# Jurnalul Oficial C 367/10 o

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 367 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6110 octombrie 2018 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 367

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6110 octombrie 2018

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | AVIZE |
| | Comitetul Economic şi Social European |
| | A 536-a sesiune plenară a CESE, 11.7.2018-12.7.2018 |
| 2018/C 367/01 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Efectele unei noi structuri de aprovizionare cu energie, fără emisii de dioxid de carbon, descentralizată și digitalizată, asupra ocupării forței de muncă și a economiilor regionale (aviz din proprie inițiativă) | 1 |
| 2018/C 367/02 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Rolul transporturilor în realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă și implicațiile asupra procesului de elaborare a politicilor UE (aviz din proprie inițiativă) | 9 |
| 2018/C 367/03 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Concepte ale UE pentru gestionarea tranziției într-un mediu de lucru digitalizat – o contribuție importantă la o carte albă a UE privind viitorul muncii (aviz exploratoriu la solicitarea Președinției austriece) | 15 |
| 2018/C 367/04 | Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Situația femeilor cu handicap[aviz exploratoriu la solicitarea Parlamentului European] | 20 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comitetul Economic şi Social European

A 536-a sesiune plenară a CESE, 11.7.2018-12.7.2018

2018/C 367/01

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Efectele unei noi structuri de aprovizionare cu energie, fără emisii de dioxid de carbon, descentralizată și digitalizată, asupra ocupării forței de muncă și a economiilor regionale (aviz din proprie inițiativă)

1

2018/C 367/02

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Rolul transporturilor în realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă și implicațiile asupra procesului de elaborare a politicilor UE (aviz din proprie inițiativă)

9

2018/C 367/03

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Concepte ale UE pentru gestionarea tranziției într-un mediu de lucru digitalizat – o contribuție importantă la o carte albă a UE privind viitorul muncii (aviz exploratoriu la solicitarea Președinției austriece)

15

2018/C 367/04

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema Situația femeilor cu handicap[aviz exploratoriu la solicitarea Parlamentului European]

[aviz exploratoriu la solicitarea Parlamentului European]

20

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN |
| | A 536-a sesiune plenară a CESE, 11.7.2018-12.7.2018 |
| 2018/C 367/05 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 924/2009 în ceea ce privește anumite comisioane pentru plățile transfrontaliere efectuate în interiorul Uniunii și comisioanele de conversie monetară [COM(2018) 163 final – 2018/0076 (COD)] | 28 |
| 2018/C 367/06 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 168/2013 în ceea ce privește aplicarea etapei Euro 5 pentru omologarea de tip a vehiculelor cu două sau trei roți și a cvadriciclurilor [COM(2018) 137 final – 2018/0065 (COD)] | 32 |
| 2018/C 367/07 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind comercializarea și utilizarea precursorilor de explozivi, de modificare a anexei XVII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 98/2013 privind comercializarea și utilizarea precursorilor de explozivi [COM(2018) 209 final – 2018/0103 (COD)] | 35 |
| 2018/C 367/08 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 952/2013 de stabilire a Codului vamal al Uniunii [COM(2018) 259 final – 2018/0123 (COD)] | 39 |
| 2018/C 367/09 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 în ceea ce privește acoperirea minimă a pierderilor pentru expunerile neperformante [COM(2018) 134 final – 2018/0060 (COD)]; propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind administratorii de credite, cumpărătorii de credite și recuperarea garanțiilor reale [COM(2018) 135 final – 2018/0063 (COD)] | 43 |
| 2018/C 367/10 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind legea aplicabilă efectelor patrimoniale ale tranzacțiilor cu titluri de valoare [COM(2018) 89 final] – Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivei 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește distribuția transfrontalieră a fondurilor de plasament colectiv [COM(2018) 92 final – 2018/0041 (COD)] – Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind legea aplicabilă efectelor față de terți ale cesiunilor de creanțe [COM(2018) 96 final – 2018/0044 (COD)] – Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind facilitarea distribuției transfrontaliere a fondurilor de plasament colectiv și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 345/2013 și (UE) nr. 346/2013 [COM(2018) 110 final – 2018/0045 (COD)] | 50 |
| 2018/C 367/11 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 în ceea ce privește expunerile sub formă de obligațiuni garantate [COM(2018) 93 final – 2018/0042 (COD)]; propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind emiterea de obligațiuni garantate și supravegherea publică a obligațiunilor garantate și de modificare a Directivei 2009/65/CE și a Directivei 2014/59/UE [COM(2018) 94 final – 2018/0043 (COD)] | 56 |
| 2018/C 367/12 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor — Planul de acțiune privind FinTech: pentru un sector financiar european mai competitiv și mai inovator [COM(2018) 109 final] | 61 |
| 2018/C 367/13 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2014/65/UE privind piețele instrumentelor financiare [COM(2018) 99 final – 2018/0047 (COD)] și Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind furnizorii europeni de servicii de finanțare participativă (ECSP) pentru întreprinderi [COM(2018) 113 final – 2018/0048 (COD)] | 65 |
| 2018/C 367/14 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Consiliului de stabilire a normelor de impozitare a societăților în cazul unei prezențe digitale substanțiale [COM(2018) 147 final – 2018/0072 (CNS)]; propunerea de directivă a Consiliului privind un sistem comun de impozitare a serviciilor digitale pentru veniturile rezultate din furnizarea anumitor servicii digitale [COM(2018) 148 final – 2018/0073 (CNS)] | 73 |
| 2018/C 367/15 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind consolidarea securității cărților de identitate ale cetățenilor Uniunii și a documentelor de ședere eliberate cetățenilor Uniunii și membrilor de familie ai acestora care își exercită dreptul la liberă circulație [COM(2018) 212 final – 2018/0104 (COD)] | 78 |
| 2018/C 367/16 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a normelor de facilitare a utilizării de informații financiare și de alt tip în scopul prevenirii, depistării, investigării sau urmăririi penale a anumitor infracțiuni și de abrogare a Deciziei 2000/642/JAI a Consiliului [COM(2018) 213 final – 2018/0105 (COD)] | 84 |
| 2018/C 367/17 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind ordinele europene de divulgare și de păstrare a probelor electronice în materie penală [COM(2018) 225 final – 2018/0108 (COD)]; propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unor norme armonizate privind desemnarea reprezentanților legali în scopul obținerii de probe în cadrul procedurilor penale [COM(2018) 226 final – 2018/0107 (COD)] | 88 |
| 2018/C 367/18 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind poluanții organici persistenți (reformare) [COM(2018) 144 final – 2018/0070 (COD)] | 93 |
| 2018/C 367/19 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind un cadru de monitorizare pentru economia circulară [COM(2018) 29 final] | 97 |
| 2018/C 367/20 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui plan multianual pentru activitățile de pescuit care exploatează stocuri demersale în vestul Mării Mediterane [COM(2018) 115 final – 2018/0050 (COD)] | 103 |
| 2018/C 367/21 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind calitatea apei destinate consumului uman (reformare) [COM(2017) 753 final – 2017/0332 (COD)] | 107 |
| 2018/C 367/22 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind punerea în aplicare și funcționarea numelui de domeniu de prim nivel .eu și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 733/2002 și a Regulamentului (CE) nr. 874/2004 al Comisiei [COM(2018) 231 final – 2018/0110 (COD)] | 112 |
| 2018/C 367/23 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivelor 2006/112/CE și 2008/118/CE în ceea ce privește includerea comunei italiene Campione d’Italia și a apelor italiene ale lacului Lugano în teritoriul vamal al Uniunii și în domeniul de aplicare teritorială al Directivei 2008/118/CE [COM(2018) 261 final – 2018/0124 (CNS)] | 117 |
| 2018/C 367/24 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată în ceea ce privește perioada de aplicare a mecanismului opțional de taxare inversă în legătură cu livrările de anumite bunuri și servicii care prezintă risc de fraudă și a mecanismului de reacție rapidă împotriva fraudei în domeniul TVA [COM(2018) 298 final – 2018/0150(CNS)] | 118 |
| 2018/C 367/25 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 110/2008 în ceea ce privește cantitățile nominale pentru introducerea pe piața Uniunii a shochu distilat o singură dată, produs în alambic și îmbuteliat în Japonia [COM(2018) 199 final – 2018/0097 COD] | 119 |
| 2018/C 367/26 | Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei 2003/17/CE a Consiliului în ceea ce privește echivalența inspecțiilor în câmp efectuate în Brazilia la culturile producătoare de semințe de plante furajere și la culturile producătoare de semințe de cereale și echivalența semințelor de plante furajere și a semințelor de cereale produse în Brazilia, precum și în ceea ce privește echivalența inspecțiilor în câmp efectuate în Moldova la culturile producătoare de semințe de cereale, la culturile producătoare de semințe de legume și la culturile producătoare de semințe de plante oleaginoase și textile și echivalența semințelor de cereale, a semințelor de legume și a semințelor de plante oleaginoase și textile produse în Moldova [COM(2017) 643 final – 2017/0297 (COD)] | 120 |

III   Acte pregătitoare

COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN

A 536-a sesiune plenară a CESE, 11.7.2018-12.7.2018

2018/C 367/05

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 924/2009 în ceea ce privește anumite comisioane pentru plățile transfrontaliere efectuate în interiorul Uniunii și comisioanele de conversie monetară [COM(2018) 163 final – 2018/0076 (COD)]

[COM(2018) 163 final – 2018/0076 (COD)]

28

2018/C 367/06

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 168/2013 în ceea ce privește aplicarea etapei Euro 5 pentru omologarea de tip a vehiculelor cu două sau trei roți și a cvadriciclurilor [COM(2018) 137 final – 2018/0065 (COD)]

[COM(2018) 137 final – 2018/0065 (COD)]

32

2018/C 367/07

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind comercializarea și utilizarea precursorilor de explozivi, de modificare a anexei XVII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 98/2013 privind comercializarea și utilizarea precursorilor de explozivi [COM(2018) 209 final – 2018/0103 (COD)]

[COM(2018) 209 final – 2018/0103 (COD)]

35

2018/C 367/08

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 952/2013 de stabilire a Codului vamal al Uniunii [COM(2018) 259 final – 2018/0123 (COD)]

[COM(2018) 259 final – 2018/0123 (COD)]

39

2018/C 367/09

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 în ceea ce privește acoperirea minimă a pierderilor pentru expunerile neperformante [COM(2018) 134 final – 2018/0060 (COD)]; propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind administratorii de credite, cumpărătorii de credite și recuperarea garanțiilor reale [COM(2018) 135 final – 2018/0063 (COD)]

[COM(2018) 134 final – 2018/0060 (COD)]

[COM(2018) 135 final – 2018/0063 (COD)]

43

2018/C 367/10

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind legea aplicabilă efectelor patrimoniale ale tranzacțiilor cu titluri de valoare [COM(2018) 89 final] – Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivei 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește distribuția transfrontalieră a fondurilor de plasament colectiv [COM(2018) 92 final – 2018/0041 (COD)] – Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind legea aplicabilă efectelor față de terți ale cesiunilor de creanțe [COM(2018) 96 final – 2018/0044 (COD)] – Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind facilitarea distribuției transfrontaliere a fondurilor de plasament colectiv și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 345/2013 și (UE) nr. 346/2013 [COM(2018) 110 final – 2018/0045 (COD)]

