot delujoče, ali z drugimi tehnikami vrednotenja, pri katerih je vse pomembne vhodne podatke mogoče neposredno ali posredno opazovati iz tržnih podatkov;

| — | raven 3: vhodni podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem. Ta kategorija vključuje vse instrumente, pri katerih tehnika vrednotenja vključuje vhodne podatke, ki ne temeljijo na opazovanih podatkih, takšni vhodni podatki pa imajo velik vpliv na vrednotenje instrumenta. Ta kategorija vključuje instrumente, ki se vrednotijo na podlagi kotiranih cen za podobne instrumente, kadar so potrebni precejšnji popravki ali predpostavke, ki jih ni mogoče opazovati, da bi prikazali razlike med instrumenti. |
| --- | --- |

—

raven 3: vhodni podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem. Ta kategorija vključuje vse instrumente, pri katerih tehnika vrednotenja vključuje vhodne podatke, ki ne temeljijo na opazovanih podatkih, takšni vhodni podatki pa imajo velik vpliv na vrednotenje instrumenta. Ta kategorija vključuje instrumente, ki se vrednotijo na podlagi kotiranih cen za podobne instrumente, kadar so potrebni precejšnji popravki ali predpostavke, ki jih ni mogoče opazovati, da bi prikazali razlike med instrumenti.

Sklad priznava prerazporeditve med ravnmi hierarhije poštene vrednosti od konca obdobja poročanja, med katerim je prišlo do spremembe.

— Finančna sredstva v posesti do zapadlosti

— Finančna sredstva v posesti do zapadlosti

Finančna sredstva v posesti do zapadlosti sestavljajo obveznice v borzni kotaciji z namenom posedovanja do zapadlosti in komercialni zapisi s prvotno zapadlostjo več kot tri mesece.

Te obveznice in komercialni zapisi se v začetku knjižijo po pošteni vrednosti, povečani za vse neposredno pripisljive stroške transakcije. V preostalem času do zapadlosti instrumenta se razlika med začetno ceno in prodajno vrednostjo amortizira po metodi efektivnih obresti.

Sklad za spodbujanje naložb ob vsakem datumu izkaza finančnega položaja oceni, ali obstajajo nepristranski dokazi, da je finančno sredstvo oziroma skupina finančnih sredstev oslabljena. Za finančno sredstvo ali skupino finančnih sredstev velja, da sta oslabljena samo takrat, ko obstajajo nepristranski dokazi o oslabitvi zaradi dogodkov, ki so nastopili po začetnem pripoznanju sredstva (nastali „škodni dogodek“), in ti škodni dogodki vplivajo na ocenjene prihodnje denarne tokove finančnega sredstva ali skupine finančnih sredstev, ki jih je mogoče zanesljivo oceniti. Izgube zaradi oslabitev se pripoznajo v izkazu poslovnega izida, vrednost izgube pa se izmeri kot razlika med knjigovodsko vrednostjo in sedanjo vrednostjo ocenjenih prihodnjih denarnih tokov, diskontiranih po prvotni efektivni obrestni meri instrumenta.

— Posojila

— Posojila

Posojila, ki jih daje Sklad za spodbujanje naložb, se pripoznajo v sredstvih Sklada, ko se izvrši plačilo posojilojemalcem. Na začetku se knjižijo po nabavni vrednosti (čisti izplačani zneski), ki je poštena vrednost denarja za dano posojilo, vključno z morebitnimi stroški poslov, pozneje pa se izmerijo po odplačni vrednosti po metodi efektivnih obresti, zmanjšani za morebitne rezervacije za oslabitve ali neizterljivost.

— Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

— Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva so sredstva, ki so označena kot taka ali jih ni mogoče razvrstiti kot označena po pošteni vrednosti skozi poslovni izid, v posesti do zapadlosti v plačilo ali za posojila in terjatve. Zajemajo neposredne naložbe v kapital in naložbe v sklade tveganega kapitala, na začetku pa so knjižena po pošteni vrednosti, povečani za stroške transakcije.

Po začetni izmeri se za prodajo razpoložljiva finančna sredstva izkazujejo po pošteni vrednosti. Podrobnejši podatki za merjenje poštene vrednosti naložb v kapital, ki jih ni mogoče izpeljati iz delujočih trgov:

a.   Skladi tveganega kapitala

Poštena vrednost vsakega sklada tveganega kapitala temelji na zadnji razpoložljivi čisti vrednosti sredstev, ki jo sporoči sklad, če je bila izračunana na osnovi mednarodnih smernic za vrednotenje, za katere velja, da so skladne z MSRP (na primer mednarodne smernice za vrednotenje zasebnega lastniškega in tveganega kapitala (smernice IPEV), ki jih objavlja Evropsko združenje zasebnega lastniškega in tveganega kapitala). Vendar se lahko Sklad za spodbujanje naložb odloči prilagoditi čisto vrednost sredstev, ki jo sporoči sklad tveganega kapitala, če obstajajo elementi, ki bi lahko vplivali na vrednotenje.

b.   Neposredne naložbe v kapital

Poštena vrednost naložbe temelji na zadnjih razpoložljivih računovodskih izkazih, pri čemer se po možnosti ponovno uporabi isti model, kot je bil uporabljen ob pridobitvi udeležbe.

Neiztrženi dobički ali izgube pri naložbah v tvegani kapital in neposredne naložbe v kapital se pripoznajo v sredstvih vplačnikov, dokler niso te naložbe prodane, povrnjene ali odtujene ali dokler se ne ugotovi, da so oslabljene. Če se ugotovi, da je za prodajo razpoložljiva naložba oslabljena, se skupni neiztrženi dobiček ali izguba, predhodno pripoznana v kapitalu, prerazporedi v izkaz poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa.

Pri naložbi, ki ne kotira na delujočem trgu, se poštena vrednost določi z uporabo priznanih tehnik vrednotenja (npr. prilagojena neto sredstva, diskontirani denarni tokovi ali multiplikatorji). Te naložbe se knjižijo po nabavni vrednosti, če njihove poštene vrednosti ni mogoče zanesljivo izmeriti. Opozoriti velja, da se naložbe prvi dve leti pripoznajo po nabavni vrednosti.

Udeležba Sklada za spodbujanje naložb običajno zajema naložbe v sklade zasebnega ali tveganega kapitala. V skladu z uveljavljeno prakso v tem sektorju kapital za take naložbe običajno vpiše več vlagateljev skupaj, od katerih nobeden ne more posamično vplivati na tekoče poslovanje in naložbeno dejavnost sklada. To pomeni, da tudi morebitno članstvo vlagatelja v upravnem organu takega sklada temu vlagatelju načeloma ne daje pravice do vpliva na tekoče poslovanje sklada. Poleg tega posamezni vlagatelji v skladu zasebnega ali tveganega kapitala ne določajo strategij sklada, npr. v zvezi z izplačilom dividend ali drugimi oblikami delitve dobička. Take odločitve praviloma sprejema uprava sklada na podlagi delničarskega sporazuma, ki ureja pravice in obveznosti uprave ter vseh delničarjev sklada. Delničarski sporazum tudi na splošno preprečuje posameznim vlagateljem dvostransko sklepanje večjih poslov s skladom, izmenjavanje vodstvenih kadrov ali pridobitev prednostnega dostopa do ključnih tehničnih informacij. Naložbe Sklada za spodbujanje naložb se izvajajo v skladu z zgoraj opisano uveljavljeno prakso sektorja, kar zagotavlja, da Sklad ne obvladuje nobene od teh naložb niti nima pomembnega vpliva nanje v smislu MSRP 10 in MRS 28, kar velja tudi za naložbe, v katerih ima Sklad več kot 20 % glasovalnih pravic.

— Jamstva

— Jamstva

Pogodbe o finančnem jamstvu so pogodbe, v skladu s katerimi mora Sklad za spodbujanje naložb opraviti določena plačila, s katerimi se imetniku povrne izguba, ki je nastala, ker določeni dolžnik ni izvedel plačil ob zapadlosti v skladu s pogoji dolžniškega instrumenta.

Po obstoječih pravilih ta jamstva ne izpolnjujejo opredelitve zavarovalne pogodbe (MSRP 4 – Zavarovalne pogodbe) in se obračunavajo v okviru MRS 39 – Finančni instrumenti: pripoznavanje in merjenje, bodisi kot „izpeljani finančni instrumenti“ bodisi kot „finančna poroštva“, odvisno od njihovih značilnosti in lastnosti, kot so opredeljene v MRS 39.

Računovodska politika za izvedene finančne instrumente je razkrita v pojasnilu 2.4.5.

Ob začetnem pripoznanju se finančna jamstva pripoznajo po pošteni vrednosti, ki ustreza neto sedanji vrednosti pričakovanega priliva premij in začetni pričakovani izgubi. Ta izračun se opravi na datum začetka vsakega posla in se v izkazu finančnega položaja pripozna kot „finančna jamstva“ v okviru „drugih sredstev“ in „drugih obveznosti“.

Po začetnem pripoznanju se obveznosti Sklada za spodbujanje naložb v okviru takih jamstev izmerijo po višji od naslednjih vrednosti:

| — | zneska, ki je bil začetno pripoznan, kadar je ustrezno, brez kumulativne amortizacije, pripoznane v skladu z MRS 18 – Prihodki, in |
| --- | --- |

—

zneska, ki je bil začetno pripoznan, kadar je ustrezno, brez kumulativne amortizacije, pripoznane v skladu z MRS 18 – Prihodki, in

| — | najboljše ocene odhodkov, potrebnih za poravnavo vseh finančnih obveznosti, ki izhajajo iz jamstva, v skladu z MRS 37 – Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva. |
| --- | --- |

—

najboljše ocene odhodkov, potrebnih za poravnavo vseh finančnih obveznosti, ki izhajajo iz jamstva, v skladu z MRS 37 – Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva.

Najboljša ocena odhodkov je določena v skladu z MRS 37. Rezervacije za finančna jamstva ustrezajo stroškom poravnave obveze, ki je pričakovana izguba, ocenjena na podlagi vseh relevantnih dejavnikov in podatkov, razpoložljivih na datum izkaza finančnega položaja.

Kadar se odpravi pripoznanje posla finančnega jamstva, ki se meri po MRS 39, in se obravnava po MRS 37, se njegova vrednost, ki je bila predhodno obračunana v okviru „drugih obveznosti“, prenese pod naslov „Rezervacije za izdana jamstva“ v izkazu finančnega položaja.

Rezervacija za finančna jamstva (kot je merjena po MRS 37) se pripozna v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa pod naslovom „Spremembe rezervacij za jamstva, brez razveljavitev“.

Prejeta premija se pripozna v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa pod naslovom „Prihodki od opravnin (provizij)“ na podlagi amortizacijskega načrta v skladu z MRS 18 v obdobju trajanja finančnega jamstva.

Poleg tega se ob podpisu sporazuma o jamstvu to prikaže kot pogojna obveznost Sklada za spodbujanje naložb, ob unovčenju jamstva pa kot obveznost Sklada za spodbujanje naložb.

2.4.4   Oslabitev finančnih sredstev

Oslabitev finančnih sredstev

Sklad za spodbujanje naložb ob vsakem datumu izkaza finančnega položaja oceni, ali obstajajo nepristranski dokazi, da je finančno sredstvo oslabljeno. Za finančno sredstvo ali skupino finančnih sredstev velja, da sta oslabljena samo takrat, ko obstajajo nepristranski dokazi o oslabitvi zaradi dogodkov, ki so nastopili po začetnem pripoznanju sredstva (nastali „škodni dogodek“), in ti škodni dogodki vplivajo na ocenjene prihodnje denarne tokove finančnega sredstva ali skupine finančnih sredstev, ki jih je mogoče zanesljivo oceniti. Dokazi o oslabitvi lahko vključujejo znake, da ima posojilojemalec ali skupina posojilojemalcev precejšnje finančne težave, da plačuje obresti ali glavnico z zamudo ali sploh ne, da obstaja verjetnost, da bo šel v stečaj ali izvedel drugo finančno reorganizacijo, in da opazni podatki kažejo na izmerljiv padec v ocenjenih prihodnjih denarnih tokovih, kot so spremembe v zaostalih plačilih ali gospodarskih pogojih, ki spremljajo zamude pri plačilu.

Pri posojilih, ki so ob koncu proračunskega leta nepovrnjena in izkazana po odplačni vrednosti, se izmeri znesek oslabitev, če se predložijo nepristranski dokazi o tveganju neizterljivosti celote ali dela zneskov v skladu s prvotnimi pogodbenimi pogoji ali njihove protivrednosti. Če obstajajo nepristranski dokazi, da je nastala izguba zaradi oslabitve, se vrednost izgube izmeri kot razlika med knjigovodsko vrednostjo sredstva in sedanjo vrednostjo ocenjenih prihodnjih denarnih tokov. Knjigovodska vrednost sredstva se zmanjša z uporabo konta za rezervacijo, vrednost izgube pa se pripozna v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa. Prihodki od obresti se še naprej natekajo na zmanjšano knjigovodsko vrednost na osnovi efektivne obrestne mere sredstva. Posojila skupaj s povezanimi popravki se odpišejo, kadar ni realnih možnosti, da bodo v prihodnosti kdaj izterjana. Če se v enem od naslednjih let vrednost ocenjenih izgub zaradi oslabitev poveča ali zmanjša zaradi dogodka, ki je nastal po pripoznanju oslabitve, se prej pripoznana izguba zaradi oslabitve poveča ali zmanjša s prilagoditvijo konta za rezervacijo.

Sklad za spodbujanje naložb oceni kreditno tveganje za vsak posel posebej in ne razmišlja o uvedbi skupinske oslabitve.

Glede za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev Sklad za spodbujanje naložb ob vsakem datumu izkaza finančnega položaja oceni, ali obstajajo nepristranski dokazi, da je naložba oslabljena. Nepristranski dokazi vključujejo znatno ali dolgotrajno zmanjšanje poštene vrednosti naložbe pod nabavno ceno. Če obstaja dokaz o oslabitvi, se skupna izguba (izmerjena kot razlika med nabavno vrednostjo in sedanjo pošteno vrednostjo, zmanjšana za izgube zaradi oslabitve te naložbe, ki so bile prej pripoznane v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa) izbriše iz sredstev vplačnikov in pripozna v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa. Izgube zaradi oslabitve pri za prodajo razpoložljivih finančnih sredstvih se ne razveljavijo skozi izkaz poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa; povečanja njihove poštene vrednosti po oslabitvi se pripoznajo neposredno v sredstvih vplačnikov.

Direktorat Evropske investicijske banke za upravljanje tveganja najmanj enkrat letno pregleda finančna sredstva zaradi morebitnih oslabitev. Popravki, ki izhajajo iz ocene, vključujejo sproščanje diskontne mere v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa skozi življenjsko dobo sredstva in morebitne popravke, ki so potrebni v zvezi s ponovno oceno prvotne oslabitve.

2.4.5   Izvedeni finančni instrumenti

Izvedeni finančni instrumenti

Izvedeni finančni instrumenti vključujejo medvalutne zamenjave, medvalutne obrestne zamenjave, kratkoročne valutne zamenjave in obrestne zamenjave.

V okviru običajnega izvajanja dejavnosti lahko Sklad za spodbujanje naložb sklene pogodbe o zamenjavi za zavarovanje posameznih poslov dajanja posojil ali valutne terminske pogodbe za zavarovanje valutnih pozicij v drugih valutah aktivnega trgovanja kot v eurih, da bi se izravnali vsi dobički ali izgube, nastali zaradi nihanj deviznih tečajev.

Sklad za spodbujanje naložb ne uporablja nobene od možnosti za zavarovanje na podlagi MRS 39. Vsi izvedeni finančni instrumenti se merijo po pošteni vrednosti prek poslovnega izida in so prikazani kot izvedeni finančni instrumenti. Poštene vrednosti izhajajo predvsem iz modelov diskontiranja denarnih tokov, modelov vrednotenja opcij in ponujenih cen tretjih oseb.

Izvedeni finančni instrumenti se knjižijo po pošteni vrednosti ter izkazujejo kot sredstva, če je njihova poštena vrednost pozitivna, in kot obveznosti, če je njihova poštena vrednost negativna. Spremembe poštene vrednosti izvedenih finančnih instrumentov so prikazane v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa pod postavko „sprememba poštene vrednosti pri izvedenih finančnih instrumentih“.

Izvedeni finančni instrumenti se prvotno pripoznajo na podlagi dne trgovanja.

2.4.6   Prispevki

Prispevki

Prispevki držav članic se pripoznajo kot terjatve v izkazu stanja na datum sklepa Sveta, s katerim se določi finančni prispevek, ki ga morajo države članice plačati v Sklad za spodbujanje naložb.

Prispevki držav članic izpolnjujejo naslednje pogoje in so posledično razvrščeni kot kapital:

| — | kot je določeno v sporazumu o prispevkih, prispevki državam članicam dajejo pravico, da odločajo o uporabi neto sredstev Sklada za spodbujanje naložb v primeru njegove likvidacije, |
| --- | --- |

—

kot je določeno v sporazumu o prispevkih, prispevki državam članicam dajejo pravico, da odločajo o uporabi neto sredstev Sklada za spodbujanje naložb v primeru njegove likvidacije,

| — | so v skupini instrumentov, ki je podrejena vsem drugim skupinam instrumentov, |
| --- | --- |

—

so v skupini instrumentov, ki je podrejena vsem drugim skupinam instrumentov,

| — | vsi finančni instrumenti v skupini instrumentov, ki je podrejena vsem drugim skupinam instrumentov, imajo enake značilnosti, |
| --- | --- |

—

vsi finančni instrumenti v skupini instrumentov, ki je podrejena vsem drugim skupinam instrumentov, imajo enake značilnosti,

| — | instrument nima nobenih značilnosti, ki bi zahtevale razvrstitev kot obveznost, ter |
| --- | --- |

—

instrument nima nobenih značilnosti, ki bi zahtevale razvrstitev kot obveznost, ter

| — | skupni pričakovani denarni tokovi, ki jih je mogoče instrumentu pripisati v času njegove uporabe, v veliki meri temeljijo na poslovnem izidu, spremembi pripoznanih neto sredstev ali spremembi poštene vrednosti pripoznanih in nepripoznanih neto sredstev Sklada za spodbujanje naložb v času uporabe tega instrumenta. |
| --- | --- |

—

skupni pričakovani denarni tokovi, ki jih je mogoče instrumentu pripisati v času njegove uporabe, v veliki meri temeljijo na poslovnem izidu, spremembi pripoznanih neto sredstev ali spremembi poštene vrednosti pripoznanih in nepripoznanih neto sredstev Sklada za spodbujanje naložb v času uporabe tega instrumenta.

2.4.7   Prihodki od obresti od posojil

Prihodki od obresti od posojil

Obresti od posojil, ki jih daje Sklad za spodbujanje naložb, se knjižijo v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa („Prihodki od obresti in podobni prihodki“) ter v izkazu stanja („Posojila in terjatve“) po načelu nastanka poslovnega dogodka po efektivni obrestni meri, tj. meri, ki natančno diskontira ocenjena prihodnja gotovinska plačila ali prejemke skozi pričakovano trajanje posojila na neto knjigovodsko vrednost posojila. Ko se knjižena vrednost posojila zmanjša zaradi oslabitve, se prihodki od obresti še naprej pripoznavajo z uporabo prvotne efektivne obrestne mere, ki se uporabi na novi knjigovodski vrednosti.

Provizije za neizkoriščeni del posojila se odložijo in pripoznajo v izkazu poslovnega izida po metodi efektivnih obresti za obdobje od izplačila do povračila posojila ter so predstavljene v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa pod postavko „prihodki od obresti in podobni prihodki“.

2.4.8   Subvencionirane obrestne mere in tehnična pomoč

Subvencionirane obrestne mere in tehnična pomoč

Sklad za spodbujanje naložb v okviru svojih dejavnosti za države članice upravlja subvencionirane obrestne mere in tehnično pomoč.

Tisti del prispevkov držav članic, ki je dodeljen za plačilo subvencioniranih obrestnih mer in tehnično pomoč, se ne upošteva v sredstvih vplačnikov Sklada za spodbujanje naložb, ampak je razvrščen kot obveznost do tretjih oseb. Sklad izvrši izplačilo končnim upravičencem in nato zmanjša obveznosti do tretjih oseb.

Kadar zneski, ki jih države članice prispevajo v zvezi s subvencioniranimi obrestnimi merami in tehnično pomočjo, niso v celoti zagotovljeni, se prerazvrstijo kot prispevek v Sklad za spodbujanje naložb.

2.4.9   Prihodki od obresti na denarna sredstva in njihove ustreznike

Prihodki od obresti na denarna sredstva in njihove ustreznike

Prihodki od obresti na denarna sredstva in njihove ustreznike se pripoznajo v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa Sklada za spodbujanje naložb po načelu nastanka poslovnega dogodka.

2.4.10   Opravnine (provizije) in dividende

Opravnine (provizije) in dividende

Provizije, prejete za storitve, ki se opravijo v določenem časovnem obdobju, se pripoznajo kot prihodek, ko so storitve opravljene, medtem ko se provizije za izvedbo pomembnega dejanja pripoznajo kot prihodek, ko je pomembno dejanje opravljeno. Te provizije so predstavljene v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa pod postavko „prihodki od opravnin (provizij)“.

Dividende v zvezi s finančnimi sredstvi, razpoložljivimi za prodajo, se pripoznajo, ko so prejete, in so predstavljene v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa pod postavko „neto realizirani dobički iz naslova za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev“.

2.5   Obdavčenje

Protokol o privilegijih in imunitetah Evropske unije, priložen Pogodbi o Evropski uniji in Pogodbi o delovanju Evropske unije, določa, da so sredstva, prihodki in drugo premoženje institucij Unije oproščeni vseh neposrednih davkov.

3.   Upravljanje tveganj

Upravljanje tveganj

V tem pojasnilu so predstavljene informacije o izpostavljenosti Sklada za spodbujanje naložb kreditnim in finančnim tveganjem ter informacije o upravljanju in kontroli teh tveganj, zlasti primarnih tveganj, povezanih z uporabo finančnih instrumentov. Ta tveganja vključujejo:

| — | kreditno tveganje – tveganje izgub zaradi neizpolnitve obveznosti stranke ali nasprotne stranke, ki nastane pri vseh oblikah kreditne izpostavljenosti, vključno s tveganjem poravnave, |
| --- | --- |

—

kreditno tveganje – tveganje izgub zaradi neizpolnitve obveznosti stranke ali nasprotne stranke, ki nastane pri vseh oblikah kreditne izpostavljenosti, vključno s tveganjem poravnave,

| — | likvidnostno tveganje – tveganje, povezano s sposobnostjo subjekta, da financira povečanja sredstev in izpolnjuje obveznosti, ko te zapadejo, ne da bi pri tem utrpel nesprejemljive izgube, |
| --- | --- |

—

likvidnostno tveganje – tveganje, povezano s sposobnostjo subjekta, da financira povečanja sredstev in izpolnjuje obveznosti, ko te zapadejo, ne da bi pri tem utrpel nesprejemljive izgube,

| — | tržno tveganje – tveganje, da bodo spremembe tržnih cen in stopenj, kot so obrestne mere, cene lastniških vrednostnih papirjev in devizni tečaji, vplivale na dohodek subjekta ali na vrednost njegove udeležbe v finančnih instrumentih. |
| --- | --- |

—

tržno tveganje – tveganje, da bodo spremembe tržnih cen in stopenj, kot so obrestne mere, cene lastniških vrednostnih papirjev in devizni tečaji, vplivale na dohodek subjekta ali na vrednost njegove udeležbe v finančnih instrumentih.

3.1   Organizacija upravljanja tveganj

Evropska investicijska banka kot upravitelj Sklada za spodbujanje naložb redno prilagaja svoje postopke za upravljanje tveganj.

Direktorat za upravljanje tveganj pri EIB neodvisno ugotavlja, ocenjuje in spremlja tveganja, ki jim je izpostavljen Sklad za spodbujanje naložb, ter poroča o njih. Znotraj okvira, v katerem se ohranja ločevanje nalog, je direktorat za upravljanje tveganj neodvisen od enote za trgovanje. Na ravni EIB generalni direktor direktorata za upravljanje tveganj o vprašanjih, povezanih s tveganji, poroča za to pristojnemu podpredsedniku. Pristojni podpredsednik je odgovoren za nadzor nad poročanjem o tveganjih upravnemu odboru in svetu direktorjev EIB.

3.2   Kreditno tveganje

Kreditno tveganje je potencialna izguba, ki bi lahko nastala zaradi neizpolnitve obveznosti stranke ali nasprotne stranke in ki nastane pri vseh oblikah kreditne izpostavljenosti, vključno s tveganjem poravnave.

3.2.1   Strategija upravljanja kreditnega tveganja

Strategija upravljanja kreditnega tveganja

EIB pri opravljanju kreditne analize nasprotnih strank – posojilojemalcev oceni kreditno tveganje in pričakovano izgubo z namenom ovrednotenja in določitve cene tveganja. EIB je razvila notranjo metodologijo za ocenjevanje, s katero določi notranje ocene nasprotnih strank posojilojemalcev/porokov, povezanih s posojili. Metodologija temelji na sistemu ocenjevalnih listov, prilagojenih za posamezne glavne bonitetne vrste nasprotnih strank (npr. podjetja, banke, osebe javnega prava itd.). Ob upoštevanju dobrih praks v bančnem sektorju in načel, določenih v okviru novega baselskega kapitalskega sporazuma (Basel II), se vse nasprotne stranke, ki so ključne za kreditni profil posameznega posla, razvrstijo v notranje bonitetne kategorije z uporabo notranje metodologije za ocenjevanje zadevne vrste nasprotnih strank. Vsaki nasprotni stranki se pripiše notranja ocena, ki odraža njeno verjetno osnovno boniteto v tuji valuti, pridobljeno s podrobno analizo profila poslovnega in finančnega tveganja nasprotne stranke in konteksta tveganja zadevne države.

Za kreditno oceno financiranja projektov in drugih strukturiranih ukrepov, ki se uporabljajo v omejenem obsegu, se uporabljajo ustrezna orodja za oceno kreditnega tveganja za zadevni sektor, ki se osredotočajo zlasti na razpoložljivost denarnih tokov in sposobnost servisiranja dolga. Ta orodja vključujejo analizo pogodbenega okvira projektov, analizo nasprotne stranke in simulacije denarnih tokov. Podobno kot pri podjetjih in finančnih institucijah se vsakemu projektu pripiše notranja ocena tveganja.

Vse notranje ocene se v času trajanja posojila spremljajo in redno posodabljajo.

Vsi nedržavni posli (ali posli, za katere država ne jamči oz. niso asimilirani) so predmet posebnih omejitev na ravni transakcije in omejitev glede velikosti nasprotne stranke. Omejitve glede nasprotne stranke so določene na ravni skupne izpostavljenosti skupine, kjer je to ustrezno. Te omejitve praviloma odražajo na primer obseg lastnih sredstev nasprotnih strank.

EIB za omejevanje kreditnega tveganja, kadar je ustrezno in za vsak primer posebej, uporablja različne izboljšave kreditne kakovosti, ki so:

| — | z nasprotno stranko ali projektom povezani vrednostni papirji (npr. zastavna pravica na delnicah, zastavna pravica na sredstvih, odstop pravic, zastavna pravica na računih) ali/in |
| --- | --- |

—

z nasprotno stranko ali projektom povezani vrednostni papirji (npr. zastavna pravica na delnicah, zastavna pravica na sredstvih, odstop pravic, zastavna pravica na računih) ali/in

| — | jamstva, ki jih običajno da nosilec financiranega projekta (npr. jamstva za dokončanje projekta ali jamstva na prvi poziv), ali bančna jamstva. |
| --- | --- |

—

jamstva, ki jih običajno da nosilec financiranega projekta (npr. jamstva za dokončanje projekta ali jamstva na prvi poziv), ali bančna jamstva.

Sklad za omejevanje kreditnega tveganja ne uporablja kreditnih izvedenih finančnih instrumentov.

3.2.2   Največja izpostavljenost kreditnemu tveganju brez upoštevanja zavarovanja s premoženjem in drugih izboljšav kreditne kakovosti

Največja izpostavljenost kreditnemu tveganju brez upoštevanja zavarovanja s premoženjem in drugih izboljšav kreditne kakovosti

Spodnja razpredelnica prikazuje največjo izpostavljenost kreditnemu tveganju za posamezne postavke izkaza stanja, vključno z izvedenimi finančnimi instrumenti. Največja izpostavljenost je prikazana v bruto znesku, torej pred učinkom zmanjšanja kreditnega tveganja z uporabo zavarovanja s premoženjem.

| Največja izpostavljenost (v tisoč EUR) | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| --- | --- | --- |
| SREDSTVA | | |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | 549 101 | 360 817 |
| Terjatve do vplačnikov | 150 000 | 86 395 |
| Finančna sredstva v posesti do zapadlosti | 144 382 | 169 398 |
| Izvedeni finančni instrumenti | 12 521 | 6 920 |
| Posojila in terjatve | 1 666 725 | 1 729 380 |
| Druga sredstva | 4 385 | 345 |
| Sredstva skupaj | 2 527 114 | 2 353 255 |
| ZUNAJBILANČNE POSTAVKE | | |
| Pogojne obveznosti | | |
| — | Neunovčena jamstva |

Največja izpostavljenost (v tisoč EUR)

31. 12. 2017

31. 12. 2016

SREDSTVA

SREDSTVA

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

549 101

360 817

Terjatve do vplačnikov

150 000

86 395

Finančna sredstva v posesti do zapadlosti

144 382

169 398

Izvedeni finančni instrumenti

12 521

6 920

Posojila in terjatve

1 666 725

1 729 380

Druga sredstva

4 385

345

Sredstva skupaj

Sredstva skupaj

2 527 114

2 527 114

2 353 255

2 353 255

ZUNAJBILANČNE POSTAVKE

ZUNAJBILANČNE POSTAVKE

Pogojne obveznosti

—

Neunovčena jamstva

74 569

35 337

Prevzete obveznosti

| — | Neizplačana posojila |
| --- | --- |

—

Neizplačana posojila

869 983

901 899

| — | Unovčena jamstva |
| --- | --- |

—

Unovčena jamstva

7 682

8 627

Zunajbilančne postavke skupaj

Zunajbilančne postavke skupaj

952 234

952 234

945 863

945 863

Kreditna izpostavljenost skupaj

Kreditna izpostavljenost skupaj

3 479 348

3 479 348

3 299 118

3 299 118

3.2.3   Kreditno tveganje iz naslova posojil in terjatev

Kreditno tveganje iz naslova posojil in terjatev

3.2.3.1   Merjenje kreditnega tveganja pri posojilih in terjatvah

Merjenje kreditnega tveganja pri posojilih in terjatvah

Za vsako posojilo ali jamstvo Sklada za spodbujanje naložb se opravita celovita ocena tveganja in kvantitativna ocena pričakovane izgube, ki sta podlaga za bonitetno oceno posojila. Za posle v okviru programa za financiranje z učinkom (kot je opisan v pojasnilu 23), razen posredniških posojil, ne veljajo smernice za kreditno tveganje in se zanje uporabljajo drugačni postopki. Ocene posojil se določijo v skladu s splošno sprejetimi načeli na podlagi kakovosti posojilojemalca, zapadlosti posojila, jamstva, in kadar je primerno, poroka.

Sistem ocenjevanja posojil zajema metodologije, postopke, podatkovne zbirke in informacijske sisteme, ki omogočajo oceno kreditnega tveganja pri dajanju posojil ter kvantitativno oceno pričakovanih izgub. Sistem povzame veliko količino podatkov, na podlagi katerih izračuna relativno oceno kreditnih tveganj, povezanih s posojili. Ocene posojil odražajo sedanjo vrednost ocenjene ravni „pričakovane izgube“, ki je odvisna od verjetnosti neizpolnitve obveznosti glavnih dolžnikov, izpostavljenosti tveganju ter obsega izgub v primeru neizpolnitve obveznosti. Ocene posojil se uporabljajo za naslednje namene:

| — | kot pomoč za natančnejšo in bolj kvantitativno oceno posojilnih tveganj, |
| --- | --- |

—

kot pomoč za natančnejšo in bolj kvantitativno oceno posojilnih tveganj,

| — | kot pomoč pri porazdelitvi dejavnosti spremljanja, |
| --- | --- |

—

kot pomoč pri porazdelitvi dejavnosti spremljanja,

| — | za opis kakovosti posojilnega portfelja na določen datum, |
| --- | --- |

—

za opis kakovosti posojilnega portfelja na določen datum,

| — | kot eden od vhodnih podatkov pri odločanju o stroških tveganja na podlagi pričakovanih izgub. |
| --- | --- |

—

kot eden od vhodnih podatkov pri odločanju o stroških tveganja na podlagi pričakovanih izgub.

Na določitev ocene posojila vplivajo naslednji dejavniki:

| i) | Kreditna sposobnost posojilojemalca: direktorat za upravljanje tveganj preveri posojilojemalce ter na podlagi notranjih metodologij in zunanjih podatkov oceni njihovo kreditno sposobnost. V skladu z naprednim pristopom v okviru sporazuma Basel II je EIB razvila notranjo metodologijo za ocenjevanje, s katero določi notranje ocene posojilojemalcev in porokov. Metodologija temelji na ocenjevalnih listih, prilagojenih opredeljenim vrstam nasprotnih strank. |
| --- | --- |

i)

Kreditna sposobnost posojilojemalca: direktorat za upravljanje tveganj preveri posojilojemalce ter na podlagi notranjih metodologij in zunanjih podatkov oceni njihovo kreditno sposobnost. V skladu z naprednim pristopom v okviru sporazuma Basel II je EIB razvila notranjo metodologijo za ocenjevanje, s katero določi notranje ocene posojilojemalcev in porokov. Metodologija temelji na ocenjevalnih listih, prilagojenih opredeljenim vrstam nasprotnih strank.

| ii) | Korelacija neizpolnitve obveznosti: ta element kvantificira verjetnost, da bosta posojilojemalec in porok hkrati zašla v finančne težave. Višja ko je korelacija med verjetnostjo neizpolnitve obveznosti posojilojemalca in poroka, nižja je vrednost jamstva, zato je nižja tudi ocena posojila. |
| --- | --- |

ii)

Korelacija neizpolnitve obveznosti: ta element kvantificira verjetnost, da bosta posojilojemalec in porok hkrati zašla v finančne težave. Višja ko je korelacija med verjetnostjo neizpolnitve obveznosti posojilojemalca in poroka, nižja je vrednost jamstva, zato je nižja tudi ocena posojila.

| iii) | Vrednost jamstvenih instrumentov in jamstev: ta vrednost se oceni na podlagi kombinacije kreditne sposobnosti izdajatelja in vrste uporabljenega instrumenta. |
| --- | --- |

iii)

Vrednost jamstvenih instrumentov in jamstev: ta vrednost se oceni na podlagi kombinacije kreditne sposobnosti izdajatelja in vrste uporabljenega instrumenta.

| iv) | Pogodbeni okvir: trden pogodbeni okvir izboljša kakovost posojila in njegovo notranjo oceno. |
| --- | --- |

iv)

Pogodbeni okvir: trden pogodbeni okvir izboljša kakovost posojila in njegovo notranjo oceno.

| v) | Odplačilna doba posojila: če so vse druge spremenljivke enake, je tveganje, da bo pri servisiranju posojila prišlo do težav, tem večje, čim daljša je odplačilna doba posojila. |
| --- | --- |

v)

Odplačilna doba posojila: če so vse druge spremenljivke enake, je tveganje, da bo pri servisiranju posojila prišlo do težav, tem večje, čim daljša je odplačilna doba posojila.

Pričakovana izguba pri posojilu se izračuna na podlagi vseh petih zgoraj navedenih elementov. Glede na izračunano raven izgube se nato posojilo razvrsti v eno od naslednjih kategorij ocen posojil:

| A | Prvorazredna posojila: delijo se v tri podkategorije. Kategorija A zajema vsa državna tveganja v EU, torej posojila, ki so bila odobrena državam članicam ali za katera v celoti, izrecno in brezpogojno jamčijo države članice; pričakuje se, da pri odplačevanju teh posojil ne bo prihajalo do težav in se jim pripiše nepričakovana izguba v višini 0 %. Kategorija A+ označuje posojila, ki so bila odobrena drugim subjektom (ali za katera jamčijo drugi subjekti) (ne države članice) in pri katerih se pričakuje, da se stanje v odplačilni dobi ne bo poslabšalo. Kategorija A– vključuje tiste posojilne dejavnosti, pri katerih obstaja določen dvom glede ohranjanja njihovega trenutnega stanja (npr. zaradi dolge zapadlosti ali visoke volatilnosti prihodnje cene sicer odličnega zavarovanja s premoženjem), vendar so morebitna tveganja dokaj majhna. |
| --- | --- |

A

Prvorazredna posojila: delijo se v tri podkategorije. Kategorija A zajema vsa državna tveganja v EU, torej posojila, ki so bila odobrena državam članicam ali za katera v celoti, izrecno in brezpogojno jamčijo države članice; pričakuje se, da pri odplačevanju teh posojil ne bo prihajalo do težav in se jim pripiše nepričakovana izguba v višini 0 %. Kategorija A+ označuje posojila, ki so bila odobrena drugim subjektom (ali za katera jamčijo drugi subjekti) (ne države članice) in pri katerih se pričakuje, da se stanje v odplačilni dobi ne bo poslabšalo. Kategorija A– vključuje tiste posojilne dejavnosti, pri katerih obstaja določen dvom glede ohranjanja njihovega trenutnega stanja (npr. zaradi dolge zapadlosti ali visoke volatilnosti prihodnje cene sicer odličnega zavarovanja s premoženjem), vendar so morebitna tveganja dokaj majhna.

| B | Visokokakovostna posojila: gre za razred sredstev, ki jih banka ocenjuje kot solidna, čeprav ni izključeno, da se njihova kakovost v prihodnje ne bo rahlo poslabšala. Za izražanje relativne verjetnosti, da bo do takega poslabšanja prišlo, se uporabljata podkategoriji B+ in B–. |
| --- | --- |

B

Visokokakovostna posojila: gre za razred sredstev, ki jih banka ocenjuje kot solidna, čeprav ni izključeno, da se njihova kakovost v prihodnje ne bo rahlo poslabšala. Za izražanje relativne verjetnosti, da bo do takega poslabšanja prišlo, se uporabljata podkategoriji B+ in B–.

| C | Kakovostna posojila: primer so nezavarovana posojila trdnim bankam in podjetjem s sedemletno zapadlostjo z odplačilom v enkratnem znesku ob zapadlosti posojila oziroma primerljivo amortizacijsko zapadlostjo ob izplačilu posojila. |
| --- | --- |

C

Kakovostna posojila: primer so nezavarovana posojila trdnim bankam in podjetjem s sedemletno zapadlostjo z odplačilom v enkratnem znesku ob zapadlosti posojila oziroma primerljivo amortizacijsko zapadlostjo ob izplačilu posojila.

| D | Ta bonitetni razred predstavlja mejo med posojili „sprejemljive kakovosti“ in posojili, pri katerih se pojavljajo določene težave. To ločnico pri ocenah posojil natančneje določata podkategoriji D+ in D–. Posojila z oceno D– zahtevajo strožji nadzor. |
| --- | --- |

D

Ta bonitetni razred predstavlja mejo med posojili „sprejemljive kakovosti“ in posojili, pri katerih se pojavljajo določene težave. To ločnico pri ocenah posojil natančneje določata podkategoriji D+ in D–. Posojila z oceno D– zahtevajo strožji nadzor.

| E | Ta kategorija ocen posojil zajema posojila, katerih profil tveganja je slabši od običajno sprejemljivega. Poleg tega vključuje tudi posojila, pri katerih je v odplačilni dobi prišlo do resnih težav in pri katerih ni mogoče izključiti, da ne bo prišlo do izgub. Zato se pri teh posojilih izvaja natančen in poostren nadzor. Podkategoriji E+ in E– označujeta intenzivnost tega posebnega postopka nadzora; pri posojilih z oceno E– obstaja velika verjetnost, da ne bo mogoče zagotoviti pravočasnega servisiranja in bo zato potrebna ena od oblik reprogramiranja dolga, kar lahko povzroči izgubo zaradi oslabitve. |
| --- | --- |

E

Ta kategorija ocen posojil zajema posojila, katerih profil tveganja je slabši od običajno sprejemljivega. Poleg tega vključuje tudi posojila, pri katerih je v odplačilni dobi prišlo do resnih težav in pri katerih ni mogoče izključiti, da ne bo prišlo do izgub. Zato se pri teh posojilih izvaja natančen in poostren nadzor. Podkategoriji E+ in E– označujeta intenzivnost tega posebnega postopka nadzora; pri posojilih z oceno E– obstaja velika verjetnost, da ne bo mogoče zagotoviti pravočasnega servisiranja in bo zato potrebna ena od oblik reprogramiranja dolga, kar lahko povzroči izgubo zaradi oslabitve.

| F | Kategorija F (za ang. „fail“) označuje posojila, ki pomenijo nesprejemljivo tveganje.Oceno F lahko dobijo le nezaključene transakcije, pri katerih je po podpisu prišlo do nepredvidenih, izrednih in izrazito neugodnih okoliščin. Vse dejavnosti, pri katerih Sklad za spodbujanje naložb beleži izgubo glavnice, dobijo oceno F, zanje pa se oblikuje posebna rezervacija. |
| --- | --- |

F

Kategorija F (za ang. „fail“) označuje posojila, ki pomenijo nesprejemljivo tveganje.Oceno F lahko dobijo le nezaključene transakcije, pri katerih je po podpisu prišlo do nepredvidenih, izrednih in izrazito neugodnih okoliščin. Vse dejavnosti, pri katerih Sklad za spodbujanje naložb beleži izgubo glavnice, dobijo oceno F, zanje pa se oblikuje posebna rezervacija.

Praviloma se posojila, ki z notranjim ocenjevanjem dobijo oceno D– ali manj, uvrstijo na „opazovalni seznam“ (ang. „watch list“). Če pa je bilo posojilo prvotno odobreno s profilom tveganja D– ali slabšim, se na opazovalni seznam uvrsti le, če pomemben kreditni dogodek povzroči nadaljnje poslabšanje njegove kreditne ocene.

Razpredelnica v oddelku 3.2.3.3 prikazuje analizo kreditne kvalitete posojilnega portfelja Sklada za spodbujanje naložb na podlagi zgoraj opisanih kategorij ocen posojil.

3.2.3.2   Razčlenitev izpostavljenosti kreditnemu tveganju pri dajanju posojil

Razčlenitev izpostavljenosti kreditnemu tveganju pri dajanju posojil

Spodnja razpredelnica prikazuje največjo izpostavljenost kreditnemu tveganju za podpisana in izplačana posojila po vrstah posojilojemalcev ob upoštevanju jamstev, ki so jih dali poroki:

| (V tisoč EUR) |
| --- |
| Na dan 31. 12. 2017 | Posojila z jamstvom | Druge izboljšave kreditne kakovosti | Posojila brez jamstva | Skupaj | % vseh sredstev |
| Banke | 46 860 | 11 651 | 919 216 | 977 727 | 59 % |
| Podjetja | 145 914 | 59 462 | 285 492 | 490 868 | 29 % |
| Javne institucije | 30 882 | — | — | 30 882 | 2 % |
| Države | — | 3 218 | 164 030 | 167 248 | 10 % |
| Izplačana posojila skupaj | 223 656 | 74 331 | 1 368 738 | 1 666 725 | 100 % |
| Podpisana, a neizplačana posojila | 89 597 | — | 780 385 | 869 983 | |

(V tisoč EUR)

Na dan 31. 12. 2017

Posojila z jamstvom

Druge izboljšave kreditne kakovosti

Posojila brez jamstva

Skupaj

% vseh sredstev

Banke

46 860

11 651

919 216

977 727

977 727

59 %

59 %

Podjetja

145 914

59 462

285 492

490 868

490 868

29 %

29 %

Javne institucije

30 882

—

—

30 882

30 882

2 %

2 %

Države

—

3 218

164 030

167 248

167 248

10 %

10 %

Izplačana posojila skupaj

Izplačana posojila skupaj

223 656

223 656

74 331

74 331

1 368 738

1 368 738

1 666 725

1 666 725

100 %

100 %

Podpisana, a neizplačana posojila

Podpisana, a neizplačana posojila

89 597

89 597

—

—

780 385

780 385

869 983

869 983

| (V tisoč EUR) |
| --- |
| Na dan 31. 12. 2016 | Posojila z jamstvom | Druge izboljšave kreditne kakovosti | Posojila brez jamstva | Skupaj | % vseh sredstev |
| Banke | 22 691 | 34 597 | 933 609 | 990 897 | 57 % |
| Podjetja | 110 849 | 97 213 | 320 406 | 528 468 | 31 % |
| Javne institucije | 38 330 | — | — | 38 330 | 2 % |
| Države | — | 3 764 | 167 921 | 171 685 | 10 % |
| Izplačana posojila skupaj | 171 870 | 135 574 | 1 421 936 | 1 729 380 | 100 % |
| Podpisana, a neizplačana posojila | 94 976 | — | 806 923 | 901 899 | |

(V tisoč EUR)

Na dan 31. 12. 2016

Posojila z jamstvom

Druge izboljšave kreditne kakovosti

Posojila brez jamstva

Skupaj

% vseh sredstev

Banke

22 691

34 597

933 609

990 897

990 897

57 %

57 %

Podjetja

110 849

97 213

320 406

528 468

528 468

31 %

31 %

Javne institucije

38 330

—

—

38 330

38 330

2 %

2 %

Države

—

3 764

167 921

171 685

171 685

10 %

10 %

Izplačana posojila skupaj

Izplačana posojila skupaj

171 870

171 870

135 574

135 574

1 421 936

1 421 936

1 729 380

1 729 380

100 %

100 %

Podpisana, a neizplačana posojila

Podpisana, a neizplačana posojila

94 976

94 976

—

—

806 923

806 923

901 899

901 899

Direktorat za upravljanje in prestrukturiranje transakcij je odgovoren za spremljanje posojilojemalcev in porokov ter za s projekti povezano finančno in pogodbeno spremljanje. Tako se kreditna sposobnost posojil, posojilojemalcev in porokov Sklada za spodbujanje naložb stalno spremlja, tj. vsaj enkrat letno, pogosteje pa po potrebi in v okviru kreditnih dogodkov. Direktorat za upravljanje in prestrukturiranje transakcij zlasti preveri, ali so izpolnjene pogodbene pravice in, v primeru poslabšanja bonitetne ocene in/ali neizpolnjevanja pogodbenih obveznosti, ali so sprejeti popravni ukrepi. V skladu s smernicami o kreditnih tveganjih se po potrebi izvajajo ukrepi za zmanjšanje tveganj. Poleg tega je v primeru obnovitve bančnih jamstev, prejetih za posojila, zagotovljeno, da se jamstva pravočasno nadomestijo oziroma sprejmejo ustrezni ukrepi.

3.2.3.3   Razčlenitev kreditne kvalitete glede na vrsto posojilojemalcev

Razčlenitev kreditne kvalitete glede na vrsto posojilojemalcev

V spodnjih razpredelnicah je prikazana analiza kreditne kakovosti posojilnega portfelja Sklada za spodbujanje naložb na dan 31. decembra 2017 in 31. decembra 2016, opravljena z aplikacijami za bonitetno ocenjevanje posojil na podlagi izpostavljenosti podpisanih posojil (izplačanih in neizplačanih).

| (V tisoč EUR) |
| --- |
| Na dan 31. 12. 2017 | Visoka kakovost | Standardna kakovost | Najmanjše sprejemljivo tveganje | Visoko tveganje | Brez ocene | Skupaj | % vseh sredstev |
| A do B– | C | D+ | D– ali manj |
| Posojilojemalec | Banke | 208 601 | 187 225 | 189 727 | 870 912 | — | 1 456 465 | 58 % |
| Podjetja | 114 769 | 8 018 | 3 288 | 533 382 | 1 428 | 660 885 | 26 % |
| Javne institucije | — | — | 30 882 | — | — | 30 882 | 1 % |
| Države | — | — | 13 861 | 374 614 | — | 388 476 | 15 % |
| Skupaj | 323 370 | 195 243 | 237 758 | 1 778 908 | 1 428 | 2 536 708 | 100 % |

(V tisoč EUR)

Na dan 31. 12. 2017

Visoka kakovost

Standardna kakovost

Najmanjše sprejemljivo tveganje

Visoko tveganje

Brez ocene

Skupaj

% vseh sredstev

A do B–

C

D+

D– ali manj

Posojilojemalec

Banke

208 601

187 225

189 727

870 912

—

1 456 465

1 456 465

58 %

58 %

Podjetja

114 769

8 018

3 288

533 382

1 428

660 885

660 885

26 %

26 %

Javne institucije

—

—

30 882

—

—

30 882

30 882

1 %

1 %

Države

—

—

13 861

374 614

—

388 476

388 476

15 %

15 %

Skupaj

Skupaj

323 370

323 370

195 243

195 243

237 758

237 758

1 778 908

1 778 908

1 428

1 428

2 536 708

2 536 708

100 %

100 %

| (V tisoč EUR) |
| --- |
| Na dan 31. 12. 2016 | Visoka kakovost | Standardna kakovost | Najmanjše sprejemljivo tveganje | Visoko tveganje | Brez ocene | Skupaj | % vseh sredstev |
| A do B– | C | D+ | D– ali manj |
| Posojilojemalec | Banke | 94 081 | 53 970 | 315 524 | 1 038 705 | 126 951 | 1 629 231 | 62 % |
| Podjetja | 125 810 | — | 19 389 | 393 877 | 152 355 | 691 431 | 26 % |
| Javne institucije | — | — | 38 330 | — | — | 38 330 | 1 % |
| Države | — | — | 18 131 | 254 156 | — | 272 287 | 11 % |
| Skupaj | 219 891 | 53 970 | 391 374 | 1 686 738 | 279 306 | 2 631 279 | 100 % |

(V tisoč EUR)

Na dan 31. 12. 2016

Visoka kakovost

Standardna kakovost

Najmanjše sprejemljivo tveganje

Visoko tveganje

Brez ocene

Skupaj

% vseh sredstev

A do B–

C

D+

D– ali manj

Posojilojemalec

Banke

94 081

53 970

315 524

1 038 705

126 951

1 629 231

1 629 231

62 %

62 %

Podjetja

125 810

—

19 389

393 877

152 355

691 431

691 431

26 %

26 %

Javne institucije

—

—

38 330

—

—

38 330

38 330

1 %

1 %

Države

—

—

18 131

254 156

—

272 287

272 287

11 %

11 %

Skupaj

Skupaj

219 891

219 891

53 970

53 970

391 374

391 374

1 686 738

1 686 738

279 306

279 306

2 631 279

2 631 279

100 %

100 %

3.2.3.4   Porazdeljenost tveganj pri posojilih in terjatvah

Porazdeljenost tveganj pri posojilih in terjatvah

3.2.3.4.1   
  Geografska razčlenitev

Geografska razčlenitev

Na podlagi države posojilojemalca je mogoče portfelj Sklada za spodbujanje naložb razčleniti po naslednjih geografskih regijah (v tisoč EUR):

| Država posojilojemalca | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| --- | --- | --- |
| Kenija | 331 891 | 341 805 |
| Nigerija | 230 042 | 241 547 |
| Uganda | 169 869 | 175 424 |
| Tanzanija | 116 093 | 115 239 |
| Jamajka | 85 728 | 90 237 |
| Burundi | 74 703 | 87 373 |
| Mavretanija | 64 007 | 85 008 |
| Demokratična republika Kongo | 62 439 | 47 122 |
| Dominikanska republika | 61 326 | 81 230 |
| Etiopija | 51 719 | 59 837 |
| Gana | 49 895 | 45 715 |
| Togo | 45 574 | 64 605 |
| Ruanda | 38 555 | 29 918 |
| Mauritius | 26 598 | 31 518 |
| Barbados | 25 124 | 6 809 |
| Kamerun | 25 012 | 41 255 |
| Malavi | 22 800 | 11 493 |
| Nova Kaledonija | 21 670 | 2 191 |
| Zelenortski otoki | 20 487 | 23 029 |
| Mozambik | 19 212 | 22 389 |
| Francoska Polinezija | 17 235 | 21 387 |
| Kajmanski otoki | 14 958 | 11 221 |
| Angola | 14 850 | 19 |
| Senegal | 13 881 | 18 544 |
| Zambija | 10 910 | 11 079 |
| Bocvana | 7 618 | 7 889 |
| Burkina Faso | 6 041 | 4 480 |
| Haiti | 6 006 | 6 879 |
| Niger | 5 631 | 523 |
| Mali | 5 612 | 6 159 |
| Samoa | 5 100 | 6 356 |
| Sejšeli | 5 036 | 2 058 |
| Vanuatu | 2 162 | 2 470 |
| Namibija | 1 971 | — |
| Kongo | 1 730 | 3 460 |
| Liberija | 1 553 | 1 759 |
| Palau | 1 384 | 1 929 |
| Mikronezija | 868 | 1 088 |
| Regionalno-AKP | 751 | 15 640 |
| Južna Afrika | 653 | 1 336 |
| Tonga | 31 | 46 |
| Trinidad in Tobago | — | 528 |
| Sveta Lucija | — | 392 |
| Bahami | — | 392 |
| Sint Maarten | — | 2 |
| Skupaj | 1 666 725 | 1 729 380 |