[COM(2018) 89 final]

[COM(2018) 92 final – 2018/0041 (COD)]

[COM(2018) 96 final – 2018/0044 (COD)]

[COM(2018) 110 final – 2018/0045 (COD)]

50

2018/C 367/11

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 în ceea ce privește expunerile sub formă de obligațiuni garantate [COM(2018) 93 final – 2018/0042 (COD)]; propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind emiterea de obligațiuni garantate și supravegherea publică a obligațiunilor garantate și de modificare a Directivei 2009/65/CE și a Directivei 2014/59/UE [COM(2018) 94 final – 2018/0043 (COD)]

[COM(2018) 93 final – 2018/0042 (COD)]

[COM(2018) 94 final – 2018/0043 (COD)]

56

2018/C 367/12

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor — Planul de acțiune privind FinTech: pentru un sector financiar european mai competitiv și mai inovator [COM(2018) 109 final]

[COM(2018) 109 final]

61

2018/C 367/13

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2014/65/UE privind piețele instrumentelor financiare [COM(2018) 99 final – 2018/0047 (COD)] și Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind furnizorii europeni de servicii de finanțare participativă (ECSP) pentru întreprinderi [COM(2018) 113 final – 2018/0048 (COD)]

[COM(2018) 99 final – 2018/0047 (COD)]

[COM(2018) 113 final – 2018/0048 (COD)]

65

2018/C 367/14

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Consiliului de stabilire a normelor de impozitare a societăților în cazul unei prezențe digitale substanțiale [COM(2018) 147 final – 2018/0072 (CNS)]; propunerea de directivă a Consiliului privind un sistem comun de impozitare a serviciilor digitale pentru veniturile rezultate din furnizarea anumitor servicii digitale [COM(2018) 148 final – 2018/0073 (CNS)]

[COM(2018) 147 final – 2018/0072 (CNS)]

[COM(2018) 148 final – 2018/0073 (CNS)]

73

2018/C 367/15

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind consolidarea securității cărților de identitate ale cetățenilor Uniunii și a documentelor de ședere eliberate cetățenilor Uniunii și membrilor de familie ai acestora care își exercită dreptul la liberă circulație [COM(2018) 212 final – 2018/0104 (COD)]

[COM(2018) 212 final – 2018/0104 (COD)]

78

2018/C 367/16

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a normelor de facilitare a utilizării de informații financiare și de alt tip în scopul prevenirii, depistării, investigării sau urmăririi penale a anumitor infracțiuni și de abrogare a Deciziei 2000/642/JAI a Consiliului [COM(2018) 213 final – 2018/0105 (COD)]

[COM(2018) 213 final – 2018/0105 (COD)]

84

2018/C 367/17

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind ordinele europene de divulgare și de păstrare a probelor electronice în materie penală [COM(2018) 225 final – 2018/0108 (COD)]; propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unor norme armonizate privind desemnarea reprezentanților legali în scopul obținerii de probe în cadrul procedurilor penale [COM(2018) 226 final – 2018/0107 (COD)]

[COM(2018) 225 final – 2018/0108 (COD)]

[COM(2018) 226 final – 2018/0107 (COD)]

88

2018/C 367/18

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind poluanții organici persistenți (reformare) [COM(2018) 144 final – 2018/0070 (COD)]

[COM(2018) 144 final – 2018/0070 (COD)]

93

2018/C 367/19

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind un cadru de monitorizare pentru economia circulară [COM(2018) 29 final]

[COM(2018) 29 final]

97

2018/C 367/20

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui plan multianual pentru activitățile de pescuit care exploatează stocuri demersale în vestul Mării Mediterane [COM(2018) 115 final – 2018/0050 (COD)]

[COM(2018) 115 final – 2018/0050 (COD)]

103

2018/C 367/21

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind calitatea apei destinate consumului uman (reformare) [COM(2017) 753 final – 2017/0332 (COD)]

[COM(2017) 753 final – 2017/0332 (COD)]

107

2018/C 367/22

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind punerea în aplicare și funcționarea numelui de domeniu de prim nivel .eu și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 733/2002 și a Regulamentului (CE) nr. 874/2004 al Comisiei [COM(2018) 231 final – 2018/0110 (COD)]

[COM(2018) 231 final – 2018/0110 (COD)]

112

2018/C 367/23

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivelor 2006/112/CE și 2008/118/CE în ceea ce privește includerea comunei italiene Campione d’Italia și a apelor italiene ale lacului Lugano în teritoriul vamal al Uniunii și în domeniul de aplicare teritorială al Directivei 2008/118/CE [COM(2018) 261 final – 2018/0124 (CNS)]

[COM(2018) 261 final – 2018/0124 (CNS)]

117

2018/C 367/24

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată în ceea ce privește perioada de aplicare a mecanismului opțional de taxare inversă în legătură cu livrările de anumite bunuri și servicii care prezintă risc de fraudă și a mecanismului de reacție rapidă împotriva fraudei în domeniul TVA [COM(2018) 298 final – 2018/0150(CNS)]

[COM(2018) 298 final – 2018/0150(CNS)]

118

2018/C 367/25

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 110/2008 în ceea ce privește cantitățile nominale pentru introducerea pe piața Uniunii a shochu distilat o singură dată, produs în alambic și îmbuteliat în Japonia [COM(2018) 199 final – 2018/0097 COD]

[COM(2018) 199 final – 2018/0097 COD]

119

2018/C 367/26

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei 2003/17/CE a Consiliului în ceea ce privește echivalența inspecțiilor în câmp efectuate în Brazilia la culturile producătoare de semințe de plante furajere și la culturile producătoare de semințe de cereale și echivalența semințelor de plante furajere și a semințelor de cereale produse în Brazilia, precum și în ceea ce privește echivalența inspecțiilor în câmp efectuate în Moldova la culturile producătoare de semințe de cereale, la culturile producătoare de semințe de legume și la culturile producătoare de semințe de plante oleaginoase și textile și echivalența semințelor de cereale, a semințelor de legume și a semințelor de plante oleaginoase și textile produse în Moldova [COM(2017) 643 final – 2017/0297 (COD)]

[COM(2017) 643 final – 2017/0297 (COD)]

120

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

AVIZE

Comitetul Economic şi Social European

A 536-a sesiune plenară a CESE, 11.7.2018-12.7.2018

| 10.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 367/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 367/1

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Efectele unei noi structuri de aprovizionare cu energie, fără emisii de dioxid de carbon, descentralizată și digitalizată, asupra ocupării forței de muncă și a economiilor regionale”

(aviz din proprie inițiativă)

(2018/C 367/01)

| Raportor: | domnul Lutz RIBBE |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Lutz RIBBE

| Decizia Adunării Plenare | 15.2.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în secțiune | 28.6.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 11.7.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 536 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 123/1/1 |

Decizia Adunării Plenare

15.2.2018

Temei juridic

Articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în secțiune

28.6.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

11.7.2018

Sesiunea plenară nr.

536

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

123/1/1

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Tranziția la un sistem energetic fără emisii de dioxid de carbon, descentralizat și digitalizat oferă oportunități majore, îndeosebi pentru regiunile slab dezvoltate din punct de vedere structural și regiunile rurale ale Europei. Dezvoltarea energiilor regenerabile (denumite în continuare „ER”) poate avea un impact pozitiv semnificativ asupra ocupării forței de muncă și poate fi gestionată de o asemenea manieră, încât să genereze impulsuri noi pentru economiile regionale. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Există, în special, un potențial de consolidare reciprocă a impactului pozitiv al politicilor europene în materie de energie și coeziune. Comitetul Economic și Social European (CESE) regretă că acest potențial nu a fost încă recunoscut suficient și, cu atât mai puțin, activat, nici de către Comisie, nici de statele membre. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | De la reorientarea politicii de coeziune, aceasta a contribuit la promovarea ER și a eficienței energetice, aspect care trebuie salutat de CESE. În schimb, până în prezent, politica energetică europeană nu a susținut politica de coeziune. Se ignoră că ER ar putea promova substanțial dezvoltarea economică, îndeosebi a regiunilor dezavantajate. Astfel se irosește un enorm potențial politic de creștere regională. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Pentru a atinge acest potențial, trebuie sprijinită capacitatea regiunilor de a genera impulsuri de creștere pentru economiile regionale prin dezvoltarea ER și a infrastructurilor de rețea specifice conexe și de a include o mare parte a societății în această creștere. O formă de participare deosebit de importantă pentru crearea de valoare adăugată la nivel regional este valorificarea rolului consumatorilor, care – în calitatea lor de prosumatori și în contextul digitalizării – ar putea să își asume o responsabilitate cu totul nouă în materie de energie, să beneficieze de participare economică și să sprijine obiectivele politice de anvergură pe baza unei abordări de tip „protecția mediului de jos în sus”. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Este important să se urmărească o abordare economică unitară la nivel regional pentru dezvoltarea ER, fapt care presupune că producerea și utilizarea de ER – cu integrarea sectoarelor energie electrică, încălzire și mobilitate – vor fi coordonate la nivel local. Un rol important în acest context l-ar putea juca inteligența artificială și „rețelele inteligente”. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Pe baza raportului dintre cererea de energie la nivel regional și ER produsă sau care ar putea fi produsă la nivel regional se va putea stabili în ce măsură regiunile reușesc să aibă rezultate. CESE recomandă, în cadrul „planurilor regionale privind economia circulară în domeniul energiei”, realizarea unor analize care să permită o evaluare diferențiată a potențialului economic al ER pentru fiecare regiune. Planurile ar trebui să prezinte, de asemenea, efectele asupra ocupării forței de muncă în regiune, pentru că, deși tranziția energetică duce, în general, la crearea mai multor locuri de muncă decât cele existente în sistemul energetic actual, vor exista regiuni care vor profita mai mult decât altele de pe urma acestui efect. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Planurile regionale privind economia circulară în domeniul energiei ar putea constitui baza pentru un dialog structurat și diferențiat cu populația locală, important pentru a) promovarea și acceptarea la nivel local a ER și b) consolidarea mediului de afaceri regional. CESE este uimit că asemenea analize și planuri există doar pentru puține cazuri, izolate. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | O abordare unitară la nivel regional pentru dezvoltarea ER ar contribui în mod semnificativ la politica de coeziune europeană, existând în egală măsură o întreagă serie de motive legate de politica energetică pentru care merită promovată (reducerea dependenței energetice și a sărăciei energetice, sprijinirea cuplării sectoarelor, exploatarea potențialului de inovare al digitalizării, degrevarea rețelei). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | În acest context, CESE invită Comisia și statele membre să întreprindă pașii necesari pentru realizarea unei abordări unitare în domeniul energetic, care să stea la baza dezvoltării ER: definirea regiunilor energetice, sprijinirea determinării empirice a raportului dintre cererea de energie pe plan regional și ER produsă sau care ar putea fi produsă la nivel regional, educație și formare specifice, stimulente pentru implementare, de exemplu, prin sprijinirea dezvoltării infrastructurii de ER, deschiderea rețelelor și stabilirea costurilor de rețea aferente. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Context