Država posojilojemalca

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Kenija

331 891

341 805

Nigerija

230 042

241 547

Uganda

169 869

175 424

Tanzanija

116 093

115 239

Jamajka

85 728

90 237

Burundi

74 703

87 373

Mavretanija

64 007

85 008

Demokratična republika Kongo

62 439

47 122

Dominikanska republika

61 326

81 230

Etiopija

51 719

59 837

Gana

49 895

45 715

Togo

45 574

64 605

Ruanda

38 555

29 918

Mauritius

26 598

31 518

Barbados

25 124

6 809

Kamerun

25 012

41 255

Malavi

22 800

11 493

Nova Kaledonija

21 670

2 191

Zelenortski otoki

20 487

23 029

Mozambik

19 212

22 389

Francoska Polinezija

17 235

21 387

Kajmanski otoki

14 958

11 221

Angola

14 850

19

Senegal

13 881

18 544

Zambija

10 910

11 079

Bocvana

7 618

7 889

Burkina Faso

6 041

4 480

Haiti

6 006

6 879

Niger

5 631

523

Mali

5 612

6 159

Samoa

5 100

6 356

Sejšeli

5 036

2 058

Vanuatu

2 162

2 470

Namibija

1 971

—

Kongo

1 730

3 460

Liberija

1 553

1 759

Palau

1 384

1 929

Mikronezija

868

1 088

Regionalno-AKP

751

15 640

Južna Afrika

653

1 336

Tonga

31

46

Trinidad in Tobago

—

528

Sveta Lucija

—

392

Bahami

—

392

Sint Maarten

—

2

Skupaj

Skupaj

1 666 725

1 666 725

1 729 380

1 729 380

3.2.3.4.2   
  Razčlenitev po industrijskih sektorjih

Razčlenitev po industrijskih sektorjih

V spodnji razpredelnici je prikazana razčlenitev posojilnega portfelja Sklada za spodbujanje naložb po industrijskih sektorjih posojilojemalcev. Posli, ki se pred izplačilom končnemu upravičencu najprej izplačajo finančnemu posredniku, so prikazani v okviru globalnih posojil (v tisoč EUR).

| Industrijski sektor posojilojemalca | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| --- | --- | --- |
| Terciarni sektor in drugo | 991 282 | 1 027 202 |
| Elektrika, premog in drugo | 290 364 | 283 489 |
| Razvoj in prenova mest ter mestni promet | 194 101 | 205 152 |
| Osnovni material in rudarstvo | 59 462 | 82 242 |
| Ceste in avtoceste | 40 960 | 48 600 |
| Letališča in sistemi upravljanja zračnega prometa | 30 882 | 38 330 |
| Telekomunikacije | 20 310 | 1 981 |
| Organizacija prehranske verige | 15 586 | 14 257 |
| Nafta in plin | 12 466 | 8 384 |
| Zbiranje odpadkov | 8 018 | 7 988 |
| Obdelava materialov, gradbeništvo | 2 194 | 8 691 |
| Socialna infrastruktura, izobraževanje in zdravstvo | 1 100 | 2 280 |
| Potrošniško blago | — | 784 |
| Skupaj | 1 666 725 | 1 729 380 |

Industrijski sektor posojilojemalca

31. 12. 2017

31. 12. 2017

31. 12. 2016

31. 12. 2016

Terciarni sektor in drugo

991 282

1 027 202

Elektrika, premog in drugo

290 364

283 489

Razvoj in prenova mest ter mestni promet

194 101

205 152

Osnovni material in rudarstvo

59 462

82 242

Ceste in avtoceste

40 960

48 600

Letališča in sistemi upravljanja zračnega prometa

30 882

38 330

Telekomunikacije

20 310

1 981

Organizacija prehranske verige

15 586

14 257

Nafta in plin

12 466

8 384

Zbiranje odpadkov

8 018

7 988

Obdelava materialov, gradbeništvo

2 194

8 691

Socialna infrastruktura, izobraževanje in zdravstvo

1 100

2 280

Potrošniško blago

—

784

Skupaj

Skupaj

1 666 725

1 666 725

1 729 380

1 729 380

3.2.3.5   Zaostanki pri odplačevanju posojil in oslabitve

Zaostanki pri odplačevanju posojil in oslabitve

Zneski zaostankov se ugotavljajo, spremljajo in sporočajo v skladu s postopki, ki so opredeljeni v „Smernicah in postopkih za nadzor financ“, ki veljajo za banke. Ti postopki so v skladu z dobrimi bančnimi praksami in so prilagojeni za vsa posojila, ki jih upravlja EIB.

Postopek spremljanja je strukturiran tako, da zagotavlja, da (i) se morebitni zaostanki čim hitreje odkrijejo in sporočijo pristojnim službam; (ii) se kritični primeri nemudoma prenesejo na pravo operativno raven in raven odločanja; (iii) je poskrbljeno za redno poročanje vodstvu EIB in državam članicam o splošnem stanju zaostalih plačil in o ukrepih za izterjavo, ki so že bili ali še bodo sprejeti.

Zaostanke pri odplačevanju posojil in oslabitve lahko razčlenimo na naslednji način (v tisoč EUR):

| | | Posojila in terjatve | Posojila in terjatve |
| --- | --- | --- | --- |
| Pojasnila | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Knjigovodska vrednost | | 1 666 725 | 1 729 380 |
| Posamične oslabitve | | | |
| Bruto znesek | | 136 827 | 119 381 |
| Rezervacija zaradi oslabitve | 7 | - 106 203 | - 117 640 |
| Knjigovodska vrednost posamičnih oslabitev | | 30 624 | 1 741 |
| Skupinske oslabitve | | | |
| Bruto znesek | | — | — |
| Rezervacija zaradi oslabitve | | — | — |
| Knjigovodska vrednost skupinskih oslabitev | | — | — |
| Zapadle postavke, ki niso oslabljene | | | |
| Zapadle postavke zajemajo | | | |
| posojila in terjatve, zapadle 0–30 dni | | 1 227 | 1 620 |
| posojila in terjatve, zapadle 30–60 dni | | 77 | 30 |
| posojila in terjatve, zapadle 60–90 dni | | 31 | — |
| posojila in terjatve, zapadle 90–180 dni | | 18 | — |
| posojila in terjatve, zapadle več kot 180 dni | | 1 | 1 |
| Knjigovodska vrednost zapadlih postavk, ki niso oslabljene | | 1 354 | 1 651 |
| Knjigovodska vrednost postavk, ki niso niti zapadle niti oslabljene | | 1 634 747 | 1 725 988 |
| Skupna knjigovodska vrednost posojil in terjatev | | 1 666 725 | 1 729 380 |

Posojila in terjatve

Posojila in terjatve

Pojasnila

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Knjigovodska vrednost

Knjigovodska vrednost

1 666 725

1 666 725

1 729 380

1 729 380

Posamične oslabitve

Posamične oslabitve

Bruto znesek

136 827

119 381

Rezervacija zaradi oslabitve

7

- 106 203

- 117 640

Knjigovodska vrednost posamičnih oslabitev

Knjigovodska vrednost posamičnih oslabitev

30 624

30 624

1 741

1 741

Skupinske oslabitve

Skupinske oslabitve

Bruto znesek

—

—

Rezervacija zaradi oslabitve

—

—

Knjigovodska vrednost skupinskih oslabitev

Knjigovodska vrednost skupinskih oslabitev

—

—

Zapadle postavke, ki niso oslabljene

Zapadle postavke, ki niso oslabljene

Zapadle postavke zajemajo

Zapadle postavke zajemajo

posojila in terjatve, zapadle 0–30 dni

1 227

1 620

posojila in terjatve, zapadle 30–60 dni

77

30

posojila in terjatve, zapadle 60–90 dni

31

—

posojila in terjatve, zapadle 90–180 dni

18

—

posojila in terjatve, zapadle več kot 180 dni

1

1

Knjigovodska vrednost zapadlih postavk, ki niso oslabljene

Knjigovodska vrednost zapadlih postavk, ki niso oslabljene

1 354

1 354

1 651

1 651

Knjigovodska vrednost postavk, ki niso niti zapadle niti oslabljene

Knjigovodska vrednost postavk, ki niso niti zapadle niti oslabljene

1 634 747

1 634 747

1 725 988

1 725 988

Skupna knjigovodska vrednost posojil in terjatev

Skupna knjigovodska vrednost posojil in terjatev

1 666 725

1 666 725

1 729 380

1 729 380

3.2.3.6   Nova pogajanja o posojilih in njihovo restrukturiranje

Nova pogajanja o posojilih in njihovo restrukturiranje

Sklad za spodbujanje naložb šteje posojila za restrukturirana, če se v odziv na negativne spremembe finančnega položaja posojilojemalca Sklad na novo pogaja o prvotnih pogojih pogodbenih ureditev s tem posojilojemalcem, kar neposredno vpliva na prihodnje denarne tokove finančnega instrumenta, zaradi česar ima lahko Sklad izgubo. Vendar je finančni učinek dejavnosti restrukturiranja na splošno omejen na izgube zaradi oslabitve, če do teh pride, saj Sklad navadno uveljavlja finančno nevtralnost, ki se odraža v na novo izpogajanih pogojih oblikovanja cen za restrukturirane posle.

Pri običajnem poslovanju bi se bonitetna ocena zadevnih posojil poslabšala in posojilo bi bilo pred začetkom novih pogajanj uvrščeno na opazovalni seznam. Po koncu novih pogajanj bo Sklad za spodbujanje naložb ta posojila še naprej pozorno spremljal. Če se z na novo izpogajanimi plačilnimi pogoji ne bo povrnila prvotna knjigovodska vrednost sredstva, se bo sredstvo štelo za oslabljeno. Posledične izgube zaradi oslabitve se bodo izračunale na podlagi napovedanih denarnih tokov, diskontiranih po prvotni efektivni obrestni meri. Potreba po oslabitvi vseh posojil, katerih bonitetna ocena se poslabša na E–, se redno ocenjuje; vsa posojila z bonitetno oceno F je treba oslabiti. Ko se bonitetna ocena posameznega posojila dovolj izboljša, se posojilo izbriše z opazovalnega seznama v skladu s postopki Sklada.

Ukrepi in prakse restrukturiranja, ki jih je med obdobjem poročanja izvedla skupina za restrukturiranje Sklada, vključujejo podaljšanje roka zapadlosti, odlog odplačevanja samo glavnice, odlog odplačevanja glavnice in obresti ter kapitalizacijo zapadle glavnice/obresti. Takšni ukrepi restrukturiranja ne povzročijo odprave pripoznanja osnovnega posla.

Izpostavljenosti zaradi sprememb pogodbenih pogojev, ki pa ne vplivajo na prihodnje denarne tokove, kot so dodatna jamstva ali druga zavarovanja ali odpoved pogodbenim pravicam v okviru posojilnih klavzul, se ne štejejo za restrukturirane in zato ti dogodki ne štejejo za zadostne, da bi sami po sebi kazali na oslabitev.

Posli, za katere se izvedejo ukrepi restrukturiranja, so kot taki prikazani v spodnji razpredelnici:

| (V tisoč EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Število poslov, za katere se izvedejo prakse restrukturiranja | 27 | 22 |
| Knjigovodske vrednosti | 136 973 | 171 135 |
| od tega oslabljene | 112 423 | 124 250 |
| Pripoznane oslabitve | 107 256 | 113 052 |
| Prihodek od obresti v zvezi z restrukturiranimi posli | 8 418 | 19 877 |
| Odpisane izpostavljenosti (po prenehanju/prodaji posla) | 9 395 | 31 298 |

(V tisoč EUR)

31. 12. 2017

31. 12. 2017

31. 12. 2016

31. 12. 2016

Število poslov, za katere se izvedejo prakse restrukturiranja

27

22

Knjigovodske vrednosti

136 973

171 135

od tega oslabljene

112 423

124 250

Pripoznane oslabitve

107 256

113 052

Prihodek od obresti v zvezi z restrukturiranimi posli

8 418

19 877

Odpisane izpostavljenosti (po prenehanju/prodaji posla)

9 395

31 298

| (V tisoč EUR) |
| --- |
| | Ukrepi restrukturiranja |
| 31. 12. 2016 | Podaljšanja rokov zapadlosti | Odlog odplačevanja samo glavnice | Odlog odplačevanja glavnice in obresti | Drugo | Pogodbeni rok zapadlosti v plačilo in prenehanje (17) | 31. 12. 2017 |
| Banke | 37 276 | — | 2 886 | — | 5 490 | -15 305 | 30 347 |
| Podjetja | 133 859 | 10 062 | 2 803 | — | 3 013 | -43 111 | 106 626 |
| Skupaj | 171 135 | 10 062 | 5 689 | — | 8 503 | -58 416 | 136 973 |

(V tisoč EUR)

Ukrepi restrukturiranja

31. 12. 2016

Podaljšanja rokov zapadlosti

Odlog odplačevanja samo glavnice

Odlog odplačevanja glavnice in obresti

Drugo

Pogodbeni rok zapadlosti v plačilo in prenehanje (17)

17

31. 12. 2017

Banke

37 276

—

2 886

—

5 490

-15 305

30 347

Podjetja

133 859

10 062

2 803

—

3 013

-43 111

106 626

Skupaj

Skupaj

171 135

171 135

10 062

10 062

5 689

5 689

—

—

8 503

8 503

-58 416

-58 416

136 973

136 973

3.2.4   Kreditno tveganje iz naslova denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

Kreditno tveganje iz naslova denarnih sredstev in njihovih ustreznikov

Razpoložljiva sredstva se vlagajo v skladu s časovnim načrtom izplačil po pogodbenih obveznostih Sklada za spodbujanje naložb. Na dan 31. decembra 2017 in 31. decembra 2016 so bile naložbe v obliki bančnih vlog, potrdil o vlogah in komercialnih zapisov.

Pooblaščeni subjekti imajo bonitetno oceno, ki je podobna kratkoročnim in dolgoročnim bonitetnim ocenam, ki se zahtevajo za lastne zakladniške naložbe EIB. Če je ocena več kot ene bonitetne agencije različna, se upošteva najslabša ocena. Najvišji dovoljeni znesek za posamezno pooblaščeno banko je trenutno 50 000 000 EUR (petdeset milijonov EUR). Izjema od tega pravila je bila odobrena banki Societe Generale, pri kateri ima Sklad za spodbujanje naložb svoje operativne gotovinske račune. Kratkoročna kreditna linija za Societe Generale na dan 31. decembra 2017 in 31. decembra 2016 znaša 110 000 000 EUR (sto deset milijonov EUR). Povečanje linije se nanaša na znesek denarja na operativnih gotovinskih računih ter na instrumente, ki jih je izdala ta nasprotna stranka in so v zakladniškem portfelju.

Vse naložbe so bile izvršene s pooblaščenimi subjekti, in sicer z zapadlostjo največ tri mesece od datuma valute posla. Na dan 31. decembra 2017 in 31. decembra 2016 so imele vse vezane vloge, komercialni zapisi in gotovina v blagajni, ki so bili v zakladniškem portfelju Sklada za spodbujanje naložb, na dan poravnave v skladu z lestvico bonitetne agencije Moody’s najmanj oceno P-1.

Spodnja razpredelnica prikazuje stanje denarnih sredstev in njihovih ustreznikov, vključno z natečenimi obrestmi (v tisoč EUR):

| Najnižja kratkoročna bonitetna ocena | Najnižja dolgoročna bonitetna ocena | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| (v skladu z lestvico agencije Moody’s) | (v skladu z lestvico agencije Moody’s) |
| P-1 | Aaa | 49 616 | 9 % | 37 949 | 10 % |
| P-1 | Aa2 | — | 0 % | 46 963 | 13 % |
| P-1 | Aa3 | 89 971 | 16 % | 40 436 | 11 % |
| P-1 | A1 | 143 080 | 26 % | 100 012 | 28 % |
| P-1 | A2 | 266 434 | 49 % | 135 457 | 38 % |
| Skupaj | 549 101 | 100 % | 360 817 | 100 % |

Najnižja kratkoročna bonitetna ocena

Najnižja dolgoročna bonitetna ocena

31. 12. 2017

31. 12. 2016

(v skladu z lestvico agencije Moody’s)

(v skladu z lestvico agencije Moody’s)

P-1

Aaa

49 616

9 %

37 949

10 %

P-1

Aa2

—

0 %

46 963

13 %

P-1

Aa3

89 971

16 %

40 436

11 %

P-1

A1

143 080

26 %

100 012

28 %

P-1

A2

266 434

49 %

135 457

38 %

Skupaj

Skupaj

549 101

549 101

100 %

100 %

360 817

360 817

100 %

100 %

3.2.5   Kreditno tveganje pri izvedenih finančnih instrumentih

Kreditno tveganje pri izvedenih finančnih instrumentih

3.2.5.1   Strategija upravljanja kreditnega tveganja pri izvedenih finančnih instrumentih

Strategija upravljanja kreditnega tveganja pri izvedenih finančnih instrumentih

Kreditno tveganje, povezano z izvedenimi finančnimi instrumenti, pomeni izgubo, ki bi jo utrpela stranka, če nasprotna stranka v poslu ne bi mogla izpolniti svojih pogodbenih obveznosti. Obseg kreditnega tveganja iz naslova izvedenih finančnih instrumentov je odvisen od več dejavnikov (npr. obresti in deviznih tečajev), običajno pa predstavlja le manjši del njihove nominalne vrednosti.

V okviru običajnega izvajanja dejavnosti lahko Sklad za spodbujanje naložb sklene pogodbe o zamenjavi za zavarovanje posameznih poslov dajanja posojil ali valutne terminske pogodbe za zavarovanje valutnih pozicij v drugih valutah aktivnega trgovanja, ne v eurih. Vse posle zamenjave izvrši EIB z zunanjo nasprotno stranko. Pogoji zamenjav so urejeni v istih krovnih pogodbah o zamenjavi („master swap agreements“) in sporazumih o zavarovanju tveganj („credit support annexes“), podpisanih med EIB in njenimi zunanjimi nasprotnimi strankami.

3.2.5.2   Merjenje kreditnega tveganja pri izvedenih finančnih instrumentih

Merjenje kreditnega tveganja pri izvedenih finančnih instrumentih

Vsi posli zamenjave, ki jih izvrši EIB in so povezani s Skladom za spodbujanje naložb, se obravnavajo v skladu z istim pogodbenim okvirom in z uporabo istih metodologij, kot se uporabljajo za posle z izvedenimi finančnimi instrumenti, ki jih EIB izvrši za lastne namene. O upravičenosti nasprotnih strank v poslih zamenjave odloča EIB na podlagi enakih pogojev za upravičenost, kot se uporabljajo za njene splošne namene v zvezi s posli zamenjave.

EIB meri izpostavljenost kreditnemu tveganju, povezanemu s posli zamenjave in posli z izvedenimi finančnimi instrumenti, s pristopoma neto tržne izpostavljenosti (NME) in potencialne prihodnje izpostavljenosti (PFE) za poročanje in nadzor omejitev. Pristopa neto tržne izpostavljenosti in potencialne prihodnje izpostavljenosti v celoti vključujeta izvedene finančne instrumente, povezane s Skladom za spodbujanje naložb.

| — | Spodnja razpredelnica prikazuje zapadlosti medvalutnih obrestnih zamenjav, ki so razčlenjene glede na njihovo nominalno in pošteno vrednost:










  (V tisoč EUR) |
| --- | --- |
| Pogodbe o zamenjavi na dan 31. 12. 2017 | Manj kot | 1 leto | 5 let | Več kot | 2017 skupaj |
| 1 leto | do 5 let | do 10 let | do 10 let |
| Nominalna vrednost | — | 8 098 | — | — | 8 098 |
| Poštena vrednost (tj. neto diskontirana vrednost) | — | - 955 | — | — | - 955 |

—

Spodnja razpredelnica prikazuje zapadlosti medvalutnih obrestnih zamenjav, ki so razčlenjene glede na njihovo nominalno in pošteno vrednost:

(V tisoč EUR)

Pogodbe o zamenjavi na dan 31. 12. 2017

Manj kot

1 leto

5 let

Več kot

2017 skupaj

1 leto

do 5 let

do 10 let

do 10 let

Nominalna vrednost

—

8 098

—

—

8 098

8 098

Poštena vrednost (tj. neto diskontirana vrednost)

—

- 955

—

—

- 955

- 955

| (V tisoč EUR) |
| --- |
| Pogodbe o zamenjavi na dan 31. 12. 2016 | Manj kot | 1 leto | 5 let | Več kot | 2016 skupaj |
| 1 leto | do 5 let | do 10 let | do 10 let |
| Nominalna vrednost | — | 7 430 | — | — | 7 430 |
| Poštena vrednost (tj. neto diskontirana vrednost) | — | -3 051 | — | — | -3 051 |

(V tisoč EUR)

Pogodbe o zamenjavi na dan 31. 12. 2016

Manj kot

1 leto

5 let

Več kot

2016 skupaj

1 leto

do 5 let

do 10 let

do 10 let

Nominalna vrednost

—

7 430

—

—

7 430

7 430

Poštena vrednost (tj. neto diskontirana vrednost)

—

-3 051

—

—

-3 051

-3 051

| — | Sklad za spodbujanje naložb sklepa pogodbe o kratkoročni valutni zamenjavi zaradi zavarovanja valutnega tveganja pri izplačilu posojil v drugih valutah kot v eurih. Kratkoročne valutne zamenjave imajo zapadlost največ tri mesece in se redno obnavljajo. Nominalna vrednost kratkoročnih valutnih zamenjav je 31. decembra 2017 znašala 1 500,0 milijona EUR, 31. decembra 2016 pa 1 611,0 milijona EUR. Poštena vrednost kratkoročnih valutnih zamenjav je 31. decembra 2017 znašala 12,0 milijona EUR, 31. decembra 2016 pa - 15,3 milijona EUR. |
| --- | --- |

—

Sklad za spodbujanje naložb sklepa pogodbe o kratkoročni valutni zamenjavi zaradi zavarovanja valutnega tveganja pri izplačilu posojil v drugih valutah kot v eurih. Kratkoročne valutne zamenjave imajo zapadlost največ tri mesece in se redno obnavljajo. Nominalna vrednost kratkoročnih valutnih zamenjav je 31. decembra 2017 znašala 1 500,0 milijona EUR, 31. decembra 2016 pa 1 611,0 milijona EUR. Poštena vrednost kratkoročnih valutnih zamenjav je 31. decembra 2017 znašala 12,0 milijona EUR, 31. decembra 2016 pa - 15,3 milijona EUR.

| — | Sklad za spodbujanje naložb sklepa pogodbe o obrestni zamenjavi zaradi zavarovanja obrestnega tveganja pri izplačanih posojilih. Na dan 31. decembra 2017 sta bili neporavnani dve obrestni zamenjavi nominalne vrednosti 31,7 milijona EUR (leta 2016: 41,2 milijona EUR) in poštene vrednosti 0,3 milijona EUR (leta 2016: 0,1 milijona EUR). |
| --- | --- |

—

Sklad za spodbujanje naložb sklepa pogodbe o obrestni zamenjavi zaradi zavarovanja obrestnega tveganja pri izplačanih posojilih. Na dan 31. decembra 2017 sta bili neporavnani dve obrestni zamenjavi nominalne vrednosti 31,7 milijona EUR (leta 2016: 41,2 milijona EUR) in poštene vrednosti 0,3 milijona EUR (leta 2016: 0,1 milijona EUR).

3.2.6   Kreditno tveganje pri finančnih sredstvih v posesti do zapadlosti

Kreditno tveganje pri finančnih sredstvih v posesti do zapadlosti

Spodnja razpredelnica prikazuje stanje portfelja v posesti do zapadlosti, ki je v celoti sestavljen iz zakladnih menic ali obveznic, ki so jih izdale ali za katere jamčijo Italija, Portugalska in Španija, s preostalo zapadlostjo največ tri mesece. Države članice EU, njihove agencije, banke in nebančni subjekti so upravičeni izdajatelji. Najvišji dovoljeni znesek za posameznega pooblaščenega izdajatelja je 50 000 000 EUR (petdeset milijonov EUR). V skladu z naložbenimi smernicami in glede na likvidnostne potrebe bi bile lahko upravičene tudi naložbe v srednje- in dolgoročne obveznice.

| Najnižja kratkoročna bonitetna ocena | Najnižja dolgoročna bonitetna ocena | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| --- | --- | --- | --- |
| (v skladu z lestvico agencije Moody’s) | (v skladu z lestvico agencije Moody’s) |
| P-1 | Aa2 | — | 0 % | 18 012 | 10 % |
| P-1 | A1 | — | 0 % | 30 002 | 18 % |
| P-2 | Brez bonitetne ocene | — | 0 % | 20 025 | 12 % |
| P-2 | Baa2 | 94 353 | 65 % | — | 0 % |
| NP | Ba1 | 50 029 | 35 % | 50 005 | 30 % |
| Brez bonitetne ocene | Baa2 | — | 0 % | 51 354 | 30 % |
| Skupaj | 144 382 | 100 % | 169 398 | 100 % |

Najnižja kratkoročna bonitetna ocena

Najnižja dolgoročna bonitetna ocena

31. 12. 2017

31. 12. 2017

31. 12. 2016

31. 12. 2016

(v skladu z lestvico agencije Moody’s)

(v skladu z lestvico agencije Moody’s)

P-1

Aa2

—

0 %

18 012

10 %

P-1

A1

—

0 %

30 002

18 %

P-2

Brez bonitetne ocene

—

0 %

20 025

12 %

P-2

Baa2

94 353

65 %

—

0 %

NP

Ba1

50 029

35 %

50 005

30 %

Brez bonitetne ocene

Baa2

—

0 %

51 354

30 %

Skupaj

Skupaj

144 382

144 382

100 %

100 %

169 398

169 398

100 %

100 %

3.3   Likvidnostno tveganje

Likvidnostno tveganje je povezano s sposobnostjo subjekta, da financira povečanja sredstev in izpolnjuje obveznosti, ko te zapadejo, ne da bi pri tem utrpel nesprejemljive izgube. Lahko se razdeli na likvidnostno tveganje pri financiranju in likvidnostno tveganje trga. Likvidnostno tveganje pri financiranju je tveganje, da subjekt ne bo sposoben učinkovito izpolnjevati tako pričakovanih kot nepričakovanih potreb tekočih in prihodnjih denarnih tokov, ne da bi to vplivalo na njegovo dnevno poslovanje ali finančno stanje. Likvidnostno tveganje trga je tveganje, da subjekt ne bo mogel brez težav izravnati oziroma odpraviti pozicije po tržni ceni zaradi neustrezne globine trga ali motenj na trgu.

3.3.1   Upravljanje likvidnostnega tveganja

Upravljanje likvidnostnega tveganja

Sklad se financira predvsem z letnimi prispevki držav članic ter vrnjenimi sredstvi, ki izhajajo iz poslov Sklada. Sklad upravlja svoja likvidnostna tveganja predvsem z načrtovanjem svojih neto likvidnostnih potreb in zahtevanih letnih prispevkov držav članic.

Za izračun letnih prispevkov držav članic se analizirajo gibanja izplačil v okviru tekočega in načrtovanega portfelja, ki se spremljajo skozi vse leto. Pri prilagoditvi letnih likvidnostnih potreb se upoštevajo nepredvideni dogodki, kot so predčasna izplačila, prodaja delnic ali neizpolnitev obveznosti.

Sklad za spodbujanje naložb za dodatno zmanjšanje likvidnostnega tveganja ohranja zadostno likvidnostno rezervo, da lahko kadar koli pokrije predvidena gotovinska izplačila, ki jih redno sporoča posojilni oddelek EIB. Sredstva se vlagajo na denarnem trgu in obvezniških trgih v obliki medbančnih vlog in drugih kratkoročnih finančnih instrumentov ob upoštevanju obveznosti Sklada za gotovinska izplačila. Likvidnostna sredstva Sklada upravlja zakladniški oddelek Banke, da se ohrani ustrezna likvidnost, s katero se Skladu omogoči izpolnjevanje njegovih obveznosti.

V skladu z načelom ločevanja nalog med enoto za trgovanje in zaledno službo je za posle poravnave v zvezi z vlaganjem teh sredstev pristojen oddelek EIB za načrtovanje in poravnavo. Poleg tega so odobritev nasprotnih strank ter določanje omejitev za zakladniške naložbe in njihovo spremljanje v pristojnosti direktorata EIB za upravljanje tveganj.

3.3.2   Merjenje likvidnostnega tveganja

Merjenje likvidnostnega tveganja

V tem oddelku so v razpredelnicah razčlenjene finančne obveznosti Sklada za spodbujanje naložb po zapadlosti na podlagi preostalega obdobja od datuma bilance stanja do pogodbenega datuma zapadlosti (na podlagi nediskontiranih denarnih tokov).

V smislu neizvedenih finančnih obveznosti ima Sklad za spodbujanje naložb obveznosti v obliki neizplačanih delov kredita v okviru podpisanih posojilnih pogodb, neizplačanih delov podpisanih pogodb o vpisu kapitala/naložbah, izdanih jamstev za posojila ali prevzetih obveznosti za subvencionirane obrestne mere in tehnično pomoč.

Posojila iz Sklada za spodbujanje naložb imajo rok za izplačilo. Vendar so izplačila izvedena v času in v zneskih, ki odražajo napredek pri zadevnih naložbenih projektih. Poleg tega so posojila Sklada za spodbujanje naložb transakcije, ki se izvajajo v razmeroma nestanovitnem poslovnem okolju, zato je razpored izplačil precej negotov.

Kapitalske naložbe zapadejo v plačilo takoj, ko upravljavci kapitalskega sklada izdajo veljaven poziv za vplačilo kapitala, ki odraža napredek pri njihovih naložbenih dejavnostih. Obdobje črpanja posojila je običajno 3 leta, pogosto pa se podaljša še za eno ali dve leti. Na koncu obdobja črpanja posojila običajno ostane nekoriščenih nekaj obveznosti za izplačila, dokler niso v celoti prodane osnovne naložbe sklada, saj je likvidnost sklada občasno lahko nezadostna za kritje plačilnih obveznosti, ki izhajajo iz provizij in drugih odhodkov.

Pri jamstvih običajno ni posebnih obveznosti glede izplačila, razen če se jamstvo unovči. Znesek neunovčenih jamstev se zmanjšuje skladno s časovnim načrtom odplačevanja posojil, zavarovanih z jamstvom.

Gotovinski odlivi za subvencionirane obrestne mere, za katere so bile prevzete obveznosti, se pojavijo v primeru subvencioniranih posojil, ki jih Banka financira iz lastnih sredstev. Zato odlivi, o katerih se poroča, predstavljajo le obveznosti, povezane s temi posojili, in ne skupnega zneska za subvencionirane obrestne mere, za katere so bile prevzete obveznosti, vendar niso bile izplačane. Tako kot v primeru posojil je njihov urnik izplačil negotov.

„Bruto nominalni odliv“ za pogodbe o tehnični pomoči, za katere so bile prevzete obveznosti, se v razpredelnici „profil zapadlosti neizvedenih finančnih obveznosti“ nanaša na skupni neizplačani del podpisanih pogodb o tehnični pomoči. Časovni okvir izplačil je podvržen precejšnji negotovosti. Gotovinski odlivi, razvrščeni v razredu zapadlosti „3 mesece ali manj“, predstavljajo znesek neporavnanih računov, prejetih do datuma poročanja.

Prevzete obveznosti za neizvedene finančne obveznosti, za katere ni določen noben pogodbeni datum zapadlosti, so razvrščene pod „Neopredeljena zapadlost“. Prevzete obveznosti, za katere obstaja zabeležen zahtevek za gotovinska izplačila na datum poročanja, so razvrščene v ustrezni razred zapadlosti.

V smislu izvedenih finančnih obveznosti profil zapadlosti predstavlja pogodbene nediskontirane bruto denarne tokove pogodb o zamenjavi, vključno z medvalutnimi zamenjavami (CCS), medvalutnimi obrestnimi zamenjavami (CCIRS), kratkoročnimi valutnimi zamenjavami in obrestnimi zamenjavami.

| Profil zapadlosti neizvedenih finančnih obveznosti | 3 mesece ali manj | Več kot 3 mesece do 1 leto | Več kot 1 leto do 5 let | Več kot 5 let | Neopredeljena zapadlost | Bruto nominalni odliv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| v tisoč EUR na dan 31. 12. 2017 |
| Odlivi za posojila, za katera so bile prevzete obveznosti, a niso bila izplačana | 5 543 | — | — | — | 864 440 | 869 983 |
| Odlivi za investicijska sredstva in vpis delnic, za katere so bile prevzete obveznosti | 5 039 | — | — | — | 316 656 | 321 695 |
| Drugo (podpisana neizdana jamstva, izdana jamstva) | — | — | — | — | 82 251 | 82 251 |
| Odlivi za subvencionirane obrestne mere, za katere so bile prevzete obveznosti | 1 245 | — | — | — | 286 066 | 287 311 |
| Odlivi za pogodbe o tehnični pomoči, za katere so bile prevzete obveznosti | 1 931 | — | — | — | 24 720 | 26 651 |
| Skupaj | 13 758 | — | — | — | 1 574 133 | 1 587 891 |

Profil zapadlosti neizvedenih finančnih obveznosti

3 mesece ali manj

Več kot 3 mesece do 1 leto

Več kot 1 leto do 5 let

Več kot 5 let

Neopredeljena zapadlost

Bruto nominalni odliv

v tisoč EUR na dan 31. 12. 2017

Odlivi za posojila, za katera so bile prevzete obveznosti, a niso bila izplačana

5 543

—

—

—

864 440

869 983

Odlivi za investicijska sredstva in vpis delnic, za katere so bile prevzete obveznosti

5 039

—

—

—

316 656

321 695

Drugo (podpisana neizdana jamstva, izdana jamstva)

—

—

—

—

82 251

82 251

Odlivi za subvencionirane obrestne mere, za katere so bile prevzete obveznosti

1 245

—

—

—

286 066

287 311

Odlivi za pogodbe o tehnični pomoči, za katere so bile prevzete obveznosti

1 931

—

—

—

24 720

26 651

Skupaj

Skupaj

13 758

13 758

—

—

—

1 574 133

1 574 133

1 587 891

1 587 891

| Profil zapadlosti neizvedenih finančnih obveznosti | 3 mesece ali manj | Več kot 3 mesece do 1 leto | Več kot 1 leto do 5 let | Več kot 5 let | Neopredeljena zapadlost | Bruto nominalni odliv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| v tisoč EUR na dan 31. 12. 2016 |
| Odlivi za posojila, za katera so bile prevzete obveznosti, a niso bila izplačana | 82 405 | — | — | — | 819 494 | 901 899 |
| Odlivi za investicijska sredstva in vpis delnic, za katere so bile prevzete obveznosti | 4 592 | — | — | — | 239 458 | 244 050 |
| Drugo (podpisana neizdana jamstva, izdana jamstva) | — | — | — | — | 43 964 | 43 964 |
| Odlivi za subvencionirane obrestne mere, za katere so bile prevzete obveznosti | — | — | — | — | 275 917 | 275 917 |
| Odlivi za pogodbe o tehnični pomoči, za katere so bile prevzete obveznosti | 2 671 | — | — | — | 24 807 | 27 478 |
| Skupaj | 89 668 | — | — | — | 1 403 640 | 1 493 308 |

Profil zapadlosti neizvedenih finančnih obveznosti

3 mesece ali manj

Več kot 3 mesece do 1 leto

Več kot 1 leto do 5 let

Več kot 5 let

Neopredeljena zapadlost

Bruto nominalni odliv

v tisoč EUR na dan 31. 12. 2016

Odlivi za posojila, za katera so bile prevzete obveznosti, a niso bila izplačana

82 405

—

—

—

819 494

901 899

Odlivi za investicijska sredstva in vpis delnic, za katere so bile prevzete obveznosti

4 592

—

—

—

239 458

244 050

Drugo (podpisana neizdana jamstva, izdana jamstva)

—

—

—

—

43 964

43 964

Odlivi za subvencionirane obrestne mere, za katere so bile prevzete obveznosti

—

—

—

—

275 917

275 917

Odlivi za pogodbe o tehnični pomoči, za katere so bile prevzete obveznosti

2 671

—

—

—

24 807

27 478

Skupaj

Skupaj

89 668

89 668

—

—

—

1 403 640

1 403 640

1 493 308

1 493 308

| Profil zapadlosti izvedenih finančnih obveznosti | 3 mesece ali manj | Več kot 3 mesece do 1 leto | Več kot 1 leto do 5 let | Več kot 5 let | Bruto nominalni priliv/odliv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| v tisoč EUR na dan 31. 12. 2017 |
| CCS in CCIRS – Prilivi | 7 | 3 144 | 5 122 | — | 8 273 |
| CCS in CCIRS – Odlivi | — | -4 051 | -5 959 | — | -10 010 |
| Kratkoročne valutne zamenjave – Prilivi | 1 500 000 | — | — | — | 1 500 000 |
| Kratkoročne valutne zamenjave – Odlivi | -1 493 987 | — | — | — | -1 493 987 |
| Obrestne zamenjave – Prilivi | 355 | 1 102 | 4 138 | 625 | 6 219 |
| Obrestne zamenjave – Odlivi | — | -1 502 | -3 782 | - 556 | -5 840 |
| Skupaj | 6 375 | -1 307 | - 482 | 69 | 4 655 |

Profil zapadlosti izvedenih finančnih obveznosti

3 mesece ali manj

Več kot 3 mesece do 1 leto

Več kot 1 leto do 5 let

Več kot 5 let

Bruto nominalni priliv/odliv

v tisoč EUR na dan 31. 12. 2017

CCS in CCIRS – Prilivi

7

3 144

5 122

—

8 273

CCS in CCIRS – Odlivi

—

-4 051

-5 959

—

-10 010

Kratkoročne valutne zamenjave – Prilivi

1 500 000

—

—

—

1 500 000

Kratkoročne valutne zamenjave – Odlivi

-1 493 987

—

—

—

-1 493 987

Obrestne zamenjave – Prilivi

355

1 102

4 138

625

6 219

Obrestne zamenjave – Odlivi

—

-1 502

-3 782

- 556

-5 840

Skupaj

Skupaj

6 375

6 375

-1 307

-1 307

- 482

- 482

69

69

4 655

4 655

| Profil zapadlosti izvedenih finančnih obveznosti | 3 mesece ali manj | Več kot 3 mesece do 1 leto | Več kot 1 leto do 5 let | Več kot 5 let | Bruto nominalni priliv/odliv |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| v tisoč EUR na dan 31. 12. 2016 |
| CCS in CCIRS – Prilivi | 3 | 2 409 | 5 222 | — | 7 634 |
| CCS in CCIRS – Odlivi | — | -3 688 | -7 377 | — | -11 065 |
| Kratkoročne valutne zamenjave – Prilivi | 1 611 000 | — | — | — | 1 611 000 |
| Kratkoročne valutne zamenjave – Odlivi | -1 636 001 | — | — | — | -1 636 001 |
| Obrestne zamenjave – Prilivi | 411 | 1 234 | 5 529 | 1 550 | 8 724 |
| Obrestne zamenjave – Odlivi | — | -1 962 | -5 316 | -1 329 | -8 607 |
| Skupaj | -24 587 | -2 007 | -1 942 | 221 | -28 315 |

Profil zapadlosti izvedenih finančnih obveznosti

3 mesece ali manj

Več kot 3 mesece do 1 leto

Več kot 1 leto do 5 let

Več kot 5 let

Bruto nominalni priliv/odliv

v tisoč EUR na dan 31. 12. 2016

CCS in CCIRS – Prilivi

3

2 409

5 222

—

7 634

CCS in CCIRS – Odlivi

—

-3 688

-7 377

—

-11 065

Kratkoročne valutne zamenjave – Prilivi

1 611 000

—

—

—

1 611 000

Kratkoročne valutne zamenjave – Odlivi

-1 636 001

—

—

—

-1 636 001

Obrestne zamenjave – Prilivi

411

1 234

5 529

1 550

8 724

Obrestne zamenjave – Odlivi

—

-1 962

-5 316

-1 329

-8 607

Skupaj

Skupaj

-24 587

-24 587

-2 007

-2 007

-1 942

-1 942

221

221

-28 315

-28 315

3.3.3   Dolgoročna finančna sredstva in obveznosti

Dolgoročna finančna sredstva in obveznosti

Spodnja razpredelnica prikazuje knjigovodske vrednosti neizvedenih finančnih sredstev in finančnih obveznosti, za katere se pričakuje, da bodo izterjani ali poravnani več kot 12 mesecev po datumu poročanja.

| (V tisoč EUR) |
| --- |
| | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| Finančna sredstva: | | |
| Posojila in terjatve | 1 608 488 | 1 692 867 |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 497 539 | 516 884 |
| Druga sredstva | 318 | 141 |
| Skupaj | 2 106 345 | 2 209 892 |
| Finančne obveznosti: | | |
| Rezervacije za izdana jamstva | 549 | 497 |
| Obveznosti do tretjih oseb | 109 004 | 69 960 |
| Skupaj | 109 553 | 70 457 |

(V tisoč EUR)

31. 12. 2017

31. 12. 2017

31. 12. 2016

31. 12. 2016

Finančna sredstva:

Finančna sredstva:

Posojila in terjatve

1 608 488

1 692 867

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

497 539

516 884

Druga sredstva

318

141

Skupaj

Skupaj

2 106 345

2 106 345

2 209 892

2 209 892

Finančne obveznosti:

Finančne obveznosti:

Rezervacije za izdana jamstva

549

497

Obveznosti do tretjih oseb

109 004

69 960

Skupaj

Skupaj

109 553

109 553

70 457

70 457

3.4   Tržno tveganje

Tržno tveganje pomeni tveganje, da bodo spremembe tržnih cen in stopenj, kot so obrestne mere, cene lastniških vrednostnih papirjev in devizni tečaji, vplivale na dohodek subjekta ali vrednost njegove udeležbe v finančnih instrumentih.

3.4.1   Obrestno tveganje

Obrestno tveganje

Obrestno tveganje izhaja iz volatilnosti ekonomske vrednosti pozicij, ki prinašajo obresti, ali dohodka, ki izvira iz njih, zaradi neugodnih gibanj obrestnih mer.

Na Sklad za spodbujanje naložb nihanja njegove ekonomske vrednosti ali cenovna neskladja med različnimi sredstvi, obveznostmi in instrumenti za varovanje pred tveganjem ne vplivajo, ker (i) nima neposrednih stroškov izposojanja ali obveznosti, ki prinašajo obresti, in (ii) sprejema učinek nihanj obrestnih mer na prihodke iz svojih naložb.

Sklad za spodbujanje naložb meri obrestno občutljivost svojega posojilnega portfelja in zamenjav, sklenjenih v okviru mikrozavarovanja, z izračunom po metodi vrednosti bazične točke.

S to metodo se meri povečanje ali zmanjšanje neto sedanje vrednosti zadevnega portfelja na podlagi povečanja obrestnih mer za 1 bazično točko (0,01 %) pri določenih razredih ročnosti: „denarni trg – do eno leto“, „zelo kratko – 2 do 3 leta“, „kratko – 4 do 6 let“, „srednje – 7 do 11 let“, „dolgo – 12 do 20 let“ ali „zelo dolgo – več kot 21 let“.

Za določitev neto sedanje vrednosti denarnega toka posojil v eurih Sklad uporablja krivuljo donosnosti za EIB v eurih (krivulja obrestne zamenjave v eurih, prilagojena celotnemu pribitku, ki ga pri izposojanju plačuje EIB). Krivulja donosnosti za EIB v ameriških dolarjih se uporablja za izračun neto sedanje vrednosti denarnih tokov posojil v ameriških dolarjih. Neto sedanja vrednost denarnih tokov posojil v valutah, za katere ni na voljo zanesljiva in dovolj popolna diskontna krivulja, se določi z uporabo krivulje donosnosti za EIB v eurih kot približka.

Za izračun neto sedanje vrednosti zamenjav, sklenjenih v okviru mikrozavarovanja, Sklad za spodbujanje naložb uporablja krivuljo obrestne zamenjave v eurih za denarne tokove v eurih in krivuljo obrestne zamenjave v ameriških dolarjih za denarne tokove v ameriških dolarjih.

Kot je prikazano v spodnji razpredelnici, bi se neto sedanja vrednost posojilnega portfelja, vključno s povezanimi zamenjavami, sklenjenimi v okviru mikrozavarovanja, na dan 31. decembra 2017 zmanjšala za 488 000 EUR (na dan 31. decembra 2016 za 516 000 EUR), če bi se zadevne krivulje obrestne mere hkrati obrnile navzgor za 1 bazično točko.

| Vrednost bazične točke | Denarni | Zelo kratko | Kratko | Srednje | Dolgo | Zelo dolgo | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| V tisoč EUR | trg |
| Na dan 31. 12. 2017 | 1 leto | Od 2 do 3 leta | Od 4 do 6 let | Od 7 do 11 let | Od 12 do 20 let | 21 let |
| Skupna občutljivost posojil in zamenjav, sklenjenih v okviru mikrozavarovanja | - 49 | - 96 | - 159 | - 168 | - 16 | — | - 488 |

Vrednost bazične točke

Denarni

Zelo kratko

Kratko

Srednje

Dolgo

Zelo dolgo

Skupaj

V tisoč EUR

trg

Na dan 31. 12. 2017

1 leto

Od 2 do 3 leta

Od 4 do 6 let

Od 7 do 11 let

Od 12 do 20 let

21 let

Skupna občutljivost posojil in zamenjav, sklenjenih v okviru mikrozavarovanja

- 49

- 96

- 159

- 168

- 16

—

- 488

| Vrednost bazične točke | Denarni | Zelo kratko | Kratko | Srednje | Dolgo | Zelo dolgo | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| V tisoč EUR | trg |
| Na dan 31. 12. 2016 | 1 leto | Od 2 do 3 leta | Od 4 do 6 let | Od 7 do 11 let | Od 12 do 20 let | 21 let |
| Skupna občutljivost posojil in zamenjav, sklenjenih v okviru mikrozavarovanja | - 46 | - 101 | - 164 | - 175 | - 30 | — | - 516 |

Vrednost bazične točke

Denarni

Zelo kratko

Kratko

Srednje

Dolgo

Zelo dolgo

Skupaj

V tisoč EUR

trg

Na dan 31. 12. 2016

1 leto

Od 2 do 3 leta

Od 4 do 6 let

Od 7 do 11 let

Od 12 do 20 let

21 let

Skupna občutljivost posojil in zamenjav, sklenjenih v okviru mikrozavarovanja

- 46

- 101

- 164

- 175

- 30

—

- 516

3.4.2   Valutno tveganje

Valutno tveganje

Valutno tveganje, s katerim se sooča Sklad za spodbujanje naložb, je tveganje izgube dohodka ali ekonomske vrednosti zaradi neugodnih gibanj deviznih tečajev.

V primeru referenčne obračunske valute (v primeru Sklada za spodbujanje naložb so to euri) je Sklad izpostavljen valutnemu tveganju, kadar obstaja neusklajenost med sredstvi in obveznostmi v nereferenčni obračunski valuti. Valutno tveganje vključuje tudi učinek sprememb vrednosti prihodnjih denarnih tokov v nereferenčni obračunski valuti, npr. plačil obresti in dividend, ki so posledica nihanja deviznih tečajev.

3.4.2.1   Valutno tveganje in zakladniška sredstva

Valutno tveganje in zakladniška sredstva

Zakladniška sredstva Sklada za spodbujanje naložb so izražena v eurih ali ameriških dolarjih.

Pred valutnim tveganjem se je mogoče zavarovati z medvalutnimi promptnimi ali terminskimi posli, kratkoročnimi valutnimi zamenjavami ali medvalutnimi zamenjavami. Zakladniški oddelek EIB lahko, če oceni, da je to potrebno in primerno, v skladu s politiko Banke uporabi kateri koli drug instrument, ki zagotavlja zavarovanje pred tržnimi tveganji, povezanimi s finančnimi dejavnostmi Sklada za spodbujanje naložb.

3.4.2.2   Valutno tveganje in posli, ki jih financira ali zanje jamči Sklad za spodbujanje naložb

Valutno tveganje in posli, ki jih financira ali zanje jamči Sklad za spodbujanje naložb

Sklad za spodbujanje naložb prejme prispevke držav članic v eurih. Posli, ki jih financira ali zanje jamči Sklad, kot tudi subvencionirane obrestne mere so lahko izraženi v eurih, ameriških dolarjih ali kateri koli drugi dovoljeni valuti.

Izpostavljenost valutnemu tveganju (glede na referenčno valuto – euro) nastane, če transakcije v drugih valutah kot v eurih niso zavarovane. V nadaljevanju so predstavljene smernice Sklada za spodbujanje naložb za zavarovanje pred valutnim tveganjem.

3.4.2.2.1   
  Zavarovanje poslov v ameriških dolarjih pred tveganjem

Zavarovanje poslov v ameriških dolarjih pred tveganjem

Valutno tveganje, ki nastane pri poslih Sklada za spodbujanje naložb v ameriških dolarjih, se zavaruje agregatno s posli kratkoročne valutne zamenjave USD/EUR, ki se obnavljajo in pri katerih se znesek prilagaja v rednih obdobjih. Uporaba kratkoročne valutne zamenjave ima dvojni namen. Po eni strani se ustvarja potrebna likvidnost za nova izplačila (posojila in kapital), po drugi strani pa se ohranja zavarovanje pred valutnim tveganjem na makroravni.

Na začetku vsakega obdobja se na podlagi načrtovanih oziroma pričakovanih vrnjenih sredstev/izplačil ocenijo denarni tokovi, ki naj bi bili v naslednjem obdobju prejeti ali plačani v ameriških dolarjih. Nato se zapadli posli kratkoročne valutne zamenjave obnovijo, pri čemer se njihov znesek prilagodi, tako da pokrije vsaj predvidene likvidnostne potrebe v ameriških dolarjih v naslednjem obdobju.

| — | Če pozicija v ameriških dolarjih presega zadevne omejitve, se mesečno zavaruje s promptnimi ali terminskimi posli. |
| --- | --- |

—

Če pozicija v ameriških dolarjih presega zadevne omejitve, se mesečno zavaruje s promptnimi ali terminskimi posli.

| — | V obdobju obnovitve poslov se nepričakovani likvidnostni primanjkljaji v ameriških dolarjih pokrijejo z ad hoc posli kratkoročnih valutnih zamenjav, likvidnostni presežki pa se vložijo v zakladniška sredstva ali zamenjajo v eure, če so posledica povečanja pozicije v tujih valutah. |
| --- | --- |

—

V obdobju obnovitve poslov se nepričakovani likvidnostni primanjkljaji v ameriških dolarjih pokrijejo z ad hoc posli kratkoročnih valutnih zamenjav, likvidnostni presežki pa se vložijo v zakladniška sredstva ali zamenjajo v eure, če so posledica povečanja pozicije v tujih valutah.

ad hoc

3.4.2.2.2   
  Zavarovanje poslov v drugih valutah kot v eurih in ameriških dolarjih pred tveganjem

Zavarovanje poslov v drugih valutah kot v eurih in ameriških dolarjih pred tveganjem

| — | Posli Sklada za spodbujanje naložb v drugih valutah kot v eurih in ameriških dolarjih se zavarujejo s pogodbami o medvalutni zamenjavi z enakim finančnim profilom, kot ga ima posojilo, ki se zavaruje, če obstaja delujoč trg valutnih zamenjav. |
| --- | --- |

—

Posli Sklada za spodbujanje naložb v drugih valutah kot v eurih in ameriških dolarjih se zavarujejo s pogodbami o medvalutni zamenjavi z enakim finančnim profilom, kot ga ima posojilo, ki se zavaruje, če obstaja delujoč trg valutnih zamenjav.

| — | Sklad za spodbujanje naložb izvaja posle v valutah, za katere niso na voljo učinkovite možnosti zavarovanja pred tveganjem ali pa so te zelo drage. Ti posli so v domačih valutah, vendar se poravnajo v eurih ali ameriških dolarjih. Okvir Sklada za spodbujanje naložb za finančno tveganje, ki ga je odbor Sklada potrdil 22. januarja 2015, nudi možnost zavarovanja izpostavljenosti valutnemu tveganju v domačih valutah, ki kažejo znatno pozitivno korelacijo z ameriškim dolarjem, po sintetični metodi prek izvedenih finančnih instrumentov v ameriških dolarjih. O domačih valutah, ki so zavarovane po sintetični metodi z izvedenimi finančnimi instrumenti v ameriških dolarjih, se poroča v razpredelnici v oddelku 3.4.2.2.3 spodaj pod postavko „Domače valute (sintetično zavarovane)“, o domačih valutah brez sintetičnega zavarovanja z ameriškimi dolarji pa v isti razpredelnici pod postavko „Domače valute (brez sintetičnega zavarovanja)“. |
| --- | --- |

—

Sklad za spodbujanje naložb izvaja posle v valutah, za katere niso na voljo učinkovite možnosti zavarovanja pred tveganjem ali pa so te zelo drage. Ti posli so v domačih valutah, vendar se poravnajo v eurih ali ameriških dolarjih. Okvir Sklada za spodbujanje naložb za finančno tveganje, ki ga je odbor Sklada potrdil 22. januarja 2015, nudi možnost zavarovanja izpostavljenosti valutnemu tveganju v domačih valutah, ki kažejo znatno pozitivno korelacijo z ameriškim dolarjem, po sintetični metodi prek izvedenih finančnih instrumentov v ameriških dolarjih. O domačih valutah, ki so zavarovane po sintetični metodi z izvedenimi finančnimi instrumenti v ameriških dolarjih, se poroča v razpredelnici v oddelku 3.4.2.2.3 spodaj pod postavko „Domače valute (sintetično zavarovane)“, o domačih valutah brez sintetičnega zavarovanja z ameriškimi dolarji pa v isti razpredelnici pod postavko „Domače valute (brez sintetičnega zavarovanja)“.