| 2.1. | Uniunea Europeană se confruntă cu transformări profunde în ceea ce privește aprovizionarea cu energie și politica energetică. Acestea nu vizează doar producția (de la renunțarea la combustibilii fosili pe bază de carbon, la extinderea energiilor regenerabile), ci vor implica și schimbări structurale imense, atât din punctul de vedere al locului de producție a energiei (trecerea de la centralele electrice de mari dimensiuni de la nivel central, la structuri descentralizate), cât și al structurii furnizorilor și a consumatorilor (noi părți interesate, precum și noi modele de consum și distribuție, apărute, printre altele, ca rezultat al digitalizării). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | CESE a abordat deja, printr-o serie de avize, impactul tranziției energetice asupra regiunilor care vor fi afectate negativ, ca, spre exemplu, regiunile carbonifere (1). Numeroase persoane și-au pierdut deja locul de muncă în astfel de regiuni, iar pierderea de locuri de muncă nu poate fi evitată în viitor. Prin urmate, este cu atât mai important ca transformarea structurală să fie recunoscută din timp și abordată prin politici, astfel încât impactul economic și social să fie cât mai redus și amortizat. CESE salută primele inițiative ale Comisiei în această privință (2). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Cu toate acestea, CESE a observat că schimbările pozitive, care ar putea conduce, spre exemplu, la crearea de valoare adăugată și de locuri de muncă la nivel regional, au fost discutate doar marginal până în prezent. În considerentele care stau la baza Directivei -privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (2009/28/CE) în vigoare, Comisia face într-adevăr referire, în mai multe locuri, la importanța ER pentru dezvoltarea economică regională, însă, în cursul cercetărilor sale, CESE a trebuit să constate că a) nu s-au realizat studii cu privire la posibilele efecte ale dezvoltării ER asupra economiilor regionale și b) nu există o strategie evidentă la nivelul Comisiei sau al statelor membre care să îmbine, în mod real și eficient, politica energetică și dezvoltarea regională. Prin urmare, nu poate fi vorba de o strategie politică recognoscibilă pentru exploatarea pe deplin a potențialului amintit. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Cu toate acestea, există deja un număr important de exemple pozitive de abordare „de jos în sus” în dezvoltarea ER la nivel local și regional. Pentru a invoca un exemplu la întâmplare, în regiunea Langres, aflată în estul Franței (10 000 de locuitori), prin construirea unei centrale de termoficare pe lemne, la a cărei rețea de încălzire cu o lungime de 5 kilometri sunt conectate 22 de instalații de încălzire cu apă caldă și un hotel, un complex acvatic și un azil de bătrâni, printre altele, s-au redus emisiile anuale de CO2 cu 3 400 de tone. În multe cazuri, se poate observa că astfel de inițiative nu sunt evaluate în mod sistematic din perspectiva relevanței economice la nivel regional. Deocamdată se poate constata doar o „mare lipsă de date statistice”. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | În Feldheim (lângă Berlin), în schimb, resursele locale sunt utilizate în mod consecvent pentru producția și furnizarea de energie la nivel local de cca 20 de ani, efectele asupra economiei regionale fiind descrise în mod detaliat. Producția de energie este între timp de câteva ori mai mare decât necesarul de energie electrică al satului, iar necesarul de căldură este complet acoperit. Pe lângă veniturile directe generate de vânzările de energie, se fac economii impresionante la cheltuielile cu energia electrică, locuitorii de acolo plătind un preț de 16,6 cenți/kWh pentru energia electrică, adică puțin peste 50 % din prețul mediu al energiei electrice din Germania. Populația locală acționează ca „forță motrice”, fiind implicată intens în economia circulară practicată în mod consecvent (3). |
| --- | --- |

2.5.

O preocupare importantă a CESE este de a pune în balanță aceste posibile efecte pozitive asupra economiilor regionale și efectele negative colaterale ale tranziției energetice.

| 2.6. | Acest aviz din proprie inițiativă urmărește să contribuie la stimularea unei discuții aprofundate îndelung așteptate, prin prezentarea posibilităților și a abordărilor pozitive, precum și prin identificarea deficitelor. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Importanța ER pentru dezvoltarea economică și socială a Europei și a regiunilor sale

| 3.1. | UE este cel mai mare importator de energie din lume; 53 % din necesarul nostru de energie primară este importat anual în schimbul unei sume totale de peste 400 de miliarde de EUR. Dependența energetică a Uniunii este o serioasă problemă economică și geopolitică. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Scopul uniunii energetice este: (a) creșterea securității energetice a Europei prin reducerea importurilor de energie; (b) promovarea acțiunilor climatice; (c) crearea de noi locuri de muncă. CESE consideră că acest obiectiv macroeconomic european este relevant și la nivel regional, unde ar trebui urmărit în egală măsură. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | În acest context, promovarea ER ca surse „interne” de energie, care, spre deosebire de resursele fosile, sunt disponibile în toate regiunile Uniunii, nu trebuie dezbătută doar din perspectiva politicilor climatice, ci trebuie văzută ca un obiectiv important pentru economiile regionale. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Cu cât se creează mai multe șanse de participare economică a actorilor regionali – fie că este vorba de cetățeni, întreprinderi regionale sau chiar municipalități –, cu atât va crește gradul de acceptare a dezvoltării infrastructurii de ER. Valoarea adăugată pe care ER o generează la nivel regional crește direct proporțional cu gradul de implicare activă a părților regionale interesate. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | O privire diferențiată asupra lanțului valoric implicat în ER explică cum ar trebui să arate această participare economică în mod detaliat.






  — | În primul rând, trebuie să se amintească investiția efectivă în instalațiile de ER: instalațiile vor fi „importate” în general din alte regiuni. Același lucru este valabil și pentru procesul de proiectare, care, mai ales în cazul proiectelor mari, este de cele mai multe ori elaborat de birouri de inginerie și dezvoltare, care, la rândul lor, cel mai adesea nu își au sediul în regiune, impactul asupra economiei regionale fiind astfel destul de limitat. |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

În primul rând, trebuie să se amintească investiția efectivă în instalațiile de ER: instalațiile vor fi „importate” în general din alte regiuni. Același lucru este valabil și pentru procesul de proiectare, care, mai ales în cazul proiectelor mari, este de cele mai multe ori elaborat de birouri de inginerie și dezvoltare, care, la rândul lor, cel mai adesea nu își au sediul în regiune, impactul asupra economiei regionale fiind astfel destul de limitat.

| — | Pe de altă parte, o valoare adăugată regională directă se obține prin cheltuielile de exploatare și întreținere a instalațiilor. Însă, în cazul instalațiilor de ER, aceste cheltuieli sunt comparativ reduse. Un alt efect pozitiv asupra comunităților sunt eventualele venituri fiscale colectate de la proprietarii terenurilor pentru plata chiriilor aferente terenurilor date în arendă pentru parcuri eoliene și fotovoltaice. |
| --- | --- |

—

Pe de altă parte, o valoare adăugată regională directă se obține prin cheltuielile de exploatare și întreținere a instalațiilor. Însă, în cazul instalațiilor de ER, aceste cheltuieli sunt comparativ reduse. Un alt efect pozitiv asupra comunităților sunt eventualele venituri fiscale colectate de la proprietarii terenurilor pentru plata chiriilor aferente terenurilor date în arendă pentru parcuri eoliene și fotovoltaice.

| — | Beneficiile economice efective ale instalațiilor de ER rezultă din folosirea și vânzarea energiei obținute. Așadar, pentru economiile regionale este foarte important cine exploatează instalațiile și cine poate genera venituri din exploatarea acestora. |
| --- | --- |

—

Beneficiile economice efective ale instalațiilor de ER rezultă din folosirea și vânzarea energiei obținute. Așadar, pentru economiile regionale este foarte important cine exploatează instalațiile și cine poate genera venituri din exploatarea acestora.

| 3.6. | O formă de participare economică se regăsește în locurile de muncă care ar putea fi create în regiune în sectorul energetic, ca urmare a dezvoltării ER. Numeroase studii arată că efectul net al transformării sistemelor energetice asupra ocupării forței de muncă este unul clar pozitiv – ca exemplu, un studiu recent legat de Țările de Jos (4). Trebuie subliniat că, potrivit acestui studiu, toate provinciile neerlandeze vor beneficia de acest efect pozitiv. |
| --- | --- |

3.6.

Pentru a putea înregistra astfel de evoluții pozitive în toate regiunile europene, este necesar să se investească cât mai curând posibil în calificarea corespunzătoare a oamenilor.

| 3.7. | Este evident că aceste efecte pozitive nu pot compensa întotdeauna dezavantajele transformărilor structurale, cum ar fi, de exemplu, în regiunile carbonifere. Trecerea la ER oferă însă multe șanse pentru o evoluție pozitivă în multe regiuni ale Europei, care la ora actuală sunt doar importatoare de energie. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | O altă formă de participare economică este participarea directă la investițiile în instalațiile de ER, respectiv exploatarea lor. În cazul instalațiilor de ER, costurile de capital reprezintă cea mai mare parte a costurilor totale. Prin urmare, este cu atât mai important pentru crearea de valoare adăugată în regiune ca actorii regionali să poată investi în instalații de ER. Conform unui studiu pentru landul german Hessen, exploatarea unui parc eolian la nivel regional poate produce o valoare adăugată regională de până la opt ori mai mare (5). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | În unele regiuni europene, responsabilii politici au recunoscut importanța acestui fapt și au demarat inițiative menite să consolideze participarea economică regională la ER, cum ar fi: Community Empowerment Bill (Scoția), Lov om fremme af vedvarende energi (Danemarca), Bürger- und Gemeindenbeteiligungsgesetz (landul Mecklenburg-Vorpommern) sau National Energy Independence Strategy din Lituania. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | O a treia posibilă formă de participare le permite consumatorilor să achiziționeze direct energia produsă în regiunea lor, de exemplu, prin așa-numitele „acorduri de achiziție de energie electrică”. Digitalizarea va face posibilă încheierea unor astfel de acorduri și pentru micii consumatori de energie, iar evoluția costurilor arată că costurile energiei eoliene sau solare generate pe plan local se vor situa mai des sub prețurile de pe piața vânzărilor cu ridicata. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Un alt efect posibil este, de asemenea, important. Dacă o economie circulară regională în domeniul energetic poate aduce valoare adăugată în regiune prin economii de energie, respectiv prin venituri din ER, sau poate reduce cheltuielile aferente importului de energie, capitalul astfel disponibil va putea fi investit în alte sectoare economice, din afara sectorului energetic. Prin urmare, nu trebuie luate în considerare doar efectele „directe” asupra locurilor de muncă (cum ar fi locuri de muncă în domeniul ER), ci și cele „indirecte” care pot fi generate de noi fluxuri financiare regionale. |
| --- | --- |

3.11.