3.4.2.2.3   
  Pozicija v tujih valutah (v tisoč EUR)

Pozicija v tujih valutah (v tisoč EUR)

V razpredelnicah v tem pojasnilu je prikazana pozicija Sklada za spodbujanje naložb v tujih valutah.

Pozicija v tujih valutah je v spodnjih razpredelnicah prikazana v skladu s strategijami Sklada za obvladovanje tveganj (kot so opisane v okviru Sklada za finančno tveganje). V skladu s strategijami za obvladovanje tveganj pozicija v tujih valutah temelji na računovodskih podatkih ter je opredeljena kot razmerje med izbranimi sredstvi in obveznostmi. Sredstva in obveznosti v poziciji v tuji valuti, opredeljena v skladu s strategijami za obvladovanje tveganj, se izberejo tako, da se zagotovi, da bodo prihodki pretvorjeni v valuto poročanja (euro) šele ob prejemu.

Neiztrženi dobički/izgube in oslabitve za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev so vključeni v pozicijo v tujih valutah, kot je opredeljena v strategijah za obvladovanje tveganj, enako pa velja tudi za oslabitve posojil in terjatev. Izvedeni finančni instrumenti, vključeni v pozicijo v tujih valutah, kot je opredeljena v strategijah za obvladovanje tveganj, se namesto po pošteni vrednosti obravnavajo po svoji nominalni vrednosti, da se uskladijo z neto vrednostjo sredstev, ki se prav tako obravnavajo po svoji nominalni vrednosti, prilagojeni za oslabitve posojil.

V spodnjih razpredelnicah je preostali del sredstev in obveznosti, ki vključuje predvsem natečene obresti od posojil, izvedenih finančnih instrumentov in subvencij, predstavljen kot „Pozicija v tujih valutah, ki ni zajeta v strategijah za obvladovanje tveganj“.

| Na dan 31. decembra 2017 | Sredstva in obveznosti | Prevzete in pogojne obveznosti |
| --- | --- | --- |
| Valute | Pozicija v tujih valutah v skladu s strategijami za obvladovanje tveganj | Pozicija v tujih valutah, ki ni zajeta v strategijah za obvladovanje tveganj | Bilanca stanja pozicije v tujih valutah |
| USD | - 206 535 | 6 087 | - 200 448 | 377 994 |
| Domače valute


  (sintetično zavarovane)
   (*2) | | | | |
| KES | 88 532 | 2 854 | 91 386 | — |
| TZS | 98 722 | 1 820 | 100 542 | — |
| DOP | 37 785 | 1 494 | 39 279 | — |
| UGX | 52 653 | 1 505 | 54 158 | — |
| RWF | 32 714 | 354 | 33 068 | — |
| Domače valute


  (brez sintetičnega zavarovanja)
   (*2) | | | | |
| HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP | 30 802 | 183 | 30 985 | — |
| Neeurske valute skupaj | 134 673 | 14 297 | 148 970 | 377 994 |
| EUR | — | 2 688 497 | 2 688 497 | 1 278 511 |
| Euro in neeurske valute skupaj | 134 673 | 2 702 794 | 2 837 467 | 1 656 505 |

Na dan 31. decembra 2017

Sredstva in obveznosti

Prevzete in pogojne obveznosti

Valute

Pozicija v tujih valutah v skladu s strategijami za obvladovanje tveganj

Pozicija v tujih valutah, ki ni zajeta v strategijah za obvladovanje tveganj

Bilanca stanja pozicije v tujih valutah

USD

USD

- 206 535

6 087

- 200 448

377 994

Domače valute

Domače valute

(sintetično zavarovane)
   (*2)

(sintetično zavarovane)

*2

KES

KES

88 532

2 854

91 386

—

TZS

TZS

98 722

1 820

100 542

—

DOP

DOP

37 785

1 494

39 279

—

UGX

UGX

52 653

1 505

54 158

—

RWF

RWF

32 714

354

33 068

—

Domače valute

Domače valute

(brez sintetičnega zavarovanja)
   (*2)

(brez sintetičnega zavarovanja)

*2

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW, BWP

30 802

183

30 985

—

Neeurske valute skupaj

Neeurske valute skupaj

134 673

134 673

14 297

14 297

148 970

148 970

377 994

377 994

EUR

EUR

—

2 688 497

2 688 497

2 688 497

2 688 497

1 278 511

1 278 511

Euro in neeurske valute skupaj

Euro in neeurske valute skupaj

134 673

134 673

2 702 794

2 702 794

2 837 467

2 837 467

1 656 505

1 656 505

| Na dan 31. decembra 2016 | Sredstva in obveznosti | Prevzete in pogojne obveznosti |
| --- | --- | --- |
| Valute | Pozicija v tujih valutah v skladu s strategijami za obvladovanje tveganj | Pozicija v tujih valutah, ki ni zajeta v strategijah za obvladovanje tveganj | Bilanca stanja pozicije v tujih valutah |
| USD | - 258 496 | 7 578 | - 250 918 | 282 991 |
| Domače valute


  (sintetično zavarovane)
   (*3) | | | | |
| KES | 117 881 | 3 869 | 121 751 | — |
| TZS | 97 116 | 1 931 | 99 046 | — |
| DOP | 52 553 | 2 013 | 54 566 | — |
| UGX | 36 776 | 1 077 | 37 854 | — |
| RWF | 22 258 | 194 | 22 452 | — |
| Domače valute


  (brez sintetičnega zavarovanja)
   (*3) | | | | |
| HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW | 22 534 | 252 | 22 786 | 246 |
| Neeurske valute skupaj | 90 622 | 16 914 | 107 537 | 283 237 |
| EUR | — | 2 591 845 | 2 591 845 | 1 241 229 |
| Euro in neeurske valute skupaj | 90 622 | 2 608 759 | 2 699 382 | 1 524 466 |

Na dan 31. decembra 2016

Sredstva in obveznosti

Prevzete in pogojne obveznosti

Valute

Pozicija v tujih valutah v skladu s strategijami za obvladovanje tveganj

Pozicija v tujih valutah, ki ni zajeta v strategijah za obvladovanje tveganj

Bilanca stanja pozicije v tujih valutah

USD

USD

- 258 496

7 578

- 250 918

282 991

Domače valute

Domače valute

(sintetično zavarovane)
   (*3)

(sintetično zavarovane)

*3

KES

KES

117 881

3 869

121 751

—

TZS

TZS

97 116

1 931

99 046

—

DOP

DOP

52 553

2 013

54 566

—

UGX

UGX

36 776

1 077

37 854

—

RWF

RWF

22 258

194

22 452

—

Domače valute

Domače valute

(brez sintetičnega zavarovanja)
   (*3)

(brez sintetičnega zavarovanja)

*3

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW

HTG, MUR, MZN, XOF, ZMW

22 534

252

22 786

246

Neeurske valute skupaj

Neeurske valute skupaj

90 622

90 622

16 914

16 914

107 537

107 537

283 237

283 237

EUR

EUR

—

2 591 845

2 591 845

2 591 845

2 591 845

1 241 229

1 241 229

Euro in neeurske valute skupaj

Euro in neeurske valute skupaj

90 622

90 622

2 608 759

2 608 759

2 699 382

2 699 382

1 524 466

1 524 466

3.4.2.3   Analiza občutljivosti na spremembo deviznih tečajev

Analiza občutljivosti na spremembo deviznih tečajev

Na dan 31. decembra 2017 bi 10-odstotno zmanjšanje vrednosti eura v razmerju do vseh valut, ki niso euro, povzročilo povečanje sredstev vplačnikov v višini 16,6 milijona EUR (31. decembra 2016: 12,0 milijona EUR). 10-odstotno povečanje vrednosti eura v razmerju do vseh valut, ki niso euro, bi povzročilo zmanjšanje sredstev vplačnikov v višini 13,6 milijona EUR (31. decembra 2016: 9,9 milijona EUR).

3.4.2.4   Devizni tečaji

Devizni tečaji

Za določitev bilance stanja na dan 31. decembra 2017 in 31. decembra 2016 so bili uporabljeni naslednji menjalni tečaji:

| | 31. december 2017 | 31. december 2016 |
| --- | --- | --- |
| Valute držav, ki niso članice EU | | |
| Bocvanska pula (BWP) | 11,7512 | 11,2657 |
| Dominikanski peso (DOP) | 57,1465 | 48,7476 |
| Fidžijski dolar (FJD) | 2,4186 | 2,1969 |
| Haitijski gurd (HTG) | 75,69 | 68,78 |
| Kenijski šiling (KES) | 123,7 | 108,06 |
| Mavretanska uguija (MRO) | 422,36 | 375,79 |
| Mauricijska rupija (MUR) | 40,07 | 37,85 |
| Mozambiški metikal (MZN) | 70,09 | 75,25 |
| Ruandski frank (RWF) | 1 003,37 | 856,80 |
| Tanzanijski šiling (TZS) | 2 681,78 | 2 296,99 |
| Ugandski šiling (UGX) | 4 357,00 | 3 805,00 |
| Ameriški dolar (USD) | 1,1993 | 1,0541 |
| CFA-frank (XAF/XOF) | 655,957 | 655,957 |
| Južnoafriški rand (ZAR) | 14,8054 | 14,457 |
| Zambijska kvača (ZMW) | 11,965 | 10,4653 |

31. december 2017

31. december 2016

Valute držav, ki niso članice EU

Valute držav, ki niso članice EU

Bocvanska pula (BWP)

11,7512

11,2657

Dominikanski peso (DOP)

57,1465

48,7476

Fidžijski dolar (FJD)

2,4186

2,1969

Haitijski gurd (HTG)

75,69

68,78

Kenijski šiling (KES)

123,7

108,06

Mavretanska uguija (MRO)

422,36

375,79

Mauricijska rupija (MUR)

40,07

37,85

Mozambiški metikal (MZN)

70,09

75,25

Ruandski frank (RWF)

1 003,37

856,80

Tanzanijski šiling (TZS)

2 681,78

2 296,99

Ugandski šiling (UGX)

4 357,00

3 805,00

Ameriški dolar (USD)

1,1993

1,0541

CFA-frank (XAF/XOF)

655,957

655,957

Južnoafriški rand (ZAR)

14,8054

14,457

Zambijska kvača (ZMW)

11,965

10,4653

3.4.3   Tveganje v zvezi s ceno lastniških instrumentov

Tveganje v zvezi s ceno lastniških instrumentov

Tveganje v zvezi s ceno lastniških instrumentov je tveganje, da se bo poštena vrednost naložb v lastniške instrumente znižala zaradi sprememb cen lastniških instrumentov in/ali vrednosti naložb v lastniški kapital.

Sklad za spodbujanje naložb je izpostavljen tveganju v zvezi s ceno lastniških instrumentov prek svojih naložb v neposredni lastniški kapital in naložb v sklade tveganega kapitala.

Vrednost pozicij v lastniških instrumentih, ki ne kotirajo na borzi, ni takoj na voljo za stalno spremljanje in nadzor. Pri takih pozicijah so eden najboljših razpoložljivih pokazateljev cene, izračunane z ustreznimi tehnikami vrednotenja.

Učinek na sredstva vplačnikov Sklada za spodbujanje naložb (kot posledica spremembe poštene vrednosti portfelja za prodajo razpoložljivih lastniških instrumentov) zaradi 10-odstotnega povečanja oziroma zmanjšanja vrednosti posameznih naložb neposredno v lastniški kapital in naložb v sklade tveganega kapitala, pri čemer so vse ostale spremenljivke konstantne, je 49,8 milijona EUR oziroma – 49,8 milijona EUR na dan 31. decembra 2017 (51,7 milijona EUR oziroma –51,7 milijona EUR na dan 31. decembra 2016).

4.   Poštena vrednost finančnih instrumentov

Poštena vrednost finančnih instrumentov

4.1   Računovodske razvrstitve in poštene vrednosti

Spodnja razpredelnica prikazuje knjigovodske vrednosti in poštene vrednosti finančnih sredstev in finančnih obveznosti, vključno z njihovo stopnjo v hierarhiji poštene vrednosti. Te ne vključujejo informacij o pošteni vrednosti za finančna sredstva in finančne obveznosti, ki se ne izkazujejo po pošteni vrednosti, če je knjigovodska vrednost razumen približek poštene vrednosti.

| Na dan 31. decembra 2017 | Knjigovodska vrednost | Poštena vrednost |
| --- | --- | --- |
| V tisoč EUR | V posesti za trgovanje | Na voljo za prodajo | Denarna sredstva, posojila in terjatve | V posesti do zapadlosti | Druge finančne obveznosti | Skupaj | Raven 1 | Raven 2 | Raven 3 | Skupaj |
| Finančna sredstva, izkazana po pošteni vrednosti: | | | | | | | | | | |
| Izvedeni finančni instrumenti | 12 521 | — | — | — | — | 12 521 | — | 12 521 | — | 12 521 |
| Skladi tveganega kapitala | — | 420 104 | — | — | — | 420 104 | — | — | 420 104 | 420 104 |
| Neposredne naložbe v kapital | — | 77 435 | — | — | — | 77 435 | 24 458 | — | 52 977 | 77 435 |
| Skupaj | 12 521 | 497 539 | — | — | — | 510 060 | 24 458 | 12 521 | 473 081 | 510 060 |
| Finančna sredstva, ki niso izkazana po pošteni vrednosti: | | | | | | | | | | |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | — | — | 549 101 | — | — | 549 101 | — | — | — | — |
| Posojila in terjatve | — | — | 1 666 725 | — | — | 1 666 725 | — | 1 852 507 | — | 1 852 507 |
| Terjatve do vplačnikov | — | — | 150 000 | — | — | 150 000 | — | — | — | — |
| Obveznice | — | — | — | 144 382 | — | 144 382 | 144 382 | — | — | 144 382 |
| Druga sredstva | — | — | 4 385 | — | — | 4 385 | — | — | — | — |
| Skupaj | — | — | 2 370 211 | 144 382 | — | 2 514 593 | 144 382 | 1 852 507 | — | 1 996 889 |
| Finančna sredstva skupaj | 12 521 | 497 539 | 2 370 211 | 144 382 | — | 3 024 653 | | | | |
| Finančne obveznosti, izkazane po pošteni vrednosti: | | | | | | | | | | |
| Izvedeni finančni instrumenti | -1 153 | — | — | — | — | -1 153 | — | -1 153 | — | -1 153 |
| Skupaj | -1 153 | — | — | — | — | -1 153 | — | -1 153 | — | -1 153 |
| Finančne obveznosti, ki niso izkazane po pošteni vrednosti: | | | | | | | | | | |
| Rezervacije za izdana jamstva | — | — | — | — | - 484 | - 484 | | | | |
| Obveznosti do tretjih oseb | — | — | — | — | - 157 285 | - 157 285 | | | | |
| Druge obveznosti | — | — | — | — | -2 462 | -2 462 | | | | |
| Skupaj | — | — | — | — | - 160 231 | - 160 231 | | | | |
| Finančne obveznosti skupaj | -1 153 | — | — | — | - 160 231 | - 161 384 | | | | |

Na dan 31. decembra 2017

Knjigovodska vrednost

Poštena vrednost

V tisoč EUR

V tisoč EUR

V posesti za trgovanje

Na voljo za prodajo

Denarna sredstva, posojila in terjatve

V posesti do zapadlosti

Druge finančne obveznosti

Skupaj

Raven 1

Raven 2

Raven 3

Skupaj

Finančna sredstva, izkazana po pošteni vrednosti:

Finančna sredstva, izkazana po pošteni vrednosti:

Izvedeni finančni instrumenti

12 521

—

—

—

—

12 521

—

12 521

—

12 521

Skladi tveganega kapitala

—

420 104

—

—

—

420 104

—

—

420 104

420 104

Neposredne naložbe v kapital

—

77 435

—

—

—

77 435

24 458

—

52 977

77 435

Skupaj

Skupaj

12 521

12 521

497 539

497 539

—

—

—

510 060

510 060

24 458

24 458

12 521

12 521

473 081

473 081

510 060

510 060

Finančna sredstva, ki niso izkazana po pošteni vrednosti:

Finančna sredstva, ki niso izkazana po pošteni vrednosti:

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

—

—

549 101

—

—

549 101

—

—

—

—

Posojila in terjatve

—

—

1 666 725

—

—

1 666 725

—

1 852 507

—

1 852 507

Terjatve do vplačnikov

—

—

150 000

—

—

150 000

—

—

—

—

Obveznice

—

—

—

144 382

—

144 382

144 382

—

—

144 382

Druga sredstva

—

—

4 385

—

—

4 385

—

—

—

—

Skupaj

Skupaj

—

—

2 370 211

2 370 211

144 382

144 382

—

2 514 593

2 514 593

144 382

144 382

1 852 507

1 852 507

—

1 996 889

1 996 889

Finančna sredstva skupaj

Finančna sredstva skupaj

12 521

12 521

497 539

497 539

2 370 211

2 370 211

144 382

144 382

—

3 024 653

3 024 653

Finančne obveznosti, izkazane po pošteni vrednosti:

Finančne obveznosti, izkazane po pošteni vrednosti:

Izvedeni finančni instrumenti

-1 153

—

—

—

—

-1 153

—

-1 153

—

-1 153

Skupaj

Skupaj

-1 153

-1 153

—

—

—

—

-1 153

-1 153

—

-1 153

-1 153

—

-1 153

-1 153

Finančne obveznosti, ki niso izkazane po pošteni vrednosti:

Finančne obveznosti, ki niso izkazane po pošteni vrednosti:

Rezervacije za izdana jamstva

—

—

—

—

- 484

- 484

Obveznosti do tretjih oseb

—

—

—

—

- 157 285

- 157 285

Druge obveznosti

—

—

—

—

-2 462

-2 462

Skupaj

Skupaj

—

—

—

—

- 160 231

- 160 231

- 160 231

- 160 231

Finančne obveznosti skupaj

Finančne obveznosti skupaj

-1 153

-1 153

—

—

—

- 160 231

- 160 231

- 161 384

- 161 384

| Na dan 31. decembra 2016 | Knjigovodska vrednost | Poštena vrednost |
| --- | --- | --- |
| V tisoč EUR | V posesti za trgovanje | Na voljo za prodajo | Denarna sredstva, posojila in terjatve | V posesti do zapadlosti | Druge finančne obveznosti | Skupaj | Raven 1 | Raven 2 | Raven 3 | Skupaj |
| Finančna sredstva, izkazana po pošteni vrednosti: | | | | | | | | | | |
| Izvedeni finančni instrumenti | 6 920 | — | — | — | — | 6 920 | — | 6 920 | — | 6 920 |
| Skladi tveganega kapitala | — | 437 788 | — | — | — | 437 788 | — | — | 437 788 | 437 788 |
| Neposredne naložbe v kapital | — | 79 096 | — | — | — | 79 096 | 22 880 | — | 56 216 | 79 096 |
| Skupaj | 6 920 | 516 884 | — | — | — | 523 804 | 22 880 | 6 920 | 494 004 | 523 804 |
| Finančna sredstva, ki niso izkazana po pošteni vrednosti: | | | | | | | | | | |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | — | — | 360 817 | — | — | 360 817 | | | | |
| Posojila in terjatve | — | — | 1 729 380 | — | — | 1 729 380 | — | 1 951 786 | — | 1 951 786 |
| Terjatve do vplačnikov | — | — | 86 395 | — | — | 86 395 | — | — | — | — |
| Obveznice | — | — | — | 169 398 | — | 169 398 | 120 123 | 48 031 | — | 168 154 |
| Druga sredstva | — | — | 345 | — | — | 345 | — | — | — | — |
| Skupaj | — | — | 2 176 937 | 169 398 | — | 2 346 335 | 120 123 | 1 999 817 | — | 2 119 940 |
| Finančna sredstva skupaj | 6 920 | 516 884 | 2 176 937 | 169 398 | — | 2 870 139 | | | | |
| Finančne obveznosti, izkazane po pošteni vrednosti: | | | | | | | | | | |
| Izvedeni finančni instrumenti | -25 189 | — | — | — | — | -25 189 | — | -25 189 | — | -25 189 |
| Skupaj | -25 189 | — | — | — | — | -25 189 | — | -25 189 | — | -25 189 |
| Finančne obveznosti, ki niso izkazane po pošteni vrednosti: | | | | | | | | | | |
| Rezervacije za izdana jamstva | — | — | — | — | - 625 | - 625 | | | | |
| Obveznosti do tretjih oseb | — | — | — | — | - 116 114 | - 116 114 | | | | |
| Druge obveznosti | — | — | — | — | -2 546 | -2 546 | | | | |
| Skupaj | — | — | — | — | - 119 285 | - 119 285 | | | | |
| Finančne obveznosti skupaj | -25 189 | — | — | — | - 119 285 | - 144 474 | | | | |

Na dan 31. decembra 2016

Knjigovodska vrednost

Poštena vrednost

V tisoč EUR

V tisoč EUR

V posesti za trgovanje

Na voljo za prodajo

Denarna sredstva, posojila in terjatve

V posesti do zapadlosti

Druge finančne obveznosti

Skupaj

Raven 1

Raven 2

Raven 3

Skupaj

Finančna sredstva, izkazana po pošteni vrednosti:

Finančna sredstva, izkazana po pošteni vrednosti:

Izvedeni finančni instrumenti

6 920

—

—

—

—

6 920

—

6 920

—

6 920

Skladi tveganega kapitala

—

437 788

—

—

—

437 788

—

—

437 788

437 788

Neposredne naložbe v kapital

—

79 096

—

—

—

79 096

22 880

—

56 216

79 096

Skupaj

Skupaj

6 920

6 920

516 884

516 884

—

—

—

523 804

523 804

22 880

22 880

6 920

6 920

494 004

494 004

523 804

523 804

Finančna sredstva, ki niso izkazana po pošteni vrednosti:

Finančna sredstva, ki niso izkazana po pošteni vrednosti:

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

—

—

360 817

—

—

360 817

Posojila in terjatve

—

—

1 729 380

—

—

1 729 380

—

1 951 786

—

1 951 786

Terjatve do vplačnikov

—

—

86 395

—

—

86 395

—

—

—

—

Obveznice

—

—

—

169 398

—

169 398

120 123

48 031

—

168 154

Druga sredstva

—

—

345

—

—

345

—

—

—

—

Skupaj

Skupaj

—

—

2 176 937

2 176 937

169 398

169 398

—

2 346 335

2 346 335

120 123

120 123

1 999 817

1 999 817

—

2 119 940

2 119 940

Finančna sredstva skupaj

Finančna sredstva skupaj

6 920

6 920

516 884

516 884

2 176 937

2 176 937

169 398

169 398

—

2 870 139

2 870 139

Finančne obveznosti, izkazane po pošteni vrednosti:

Finančne obveznosti, izkazane po pošteni vrednosti:

Izvedeni finančni instrumenti

-25 189

—

—

—

—

-25 189

—

-25 189

—

-25 189

Skupaj

Skupaj

-25 189

-25 189

—

—

—

—

-25 189

-25 189

—

-25 189

-25 189

—

-25 189

-25 189

Finančne obveznosti, ki niso izkazane po pošteni vrednosti:

Finančne obveznosti, ki niso izkazane po pošteni vrednosti:

Rezervacije za izdana jamstva

—

—

—

—

- 625

- 625

Obveznosti do tretjih oseb

—

—

—

—

- 116 114

- 116 114

Druge obveznosti

—

—

—

—

-2 546

-2 546

Skupaj

Skupaj

—

—

—

—

- 119 285

- 119 285

- 119 285

- 119 285

Finančne obveznosti skupaj

Finančne obveznosti skupaj

-25 189

-25 189

—

—

—

- 119 285

- 119 285

- 144 474

- 144 474

4.2   Merjenje poštene vrednosti

4.2.1   Tehnike vrednotenja in pomembni vhodni podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga

Tehnike vrednotenja in pomembni vhodni podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga

Spodnja preglednica kaže informacije o tehnikah vrednotenja in pomembne vhodne podatke, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga, ki se uporabljajo pri merjenju finančnih instrumentov, razvrščenih na raven 2 in raven 3 v hierarhiji poštene vrednosti:

| Tehnika vrednotenja | Pomembni vhodni podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga | Razmerje med pomembnimi vhodnimi podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga, in meritvijo poštene vrednosti |
| --- | --- | --- |
| Finančni instrumenti, izkazani po pošteni vrednosti | | |
| Izvedeni finančni instrumenti | Diskontirani denarni tok: Prihodnji denarni tokovi se ocenijo na podlagi terminskih deviznih tečajev/obrestnih mer (iz opazovanih terminskih deviznih tečajev in krivulj donosa ob koncu obdobja poročanja) ter pogodbenih terminskih tečajev/obrestnih mer, diskontiranih po stopnji, ki odraža kreditno tveganje različnih nasprotnih strank. | Se ne uporablja. | Se ne uporablja. |
| Skladi tveganega kapitala | Metoda prilagojenih neto sredstev: Poštena vrednost se določi bodisi tako, da se lastniški delež, ki ga ima Sklad v osnovnem instrumentu, prišteje neto vrednosti sredstva, ki se odraža v najnovejšem poročilu, prilagojeno denarnim tokovom, bodisi, kolikor je mogoče, z uporabo natančne vrednosti delnice na isti datum, ki jo sporoči ustrezni upravitelj sklada. Za premostitev intervala med zadnjo razpoložljivo neto vrednostjo sredstev in poročanjem ob koncu leta se izvede poznejši pregled dogodka in po potrebi se sporočena neto vrednost sredstev prilagodi. | Prilagoditev za čas, ki preteče med zadnjim datumom poročanja skladov tveganega kapitala in datumom merjenja, ob upoštevanju: odhodkov iz poslovanja in opravnin za upravljanje, posledičnih sprememb poštene vrednosti osnovnih sredstev skladov tveganega kapitala, nastalih dodatnih obveznosti, sprememb na trgu ali sprememb drugih ekonomskih pogojev. | Daljše kot je obdobje med datumom merjenja poštene vrednosti in zadnjim dnem poročanja sklada tveganega kapitala, višja je prilagoditev za pretečeni čas. |
| Neposredne naložbe v kapital | Prilagojena neto sredstva. | Prilagoditev za čas, ki preteče med zadnjim datumom poročanja podjetja, v katerega se vlaga, in datumom merjenja, ob upoštevanju: odhodkov iz poslovanja, posledičnih sprememb poštene vrednosti osnovnih sredstev podjetja, v katerega se vlaga, nastalih dodatnih obveznosti, sprememb na trgu ali sprememb drugih ekonomskih pogojev, povečanja kapitala, prodaje/spremembe nadzora. | Daljše kot je obdobje med datumom merjenja poštene vrednosti in zadnjim dnem poročanja podjetja, v katero se vlaga, višja je prilagoditev za pretečeni čas. |
| | | Diskontiranje zaradi pomanjkanja prodajljivosti (likvidnosti), določeno s sklicevanjem na prejšnje cene poslov za podobne lastniške instrumente v državi/regiji, v obsegu od 5 do 30 %. | Višje kot je diskontiranje za slabo prodajljivost, nižja je poštena vrednost. |
| Finančni instrumenti, ki niso izkazani po pošteni vrednosti | | |
| Posojila in terjatve | Diskontirani denarni tokovi: Model vrednotenja uporablja pogodbene denarne tokove, za katere velja pogoj, da ne sme priti do neizpolnjevanja obveznosti s strani dolžnika, poleg tega ne upošteva nobenih vrednosti varščine ali zgodnjih odplačil. Za izračun neto sedanje vrednosti posojil uporabljeni model diskontira pogodbene denarne tokove posameznega posojila z uporabo prilagojene tržne diskontne krivulje. Neto sedanja vrednost posameznega posojila se nato prilagodi ob upoštevanju zadevne s tem povezane pričakovane izgube. Rezultati se nato povzamejo, da se pridobi poštena vrednost posojil in terjatev. | Se ne uporablja. | Se ne uporablja. |
| Finančna sredstva v posesti do zapadlosti | Diskontirani denarni tokovi. | Se ne uporablja. | Se ne uporablja. |

Tehnika vrednotenja

Tehnika vrednotenja

Pomembni vhodni podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga

Pomembni vhodni podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga

Razmerje med pomembnimi vhodnimi podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga, in meritvijo poštene vrednosti

Razmerje med pomembnimi vhodnimi podatki, ki jih ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga, in meritvijo poštene vrednosti

Finančni instrumenti, izkazani po pošteni vrednosti

Finančni instrumenti, izkazani po pošteni vrednosti

Izvedeni finančni instrumenti

Diskontirani denarni tok: Prihodnji denarni tokovi se ocenijo na podlagi terminskih deviznih tečajev/obrestnih mer (iz opazovanih terminskih deviznih tečajev in krivulj donosa ob koncu obdobja poročanja) ter pogodbenih terminskih tečajev/obrestnih mer, diskontiranih po stopnji, ki odraža kreditno tveganje različnih nasprotnih strank.

Se ne uporablja.

Se ne uporablja.

Skladi tveganega kapitala

Metoda prilagojenih neto sredstev: Poštena vrednost se določi bodisi tako, da se lastniški delež, ki ga ima Sklad v osnovnem instrumentu, prišteje neto vrednosti sredstva, ki se odraža v najnovejšem poročilu, prilagojeno denarnim tokovom, bodisi, kolikor je mogoče, z uporabo natančne vrednosti delnice na isti datum, ki jo sporoči ustrezni upravitelj sklada. Za premostitev intervala med zadnjo razpoložljivo neto vrednostjo sredstev in poročanjem ob koncu leta se izvede poznejši pregled dogodka in po potrebi se sporočena neto vrednost sredstev prilagodi.

Prilagoditev za čas, ki preteče med zadnjim datumom poročanja skladov tveganega kapitala in datumom merjenja, ob upoštevanju: odhodkov iz poslovanja in opravnin za upravljanje, posledičnih sprememb poštene vrednosti osnovnih sredstev skladov tveganega kapitala, nastalih dodatnih obveznosti, sprememb na trgu ali sprememb drugih ekonomskih pogojev.

Daljše kot je obdobje med datumom merjenja poštene vrednosti in zadnjim dnem poročanja sklada tveganega kapitala, višja je prilagoditev za pretečeni čas.

Neposredne naložbe v kapital

Prilagojena neto sredstva.

Prilagoditev za čas, ki preteče med zadnjim datumom poročanja podjetja, v katerega se vlaga, in datumom merjenja, ob upoštevanju: odhodkov iz poslovanja, posledičnih sprememb poštene vrednosti osnovnih sredstev podjetja, v katerega se vlaga, nastalih dodatnih obveznosti, sprememb na trgu ali sprememb drugih ekonomskih pogojev, povečanja kapitala, prodaje/spremembe nadzora.

Daljše kot je obdobje med datumom merjenja poštene vrednosti in zadnjim dnem poročanja podjetja, v katero se vlaga, višja je prilagoditev za pretečeni čas.

Diskontiranje zaradi pomanjkanja prodajljivosti (likvidnosti), določeno s sklicevanjem na prejšnje cene poslov za podobne lastniške instrumente v državi/regiji, v obsegu od 5 do 30 %.

Višje kot je diskontiranje za slabo prodajljivost, nižja je poštena vrednost.

Finančni instrumenti, ki niso izkazani po pošteni vrednosti

Finančni instrumenti, ki niso izkazani po pošteni vrednosti

Posojila in terjatve

Diskontirani denarni tokovi: Model vrednotenja uporablja pogodbene denarne tokove, za katere velja pogoj, da ne sme priti do neizpolnjevanja obveznosti s strani dolžnika, poleg tega ne upošteva nobenih vrednosti varščine ali zgodnjih odplačil. Za izračun neto sedanje vrednosti posojil uporabljeni model diskontira pogodbene denarne tokove posameznega posojila z uporabo prilagojene tržne diskontne krivulje. Neto sedanja vrednost posameznega posojila se nato prilagodi ob upoštevanju zadevne s tem povezane pričakovane izgube. Rezultati se nato povzamejo, da se pridobi poštena vrednost posojil in terjatev.

Se ne uporablja.

Se ne uporablja.

Finančna sredstva v posesti do zapadlosti

Diskontirani denarni tokovi.

Se ne uporablja.

Se ne uporablja.

Z uporabo MSRP 13 so prilagoditve vrednotenja vključene v pošteno vrednost izvedenih instrumentov na dan 31. decembra 2017 in 2016, in sicer:

| — | prilagoditve kreditnega vrednotenja, ki odražajo kreditno tveganje nasprotne stranke pri poslih z izvedenimi finančnimi instrumenti, so znašale -38 000 EUR na dan 31. decembra 2017 in -76 400 EUR na dan 31. decembra 2016; |
| --- | --- |

—

prilagoditve kreditnega vrednotenja, ki odražajo kreditno tveganje nasprotne stranke pri poslih z izvedenimi finančnimi instrumenti, so znašale -38 000 EUR na dan 31. decembra 2017 in -76 400 EUR na dan 31. decembra 2016;

| — | Prilagoditve vrednotenja dolga, ki odražajo lastno kreditno tveganje pri poslih z izvedenimi finančnimi instrumenti, so znašale +29 500 EUR na dan 31. decembra 2017 in +42 900 EUR na dan 31. decembra 2016. |
| --- | --- |

—

Prilagoditve vrednotenja dolga, ki odražajo lastno kreditno tveganje pri poslih z izvedenimi finančnimi instrumenti, so znašale +29 500 EUR na dan 31. decembra 2017 in +42 900 EUR na dan 31. decembra 2016.

4.2.2   Prerazporeditve med ravnema 1 in 2

Prerazporeditve med ravnema 1 in 2

Politika Sklada je priznati prerazporeditve med ravnmi na datum dogodka ali spremembe okoliščin, ki so povzročile prerazporeditev.

Sklad za spodbujanje naložb v letih 2017 in 2016 ni prerazporejal sredstev v okviru hierarhije poštene vrednosti z ravni 1 na raven 2 ali obratno.

4.2.3   Poštene vrednosti ravni 3

Poštene vrednosti ravni 3

Uskladitev poštenih vrednosti ravni 3

Uskladitev poštenih vrednosti ravni 3

V spodnjih razpredelnicah so predstavljene spremembe pri instrumentih na ravni 3 za leti, ki sta se končali 31. decembra 2017 oziroma 31. decembra 2016:

| (V tisoč EUR) |
| --- |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva |
| Stanje na dan 1. januarja 2017 | 494 004 |
| Dobički ali izgube, vključeni v poslovni izid: | |
| — | neto realizirani dobički iz naslova za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev |

(V tisoč EUR)

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Stanje na dan 1. januarja 2017

Stanje na dan 1. januarja 2017

494 004

494 004

Dobički ali izgube, vključeni v poslovni izid:

Dobički ali izgube, vključeni v poslovni izid:

—

neto realizirani dobički iz naslova za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

2 711

| — | oslabitev za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev |
| --- | --- |

—

oslabitev za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

-22 024

Skupaj

Skupaj

-19 313

-19 313

Dobički ali izgube, vključeni v drugi vseobsegajoči donos:

Dobički ali izgube, vključeni v drugi vseobsegajoči donos:

| — | neto sprememba poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev |
| --- | --- |

—

neto sprememba poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

-17 592

Skupaj

Skupaj

-17 592

-17 592

Izplačila

62 660

Povračila

-44 568

Odpisi

-2 110

Stanje na dan 31. decembra 2017

Stanje na dan 31. decembra 2017

473 081

473 081

| (V tisoč EUR) |
| --- |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva |
| Stanje na dan 1. januarja 2016 | 419 175 |
| Dobički ali izgube, vključeni v poslovni izid: | |
| — | neto realizirani dobički iz naslova za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev |

(V tisoč EUR)

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

Stanje na dan 1. januarja 2016

Stanje na dan 1. januarja 2016

419 175

419 175

Dobički ali izgube, vključeni v poslovni izid:

Dobički ali izgube, vključeni v poslovni izid:

—

neto realizirani dobički iz naslova za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

-6 504

| — | oslabitev za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev |
| --- | --- |

—

oslabitev za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

-2 493

Skupaj

Skupaj

-8 997

-8 997

Dobički ali izgube, vključeni v drugi vseobsegajoči donos:

Dobički ali izgube, vključeni v drugi vseobsegajoči donos:

| — | neto sprememba poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev |
| --- | --- |

—

neto sprememba poštene vrednosti za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

-24 628

Skupaj

Skupaj

-24 628

-24 628

Izplačila

153 986

Povračila

-37 978

Odpisi

-7 554

Stanje na dan 31. decembra 2016

Stanje na dan 31. decembra 2016

494 004

494 004

Sklad za spodbujanje naložb v letih 2017 in 2016 ni prerazporejal sredstev v okviru hierarhije poštene vrednosti z ravni 3 ali nanjo.

Analiza občutljivosti

Analiza občutljivosti

10-odstotno povečanje/zmanjšanje na datum poročanja enega od pomembnih vhodnih podatkov, ki ga ni mogoče pridobiti z opazovanjem trga, ki se uporablja za merjenje poštenih vrednosti naložb v tvegani kapital in neposrednih naložb v kapital, pri čemer se drugi vhodni podatki ne spremenijo, bi imelo naslednji učinek na drugi vseobsegajoči donos:

| Na dan 31. decembra 2017 | Povečanje | Zmanjšanje |
| --- | --- | --- |
| (v tisoč EUR) |
| Neposredne naložbe v kapital | — | — |

Na dan 31. decembra 2017

Povečanje

Zmanjšanje

(v tisoč EUR)

(v tisoč EUR)

Neposredne naložbe v kapital

—

—

| Na dan 31. decembra 2016 | Povečanje | Zmanjšanje |
| --- | --- | --- |
| (v tisoč EUR) |
| Neposredne naložbe v kapital | 10 | - 10 |
| Skupaj | 10 | - 10 |

Na dan 31. decembra 2016

Povečanje

Zmanjšanje

(v tisoč EUR)

(v tisoč EUR)

Neposredne naložbe v kapital

10

- 10

Skupaj

Skupaj

10

10

- 10

- 10

5.   Denarna sredstva in njihovi ustrezniki (v tisoč EUR)

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki (v tisoč EUR)

Denarna sredstva in njihove ustreznike sestavljajo:

| | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| --- | --- | --- |
| Gotovina v blagajni | 166 445 | 51 462 |
| Vezane vloge | 367 653 | 259 337 |
| Komercialni zapisi | 15 003 | 50 018 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki v izkazu stanja | 549 101 | 360 817 |
| Natečene obresti | 68 | 5 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki v izkazu finančnega izida | 549 169 | 360 822 |

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Gotovina v blagajni

166 445

51 462

Vezane vloge

367 653

259 337

Komercialni zapisi

15 003

50 018

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki v izkazu stanja

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki v izkazu stanja

549 101

549 101

360 817

360 817

Natečene obresti

68

5

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki v izkazu finančnega izida

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki v izkazu finančnega izida

549 169

549 169

360 822

360 822

6.   Izvedeni finančni instrumenti (v tisoč EUR)

Izvedeni finančni instrumenti (v tisoč EUR)

Glavne sestavine izvedenih finančnih instrumentov, razvrščenih kot sredstva v posesti za trgovanje, so:

| Na dan 31. decembra 2017 | Poštena vrednost | Nominalna vrednost |
| --- | --- | --- |
| Sredstva | Obveznosti |
| Medvalutne obrestne zamenjave | 149 | -1 105 | 8 098 |
| Obrestne zamenjave | 393 | - 48 | 31 711 |
| Kratkoročne valutne zamenjave | 11 979 | — | 1 500 000 |
| Izvedeni finančni instrumenti skupaj | 12 521 | -1 153 | 1 539 809 |

Na dan 31. decembra 2017

Poštena vrednost

Nominalna vrednost

Sredstva

Obveznosti

Medvalutne obrestne zamenjave

149

-1 105

8 098

Obrestne zamenjave

393

- 48

31 711

Kratkoročne valutne zamenjave

11 979

—

1 500 000

Izvedeni finančni instrumenti skupaj

Izvedeni finančni instrumenti skupaj

12 521

12 521

-1 153

-1 153

1 539 809

1 539 809

| Na dan 31. decembra 2016 | Poštena vrednost | Nominalna vrednost |
| --- | --- | --- |
| Sredstva | Obveznosti |
| Medvalutne obrestne zamenjave | — | -3 051 | 7 430 |
| Obrestne zamenjave | 388 | - 335 | 41 233 |
| Kratkoročne valutne zamenjave | 6 532 | -21 803 | 1 611 000 |
| Izvedeni finančni instrumenti skupaj | 6 920 | -25 189 | 1 659 663 |

Na dan 31. decembra 2016

Poštena vrednost

Nominalna vrednost

Sredstva

Obveznosti

Medvalutne obrestne zamenjave

—

-3 051

7 430

Obrestne zamenjave

388

- 335

41 233

Kratkoročne valutne zamenjave

6 532

-21 803

1 611 000

Izvedeni finančni instrumenti skupaj

Izvedeni finančni instrumenti skupaj

6 920

6 920

-25 189

-25 189

1 659 663

1 659 663

7.   Posojila in terjatve (v tisoč EUR)

Posojila in terjatve (v tisoč EUR)

Glavne sestavine posojil in terjatev so:

| | Globalna posojila (*4) | Nadrejena posojila | Podrejena posojila | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nominalno na dan 1. januarja 2017 | 994 527 | 764 339 | 71 563 | 1 830 429 |
| Izplačila | 305 059 | 63 603 | — | 368 662 |
| Odpisi | -3 257 | -6 138 | — | -9 395 |
| Povračila | - 162 361 | -91 125 | — | - 253 486 |
| Kapitalizirane obresti | — | — | — | — |
| Tečajne razlike | - 128 874 | -43 180 | -9 017 | - 181 071 |
| Nominalno na dan 31. decembra 2017 | 1 005 094 | 687 499 | 62 546 | 1 755 139 |
| Oslabitve na dan 1. januarja 2017 | -18 185 | -28 294 | -71 161 | - 117 640 |
| Oslabitve, izkazane v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa | -5 105 | -11 572 | — | -16 677 |
| Odpisi | 3 257 | 6 138 | — | 9 395 |
| Razveljavitev oslabitev | 2 204 | 3 752 | — | 5 956 |
| Tečajne razlike | 914 | 3 234 | 8 615 | 12 763 |
| Oslabitve na dan 31. decembra 2017 | -16 915 | -26 742 | -62 546 | - 106 203 |
| Odplačna vrednost | -3 802 | -3 408 | — | -7 210 |
| Obresti | 15 122 | 9 877 | — | 24 999 |
| Posojila in terjatve na dan 31. decembra 2017 | 999 499 | 667 226 | — | 1 666 725 |

Globalna posojila (*4)

*4

Nadrejena posojila

Podrejena posojila

Skupaj

Nominalno na dan 1. januarja 2017

Nominalno na dan 1. januarja 2017

994 527

994 527

764 339

764 339

71 563

71 563

1 830 429

1 830 429

Izplačila

305 059

63 603

—

368 662

Odpisi

-3 257

-6 138

—

-9 395

Povračila

- 162 361

-91 125

—

- 253 486

Kapitalizirane obresti

—

—

—

—

Tečajne razlike

- 128 874

-43 180

-9 017

- 181 071

Nominalno na dan 31. decembra 2017

Nominalno na dan 31. decembra 2017

1 005 094

1 005 094

687 499

687 499

62 546

62 546

1 755 139

1 755 139

Oslabitve na dan 1. januarja 2017

Oslabitve na dan 1. januarja 2017

-18 185

-18 185

-28 294

-28 294

-71 161

-71 161

- 117 640

- 117 640

Oslabitve, izkazane v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa

-5 105

-11 572

—

-16 677

Odpisi

3 257

6 138

—

9 395

Razveljavitev oslabitev

2 204

3 752

—

5 956

Tečajne razlike

914

3 234

8 615

12 763

Oslabitve na dan 31. decembra 2017

Oslabitve na dan 31. decembra 2017

-16 915

-16 915

-26 742

-26 742

-62 546

-62 546

- 106 203

- 106 203

Odplačna vrednost

-3 802

-3 408

—

-7 210

Obresti

15 122

9 877

—

24 999

Posojila in terjatve na dan 31. decembra 2017

Posojila in terjatve na dan 31. decembra 2017

999 499

999 499

667 226

667 226

—

—

1 666 725

1 666 725

| | Globalna posojila (*5) | Nadrejena posojila | Podrejena posojila | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Nominalno na dan 1. januarja 2016 | 661 792 | 818 007 | 160 555 | 1 640 354 |
| Izplačila | 476 685 | 51 691 | — | 528 376 |
| Odpisi | — | - 109 | -31 189 | -31 298 |
| Povračila | - 178 282 | - 107 259 | -65 927 | - 351 468 |
| Kapitalizirane obresti | — | — | 7 183 | 7 183 |
| Tečajne razlike | 34 332 | 2 009 | 941 | 37 282 |
| Nominalno na dan 31. decembra 2016 | 994 527 | 764 339 | 71 563 | 1 830 429 |
| Oslabitve na dan 1. januarja 2016 | -9 403 | -22 445 | - 159 198 | - 191 046 |
| Oslabitve, izkazane v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa | -8 794 | -11 999 | — | -20 793 |
| Odpisi | — | 109 | 31 189 | 31 298 |
| Razveljavitev oslabitev | 360 | 6 100 | 58 698 | 65 158 |
| Tečajne razlike | - 348 | - 59 | -1 850 | -2 257 |
| Oslabitve na dan 31. decembra 2016 | -18 185 | -28 294 | -71 161 | - 117 640 |
| Odplačna vrednost | -3 906 | -3 682 | — | -7 588 |
| Obresti | 14 807 | 9 371 | 1 | 24 179 |
| Posojila in terjatve na dan 31. decembra 2016 | 987 243 | 741 734 | 403 | 1 729 380 |

Globalna posojila (*5)

*5

Nadrejena posojila

Podrejena posojila

Skupaj

Nominalno na dan 1. januarja 2016

Nominalno na dan 1. januarja 2016

661 792

661 792

818 007

818 007

160 555

160 555

1 640 354

1 640 354

Izplačila

476 685

51 691

—

528 376

Odpisi

—

- 109

-31 189

-31 298

Povračila

- 178 282

- 107 259

-65 927

- 351 468

Kapitalizirane obresti

—

—

7 183

7 183

Tečajne razlike

34 332

2 009

941

37 282

Nominalno na dan 31. decembra 2016

Nominalno na dan 31. decembra 2016

994 527

994 527

764 339

764 339

71 563

71 563

1 830 429

1 830 429

Oslabitve na dan 1. januarja 2016

Oslabitve na dan 1. januarja 2016

-9 403

-9 403

-22 445

-22 445

- 159 198

- 159 198

- 191 046

- 191 046

Oslabitve, izkazane v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa

-8 794

-11 999

—

-20 793

Odpisi

—

109

31 189

31 298

Razveljavitev oslabitev

360

6 100

58 698

65 158

Tečajne razlike

- 348

- 59

-1 850

-2 257

Oslabitve na dan 31. decembra 2016

Oslabitve na dan 31. decembra 2016

-18 185

-18 185

-28 294

-28 294

-71 161

-71 161

- 117 640

- 117 640

Odplačna vrednost

-3 906

-3 682

—

-7 588

Obresti

14 807

9 371

1

24 179

Posojila in terjatve na dan 31. decembra 2016

Posojila in terjatve na dan 31. decembra 2016

987 243

987 243

741 734

741 734

403

403

1 729 380

1 729 380

8.   Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva (v tisoč EUR)

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva (v tisoč EUR)

Glavne sestavine za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev so:

| | Skladi tveganega kapitala | Neposredne naložbe v kapital | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- |
| Stroški na dan 1. januarja 2017 | 331 253 | 72 636 | 403 889 |
| Izplačila | 62 660 | — | 62 660 |
| Povračila/prodaja | -41 678 | -2 890 | -44 568 |
| Odpisi | - 437 | -1 673 | -2 110 |
| Tečajne razlike pri povračilih/prodaji | 1 600 | 55 | 1 655 |
| Stroški na dan 31. decembra 2017 | 353 398 | 68 128 | 421 526 |
| Neiztrženi dobički in izgube na dan 1. januarja 2017 | 129 427 | 13 457 | 142 884 |
| Čista sprememba neiztrženih dobičkov in izgub | -18 242 | 1 174 | -17 068 |
| Neiztrženi dobički in izgube na dan 31. decembra 2017 | 111 185 | 14 631 | 125 816 |
| Oslabitve na dan 1. januarja 2017 | -22 892 | -6 997 | -29 889 |
| Oslabitve, izkazane v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa med letom | -22 024 | — | -22 024 |
| Odpisi | 437 | 1 673 | 2 110 |
| Oslabitve na dan 31. decembra 2017 | -44 479 | -5 324 | -49 803 |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva na dan 31. decembra 2017 | 420 104 | 77 435 | 497 539 |

Skladi tveganega kapitala

Neposredne naložbe v kapital

Skupaj

Stroški na dan 1. januarja 2017

Stroški na dan 1. januarja 2017

331 253

331 253

72 636

72 636

403 889

403 889

Izplačila

62 660

—

62 660

Povračila/prodaja

-41 678

-2 890

-44 568

Odpisi

- 437

-1 673

-2 110

Tečajne razlike pri povračilih/prodaji

1 600

55

1 655

Stroški na dan 31. decembra 2017

Stroški na dan 31. decembra 2017

353 398

353 398

68 128

68 128

421 526

421 526

Neiztrženi dobički in izgube na dan 1. januarja 2017

Neiztrženi dobički in izgube na dan 1. januarja 2017

129 427

129 427

13 457

13 457

142 884

142 884

Čista sprememba neiztrženih dobičkov in izgub

-18 242

1 174

-17 068

Neiztrženi dobički in izgube na dan 31. decembra 2017

Neiztrženi dobički in izgube na dan 31. decembra 2017

111 185

111 185

14 631

14 631

125 816

125 816

Oslabitve na dan 1. januarja 2017

Oslabitve na dan 1. januarja 2017

-22 892

-22 892

-6 997

-6 997

-29 889

-29 889

Oslabitve, izkazane v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa med letom

-22 024

—

-22 024

Odpisi

437

1 673

2 110

Oslabitve na dan 31. decembra 2017

Oslabitve na dan 31. decembra 2017

-44 479

-44 479

-5 324

-5 324

-49 803

-49 803

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva na dan 31. decembra 2017

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva na dan 31. decembra 2017

420 104

420 104

77 435

77 435

497 539

497 539

| | Skladi tveganega kapitala | Neposredne naložbe v kapital | Skupaj |
| --- | --- | --- | --- |
| Stroški na dan 1. januarja 2016 | 267 331 | 22 979 | 290 310 |
| Izplačila | 101 323 | 52 663 | 153 986 |
| Povračila/prodaja | -37 948 | - 30 | -37 978 |
| Odpisi | -4 594 | -2 960 | -7 554 |
| Tečajne razlike pri povračilih/prodaji | 5 141 | - 16 | 5 125 |
| Stroški na dan 31. decembra 2016 | 331 253 | 72 636 | 403 889 |
| Neiztrženi dobički in izgube na dan 1. januarja 2016 | 153 901 | 10 092 | 163 993 |
| Čista sprememba neiztrženih dobičkov in izgub | -24 474 | 3 365 | -21 109 |
| Neiztrženi dobički in izgube na dan 31. decembra 2016 | 129 427 | 13 457 | 142 884 |
| Oslabitve na dan 1. januarja 2016 | -25 029 | -9 921 | -34 950 |
| Oslabitve, izkazane v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa med letom | -2 457 | - 36 | -2 493 |
| Odpisi | 4 594 | 2 960 | 7 554 |
| Oslabitve na dan 31. decembra 2016 | -22 892 | -6 997 | -29 889 |
| Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva na dan 31. decembra 2016 | 437 788 | 79 096 | 516 884 |

Skladi tveganega kapitala

Neposredne naložbe v kapital

Skupaj

Stroški na dan 1. januarja 2016

Stroški na dan 1. januarja 2016

267 331

267 331

22 979

22 979

290 310

290 310

Izplačila

101 323

52 663

153 986

Povračila/prodaja

-37 948

- 30

-37 978

Odpisi

-4 594

-2 960

-7 554

Tečajne razlike pri povračilih/prodaji

5 141

- 16

5 125

Stroški na dan 31. decembra 2016

Stroški na dan 31. decembra 2016

331 253

331 253

72 636

72 636

403 889

403 889

Neiztrženi dobički in izgube na dan 1. januarja 2016

Neiztrženi dobički in izgube na dan 1. januarja 2016

153 901

153 901

10 092

10 092

163 993

163 993

Čista sprememba neiztrženih dobičkov in izgub

-24 474

3 365

-21 109

Neiztrženi dobički in izgube na dan 31. decembra 2016

Neiztrženi dobički in izgube na dan 31. decembra 2016

129 427

129 427

13 457

13 457

142 884

142 884

Oslabitve na dan 1. januarja 2016

Oslabitve na dan 1. januarja 2016

-25 029

-25 029

-9 921

-9 921

-34 950

-34 950

Oslabitve, izkazane v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa med letom

-2 457

- 36

-2 493

Odpisi

4 594

2 960

7 554

Oslabitve na dan 31. decembra 2016

Oslabitve na dan 31. decembra 2016

-22 892

-22 892

-6 997

-6 997

-29 889

-29 889

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva na dan 31. decembra 2016

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva na dan 31. decembra 2016

437 788

437 788

79 096

79 096

516 884

516 884

9.   Terjatve do vplačnikov (v tisoč EUR)

Terjatve do vplačnikov (v tisoč EUR)

Terjatve do vplačnikov v celoti sestavljajo prispevki držav članic, ki so bili vpoklicani, vendar še niso plačani.