4.   ER ca politică regională – un scenariu optimist din Polonia (Podlasia)

| 4.1. | Voievodatul polonez Podlasia oferă un exemplu foarte sugestiv pentru maniera în care considerațiile din capitolul 3 ar putea fi puse în practică la nivel regional. Exemplul ilustrează modul în care, într-o regiune slab dezvoltată din punct de vedere structural, se poate adopta o politică regională de succes prin dezvoltarea ER, chiar și în condițiile unor cerințe naționale departe de a fi optime. Totuși, o condiție prealabilă constă în existența unei abordări sistematice, descrise în cele ce urmează. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | În anul 2012, parlamentul regional (Sejmik) a adoptat un plan de dezvoltare regională, care a constituit baza pentru punerea în aplicare a programelor operaționale pentru utilizarea fondurilor structurale europene. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Podlasia, una dintre regiunile cele mai slab dezvoltate din punct de vedere economic și structural ale Europei, importă anual energie în valoare de 5,2 miliarde PLN (= 1,25 miliarde EUR). Nu există surse proprie de energie fosilă la nivelul Voievodatului Podlasia. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Strategia de dezvoltare vizează o „revoluție” planificată, cu patru obiective: 1. independența de importul de energie electrică; 2. creșterea ponderii energiilor regenerabile în consumul de energie; 3. reducerea emisiilor de CO2; și 4. creșterea potențialului economic al regiunii prin înlocuirea surselor de energie importate (pe bază de carbon) cu forme de energie regionale (curate). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | În Podlasia s-a constatat faptul că o „politică energetică regională” poate avea succes doar dacă se are în vedere și structura actorilor de pe piața energiei. Prin urmare, obiectivul urmărit este ca „locuitorii și operatorii economici din Podlasia să devină proprietari ai surselor de energie descentralizate”. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | De la sfârșitul anului 2016, comuna Turośń Kościelna din Podlasia a organizat pentru cetățenii săi achiziționarea a 38 de pompe de căldură, 77 de sisteme fotovoltaice și 270 de centrale solare din resurse FEDER. Aceasta coordonează calculele, comenzile și instalarea, ocupându-se de toate aspectele juridice și tehnice pentru locuitorii săi. Investițiile au fost subvenționate în proporție de 85 % din fonduri structurale ale UE. În viitor, cca 25 % din case vor fi dotate cu tehnologie ER de ultimă generație. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | În legătură cu sistemele de contorizare netă existente în Polonia pentru instalațiile fotovoltaice de mici dimensiuni, cetățenii își produc propria energie electrică „verde” (inclusiv toate costurile auxiliare) la aproximativ 0,18 PLN/kWh (cca 4,3 cenți/kWh). Prin comparație, la achiziționarea din rețea (a energiei electrice generate preponderent din cărbune), prețul actual este de 0,65 PLN/kWh (= 15,5 cenți/kWh). De aici rezultă o reducere cu aproximativ 75 % a costurilor cu energia electrică, banii economisiți contribuind la creșterea economiei regionale. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Biroul mareșalului voievodatului a preluat această abordare și, în 2017, a facilitat proiecte similare în alte 62 de municipalități. În total, s-a solicitat finanțarea unui număr de 4 700 de sisteme de energie termică și 2 250 de sisteme de panouri fotovoltaice pentru acoperișuri, cu o capacitate totală de peste 7 mWp; implementarea urmează să aibă loc în 2018. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Electromobilitatea este un alt domeniu vizat de mult timp. Din cele 5,2 miliarde PLN cheltuite anual de provincia Podlasia pentru importurile de energie, aproximativ 1,5 miliarde PLN reprezintă doar import de benzină și motorină pentru autoturisme. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.9.1. | „Analiza provinciei Podlasia” în acest sens este că autoturismele înmatriculate în regiune parcurg circa 5,2 miliarde de kilometri anual. Dacă toate autoturismele ar funcționa cu electricitate, în cazul unui consum de 15kWh/100 km ar fi nevoie de 800 000 MWh. La costurile actuale de achiziție din rețea de 0,63 PLN/kWh, s-ar cheltui aproximativ 500 de milioane PLN, comparativ cu cele 1,5 miliarde PLN pentru combustibilul fosil folosit la ora actuală. Prin urmare, doar prin această măsură, în regiune s-ar economisi aproximativ 1 miliard PLN care ar putea contribui la consolidarea economiei!! |
| --- | --- |

4.9.1.

| 4.9.2. | Cantitatea de energie necesară ar putea fi produsă cu ajutorul a aproximativ 70 de instalații eoliene (instalate regional). Energia electrică produsă anual de o asemenea instalație ajunge pentru funcționarea a aproximativ 7 000 de autoturisme, 1 kWh costând aproximativ 6-7 cenți. Dacă 7 000 de șoferi de autoturisme s-ar uni și ar exploata această instalație în comun, costurile de funcționare ale autovehiculelor electrice ar înregistra încă o reducere semnificativă. Însă acest lucru ar trebui să fie permis din punct de vedere juridic și administrativ, de exemplu, prin deschiderea rețelelor pentru distribuția de la persoană la persoană (peer-to-peer), întrucât digitalizarea oferă astfel de posibilități, însă realitatea politică le blochează! |
| --- | --- |

4.9.2.

| 4.10. | În provincia Podlasia se ia în considerare totodată utilizarea energiei eoliene produse la nivel regional pentru înlocuirea cărbunelui din centralele termice. Energia eoliană s-ar utiliza atât la pompele industriale de caldură, cât și la acumulatoarele de caldură. Aceasta pare să fie o soluție deosebit de avantajoasă din punct de vedere economic. Totuși, toate aceste analize nu au trecut până acum de faza de planificare preliminară. Nu se găsesc resurse financiare nici măcar pentru un studiu de fezabilitate. |
| --- | --- |

4.10.

5.   Creșterea valorii adăugate regionale prin folosirea ER produse la nivel regional

| 5.1. | Exemplul din Podlasia arată că un efect important al ER este potențiala creștere a puterii de cumpărare la nivel regional. Pentru a înțelege acest efect, este important ca, în cadrul unei economii circulare regionale în domeniul energiei, să se estimeze în primul rând potențialele atât în ceea ce privește energia electrică, cât și căldura și transportul. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Potențialul unei abordări economice regionale poate fi exemplificat cel mai bine prin energia termică solară. Valoarea adăugată regională obținută prin instalare și exploatare este scăzută, mai ales că există și efecte negative, de exemplu, atunci când se înlocuiește încălzirea cu păcură și astfel se pune presiune asupra locurilor de muncă ale comercianților de păcură. Energia termică solară are însă un efect pozitiv pentru consumatori. Cu cât este mai mare cota de energie solară din necesarul lor de energie termică, cu atât se reduce importul de materii prime din domeniul energiei, precum petrolul și gazele naturale, care determină o scădere a puterii de cumpărare în regiune și aduce beneficii țărilor exportatoare de petrol și gaze și concernelor multinaționale exploatatoare de petrol și gaze. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | În ansamblu, pare necesar să se creeze un bilanț energetic regional, pe baza căruia să se determine în ce măsură ER produse (sau eventual stocate) la nivel regional pot sau ar putea acoperi consumul de energie regional. Acest bilanț trebuie să acopere patru aspecte:






  1. | Trebuie determinat necesarul de energie al unei regiuni în sectoarele energiei electrice, căldurii și mobilității. Includerea sectoarelor căldurii și mobilității este importantă din două motive: pe de o parte, 75 % din consumul de energie este destinat acestor domenii. Pe de altă parte, căldura și aplicațiile de mobilitate sunt opțiuni importante de flexibilitate, care, cel mai adesea, sunt disponibile doar la nivel local. |
| --- | --- | --- |

5.3.

1.

Trebuie determinat necesarul de energie al unei regiuni în sectoarele energiei electrice, căldurii și mobilității. Includerea sectoarelor căldurii și mobilității este importantă din două motive: pe de o parte, 75 % din consumul de energie este destinat acestor domenii. Pe de altă parte, căldura și aplicațiile de mobilitate sunt opțiuni importante de flexibilitate, care, cel mai adesea, sunt disponibile doar la nivel local.

| 2. | Trebuie evaluat potențialul de a acoperi acest necesar cu ER din regiune. De asemenea, trebuie stabilit în ce măsură se realizează astfel o redirecționare a fluxului de capital către regiune. În cazul bioenergiei, acest lucru depinde de originea biomasei, după cum, în cazul tuturor tehnologiilor din domeniul ER, depinde de originea instalațiilor și de întreprinderile responsabile de instalare și întreținere. În plus, pe baza structurii operatorului și, dacă este cazul, a volumului consumului energetic la nivel intraregional, trebuie să se determine dacă veniturile obținute din exploatare rămân în regiune și în ce măsură implică participarea economică a actorilor regionali. |
| --- | --- |

2.

Trebuie evaluat potențialul de a acoperi acest necesar cu ER din regiune. De asemenea, trebuie stabilit în ce măsură se realizează astfel o redirecționare a fluxului de capital către regiune. În cazul bioenergiei, acest lucru depinde de originea biomasei, după cum, în cazul tuturor tehnologiilor din domeniul ER, depinde de originea instalațiilor și de întreprinderile responsabile de instalare și întreținere. În plus, pe baza structurii operatorului și, dacă este cazul, a volumului consumului energetic la nivel intraregional, trebuie să se determine dacă veniturile obținute din exploatare rămân în regiune și în ce măsură implică participarea economică a actorilor regionali.

| 3. | Diferența între necesarul de energie electrică la nivel regional și partea care poate fi acoperită în ER din regiune indică cantitatea de energie care trebuie importată din alte regiuni (ieșiri de capital din regiune). Multe regiuni ale Europei nu vor putea nici în viitor să renunțe la importurile de energie, pentru că nu este eficient, nu este viabil din punct de vedere economic sau pur și simplu nu este posibil din punct vedere tehnic ca tot necesarul de energie să fie acoperit la nivel regional. |
| --- | --- |

3.

Diferența între necesarul de energie electrică la nivel regional și partea care poate fi acoperită în ER din regiune indică cantitatea de energie care trebuie importată din alte regiuni (ieșiri de capital din regiune). Multe regiuni ale Europei nu vor putea nici în viitor să renunțe la importurile de energie, pentru că nu este eficient, nu este viabil din punct de vedere economic sau pur și simplu nu este posibil din punct vedere tehnic ca tot necesarul de energie să fie acoperit la nivel regional.

| 4. | În măsura în care în regiune se produce mai multă energie decât se consumă la nivel regional, trebuie stabilit cine beneficiază de veniturile obținute din vânzarea energiei electrice. |
| --- | --- |

4.

În măsura în care în regiune se produce mai multă energie decât se consumă la nivel regional, trebuie stabilit cine beneficiază de veniturile obținute din vânzarea energiei electrice.

| 5.4. | Raportul dintre producția regională de energie și consumul de energie la nivel regional trebuie determinat pentru fiecare regiune europeană, fără a exista o obligație legală în acest sens. În plus, fiecare regiune ar trebui să aibă un interes propriu de a elabora bilanțuri corespunzătoare în mod voluntar. Trebuie verificat dacă în acest caz se poate aplica categoria stabilită de regiuni NUTS 3. În anumite cazuri, și regiunile energetice transfrontaliere sunt atractive, ținând seama și de ideea de „Europă a regiunilor”. În acest context, coordonarea ar putea fi preluată de Centrul de Informare Energetică, a cărui înființare a fost solicitată de CESE într-un aviz anterior (6). |
| --- | --- |

5.4.

6.   Potențialul energetic și regional al unui bilanț energetic echilibrat sau pozitiv

| 6.1. | O îmbunătățire a bilanțului descris în capitoulul 5 dintre ER generate regional și ER folosite la nivel regional ar contribui la reducerea dependenței energetice. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | O intensificare a implicării economice a actorilor regionali în ER ar consolida coeziunea regională. Acest lucru se datorează faptului că regiunile defavorizate au deseori cel mai mare potențial în ceea ce privește suprafețele pentru ER, fiind astfel regiunile unde efectele economice ale ER se resimt cel mai bine. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Elaborarea de bilanțuri energetice regionale specifice ar permite să se stabilească importanța tranziției energetice pentru fiecare regiune în parte. Dezbaterea privind schimbările structurale din anumite regiuni ar putea avea o bază fundamentată. Astfel, ar putea fi dezvoltate mai eficient decât în prezent intervenții corespunzătoare la nivel regional, dat fiind că se vorbește la nivel relativ general despre „regiuni carbonifere” sau „insule energetice”. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Faptul că o regiune este regiune exportatoare sau importatoare de energie sau are un bilanț energetic echilibrat are efecte concrete pentru locuitorii zonelor respective. În acest context, este necesar un dialog cu părțile interesate din regiune. Nu există o soluție perfectă, viabilă pentru toate regiunile. În schimb, trebuie convenite soluții mai echitabile, specifice fiecărei regiuni, inclusiv în ceea ce privește justiția spațială, adică în ceea ce privește modul în care se stabilește ce suprafețe sunt folosite în ce scop. Reprezentanții politici și administrativi ai regiunilor trebuie să aibă calificările corespunzătoare pentru acest lucru. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Cu cât reușim să acoperim necesarul energetic la nivel regional cu ER, cu atât consumatorii care trăiesc și lucrează în regiune sunt mai independenți față de evoluția prețurilor pe piața mondială, în special pentru uleiuri minerale și gaze naturale. Aceasta este cea mai bună variantă pentru reducerea sărăciei energetice și a vulnerabilității consumatorilor finali. Întrucât prețurile la energie sunt un criteriu tot mai important pentru deciziile de investiții, se poate spori în același timp atractivitatea mediului industrial și economic din regiune. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Integrarea viitoare a sectorului mobilității și al încălzirii în sistemul energetic ar putea fi sprijinită prin promovarea consumului la nivel regional al ER produse la nivel regional și, astfel, prin consolidarea acestora. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Digitalizarea economiei energetice oferă oportunități majore. Și în această privință, stimulentele vizând îmbunătățirea utilizării de ER produse la nivel regional ar putea avea ca efect eliberarea potențialului specific al digitalizării și, astfel, promovarea inovațiilor. |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | Obiectivul uniunii energetice europene este să consolideze rolul cetățenilor și al consumatorilor de energie în contextul tranziției energetice. Cu toate acestea, pe piețele energetice supraregionale există bariere majore în calea intrării pe piață, iar economiile de scară joacă un rol important (7). Până la urmă, aceasta este o consecință a structurilor de piață de tip monopolist care s-au dezvoltat de-a lungul timpului. La scară regională, noul rol activ al cetățenilor și consumatorilor este mult mai ușor de exercitat în contextul unei economii circulare regionale în domeniul energetic. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Dacă ER produse la nivel regional sunt folosite mai mult, acest lucru ar avea ca efect degrevarea rețelelor și, în anumite cazuri, ar reduce necesitatea de extindere masivă a acestora [a se vedea și considerentul 52 din Propunerea de directivă privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile [COM(2016) 767 final]. |
| --- | --- |

6.9.

7.   Cerințe privind o economie circulară regională în domeniul energetic

| 7.1. | CESE invită instituțiile europene să privească utilizarea regională de ER produse la nivel regional ca obiectiv comun al politicii energetice europene și al politicii de coeziune și să folosească drept punct de referință bilanțul care rezultă din necesarul regional de energie și producția regională de ER. Aceasta presupune ca viitoarea proiectare a sprijinului pentru ER să ia în considerare caracteristicile specifice ale energiei generate de cetățeni și alți actori regionali care nu beneficiază de avantajele economiei de scară (8). Obiectivul care ar trebui urmărit în mod special este acela de a elimina barierele la accesul pe piață, care afectează oportunitățile de piață ale actorilor (regionali) mici. Un program european pentru calificarea actorilor regionali, precum și un schimb intens de bune practici ar fi, de asemenea, utile. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Premisa în acest sens este o decizie strategică de a baza politica energetică pe descentralizare. În acest sens, în pachetul „Energie curată pentru toți europenii” există în continuare prea multe contradicții între o politică energetică mai degrabă descentralizată și o politică energetică clar centralizată. Regiunile și comunele europene ar trebui să aibă dreptul de a reglementa direct participarea actorilor regionali la folosirea ER produse regional. Acest lucru ar fi în acord și cu tradiția din multe state membre europene de asigurare a serviciilor municipale de interes general. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | CESE invită Comisia să prezinte un plan referitor la măsurile de adoptat cu privire la mixul energetic la nivel european, național și subnațional, care să contribuie la promovarea energiei regionale. O parte din acesta poate fi o versiune corespunzătoare a legislației privind atribuirea și achizițiile publice. În plus, ar trebui dezvoltată o metodologie care să permită regiunilor să-și întocmească propriile bilanțuri energetice specifice. Ar fi de dorit o aplicație online pentru politicienii și părțile interesate de la nivel regional, care să producă rezultate cel puțin aproximative. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | O restructurare a tarifelor din rețea și, eventual, a altor taxe și impozite ar putea contribui la obținerea efectelor economice regionale descrise prin dezvoltarea de ER. Exportul și, mai ales, importul de energie ar trebui tarifate astfel încât să fie luate în considerare cel puțin costurile legate de transport. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Perceperea diferențiată a taxelor de rețea, așadar taxarea tranzacțiilor cu energie electrică în funcție de numărul de niveluri de rețea implicate în realizarea unei tranzacții, combinată cu o acoperire mai mare a necesarului energetic regional prin ER produse regional, ar putea facilita stabilirea necesarului efectiv de extindere a rețelelor în funcție de piață. De asemenea, va fi importantă buna conectare a regiunilor energetice europene. Acest lucru nu înseamnă totuși că trebuie acordată neapărat și în orice condiții prioritate dezvoltării rețelelor energetice, ceea ce se întâmplă mult prea des în prezent, fără ca strategia să fie justificabilă din punct de vedere economic (9). |
| --- | --- |

7.5.

Bruxelles, 11 iulie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  JO C 303, 19.8.2016, p. 1.

1

(2)  https://ec.europa.eu/info/news/no-region-left-behind-launch-platform-coal-regions-transition-2017-dec-08_en

2

(3)  Pentru detalii, a se vedea studiul de caz prezentat în cadrul audierii CESE „Tranziția energetică în regiunile Europei – Evaluarea efectelor asupra economiilor regionale ale unei tranziții la un sistem inteligent de alimentare cu energie fără emisii de dioxid de carbon”, din 31 mai 2018 https://www.eesc.europa.eu/en/news-media/presentations/presentation-michael-knape

3

(4)  Weterings, A. et al. (2018): Effecten van de energietransitie op de regionale arbeidsmarkt – een quickscan, PBL, Haga, p. 36.

4

et al.

Effecten van de energietransitie op de regionale arbeidsmarkt – een quickscan

(5)  Institutul pentru tehnologii descentralizate în domeniul energetic (2016). Valoarea adăugată regională din industria eoliană în cazul părții de nord a landului Hessen.

5

(6)  JO C 262, 25.7.2018, p. 86.

6

(7)  JO C 288, 31.8.2017, p. 91.

7

(8)  JO C 246, 28.7.2017, p. 55.

8

(9)  A se vedea Peter, F.; Grimm, V. & Zöttl, G. (2016). Dezentralität und zellulare Optimierung – Auswirkungen auf den Netzausbaubedarf. (Descentralizare și optimizare celulară – efecte asupra necesității de extindere a rețelelor) https://www.fau.de/files/2016/10/Energiestudie_Studie.pdf

9

---

| 10.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 367/9 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 367/9

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Rolul transporturilor în realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă și implicațiile asupra procesului de elaborare a politicilor UE”

(aviz din proprie inițiativă)

(2018/C 367/02)

| Raportor: | doamna Tellervo KYLÄ-HARAKKA-RUONALA |
| --- | --- |

Raportor:

doamna Tellervo KYLÄ-HARAKKA-RUONALA

| Decizia Adunării Plenare | 15.2.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură |
| | Aviz din proprie inițiativă |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în secțiune | 28.6.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 11.7.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 536 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 136/0/3 |

Decizia Adunării Plenare

15.2.2018

Temei juridic

Articolul 29 alineatul (2) din Regulamentul de procedură

Aviz din proprie inițiativă

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în secțiune

28.6.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

11.7.2018

Sesiunea plenară nr.

536

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

136/0/3

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Transporturile sunt un catalizator esențial al mai multor ODD. Ele aduc o contribuție importantă la realizarea ODD în ceea ce privește dezvoltarea economică, industria și IMM-urile, precum și comerțul și investițiile. Prin urmare, acestea ajută, de asemenea, la atingerea ODD care vizează promovarea ocupării forței de muncă și a bunăstării și reducerea inegalităților și a excluziunii. Totodată, transporturile prezintă numeroase provocări în ceea ce privește ODD, precum nevoia de a reduce impactul asupra climei și a mediului, de a îmbunătăți sistemele de transport și siguranța traficului și de a gestiona preocupările legate de locurile de muncă și de munca decentă. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE solicită Comisiei să elaboreze un cadru de politici nou și integrat pentru următoarea generație de politici în domeniul transporturilor, menit să pună bazele îmbunătățirii transporturilor și a mobilității și, totodată, să asigure atingerea obiectivelor sociale și de mediu. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | În acest sens, procesul de elaborare a politicilor UE trebuie să asigure condiții favorabile pentru ca transporturile să îndeplinească nevoile de mobilitate ale persoanelor și întreprinderilor. Pentru aceasta sunt necesare, în conformitate cu ODD, investiții semnificative în infrastructuri adecvate, inovare și sisteme de transport funcționale, inclusiv în transportul public. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | De asemenea, trebuie depuse eforturi pentru a oferi un răspuns la obiectivele de dezvoltare durabilă legate de aspectele sociale ale transporturilor, cum ar fi promovarea unei ocupări depline și productive a forței de muncă, a muncii decente și a dezvoltării competențelor, precum și asigurarea egalității de gen și acordarea unei atenții speciale nevoilor persoanelor aflate în situații vulnerabile cum ar fi copiii, persoanele cu handicap și persoanele în vârstă. Dialogul social ar trebui să joace un rol-cheie în gestionarea corespunzătoare a schimbărilor structurale. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Obiectivul referitor la schimbările climatice reprezintă o provocare deosebită pentru domeniul transporturilor și necesită o dezvoltare intensivă a sistemelor de transport, introducerea unei game ample de măsuri de decarbonizare și noi abordări inovatoare în ceea ce privește mobilitatea. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Digitalizarea și robotizarea se numără printre tendințele majore care influențează dezvoltarea transporturilor și necesită o bună gestionare a oportunităților și a provocărilor. Digitalizarea contribuie la transporturile durabile prin eficientizarea logisticii, contribuind la o mai bună informare a pasagerilor în ceea ce privește transporturile și îmbunătățind siguranța traficului. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Întrucât transporturile reprezintă un aspect care privește întreaga societate, este deosebit de important ca societatea civilă să fie implicată în elaborarea și punerea în aplicare a politicii în domeniul transporturilor. Deși rolul sectorului public este esențial, ar trebui facilitate, de asemenea, acțiunile în sens ascendent și parteneriatele, pentru a găsi soluțiile optime pentru transporturi. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | În plus, CESE invită Comisia să evalueze indicatorii ODD din punctul de vedere al transporturilor și să consolideze dezvoltarea indicatorilor care sunt relevanți, oferă o imagine realistă și informativă a evoluțiilor și sunt în conformitate cu abordarea integrată. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Context