10.   Finančna sredstva v posesti do zapadlosti (v tisoč EUR)

Finančna sredstva v posesti do zapadlosti (v tisoč EUR)

Portfelj sredstev v posesti do zapadlosti sestavljajo obveznice v borzni kotaciji s preostalo zapadlostjo manj kot tri mesece na dan poročanja. Spodnja razpredelnica prikazuje gibanja portfelja sredstev v posesti do zapadlosti:

| Stanje na dan 1. januarja 2017 | 169 398 |
| --- | --- |
| Pridobitve | 1 084 149 |
| Zapadlosti | -1 109 563 |
| Sprememba v amortizaciji premije/diskontiranja | - 59 |
| Sprememba natečenih obresti | 457 |
| Stanje na dan 31. decembra 2017 | 144 382 |

Stanje na dan 1. januarja 2017

Stanje na dan 1. januarja 2017

169 398

169 398

Pridobitve

1 084 149

Zapadlosti

-1 109 563

Sprememba v amortizaciji premije/diskontiranja

- 59

Sprememba natečenih obresti

457

Stanje na dan 31. decembra 2017

Stanje na dan 31. decembra 2017

144 382

144 382

| Stanje na dan 1. januarja 2016 | 228 521 |
| --- | --- |
| Pridobitve | 1 159 704 |
| Zapadlosti | -1 219 953 |
| Sprememba v amortizaciji premije/diskontiranja | - 87 |
| Sprememba natečenih obresti | 1 213 |
| Stanje na dan 31. decembra 2016 | 169 398 |

Stanje na dan 1. januarja 2016

Stanje na dan 1. januarja 2016

228 521

228 521

Pridobitve

1 159 704

Zapadlosti

-1 219 953

Sprememba v amortizaciji premije/diskontiranja

- 87

Sprememba natečenih obresti

1 213

Stanje na dan 31. decembra 2016

Stanje na dan 31. decembra 2016

169 398

169 398

11.   Druga sredstva (v tisoč EUR)

Druga sredstva (v tisoč EUR)

Glavne sestavine drugih sredstev so:

| | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| --- | --- | --- |
| Terjatve do EIB | 4 117 | 1 |
| Finančna jamstva | 268 | 344 |
| Druga sredstva skupaj | 4 385 | 345 |

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Terjatve do EIB

4 117

1

Finančna jamstva

268

344

Druga sredstva skupaj

Druga sredstva skupaj

4 385

4 385

345

345

12   Odloženi prihodki (v tisoč EUR)

Odloženi prihodki (v tisoč EUR)

Glavne sestavine odloženih prihodkov so:

| | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| --- | --- | --- |
| Odložene subvencionirane obrestne mere | 24 895 | 25 884 |
| Odložene opravnine (provizije) za posojila in terjatve | 907 | 399 |
| Odloženi prihodki skupaj | 25 802 | 26 283 |

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Odložene subvencionirane obrestne mere

24 895

25 884

Odložene opravnine (provizije) za posojila in terjatve

907

399

Odloženi prihodki skupaj

Odloženi prihodki skupaj

25 802

25 802

26 283

26 283

13.   Rezervacije za izdana jamstva (v tisoč EUR)

Rezervacije za izdana jamstva (v tisoč EUR)

Znesek rezervacij za izdana jamstva se pripozna z uporabo najboljše ocene odhodkov, potrebnih za poravnavo vseh sedanjih finančnih obveznosti, ki izhajajo iz jamstev in predstavljajo vsoto:

| — | zneskov, ki so bili začetno pripoznani, in, kadar je ustrezno, brez kumulativne amortizacije, pripoznane v skladu z MRS 18 Prihodki, in |
| --- | --- |

—

zneskov, ki so bili začetno pripoznani, in, kadar je ustrezno, brez kumulativne amortizacije, pripoznane v skladu z MRS 18 Prihodki, in

| — | presežka nad zgornjimi zneski, izmerjenega v skladu z MRS 37 Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva. |
| --- | --- |

—

presežka nad zgornjimi zneski, izmerjenega v skladu z MRS 37 Rezervacije, pogojne obveznosti in pogojna sredstva.

| | 2017 | 2016 |
| --- | --- | --- |
| Stanje na dan 1. januarja | 625 | — |
| Povečanja, izkazana v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa | 65 | 242 |
| Porabljeno | - 206 | — |
| Prenos iz „drugih obveznosti“, finančna jamstva | — | 383 |
| Stanje na dan 31. decembra | 484 | 625 |

2017

2016

Stanje na dan 1. januarja

625

—

Povečanja, izkazana v izkazu poslovnega izida in drugega vseobsegajočega donosa

65

242

Porabljeno

- 206

—

Prenos iz „drugih obveznosti“, finančna jamstva

—

383

Stanje na dan 31. decembra

Stanje na dan 31. decembra

484

484

625

625

14.   Obveznosti do tretjih oseb (v tisoč EUR)

Obveznosti do tretjih oseb (v tisoč EUR)

Glavne sestavine obveznosti do tretjih oseb so:

| | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| --- | --- | --- |
| Čisti splošni upravni odhodki, ki se plačajo EIB | 45 105 | 43 483 |
| Druge obveznosti iz poslovanja do EIB | 580 | — |
| Še neizplačane subvencionirane obrestne mere in tehnična pomoč, ki so obveznost do držav članic | 111 600 | 72 631 |
| Obveznosti do tretjih oseb skupaj | 157 285 | 116 114 |

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Čisti splošni upravni odhodki, ki se plačajo EIB

45 105

43 483

Druge obveznosti iz poslovanja do EIB

580

—

Še neizplačane subvencionirane obrestne mere in tehnična pomoč, ki so obveznost do držav članic

111 600

72 631

Obveznosti do tretjih oseb skupaj

Obveznosti do tretjih oseb skupaj

157 285

157 285

116 114

116 114

15.   Druge obveznosti (v tisoč EUR)

Druge obveznosti (v tisoč EUR)

Glavne sestavine drugih obveznosti so:

| | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| --- | --- | --- |
| Povračila posojil, prejeta vnaprej | 1 986 | 2 081 |
| Odloženi prihodki iz subvencioniranih obrestnih mer | 436 | 458 |
| Finančna jamstva | 40 | 7 |
| Druge obveznosti skupaj | 2 462 | 2 546 |

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Povračila posojil, prejeta vnaprej

1 986

2 081

Odloženi prihodki iz subvencioniranih obrestnih mer

436

458

Finančna jamstva

40

7

Druge obveznosti skupaj

Druge obveznosti skupaj

2 462

2 462

2 546

2 546

16.   Vpoklicani prispevki držav članic (v tisoč EUR)

Vpoklicani prispevki držav članic (v tisoč EUR)

| Države članice | Prispevek v Sklad za spodbujanje naložb | Prispevek k subvencioniranim obrestnim meram in tehnični pomoči | Prispevki skupaj | Vpoklicano, a neplačano (*6) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Avstrija | 65 597 | 8 387 | 73 984 | 3 615 |
| Belgija | 96 872 | 12 340 | 109 212 | 5 295 |
| Bolgarija | 644 | 266 | 910 | 210 |
| Ciper | 414 | 171 | 585 | 135 |
| Češka | 2 346 | 969 | 3 315 | 765 |
| Danska | 53 220 | 6 875 | 60 095 | 3 000 |
| Estonija | 230 | 95 | 325 | 75 |
| Finska | 37 206 | 4 920 | 42 126 | 2 205 |
| Francija | 589 781 | 72 062 | 661 843 | 29 325 |
| Nemčija | 574 815 | 72 516 | 647 331 | 30 750 |
| Grčija | 32 475 | 4 589 | 37 064 | 2 205 |
| Madžarska | 2 530 | 1 045 | 3 575 | 825 |
| Irska | 16 939 | 2 620 | 19 559 | 1 365 |
| Italija | 317 104 | 42 453 | 359 557 | 19 290 |
| Latvija | 322 | 133 | 455 | 105 |
| Litva | 552 | 228 | 780 | 180 |
| Luksemburg | 7 207 | 930 | 8 137 | 405 |
| Malta | 138 | 57 | 195 | 45 |
| Nizozemska | 129 685 | 16 715 | 146 400 | 7 275 |
| Poljska | 5 980 | 2 470 | 8 450 | 1 950 |
| Portugalska | 25 243 | 3 579 | 28 822 | 1 725 |
| Romunija | 1 702 | 703 | 2 405 | 555 |
| Slovaška | 966 | 399 | 1 365 | 315 |
| Slovenija | 828 | 342 | 1 170 | 270 |
| Španija | 156 239 | 23 306 | 179 545 | 11 775 |
| Švedska | 68 760 | 9 129 | 77 889 | 4 110 |
| Združeno kraljestvo | 329 205 | 46 392 | 375 597 | 22 230 |
| Skupaj na dan 31. decembra 2017 | 2 517 000 | 333 691 | 2 850 691 | 150 000 |
| Skupaj na dan 31. decembra 2016 | 2 377 000 | 273 691 | 2 650 691 | 86 395 |

Države članice

Prispevek v Sklad za spodbujanje naložb

Prispevek k subvencioniranim obrestnim meram in tehnični pomoči

Prispevki skupaj

Vpoklicano, a neplačano (*6)

*6

Avstrija

65 597

8 387

73 984

3 615

Belgija

96 872

12 340

109 212

5 295

Bolgarija

644

266

910

210

Ciper

414

171

585

135

Češka

2 346

969

3 315

765

Danska

53 220

6 875

60 095

3 000

Estonija

230

95

325

75

Finska

37 206

4 920

42 126

2 205

Francija

589 781

72 062

661 843

29 325

Nemčija

574 815

72 516

647 331

30 750

Grčija

32 475

4 589

37 064

2 205

Madžarska

2 530

1 045

3 575

825

Irska

16 939

2 620

19 559

1 365

Italija

317 104

42 453

359 557

19 290

Latvija

322

133

455

105

Litva

552

228

780

180

Luksemburg

7 207

930

8 137

405

Malta

138

57

195

45

Nizozemska

129 685

16 715

146 400

7 275

Poljska

5 980

2 470

8 450

1 950

Portugalska

25 243

3 579

28 822

1 725

Romunija

1 702

703

2 405

555

Slovaška

966

399

1 365

315

Slovenija

828

342

1 170

270

Španija

156 239

23 306

179 545

11 775

Švedska

68 760

9 129

77 889

4 110

Združeno kraljestvo

329 205

46 392

375 597

22 230

Skupaj na dan 31. decembra 2017

Skupaj na dan 31. decembra 2017

2 517 000

2 517 000

333 691

333 691

2 850 691

2 850 691

150 000

150 000

Skupaj na dan 31. decembra 2016

Skupaj na dan 31. decembra 2016

2 377 000

2 377 000

273 691

273 691

2 650 691

2 650 691

86 395

86 395

17.   Pogojne in prevzete obveznosti (v tisoč EUR)

Pogojne in prevzete obveznosti (v tisoč EUR)

| | 31. 12. 2017 | 31. 12. 2016 |
| --- | --- | --- |
| Prevzete obveznosti | | |
| Neizplačana posojila | 869 983 | 901 899 |
| Neizplačane obveznosti v zvezi s finančnimi sredstvi, razpoložljivimi za prodajo | 321 695 | 244 050 |
| Izdana jamstva | 7 682 | 8 627 |
| Subvencionirane obrestne mere in tehnična pomoč | 382 576 | 334 553 |
| Pogojne obveznosti | | |
| Podpisana neizdana jamstva | 74 569 | 35 337 |
| Skupne pogojne in prevzete obveznosti | 1 656 505 | 1 524 466 |

31. 12. 2017

31. 12. 2016

Prevzete obveznosti

Prevzete obveznosti

Neizplačana posojila

869 983

901 899

Neizplačane obveznosti v zvezi s finančnimi sredstvi, razpoložljivimi za prodajo

321 695

244 050

Izdana jamstva

7 682

8 627

Subvencionirane obrestne mere in tehnična pomoč

382 576

334 553

Pogojne obveznosti

Pogojne obveznosti

Podpisana neizdana jamstva

74 569

35 337

Skupne pogojne in prevzete obveznosti

Skupne pogojne in prevzete obveznosti

1 656 505

1 656 505

1 524 466

1 524 466

18.   Obresti ter podobni prihodki in odhodki (v tisoč EUR)

Obresti ter podobni prihodki in odhodki (v tisoč EUR)

Glavne sestavine prihodkov od obresti in podobnih prihodkov so:

| | Od 1. 1. 2017 | Od 1. 1. 2016 |
| --- | --- | --- |
| | do 31. 12. 2017 | do 31. 12. 2016 |
| Posojila in terjatve | 97 440 | 102 580 |
| Subvencionirane obrestne mere | 3 966 | 4 118 |
| Prihodki od obresti in podobni prihodki skupaj | 101 406 | 106 698 |

Od 1. 1. 2017

Od 1. 1. 2016

do 31. 12. 2017

do 31. 12. 2016

Posojila in terjatve

97 440

102 580

Subvencionirane obrestne mere

3 966

4 118

Prihodki od obresti in podobni prihodki skupaj

Prihodki od obresti in podobni prihodki skupaj

101 406

101 406

106 698

106 698

Glavne sestavine odhodkov za obresti in podobnih odhodkov so:

| | Od 1. 1. 2017 | Od 1. 1. 2016 |
| --- | --- | --- |
| | do 31. 12. 2017 | do 31. 12. 2016 |
| Izvedeni finančni instrumenti | - 980 | -1 142 |
| Denarna sredstva in njihovi ustrezniki | -1 037 | - 752 |
| Finančna sredstva v posesti do zapadlosti | - 654 | - 413 |
| Odhodki za obresti in podobni odhodki skupaj | -2 671 | -2 307 |

Od 1. 1. 2017

Od 1. 1. 2016

do 31. 12. 2017

do 31. 12. 2016

Izvedeni finančni instrumenti

- 980

-1 142

Denarna sredstva in njihovi ustrezniki

-1 037

- 752

Finančna sredstva v posesti do zapadlosti

- 654

- 413

Odhodki za obresti in podobni odhodki skupaj

Odhodki za obresti in podobni odhodki skupaj

-2 671

-2 671

-2 307

-2 307

19.   Prihodki od opravnin (provizij) in odhodki zanje (v tisoč EUR)

Prihodki od opravnin (provizij) in odhodki zanje (v tisoč EUR)

Glavne sestavine prihodkov od opravnin (provizij) so:

| | Od 1. 1. 2017 | Od 1. 1. 2016 |
| --- | --- | --- |
| | do 31. 12. 2017 | do 31. 12. 2016 |
| Opravnine (provizije) od posojil in terjatev | — | 515 |
| Opravnine (provizije) od finančnih jamstev | 209 | 183 |
| Drugo | 1 | 1 |
| Prihodki od opravnin (provizij) skupaj | 210 | 699 |

Od 1. 1. 2017

Od 1. 1. 2016

do 31. 12. 2017

do 31. 12. 2016

Opravnine (provizije) od posojil in terjatev

—

515

Opravnine (provizije) od finančnih jamstev

209

183

Drugo

1

1

Prihodki od opravnin (provizij) skupaj

Prihodki od opravnin (provizij) skupaj

210

210

699

699

Glavne sestavine odhodkov za opravnine (provizije) so:

| | Od 1. 1. 2017 | Od 1. 1. 2016 |
| --- | --- | --- |
| | do 31. 12. 2017 | do 31. 12. 2016 |
| Provizije, plačane tretjim osebam v zvezi z za prodajo razpoložljivimi finančnimi sredstvi | - 60 | - 48 |
| Odhodki za opravnine (provizije) skupaj | - 60 | - 48 |

Od 1. 1. 2017

Od 1. 1. 2016

do 31. 12. 2017

do 31. 12. 2016

Provizije, plačane tretjim osebam v zvezi z za prodajo razpoložljivimi finančnimi sredstvi

- 60

- 48

Odhodki za opravnine (provizije) skupaj

Odhodki za opravnine (provizije) skupaj

- 60

- 60

- 48

- 48

20.   Neto realizirani dobički iz naslova za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev (v tisoč EUR)

Neto realizirani dobički iz naslova za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev (v tisoč EUR)

Glavne sestavine neto realiziranih dobičkov iz naslova za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev so:

| | Od 1. 1. 2017 | Od 1. 1. 2016 |
| --- | --- | --- |
| | do 31. 12. 2017 | do 31. 12. 2016 |
| Čisti prihodki iz naslova za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev | 1 030 | 2 159 |
| Prihodki od dividend | 1 681 | 4 345 |
| Neto realizirani dobički iz naslova za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev | 2 711 | 6 504 |

Od 1. 1. 2017

Od 1. 1. 2016

do 31. 12. 2017

do 31. 12. 2016

Čisti prihodki iz naslova za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

1 030

2 159

Prihodki od dividend

1 681

4 345

Neto realizirani dobički iz naslova za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

Neto realizirani dobički iz naslova za prodajo razpoložljivih finančnih sredstev

2 711

2 711

6 504

6 504

21.   Splošni upravni odhodki (v tisoč EUR)

Splošni upravni odhodki (v tisoč EUR)

Splošni upravni odhodki pomenijo dejanske stroške EIB pri upravljanju Sklada za spodbujanje naložb, zmanjšane za prihodke, ustvarjene iz naslova običajnih provizij za ocene, ki jih EIB neposredno zaračuna strankam Sklada za spodbujanje naložb.

| | Od 1. 1. 2017 | Od 1. 1. 2016 |
| --- | --- | --- |
| | do 31. 12. 2017 | do 31. 12. 2016 |
| Dejanski stroški EIB | -48 285 | -45 858 |
| Prihodki od provizij za ocene, neposredno zaračunanih strankam Sklada za spodbujanje naložb | 3 180 | 2 375 |
| Splošni upravni odhodki skupaj | -45 105 | -43 483 |

Od 1. 1. 2017

Od 1. 1. 2016

do 31. 12. 2017

do 31. 12. 2016

Dejanski stroški EIB

-48 285

-45 858

Prihodki od provizij za ocene, neposredno zaračunanih strankam Sklada za spodbujanje naložb

3 180

2 375

Splošni upravni odhodki skupaj

Splošni upravni odhodki skupaj

-45 105

-45 105

-43 483

-43 483

22.   Udeležba v nekonsolidiranih strukturiranih subjektih (v tisoč EUR)

Udeležba v nekonsolidiranih strukturiranih subjektih (v tisoč EUR)

Opredelitev strukturiranega subjekta

Opredelitev strukturiranega subjekta

Strukturiran subjekt je subjekt, ki je zasnovan tako, da glasovalne ali podobne pravice niso glavni dejavnik pri odločanju, kdo subjekt obvladuje. V skladu z MSRP 12 ima strukturiran subjekt pogosto nekatere ali vse naslednje značilnosti:

| — | omejene dejavnosti; |
| --- | --- |

—

omejene dejavnosti;

| — | ozko usmerjen in dobro opredeljen cilj, kot je vplivanje na davčno učinkovit najem, izvajanje raziskovalnih in razvojnih dejavnosti, zagotovitev vira kapitala ali financiranja za podjetje ali zagotovitev naložbenih priložnosti za naložbenike s prenašanjem tveganj ter nagrad, povezanih s sredstvi strukturiranega subjekta, na naložbenike; |
| --- | --- |

—

ozko usmerjen in dobro opredeljen cilj, kot je vplivanje na davčno učinkovit najem, izvajanje raziskovalnih in razvojnih dejavnosti, zagotovitev vira kapitala ali financiranja za podjetje ali zagotovitev naložbenih priložnosti za naložbenike s prenašanjem tveganj ter nagrad, povezanih s sredstvi strukturiranega subjekta, na naložbenike;

| — | nezadosten kapital, s katerim bi se omogočilo financiranje dejavnosti strukturiranega subjekta brez podrejene finančne podpore; |
| --- | --- |

—

nezadosten kapital, s katerim bi se omogočilo financiranje dejavnosti strukturiranega subjekta brez podrejene finančne podpore;

| — | financiranje v obliki več pogodbeno povezanih instrumentov do naložbenikov, ki ustvarjajo kopičenje kreditnega tveganja ali drugih tveganj (tranše). |
| --- | --- |

—

financiranje v obliki več pogodbeno povezanih instrumentov do naložbenikov, ki ustvarjajo kopičenje kreditnega tveganja ali drugih tveganj (tranše).

Nekonsolidirani strukturirani subjekti

Nekonsolidirani strukturirani subjekti

Izraz „nekonsolidirani strukturirani subjekti“ se nanaša na vse strukturirane subjekte, ki jih ne obvladuje Sklad za spodbujanje naložb, in vključuje deleže v strukturiranih subjektih, ki niso konsolidirani.

Opredelitev deležev v strukturiranih subjektih:

Opredelitev deležev v strukturiranih subjektih:

MSRP 12 „deleže“ na splošno opredeljuje tako, da vključujejo pogodbeno in nepogodbeno udeležbo, ki poročajoči subjekt izpostavlja spremenljivosti donosov iz poslovanja drugega subjekta. Primeri takih deležev vključujejo lastništvo deležev v lastniškem kapitalu in druge oblike udeležbe, kot so zagotavljanje financiranja, likvidnostna podpora, izboljšave kreditne kakovosti, obveznosti in jamstva do drugega subjekta. MSRP 12 določa, da običajno razmerje med odjemalcem in dobaviteljem samo po sebi še ne pomeni nujno, da ima poročajoči subjekt delež v drugem subjektu.

V spodnji razpredelnici so opisane vrste strukturiranih subjektov, ki jih Sklad za spodbujanje naložb ne konsolidira, vendar ima v njih delež.

| Vrsta strukturiranega subjekta | Narava in namen | Delež Sklada za spodbujanje naložb |
| --- | --- | --- |
| Projektno financiranje – posojila za subjekte za posebne namene | Transakcije projektnega financiranja (operacije projektnega financiranja) so transakcije, pri katerih se Sklad pri servisiranju svojega dolga zanaša na posojilojemalca, katerega edini ali glavni vir prihodkov ustvarja eno samo ali omejeno število sredstev, financiranih iz takega dolga ali drugih obstoječih sredstev, ki so pogodbeno povezana s projektom. Operacije projektnega financiranja se pogosto financirajo prek subjektov za posebne namene. | Čisti izplačani zneski
  Prihodki od obresti |
| Operacije tveganega kapitala | Sklad za spodbujanje naložb financira sklade tveganega kapitala in investicijske sklade. Skladi tveganega kapitala in investicijski skladi združujejo in upravljajo denar vlagateljev za financiranje infrastrukturnih projektov ter deležev zasebnega kapitala v malih in srednjih podjetjih z velikim potencialom za rast. | Naložbe v enote/delnice, ki jih izda subjekt tveganega kapitala
  Dividende, prejete kot prihodek od dividend |

Vrsta strukturiranega subjekta

Narava in namen

Delež Sklada za spodbujanje naložb

Projektno financiranje – posojila za subjekte za posebne namene

Transakcije projektnega financiranja (operacije projektnega financiranja) so transakcije, pri katerih se Sklad pri servisiranju svojega dolga zanaša na posojilojemalca, katerega edini ali glavni vir prihodkov ustvarja eno samo ali omejeno število sredstev, financiranih iz takega dolga ali drugih obstoječih sredstev, ki so pogodbeno povezana s projektom. Operacije projektnega financiranja se pogosto financirajo prek subjektov za posebne namene.

Čisti izplačani zneski

Prihodki od obresti

Operacije tveganega kapitala

Sklad za spodbujanje naložb financira sklade tveganega kapitala in investicijske sklade. Skladi tveganega kapitala in investicijski skladi združujejo in upravljajo denar vlagateljev za financiranje infrastrukturnih projektov ter deležev zasebnega kapitala v malih in srednjih podjetjih z velikim potencialom za rast.

Naložbe v enote/delnice, ki jih izda subjekt tveganega kapitala

Dividende, prejete kot prihodek od dividend

V spodnji razpredelnici so prikazane knjigovodske vrednosti nekonsolidiranih strukturiranih subjektov, v katerih ima Sklad za spodbujanje naložb delež na datum poročanja, ter največja izpostavljenost Sklada izgubam v zvezi s temi subjekti. Največja izpostavljenost izgubam vključuje knjigovodske vrednosti in povezane neizplačane obveznosti.

| Vrsta strukturiranega subjekta | Opis | Knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2017 | Knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2016 | Največja izpostavljenost izgubam na dan 31. 12. 2017 | Največja izpostavljenost izgubam na dan 31. 12. 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Skladi tveganega kapitala | Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 420 104 | 437 788 | 737 661 | 672 222 |
| Skupaj | | 420 104 | 437 788 | 737 661 | 672 222 |

Vrsta strukturiranega subjekta

Opis

Knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2017

Knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2016

Največja izpostavljenost izgubam na dan 31. 12. 2017

Največja izpostavljenost izgubam na dan 31. 12. 2016

Skladi tveganega kapitala

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

420 104

437 788

737 661

672 222

Skupaj

Skupaj

420 104

420 104

437 788

437 788

737 661

737 661

672 222

672 222

23.   Program za financiranje z učinkom (v tisoč EUR)

Program za financiranje z učinkom (v tisoč EUR)

Junija 2013 je bil na skupnem ministrskem srečanju AKP-EU odobren nov finančni protokol za 11. Evropski razvojni sklad (ERS), ki zajema obdobje 2014–2020.

Skladu za spodbujanje naložb je bilo zagotovljenih dodatnih 500 milijonov EUR v tako imenovanem „programu za financiranje z učinkom“, ki Skladu omogoča podpiranje projektov, ki obetajo še posebej velik razvojni učinek, hkrati pa prinašajo večja tveganja, ki so značilna za takšne naložbe. Program bo prinesel nove možnosti za povečanje posojanja Sklada zasebnemu sektorju prek naložb v naslednjih instrumentih:

Lastniški skladi za socialni učinek, kjer so nosilci čedalje številnejši upravitelji zasebnih lastniških skladov, ki umeščajo reševanje socialnih ali okoljskih vprašanj v središče svoje naložbene strategije, a še vedno želijo dosegati vzdržnost tako na ravni sklada kot na ravni podjetij, ki vlagajo vanj.