| 2.1. | Obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) prevăzute de Agenda 2030 a Organizației Națiunilor Unite acoperă în mare parte diferite aspecte legate de provocările economice, sociale și de mediu cu care ne confruntăm la nivel global. Niciun ODD nu este axat în mod specific pe transporturi și mobilitate, însă transporturile se regăsesc, în mod implicit, în mai multe obiective. În plus, unele dintre cele 169 de ținte care completează obiectivele sunt direct legate de transporturi, în special cele care se referă la infrastructură, la sistemele de transport local și la siguranța rutieră. În mod corespunzător, trei dintre cei 232 de indicatori utilizați pentru monitorizarea progreselor se referă la transporturi, măsurând volumele de transport, accesul la transportul în comun și decesele în urma accidentelor rutiere. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Transporturile joacă roluri diverse în ceea ce privește ODD. ODD reprezintă atât oportunități, cât și provocări pentru transporturi, iar transporturile joacă un rol de facilitare, dar și de adaptare în punerea în aplicare a ODD. În cazul de față, „transporturile” se referă la transporturile de mărfuri și călători și includ toate modurile de transport. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Scopurile prezentului aviz din proprie inițiativă sunt următoarele:






  — | identificarea modului în care transporturile contribuie la atingerea ODD, precum și a modului în care ODD pot fi benefice pentru transporturi sau pot influența structura acestora; |
| --- | --- | --- |

2.3.

—

identificarea modului în care transporturile contribuie la atingerea ODD, precum și a modului în care ODD pot fi benefice pentru transporturi sau pot influența structura acestora;

| — | analizarea eventualelor implicații ale legăturilor dintre transporturi și ODD asupra politicilor UE legate de domeniul transporturilor, atât la nivelul statelor membre, cât și la nivel global; |
| --- | --- |

—

analizarea eventualelor implicații ale legăturilor dintre transporturi și ODD asupra politicilor UE legate de domeniul transporturilor, atât la nivelul statelor membre, cât și la nivel global;

| — | formularea de opinii și propuneri ale CESE privind modul în care aceste legături ar trebui să fie luate în considerare în cadrul politicilor și al elaborării politicilor la nivelul UE, pentru a valorifica în mod corespunzător oportunitățile și pentru a gestiona riscurile.
  Rolul transporturilor ca facilitator pentru atingerea ODD este analizat în capitolele 3 și 4. Capitolul 5 analizează modul în care ODD acționează în beneficiul transporturilor, consolidându-le bazele. Capitolele 6 și 7 analizează tipurile de provocări și așteptări pe care ODD le stabilesc pentru transporturi. Pe baza acestei analize, capitolul 8 rezumă constatările sub formă de concluzii și recomandări pentru elaborarea de politici. |
| --- | --- |

—

formularea de opinii și propuneri ale CESE privind modul în care aceste legături ar trebui să fie luate în considerare în cadrul politicilor și al elaborării politicilor la nivelul UE, pentru a valorifica în mod corespunzător oportunitățile și pentru a gestiona riscurile.

Rolul transporturilor ca facilitator pentru atingerea ODD este analizat în capitolele 3 și 4. Capitolul 5 analizează modul în care ODD acționează în beneficiul transporturilor, consolidându-le bazele. Capitolele 6 și 7 analizează tipurile de provocări și așteptări pe care ODD le stabilesc pentru transporturi. Pe baza acestei analize, capitolul 8 rezumă constatările sub formă de concluzii și recomandări pentru elaborarea de politici.

3.   Transporturile și ODD: favorizarea dezvoltării economice și a ocupării forței de muncă

| 3.1. | Transporturile reprezintă unul dintre principalii catalizatori ai dezvoltării economice, atât la nivelul UE, cât și la nivel global, și merită, așadar, o poziție centrală în agenda UE. Transporturile joacă un rol esențial în atingerea ODD 8, care vizează promovarea unei creșteri economice susținute, favorabile incluziunii și durabile, a ocupării integrale și productive a forței de muncă, precum și a muncii decente pentru toți. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Deși digitalizarea se extinde în toate domeniile economiei și ale societății, ea nu pune capăt producției și consumului de bunuri. Logistica combină diversele secțiuni ale lanțurilor de aprovizionare, incluzând transportul de materii prime, de produse intermediare și de produse finite către consumatori. Transporturile reprezintă, așadar, o necesitate pentru industrie, agricultură și comerț. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Transporturile gestionate în mod corespunzător pot contribui, de asemenea, la atingerea țintei specifice a ODD 8, care solicită adoptarea de politici pentru promovarea turismului durabil, în vederea creării de locuri de muncă și a promovării culturii și a produselor locale. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Pe lângă faptul că sunt utile pentru alte activități economice, transporturile în sine constituie un sector economic important, asigurând milioane de locuri de muncă și având o contribuție semnificativă la economie. Mai mult, transporturile favorizează apariția industriilor prelucrătoare, cum ar fi sectorul autovehiculelor, sectorul feroviar, industria navală și industria aeronautică. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | În ansamblu, transporturile contribuie la îndeplinirea ODD 9, care prevede o creștere semnificativă a proporției în care industria participă la ocuparea forței de muncă și la PIB. Întrucât activitățile economice legate de transport implică numeroase întreprinderi mici și mijlocii, transporturile contribuie, de asemenea, la integrarea IMM-urilor în lanțurile valorice și pe piețe și la stimularea creșterii acestora, astfel cum este prevăzut de ODD 9 și 8. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | În mod similar, transporturile contribuie la crearea de locuri de muncă, astfel cum este prevăzut de ODD 8, în sectoarele legate de transport. În plus, transporturile contribuie la o adecvare geografică mai bună între locurile de muncă și forța de muncă, determinând astfel o rată mai mare a ocupării forței de muncă. Cu toate acestea, există și provocări, cum ar fi tranziția ca urmare a digitalizării și robotizării, în cazul cărora sunt preconizate modificări drastice în ceea ce privește locurile de muncă și activitățile. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | În context global, transporturile contribuie la ODD 17, care vizează consolidarea parteneriatului global pentru dezvoltarea durabilă. Acest obiectiv prevede promovarea unui sistem comercial multilateral universal, bazat pe norme, deschis, nediscriminatoriu și echitabil în cadrul OMC. Întrucât transporturile reprezintă coloana vertebrală a comerțului, ele joacă un rol semnificativ în promovarea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Obiectivul 9 solicită dezvoltarea unei infrastructuri durabile și reziliente în țările în curs de dezvoltare. Acest aspect este legat de ODD 10, care se referă la reducerea inegalităților existente la nivelul țărilor și între acestea și prevede ajutoare pentru dezvoltare și investiții străine directe pentru statele care au nevoie cel mai mult de acestea. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Transporturile contribuie la generarea de dezvoltare economică și la crearea de locuri de muncă decente prin producție, comerț și investiții și joacă, astfel, și un rol în eforturile de realizare a ODD 1, care vizează eradicarea sărăciei în toate formele sale peste tot în lume. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Transporturile și ODD: facilitarea accesului la bunuri și servicii

| 4.1. | Consumatorii folosesc transporturile pentru a avea acces la mărfuri, fie că este vorba despre alimente, astfel cum prevede ODD 2, fie despre alte bunuri de bază sau produse într-o mai mare măsură de lux. În plus, oamenii au nevoie de transporturi și pentru a avea acces la servicii, cum ar fi cele legate de turism, de activități recreaționale sau de sistemele de protecție socială. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Transporturile reprezintă unul dintre elementele principale de conectare a piețelor, fie că este vorba despre piața unică sau despre comerțul internațional. Piețele conectate sunt o sursă de eficiență și beneficii pe măsură și contribuie, așadar, la accesibilitatea bunurilor pentru consumatori și la asigurarea unor prețuri convenabile ale acestora. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Transporturile sunt, de asemenea, esențiale pentru furnizarea și utilizarea serviciilor de sănătate, atât la nivelul UE, cât și la nivel global. Transporturile aduc, prin urmare, o contribuție la atingerea ODD 3, care vizează prevenirea și tratarea bolilor, asigurarea unei vieți sănătoase și a bunăstării tuturor. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Același lucru este valabil și în ceea ce privește asigurarea educației și participarea la procesul educațional ca beneficiar. Astfel, transporturile contribuie la ODD 4, care vizează să asigure o educație de calitate, favorabilă incluziunii și echitabilă și să promoveze oportunități de învățare pe tot parcursul vieții pentru toți. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Transporturile și ODD: stabilirea bazelor pentru mobilitate

| 5.1. | Transporturile trebuie să fie accesibile, abordabile, eficiente și eficace, sigure și securizate, pentru a permite mobilitatea persoanelor și a bunurilor. Este deosebit de important, așadar, ca UE să stimuleze investițiile în infrastructuri și tehnologii adecvate și să consolideze buna funcționare a sistemelor de transport. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | ODD 9 are un efect benefic direct asupra transporturilor, susținând dezvoltarea unei „infrastructuri de calitate, fiabile, durabile și reziliente”, care să sprijine dezvoltarea economică și bunăstarea persoanelor. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Trecerea fluidă a frontierelor în cadrul pieței interne, precum și în cadrul transportului internațional de bunuri și de călători, prezintă o importanță deosebită pentru buna funcționare a piețelor și pentru circulația bunurilor și a persoanelor. ODD 9 promovează acest obiectiv prin accentul pus pe rolul infrastructurii transfrontaliere. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | ODD 11 vizează crearea unor orașe și localități favorabile incluziunii, sigure, reziliente și durabile și solicită asigurarea accesului pentru toți la sisteme de transport sigure, abordabile, accesibile și durabile, cu acordarea unei atenții speciale nevoilor persoanelor aflate în situații vulnerabile cum ar fi femeile, copiii, persoanele cu handicap și persoanele în vârstă. Acest lucru necesită o planificare adecvată a amenajării teritoriului și a sistemelor de trafic, precum și investiții publice adecvate în infrastructuri. Dezvoltarea transportului public joacă un rol important în acest context, atât în zonele urbane, cât și în zonele rurale. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | În ceea ce privește inovarea, ODD 9 pledează pentru consolidarea cercetării științifice și pentru modernizarea capacităților tehnologice ale sectoarelor industriale. Acest lucru este important și din punctul de vedere al dezvoltării transporturilor și a sectoarelor legate de transporturi. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | În plus, ODD 7 prevede o cooperare internațională care să faciliteze accesul la cercetare și tehnologii în domeniul energiei curate, precum și promovarea investițiilor în infrastructura energetică și în tehnologii pentru energie curată. Aceste măsuri, inclusiv infrastructura pentru combustibili alternativi și pentru alimentarea cu energie electrică, sunt, de asemenea, benefice pentru decarbonizarea transporturilor. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Având în vedere digitalizarea și robotizarea din ce în mai pronunțate în domeniul transporturilor, ar trebui acordată o atenție și mai mare nevoilor infrastructurii digitale, inclusiv sistemelor automate de management și de control al traficului. ODD 9 menționează nevoia de a crește în mod semnificativ accesul la TIC și de a depune eforturi pentru a asigura un acces universal și abordabil la internet. În schimb, ODD 17 prevede intensificarea utilizării tehnologiilor generice, în special a TIC. Digitalizarea asigură eficientizarea logisticii și contribuie la o mai bună informare a călătorilor în ceea ce privește transporturile, de exemplu. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Transporturile și ODD: răspunsurile la așteptările sociale

| 6.1. | Transporturile contribuie la sănătate și la bunăstare, dar generează, totodată, riscuri la adresa sănătății, din cauza poluării, cum ar fi particulele din aer, și a accidentelor rutiere. ODD 3 își propune reducerea în mod substanțial a acestor riscuri. Sistemele eficace de gestionare a traficului, reglementările și punerea în aplicare reprezintă mijloace necesare de îmbunătățire a siguranței traficului. Prin reducerea erorilor umane, sistemele automate avansate vor crește siguranța transporturilor, în pofida preocupărilor legate de tehnologie. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Educația și formarea vizate de ODD 4 sunt esențiale pentru a asigura competențele necesare pentru lucrătorii și antreprenorii din sectoarele legate de transporturi. Modificarea sarcinilor generată, de exemplu, de digitalizare presupune schimbări importante în ceea ce privește cererea de competențe. Prin urmare, ODD 4 reprezintă un facilitator important al transporturilor. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | ODD 5 vizează realizarea egalității de gen și emanciparea tuturor femeilor și fetelor. Sectorul transporturilor poate consolida egalitatea de gen, atrăgând mai multe femei să se alăture sectorului ca antreprenori sau lucrători și, astfel, poate descătușa potențialul persoanelor de ambele sexe. De asemenea, transporturile, în special transportul în comun, trebuie să asigure deplasarea în siguranță a femeilor. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | ODD 8 vizează ocuparea integrală și productivă a forței de muncă, prevenirea excluziunii tinerilor, muncă decentă pentru toți și protecția drepturilor lucrătorilor. Condițiile în această privință variază. În țările în curs de dezvoltare, punerea în aplicare a drepturilor fundamentale ale lucrătorilor poate constitui obiectivul cel mai relevant, în timp ce, la nivelul UE, preocupările cele mai importante pentru viitor se referă la promovarea ocupării depline a forței de muncă și a muncii decente pentru toți. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Gestionarea schimbărilor structurale cu care se confruntă UE ca urmare a digitalizării și a tranziției către o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon necesită strategii cuprinzătoare privind modul de garantare a unei tranziții echitabile și fluente, de reducere a impactului social negativ și de soluționare a lipsei de personal calificat. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Mai mult, ODD 10 vizează promovarea incluziunii sociale, economice și politice a tuturor, precum și adoptarea unor politici care să asigure o mai mare egalitate. Aceste politici consolidează deopotrivă ODD 1, eradicarea sărăciei. În ceea ce privește transporturile, ODD 9 urmărește accesul abordabil și echitabil pentru toți. Prin facilitarea accesului la locuri de muncă, bunuri și servicii, transporturile, cu precădere transportul public, contribuie la prevenirea excluziunii persoanelor. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | ODD 10 prevede, de asemenea, facilitarea migrației și a mobilității eficace, sigure, regulamentare și responsabile a persoanelor. Transporturile sunt importante în acest context din dublu motiv: pe de o parte, acestea joacă un rol în prevenirea pierderii vieții și contribuie la circulația sigură și legală a refugiaților și a migranților. Pe de altă parte, sectorul transporturilor oferă oportunități pentru ca migranții să fie integrați pe piețele forței de muncă. |
| --- | --- |

6.7.

7.   Transporturile și ODD: realizarea obiectivelor de mediu

| 7.1. | Pe lângă satisfacerea nevoilor de mobilitate ale persoanelor și ale întreprinderilor, transporturile trebuie să îndeplinească cerințele în materie de climă și mediu. ODD 13 subliniază nevoia de acțiuni urgente pentru combaterea schimbărilor climatice și a efectelor acestora. Întrucât transporturile reprezintă o sursă majoră de emisii de gaze cu efect de seră la nivel global și un sector în care emisiile cresc în continuare, acest ODD constituie o provocare deosebită pentru sectorul transporturilor. Este nevoie de eforturi sporite pentru a atinge obiectivele definite prin politicile UE, precum și de cooperare globală în ceea ce privește transporturile aeriene și maritime internaționale. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Obiectivul care se referă la separarea creșterii economice de degradarea mediului, astfel cum este prevăzut de ODD 8, reprezintă, de asemenea, o provocare majoră din punctul de vedere al transporturilor, întrucât există o legătură strânsă între transporturi și creșterea economică. Astfel, eforturile depuse pentru această separare necesită dezvoltarea intensivă a unor sisteme de transport durabile, cu un impact minim asupra mediului înconjurător, și introducerea unor tehnologii avansate, precum și noi abordări inovatoare față de mobilitate. Acest aspect corespunde și ODD 12, care se referă la consumul și la producția responsabile. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Infrastructura joacă un rol important în ceea ce privește efectele transporturilor asupra mediului. ODD 15 vizează protejarea, restabilirea și promovarea unei utilizări durabile a ecosistemelor terestre, aspecte care trebuie avute în vedere la amenajarea teritoriului și la construcția de infrastructuri. Aceleași considerente sunt valabile și pentru ODD 11, care se referă la nevoia de eforturi sporite pentru a proteja și pentru a conserva patrimoniul cultural și natural la nivel mondial. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Deoarece energia reprezintă o condiție prealabilă pentru transporturi, ODD 7 referitor la energie se aplică în mod direct și transporturilor. Acesta prevede o creștere semnificativă a proporției de energie din surse regenerabile în mixul de energie de la nivel mondial, precum și o îmbunătățire importantă în ceea ce privește eficiența energetică. ODD 12, în schimb, include o țintă referitoare la eliminarea treptată a subvențiilor pentru combustibilii fosili nocivi. Având în vedere folosirea pe scară largă a combustibililor fosili în transporturi, această țintă are un impact evident asupra transporturilor și a utilizatorilor acestora. |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | ODD 14 abordează conservarea și utilizarea durabilă a oceanelor, a mărilor și a resurselor marine. Pe lângă activitățile desfășurate pe uscat, acest obiectiv impune îmbunătățirea gestionării deșeurilor și reducerea emisiilor în transportul maritim. |
| --- | --- |

7.5.

| 7.6. | Efectele asupra mediului nu sunt legate numai de transporturi, ci și de ciclul de viață al vehiculelor, al aeronavelor și al navelor, de la producție până la sfârșitul ciclului de viață. Impactul poate fi redus prin îmbunătățirea eficienței utilizării resurselor și prin utilizarea de tehnologii curate în cadrul proceselor industriale, în combinație cu reciclarea și reutilizarea, după cum se prevede la ODD 9 și 12. |
| --- | --- |

7.6.

| 7.7. | Măsurile care sporesc fluiditatea traficului joacă și ele un rol semnificativ în reducerea emisiilor. În acest sens, infrastructura de înaltă calitate și trecerea fluidă a frontierelor, exploatarea terenurilor și urbanismul, transportul în comun eficient și alternativele multimodale pentru transportul de mărfuri sunt extrem de importante. |
| --- | --- |

7.7.

| 7.8. | Dezvoltarea transportului autonom ar putea duce la o creștere a gradului de utilizare a autoturismelor personale, dat fiind confortul sporit pentru pasageri. Pe de altă parte, co-voiajarea – împreună cu utilizarea mijloacelor de transport în comun – vizează să reducă numărul autoturismelor personale. În ansamblu, digitalizarea și robotizarea conduc la un transport și o logistică mai eficiente, ceea ce exercită un impact pozitiv în ceea ce privește efectele transportului asupra climei și a mediului. |
| --- | --- |

7.8.

| 7.9. | Dincolo de necesitatea reducerii emisiilor generate de transporturi, acestea contribuie, de asemenea, la prevenirea și la soluționarea problemelor legate de climă și de mediu, prin facilitarea diseminării tehnologiilor, produselor și soluțiilor cu emisii reduse de carbon și favorabile mediului, astfel cum prevede ODD 17. |
| --- | --- |

7.9.

8.   Transporturile și ODD: implicații pentru elaborarea de politici

| 8.1. | Analiza din secțiunile precedente indică în mod clar că transporturile sunt legate de numeroase ODD. Întrucât transporturile reprezintă un catalizator esențial pentru mai multe ODD, rolul transporturilor ar trebui să fie recunoscut pe deplin în punerea în aplicare a ODD la nivelul UE, al statelor membre și la nivel local. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Între timp, politica UE în domeniul transporturilor ar trebui să includă o abordare integrată a ODD, cu scopul de a pune bazele pentru îmbunătățirea transporturilor și a mobilității, atingând totodată obiectivele sociale și de mediu. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Abordarea transporturilor din diferite perspective, aferente mai multor domenii de politică, conform principiului „fiecare aspect în parte”, duce la soluții sub valorile optime. Prin urmare, este esențial ca politica în domeniul transporturilor să fie dezvoltată ca un întreg. În consecință, CESE invită Comisia să elaboreze un cadru de politici nou și integrat pentru următoarea generație de politici în domeniul transporturilor. Acest cadru ar trebui, la rândul său, să stea la baza unor decizii mai detaliate în materie de transporturi. |
| --- | --- |

8.3.

| 8.4. | Cadrul de politici ar trebui să includă și o dimensiune globală, care să vizeze integrarea ODD în acțiunile externe și de cooperare internațională ale UE în domeniul transporturilor. |
| --- | --- |

8.4.

| 8.5. | Deoarece transporturile reprezintă un aspect care privește întreaga societate, este important ca societatea civilă să fie implicată în elaborarea și punerea în aplicare a politicii în domeniul transporturilor. Acest lucru ar fi în conformitate cu ODD 16, care vizează un proces decizional reactiv, favorabil incluziunii, participativ și reprezentativ la toate nivelurile. În ceea ce privește aspectele legate de piața forței de muncă și procesele de tranziție, dialogul social ar trebui să joace un rol-cheie. |
| --- | --- |

8.5.

| 8.6. | ODD 17, în schimb, pledează pentru încurajarea și promovarea unor parteneriate eficace publice, public-privat și cu societatea civilă, care să se bazeze pe experiență și pe strategiile de reînnoire a resurselor din cadrul parteneriatelor. Deși rolul sectorului public este vital, CESE solicită factorilor de decizie politică ai UE să recunoască pe deplin rolul crucial al acțiunilor ascendente și al parteneriatelor, întrucât acestea contribuie la identificarea celor mai bune soluții cu putință pentru provocările legate de transport și a modalităților de a valorifica oportunitățile, de exemplu prin intermediul noilor modele de producție și de consum dezvoltate de întreprinderi și cetățeni. |
| --- | --- |

8.6.

| 8.7. | De asemenea, CESE invită Comisia să evalueze indicatorii ODD din punctul de vedere al transporturilor și să consolideze dezvoltarea indicatorilor care sunt relevanți, oferă o imagine realistă și informativă a evoluțiilor și sunt în conformitate cu abordarea integrată, astfel cum se descrie mai sus. |
| --- | --- |

8.7.