Lastniški skladi za socialni učinek

Posojila finančnim posrednikom (npr. mikrofinančnim institucijam, lokalnim bankam in kreditnim zadrugam), ki poslujejo v državah AKP, v katerih EIB v skladu z obstoječimi smernicami o kreditnem tveganju ne more izvajati financiranja, zlasti ne v lokalni valuti, na primer zaradi visokih tveganj v zadevni državi, nestabilnosti valute ali pomanjkanja primerjave določanja cen. Glavni cilj takih posojil bo financiranje projektov z visokim razvojnim učinkom, zlasti na področju podpore mikro- in malim podjetjem ter kmetijstvu, ki običajno niso upravičeni do financiranja iz Sklada za spodbujanje naložb.

Posojila finančnim posrednikom

Instrumenti za lažjo porazdelitev tveganja, ki bodo v obliki jamstev za prvo izgubo („produkti za prvo izgubo“) in bodo olajšali posle s porazdelitvijo tveganja, ki jih EIB izvaja z lokalnimi finančnimi posredniki (večinoma poslovnimi bankami) v korist zapostavljenih MSP in malih projektov, ki izpolnjujejo merila za financiranje z učinkom, v primerih, ko je bila ugotovljena vrzel v zvezi z dostopom MSP/malih projektov do financiranja. Produkti za prvo izgubo bodo oblikovani kot posredna osebna jamstva v korist tranš s prednostnim jamstvom, ki jih financirajo EIB (iz Sklada za spodbujanje naložb) in druge mednarodne finančne institucije/razvojne finančne institucije, s čimer se ustvari znaten učinek vzvoda.

Instrumenti za lažjo porazdelitev tveganja

Neposredno financiranje z dolžniškimi ali lastniškimi instrumenti v projekte z zanesljivimi in izkušenimi nosilci ter velikimi razvojnimi učinki, ki pa bodo hkrati pomenili tudi večje pričakovanje izgub in težav pri povrnitvi naložbe (tveganje lastniškega kapitala z večjim pričakovanjem izgub, kot je običajno). EIB bo za ta instrument uporabila stroga merila za izbiro in upravičenost, saj ti projekti ne glede na svoj velik razvojni učinek ne bi mogli izpolniti sprejemljivih meril za financiranje (tj. nizko pričakovanje povrnitve naložbe ali izravnave izgub prek obrestnih mer/donosa iz lastniških instrumentov).

Neposredno financiranje

Program za financiranje z učinkom bo prav tako omogočil diverzifikacijo v nove sektorje, kot so zdravstvo in izobraževanje, kmetijstvo in prehranska varnost ter razvoj novih in inovativnih instrumentov za porazdelitev tveganja.

S finančnega in računovodskega vidika je program za financiranje z učinkom del portfelja Sklada za spodbujanje naložb in se o njem poroča v skupnih letnih računovodskih izkazih Sklada.

V naslednji razpredelnici so predstavljene knjigovodske vrednosti in dodeljeni, vendar še neizplačani zneski, po vrstah sredstev:

| Vrsta naložbe v okviru programa za financiranje z učinkom | Opis | Knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2017 | Knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2016 | Neizplačani znesek na dan 31. 12. 2017 | Neizplačani znesek na dan 31. 12. 2016 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Lastniški skladi za socialni učinek | Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 7 839 | 5 021 | 51 720 | 19 567 |
| Posojila finančnim posrednikom | Posojila in terjatve | 30 804 | 23 702 | 44 017 | 46 958 |
| Instrumenti za lažjo porazdelitev tveganja | Izdana jamstva | 296 | - 288 | 64 569 | 33 719 |
| Neposredno financiranje – lastniške udeležbe | Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva | 42 981 | 39 986 | 4 014 | 14 |
| Skupaj | | 81 920 | 68 421 | 164 320 | 100 258 |

Vrsta naložbe v okviru programa za financiranje z učinkom

Opis

Knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2017

Knjigovodska vrednost na dan 31. 12. 2016

Neizplačani znesek na dan 31. 12. 2017

Neizplačani znesek na dan 31. 12. 2016

Lastniški skladi za socialni učinek

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

7 839

5 021

51 720

19 567

Posojila finančnim posrednikom

Posojila in terjatve

30 804

23 702

44 017

46 958

Instrumenti za lažjo porazdelitev tveganja

Izdana jamstva

296

- 288

64 569

33 719

Neposredno financiranje – lastniške udeležbe

Za prodajo razpoložljiva finančna sredstva

42 981

39 986

4 014

14

Skupaj

Skupaj

81 920

81 920

68 421

68 421

164 320

164 320

100 258

100 258

24.   Dogodki po datumu bilance stanja

Dogodki po datumu bilance stanja

Po datumu bilance stanja ni bilo pomembnih dogodkov, ki bi lahko zahtevali razkritje ali popravke v računovodskih izkazih z dne 31. decembra 2017.

---

(1)  UL L 210, 6.8.2013, str. 1.

1

(2)  Ustanovitev premostitvenega sklada je bila prvič predlagana kot člen uredbe o izvajanju 11. ERS (COM(2013) 445). Vendar je Komisija kot drugo možnost predlagala ustanovitev premostitvenega sklada s posebnim sklepom Sveta (Predlog sklepa Sveta o prehodnih ukrepih za upravljanje ERS od 1. januarja 2014 do začetka veljavnosti 11. Evropskega razvojnega sklada (COM(2013) 663)).

2

(3)  Uredba Sveta (ES) št. 215/2008 z dne 18. februarja 2008 o finančni uredbi, ki se uporablja za 10. Evropski razvojni sklad (UL L 78, 19.3.2008, str. 1).

3

(4)  Uredba Sveta (EU) št. 567/2014 z dne 26. maja 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 215/2008 o finančni uredbi, ki se uporablja za 10. Evropski razvojni sklad za uporabo prehodnega obdobja med 10. Evropskim razvojnim skladom in 11. Evropskim razvojnim skladom do začetka veljavnosti Notranjega sporazuma za 11. Evropski razvojni sklad (UL L 157, 27.5.2014, str. 52).

4

(5)  Uredba Sveta (EU) 2015/323 z dne 2. marca 2015 o finančni uredbi, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad (UL L 58, 3.3.2015, str. 17).

5

(6)  Uredba Sveta (EU) 2015/322 z dne 2. marca 2015 o izvajanju 11. Evropskega razvojnega sklada (UL L 58, 3.3.2015, str. 1).

6

(7)  Uredba Sveta (EU) št. 567/2014 z dne 26. maja 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 215/2008 o finančni uredbi, ki se uporablja za 10. Evropski razvojni sklad za uporabo prehodnega obdobja med 10. Evropskim razvojnim skladom in 11. Evropskim razvojnim skladom do začetka veljavnosti Notranjega sporazuma za 11. Evropski razvojni sklad (UL L 157, 27.5.2014, člen 43).

7

(1)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov se lahko zdi, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo.

1

(8)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov se lahko zdi, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo.

8

(*1)  Povezane račune bi bilo treba odšteti od skupnih sredstev, obveznosti in čistih sredstev, da bi se uskladili s seštevki v bilanci stanja ERS.

*1

(9)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov se lahko zdi, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo.

9

(10)  V skladu s členom 59 finančne uredbe, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad, je zakladnica prikazana v bilanci stanja 11. ERS.

10

(11)  V skladu s členom 59 finančne uredbe, ki se uporablja za 11. Evropski razvojni sklad, je zakladnica prikazana v bilanci stanja 11. ERS. Različni bančni računi so opisani v poglavju 5 (Obvladovanje finančnih tveganj).

11

(12)  UL L 173, 6.7.2017, str. 15.

12

(13)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov se lahko zdi, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo.

13

(14)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov se lahko zdi, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo.

14

(15)  Zaradi zaokroževanja na milijon eurov se lahko zdi, da se vsote nekaterih finančnih podatkov v spodnjih razpredelnicah ne izidejo.

15

(2)  Vsa zmanjšanja pomenijo sproščene obveznosti, prerazporejene v rezervo 10. ERS za uspešnost, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji.

2

(3)  Vsa zmanjšanja pomenijo sproščene obveznosti, prerazporejene v rezervo 10. ERS za uspešnost, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji.

3

(4)  Na podlagi Sklepa Sveta 2010/406/EU je bil iz rezerve 10. ERS za uspešnost, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, Sudanu dodeljen znesek 150 milijonov EUR (147 milijonov EUR za posebno dodelitev za Sudan in 3 milijoni EUR za stroške izvrševanja).

4

(5)  Na podlagi Sklepa Sveta 2011/315/EU je bil iz rezerve 10. ERS za uspešnost, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, Sudanu dodeljen znesek 200 milijonov EUR (194 milijonov EUR za posebno dodelitev za Južni Sudan in 6 milijonov EUR za stroške izvrševanja).

5

(6)  Prerazporeditev 377 milijonov EUR sproščenih obveznosti v rezervo za uspešnost, ki se lahko uporabi samo pod posebnimi pogoji, iz projektov 9. ERS in prejšnjih ERS, zmanjšano za prerazporeditev 200 milijonov EUR iz rezerve za Južni Sudan (v 9. ERS). V letu dni do tega datuma je bilo ustvarjenih skupno za 807 milijonov EUR rezerve AKP, ki se lahko uporabi pod posebnimi pogoji, od tega je bilo uporabljenih 350 milijonov EUR (150 milijonov EUR za Sudan, 200 milijonov EUR za Južni Sudan, oboje prerazporejeno v 9. ERS).

6

(7)  Prerazporeditve v rezerve / iz rezerv 10. ERS.

7

(8)  Pri sofinanciranju so v razpredelnici navedene samo odobritve za prevzem obveznosti.

8

(16)  Sklep Sveta 2013/759/EU (3) določa prehodne ukrepe za upravljanje ERS (premostitveni sklad), da se zagotovijo razpoložljiva sredstev za sodelovanje z afriškimi, karibskimi in pacifiškimi (AKP) državami ter čezmorskimi državami in ozemlji (ČDO) ter odhodke za podporo od 1. januarja 2014 do začetka veljavnosti Notranjega sporazuma za 11. ERS.

16

(9)  % odobritev

9

(17)  Zmanjšanja so pojasnjena z odplačili glavnice med letom v zvezi s posli, ki se že štejejo za restrukturirane na dan 31. decembra 2017, in s prenehanjem restrukturiranih ukrepov med letom.

17

(*2)  Glej oddelek 3.4.2.2.2 za pojasnila o sintetičnem zavarovanju.

*2

(*3)  Glej oddelek 3.4.2.2.2 za pojasnila o sintetičnem zavarovanju.

*3

(*4)  Vključno s pogodbami o zastopstvu.

*4

(*5)  Vključno s pogodbami o zastopstvu.

*5

(*6)  Svet je 26. oktobra 2017 določil znesek finančnih prispevkov, ki jih mora vsaka država članica plačati do. Na dan 31. decembra 2017 ni bilo plačanih 150 000 000 EUR.

*6

---

| 28.9.2018 | SL | Uradni list Evropske unije | C 350/149 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2018

SL

Uradni list Evropske unije

C 350/149

---

Izjava o zanesljivosti, ki jo Sodišče daje Evropskemu parlamentu in Svetu za 8., 9., 10. in 11. evropski razvojni sklad – poročilo neodvisnega revizorja

(2018/C 350/02)

Mnenje

| I. | Sodišče je revidiralo:






  (a) | zaključni račun 8., 9., 10. in 11. ERS, ki ga sestavljajo bilanca stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz denarnih tokov, izkaz sprememb čistih sredstev in poročilo o finančnem izvajanju za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, ki ga je Komisija potrdila 27. junija 2018, ter |
| --- | --- | --- |

I.

(a)

zaključni račun 8., 9., 10. in 11. ERS, ki ga sestavljajo bilanca stanja, izkaz poslovnega izida, izkaz denarnih tokov, izkaz sprememb čistih sredstev in poročilo o finančnem izvajanju za proračunsko leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, ki ga je Komisija potrdila 27. junija 2018, ter

| (b) | zakonitost in pravilnost transakcij, ki so povezane z zaključnim računom in za katerih finančno poslovodenje je odgovorna Komisija (1), |
| --- | --- |

(b)

zakonitost in pravilnost transakcij, ki so povezane z zaključnim računom in za katerih finančno poslovodenje je odgovorna Komisija (1),

kot zahtevata člen 287 Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) in člen 49 finančne uredbe, ki se uporablja za 11. ERS in velja tudi za prejšnje ERS.

Zanesljivost zaključnega računa

| Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa









  II. | Po mnenju Sodišča zaključni račun 8., 9., 10. in 11. ERS za leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, v vseh pomembnih pogledih pošteno predstavlja njihov finančni položaj na dan 31. decembra 2017, njihov poslovni izid, denarne tokove in spremembe njihovih čistih sredstev za tedaj končano leto v skladu s finančno uredbo za ERS in računovodskimi pravili, ki temeljijo na mednarodno sprejetih računovodskih standardih za javni sektor. |
| --- | --- |

Mnenje o zanesljivosti zaključnega računa

II.

Zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom

Prihodki

| Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom









  III. | Sodišče meni, da so prihodki, povezani z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, v vseh pomembnih pogledih zakoniti in pravilni. |
| --- | --- |

Mnenje o zakonitosti in pravilnosti prihodkov, povezanih z zaključnim računom

III.

Plačila

| Negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom









  IV. | Zaradi pomembnosti zadev, opisanih v odstavku o osnovi za negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom, so po mnenju Sodišča na plačila, povezana z zaključnim računom za leto, ki se je končalo 31. decembra 2017, pomembno vplivale napake. |
| --- | --- |

Negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom

IV.

Osnova za mnenje

| V. | Sodišče je revizijo izvedlo v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja (ISA) in etičnim kodeksom MZRS ter mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije INTOSAI (ISSAI). Odgovornosti Sodišča na podlagi teh standardov so natančneje opisane v delu tega poročila z naslovom Revizorjeva odgovornost. Sodišče je neodvisni revizor v skladu z etičnim kodeksom za poklicne računovodje, ki ga je izdal Odbor za mednarodne etične standarde za računovodje (IESBA), poleg tega pa je izpolnilo tudi druge svoje etične odgovornosti skladno s temi standardi in zahtevami ter kodeksom IESBA. Sodišče meni, da so pridobljeni revizijski dokazi zadostna in ustrezna podlaga za njegovo mnenje. |
| --- | --- |

V.

Osnova za negativno mnenje o zakonitosti in pravilnosti plačil, povezanih z zaključnim računom

| VI. | Odhodki, evidentirani leta 2017 v okviru 8. 9., 10. in 11. ERS, so vsebovali pomembne napake. Po oceni Sodišča znaša stopnja napake za odhodke, povezane z zaključnim računom, 4,5 %. |
| --- | --- |

VI.

Ključne revizijske zadeve

| VII. | Ključne revizijske zadeve so tiste, ki so bile po strokovni presoji Sodišča najbolj bistvene za njegovo revizijo računovodskih izkazov za tekoče obdobje. Sodišče jih je obravnavalo pri svoji reviziji računovodskih izkazov kot celote in oblikovanju mnenja o teh izkazih, vendar o teh zadevah ne zagotovi ločenega mnenja. |
| --- | --- |

VII.

Vnaprej vračunani odhodki

| VIII. | Sodišče je ocenilo vnaprej vračunane stroške, predstavljene v zaključnem računu (glej pojasnilo 2.8), pri katerih so se v veliki meri uporabljale ocene. Komisija je konec leta 2017 ocenila, da so upravičeni stroški, ki so nastali, vendar upravičenci o njih še niso poročali, znašali 4 653 milijone EUR (konec leta 2016: 3 903 milijonov EUR). |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Sodišče je preučilo izračun teh ocen vnaprej vračunanih stroškov in pregledalo vzorec 36 posameznih naročil, da bi obravnavalo tveganje napačne navedbe vnaprej vračunanih stroškov. Na podlagi svojega dela je ugotovilo, da so bili vnaprej vračunani stroški, potrjeni v končnem zaključnem računu, pravilni. |
| --- | --- |

IX.

Morebitni učinek izstopa Združenega kraljestva iz Evropske unije na zaključni račun ERS za leto 2017

| X. | Združeno kraljestvo je 29. marca 2017 uradno obvestilo Evropski svet, da namerava izstopiti iz Evropske unije. Komisija je 19. marca 2018 objavila osnutek sporazuma o izstopu, v katerem je opisan napredek pri pogajanjih z Združenim kraljestvom. V njem je tudi navedeno, da bo Združeno kraljestvo sodelovalo v ERS do zaključka 11. ERS in vseh prejšnjih ERS, ki še niso bili zaključeni, ter da bodo zanj veljale enake obveznosti, kot veljajo za države članice na podlagi notranjega sporazuma, s katerim je bil vzpostavljen 11. ERS, pa tudi obveznosti, ki izhajajo iz prejšnjih ERS do njihovega zaključka. |
| --- | --- |

X.

| XI. | Poleg tega je v osnutku sporazuma o izstopu navedeno, da se v primerih, kadar zneski, ki se nanašajo na projekte v okviru 10. ERS ali prejšnjih ERS, na dan začetka veljavnosti navedenega sporazuma še niso bili dodeljeni ali so bili sproščeni, delež teh zneskov, ki pripada Združenemu kraljestvu, ne bo ponovno porabil. Isto velja za delež sredstev Združenega kraljestva, ki v okviru 11. ERS ne bodo dodeljena ali bodo sproščena po 31. decembru 2020. Pogajanja o izstopu Združenega kraljestva iz Evropske unije še potekajo, zato končno besedilo sporazuma še ni potrjeno. |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Na podlagi navedenega Sodišče ugotavlja, da zaključni račun na dan 31. decembra 2017 pravilno prikazuje trenutne razmere, odvisne od izida procesa izstopa. |
| --- | --- |

XII.

Odgovornost poslovodstva

| XIII. | V skladu s členi 310 do 325 PDEU in finančno uredbo za 11. ERS je poslovodstvo odgovorno za pripravo in predstavitev zaključnega računa ERS na podlagi mednarodno sprejetih računovodskih standardov za javni sektor ter za zakonitost in pravilnost z izkazi povezanih transakcij. Ta odgovornost vključuje zasnovo, izvajanje in vzdrževanje notranjih kontrol, ki se uporabljajo za pripravo in predstavitev računovodskih izkazov brez pomembno napačne navedbe zaradi goljufije ali napake. Končno odgovornost za zakonitost in pravilnost transakcij, povezanih z zaključnim računom, ima Komisija. |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | Pri pripravi zaključnega računa ERS je Komisija odgovorna za oceno zmožnosti ERS, da nadaljuje poslovanje, razkritje vseh ustreznih zadev, ter uporabo računovodstva na osnovi predpostavke o zmožnosti nadaljnjega poslovanja, razen če namerava subjekt likvidirati ali zaustaviti poslovanje ali če nima druge možnosti, kot da napravi eno ali drugo. |
| --- | --- |

XIV.

| XV. | Komisija je odgovorna za nadzor nad procesom računovodskega poročanja ERS. |
| --- | --- |

XV.

Revizorjeva odgovornost za revizijo zaključnega računa ERS in z njim povezanih transakcij

| XVI. | Cilj Sodišča je pridobiti sprejemljivo zagotovilo o tem, ali je zaključni račun ERS brez pomembno napačne navedbe in ali so transakcije, povezane z zaključnim računom, zakonite in pravilne, ter na podlagi svoje revizije Evropskemu parlamentu in Svetu zagotoviti izjavo o zanesljivosti zaključnega računa ter o zakonitosti in pravilnosti z njim povezanih transakcij. Sprejemljivo zagotovilo je visoka raven zagotovila, vendar ni nujno, da se z revizijo nujno odkrijejo vsi primeri pomembno napačnih navedb ali neskladij, ki lahko obstajajo. Do napačne navedbe ali neskladja lahko pride zaradi goljufije ali napake, za pomembne pa štejejo, če se lahko utemeljeno pričakuje, da bodo ločeno ali skupaj vplivale na ekonomske odločitve, ki bi jih uporabniki sprejeli na podlagi tega zaključnega računa ERS. |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | Kot del revizije v skladu z mednarodnimi standardi revidiranja (ISA) in mednarodnimi standardi za vrhovne revizijske institucije (ISSAI) skozi celotno revizijo Sodišče uporablja strokovno presojo in ohranja strokovno skrbnost. Poleg tega:






  — | ugotavlja in ocenjuje tveganja pomembno napačnih navedb v zaključnem računu ERS in pomembnih neskladij z njim povezanih transakcij z zahtevami pravnega okvira za ERS, ki so posledica goljufije ali napake. Revizijske postopke oblikuje in izvaja na podlagi teh tveganj ter pridobiva revizijske dokaze, ki so zadostna in ustrezna podlaga za njegovo mnenje. Primere pomembno napačnih navedb ali neskladij, ki so posledica goljufij, je težje odkriti kot tiste, ki so posledica napake, saj goljufije lahko vključujejo dogovarjanje, ponarejanje, načrtne opustitve, zavajajoče razlage ali pa izogibanje notranjim kontrolam. Zato obstaja večje tveganje, da se ti primeri ne odkrijejo, |
| --- | --- | --- |

XVII.

—

ugotavlja in ocenjuje tveganja pomembno napačnih navedb v zaključnem računu ERS in pomembnih neskladij z njim povezanih transakcij z zahtevami pravnega okvira za ERS, ki so posledica goljufije ali napake. Revizijske postopke oblikuje in izvaja na podlagi teh tveganj ter pridobiva revizijske dokaze, ki so zadostna in ustrezna podlaga za njegovo mnenje. Primere pomembno napačnih navedb ali neskladij, ki so posledica goljufij, je težje odkriti kot tiste, ki so posledica napake, saj goljufije lahko vključujejo dogovarjanje, ponarejanje, načrtne opustitve, zavajajoče razlage ali pa izogibanje notranjim kontrolam. Zato obstaja večje tveganje, da se ti primeri ne odkrijejo,

| — | skuša spoznati notranje kontrole, relevantne za revizijo, da se pripravijo ustrezni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranjih kontrol, |
| --- | --- |

—

skuša spoznati notranje kontrole, relevantne za revizijo, da se pripravijo ustrezni revizijski postopki, vendar ne za izrekanje mnenja o uspešnosti notranjih kontrol,

| — | vrednoti ustreznost uporabljenih računovodskih usmeritev in utemeljenost računovodskih ocen in z njimi povezanih razkritij poslovodstva, |
| --- | --- |

—

vrednoti ustreznost uporabljenih računovodskih usmeritev in utemeljenost računovodskih ocen in z njimi povezanih razkritij poslovodstva,

| — | sprejema zaključke o ustreznosti tega, da je poslovodstvo uporabilo računovodstvo na osnovi predpostavke o zmožnosti nadaljnjega poslovanja, ter glede na pridobljene revizijske dokaze tudi o tem, ali obstaja pomembna negotovost zaradi dogodkov ali razmer, ki bi lahko posledično pomenili precejšen dvom o zmožnosti ERS, da nadaljuje poslovanje. Če ugotovi, da ta pomembna negotovost obstaja, mora v svojih poročilih opozoriti na s tem povezana razkritja v konsolidiranem zaključnem računu ali pa, če so ta razkritja neprimerna, spremeniti svoje mnenje. Zaključki Sodišča temeljijo na revizijskih dokazih, pridobljenih do datuma poročila. Toda zaradi dogodkov ali razmer po tem datumu lahko subjekt preneha nadaljnje poslovanje, |
| --- | --- |

—

sprejema zaključke o ustreznosti tega, da je poslovodstvo uporabilo računovodstvo na osnovi predpostavke o zmožnosti nadaljnjega poslovanja, ter glede na pridobljene revizijske dokaze tudi o tem, ali obstaja pomembna negotovost zaradi dogodkov ali razmer, ki bi lahko posledično pomenili precejšen dvom o zmožnosti ERS, da nadaljuje poslovanje. Če ugotovi, da ta pomembna negotovost obstaja, mora v svojih poročilih opozoriti na s tem povezana razkritja v konsolidiranem zaključnem računu ali pa, če so ta razkritja neprimerna, spremeniti svoje mnenje. Zaključki Sodišča temeljijo na revizijskih dokazih, pridobljenih do datuma poročila. Toda zaradi dogodkov ali razmer po tem datumu lahko subjekt preneha nadaljnje poslovanje,

| — | vrednoti celotno predstavitev, strukturo in vsebino zaključnega računa, vključno z vsemi razkritji, ter to, ali zaključni račun pošteno predstavlja z njim povezane transakcije in dogodke. |
| --- | --- |

—

vrednoti celotno predstavitev, strukturo in vsebino zaključnega računa, vključno z vsemi razkritji, ter to, ali zaključni račun pošteno predstavlja z njim povezane transakcije in dogodke.

| XVIII. | Sodišče komunicira s poslovodstvom, med drugim glede načrtovanega obsega in časovnega razporeda revizij ter pomembnih revizijskih ugotovitev, vključno z ugotovitvami o morebitnih pomembnih pomanjkljivostih notranjih kontrol. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | Pri prihodkih preuči vse prispevke držav članic in vzorec drugih vrst transakcij v zvezi s prihodki. |
| --- | --- |

XIX.

| XX. | Pri odhodkih preuči plačilne transakcije ob nastanku, evidentiranju in sprejetju odhodkov. Ta preučitev zajema vse kategorije plačil (vključno z nakupom sredstev) razen predujmov ob njihovem nastanku. Predplačila so preučena, ko prejemnik sredstev zagotovi dokaze o njihovi pravilni porabi in institucija ali organ te dokaze sprejme z obračunom predplačila v istem letu ali pozneje. |
| --- | --- |

XX.

| XXI. | Med zadevami, o katerih se razpravlja s Komisijo, Sodišče določi tiste, ki so bile najpomembnejše pri reviziji zaključnega računa ERS in so zato ključne revizijske zadeve za tekoče obdobje. Te zadeve opiše v poročilu, razen če zakoni ali predpisi prepovedujejo javno razkritje ali, v izredno redkih okoliščinah, če Sodišče ugotovi, da se o zadevi v poročilu ne bi smelo poročati, ker bi bilo smiselno pričakovati, da bodo neugodne posledice tega večje od kakršne koli koristi javnega interesa. |
| --- | --- |

XXI.

12. julij 2018

Klaus-Heiner LEHNE

Predsednik

Evropsko računsko sodišče

12, rue Alcide De Gasperi, Luxembourg, LUKSEMBURG

---

(1)  V skladu s členi 43, 48–50 in 58 finančne uredbe, ki se uporablja za 11. ERS, se ta izjava o zanesljivosti ne nanaša na vire ERS, ki jih upravlja EIB.

1

---