Bruxelles, 11 iulie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

| 10.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 367/15 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 367/15

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Concepte ale UE pentru gestionarea tranziției într-un mediu de lucru digitalizat – o contribuție importantă la o carte albă a UE privind viitorul muncii”

(aviz exploratoriu la solicitarea Președinției austriece)

(2018/C 367/03)

| Raportoare: | Franca SALIS-MADINIER |
| --- | --- |
| Coraportor: | Ulrich SAMM |

Raportoare:

Franca SALIS-MADINIER

Coraportor:

Ulrich SAMM

| Aviz la solicitarea Președinției austriece a Consiliului | Scrisoarea din 12.2.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
  Articolul 29 alineatul (1) din Regulamentul de procedură
  Aviz exploratoriu |
| Decizia Biroului | 13.3.2018 |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 6.6.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 11.7.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 536 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 152/1/4 |

Aviz la solicitarea Președinției austriece a Consiliului

Scrisoarea din 12.2.2018

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Articolul 29 alineatul (1) din Regulamentul de procedură

Aviz exploratoriu

Decizia Biroului

13.3.2018

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

6.6.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

11.7.2018

Sesiunea plenară nr.

536

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

152/1/4

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) susține o tranziție digitală echitabilă, bazată pe respectarea valorilor europene care promovează ocuparea integrală a forței de muncă, progresul social, un nivel înalt de protecție, reducerea sărăciei și a inegalităților. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE recomandă ca posibilitățile imense oferite de noile tehnologii să aducă beneficii tuturor: lucrători, cetățeni, întreprinderi. În această transformare nu trebuie să existe învinși. În mod prioritar, politicile trebuie să fie orientate spre consolidarea traiectoriilor individuale (astfel încât toți cetățenii să capete competențe adecvate) și a sistemelor colective de securitate socială (edificate pentru a favoriza accesul la prestații de securitate socială), astfel cum este prevăzut în Carta drepturilor fundamentale, în prioritățile proclamate de instanțele europene la Göteborg, în cadrul Pilonului european al drepturilor sociale și în convențiile OIM. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Locurile de muncă pot suferi modificări ca urmare a automatizării, a digitalizării și a inteligenței artificiale (IA). CESE consideră prioritară actualizarea competențelor lucrătorilor europeni, în special ale acelora al căror nivel de calificare și obsolescența profesională nu le permite să ocupe noi locuri de muncă sau locuri de muncă ce vor fi modificate prin tehnologizare. CESE subliniază că, la nivelul UE și al statelor membre, este urgent necesară o politică în favoarea unei transformări a formării inițiale și a învățării pe tot parcursul vieții, în vederea favorizării metodelor pedagogice corespunzătoare, prin care se pot dezvolta competențele creative și digitale, tot mai necesare pentru noile locuri de muncă. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Diversitatea de gen trebuie să se afle, de asemenea, în centrul priorităților: situația este alarmantă în filierele cu o componentă digitală puternică, întrucât femeile sunt slab reprezentate (1). Este important să se monitorizeze și să se măsoare aceste tendințe, și, totodată, să se promoveze accesul femeilor în aceste sectoare. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE constată că doar 0,3 % din cheltuielile publice totale din UE (2) sunt destinate investițiilor în politicile sociale. Trebuie puse la dispoziție resurse suficiente, în special în cadrul viitorului plan bugetar multianual al UE post-2020 (3), pentru consolidarea acestor politici și pentru susținerea transformării digitale pe piața forței de muncă, în beneficiul lucrătorilor, al întreprinderilor și al societății în ansamblu. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Resurse suplimentare se pot regăsi în câștigurile de productivitate generate de digitalizare. CESE recomandă ca dialogul social cu privire la distribuția valorii adăugate să fie organizat la nivel de ramură și la nivel de întreprindere, pentru a se ajunge la un acord în ceea ce privește modalitățile de utilizare. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Pentru a lua în considerare toate formele flexibile de ocupare a forței de muncă create de digitalizare și pentru a nu exclude niciun lucrător (4), CESE include menținerea calității și viabilității financiare a sistemelor de protecție socială printre prioritățile sale. CESE îndeamnă Comisia Europeană și statele membre să organizeze consultarea cu partenerii sociali pentru a adapta sistemele de protecție socială, în special în beneficiul lucrătorilor care, din cauza statutului lor, nu sunt acoperiți suficient de aceste sisteme. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | În contextul introducerii de noi tehnologii, cum ar fi roboții sau mașinile inteligente, CESE reamintește în studiul său importanța informării și consultării reprezentanților lucrătorilor în amonte și necesitatea negocierii colective care să însoțească schimbările (5) determinate de introducerea acestor tehnologii. De asemenea, Comitetul reamintește că Directiva privind comitetele europene de întreprindere prevede obligația de consultare (6). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | În ceea ce privește inteligența artificială (IA), CESE subliniază că opacitatea funcționării algoritmilor și modul în care aceștia fac alegeri care nu pot fi controlate de oameni reprezintă provocări imense pentru UE, precum și întrebări fundamentale referitoare la societatea în care ne dorim să trăim. CESE a subliniat deja că pe noua piață a forței de muncă se impune definirea relației dintre om și mașină. O abordare centrată pe controlul omului asupra mașinii este fundamentală (7). |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE susține cadre strategice universale care oferă Europei un avantaj competitiv (8) și încurajează dezvoltarea unei IA responsabile din punct de vedere social și în serviciul binelui comun. Subliniază că UE ar trebui să sprijine noul domeniu de cercetare al „ergonomiei cognitive”, care vizează adoptarea unor măsuri de promovare a utilizării tehnologiilor inteligente antropocentrice. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Introducere

| 2.1. | CESE s-a pronunțat deja, în cadrul a trei avize exploratorii solicitate de Președințiile estoniană și bulgară ale Consiliului, cu privire la noile forme de ocupare a forței de muncă și la viitorul muncii (9). Aceste avize au fost completate printr-o reflecție mai amplă pe tema „Un concept durabil din punct de vedere social pentru era digitală”, în cadrul unui alt aviz exploratoriu solicitat de Președinția bulgară (10). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | CESE se opune afirmației potrivit căreia „în urma digitalizării vor exista învingători și învinși”. În prezentul aviz, CESE face propuneri pentru ca toți cetățenii să beneficieze de digitalizare și ca nimeni să nu fie marginalizat. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pentru a nu exclude o parte dintre lucrători și cetățeni, trebuie consolidate cheltuielile pentru investiții în politicile sociale, care în prezent nu reprezintă decât 0,3 % din cheltuielile publice totale ale UE (11). Trebuie puse la dispoziție resurse suficiente, în special în cadrul viitorului plan bugetar multianual al UE post-2020 (12), pentru susținerea transformării digitale pe piața forței de muncă. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | CESE subliniază că, pentru ca întreaga societate să beneficieze de automatizare, UE și statele sale membre trebuie să se poată baza pe un sistem de învățare pe tot parcursul vieții performant și de calitate, pe un dialog social permanent între părțile interesate, pe negocieri colective pertinente și pe un sistem de impozitare adecvat. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Este imperativ să se acționeze chiar de acum pentru a asigura disponibilitatea competențelor adecvate pentru viitor, astfel încât UE și toate statele sale membre să rămână competitive și să fie capabile să creeze noi întreprinderi și noi locuri de muncă, să garanteze că cetățenii rămân capabili să se integreze pe piața forței de muncă pe întreaga perioadă a carierei profesionale și să asigure bunăstarea pentru toți. |
| --- | --- |

2.5.

3.   O IA în serviciul oamenilor pentru o tranziție echitabilă și de calitate

| 3.1. | CESE invocă provocările reprezentate de IA pentru UE – înțeleasă drept ansamblul tehnologiilor care vizează realizarea, prin tehnologia informației, a sarcinilor cognitive realizate în mod tradițional de către om. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pentru ca lucrătorii, cetățenii, întreprinderile, statele membre și UE să beneficieze de digitalizare și de o IA tot mai puternică și performantă, aceasta trebuie să fie controlată iar eventualele sale efecte negative trebuie să fie anticipate și reglementate. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE consideră că noua generație de așa-numiți roboți colaborativi este o oportunitate care ar putea fi în beneficiul întregii societăți. Acești roboți pot deveni adevărați parteneri ai lucrătorilor, ușurându-le munca de zi cu zi, astfel încât să fie mai puțin stresantă. În plus, ei pot ajuta persoanele care suferă de handicapuri fizice sau cognitive și chiar și pe cele cu mobilitate redusă. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE subliniază din nou (13) abordarea bazată pe controlul uman (human-in-command) pentru toate părțile procesului de digitalizare. Societatea noastră trebuie să facă față temerii că sistemele de IA, în special, vor putea să decidă într-o bună zi asupra unor aspecte importante ale vieții noastre, fără nicio interacțiune umană. Abordarea human-in-command definește un principiu care garantează că mașinile au, în mod clar, rolul de a-i servi pe oameni și că problemele umane mai complexe, cum ar fi asumarea responsabilității, judecarea cazurilor controversate/etice sau a comportamentului irațional, rămân sub controlul oamenilor. Acest principiu foarte general poate servi drept principiu director pentru regulamentele viitoare. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Astfel cum a amintit CESE în avizul său din proprie inițiativă pe tema „Inteligența artificială” (14), controlul algoritmilor reprezintă o provocare uriașă pentru democrațiile noastre și libertățile noastre fundamentale, inclusiv pentru piața forței de muncă. O transformare digitală responsabilă din punct de vedere social și etic trebuie să reprezinte un scop în sine pentru UE. CESE susține cadre strategice universale pentru IA, care oferă UE un avantaj competitiv. Subliniază că Uniunea ar trebui să sprijine noul domeniu de cercetare al „ergonomiei cognitive”, care vizează adoptarea de măsuri care să promoveze utilizarea tehnologiilor inteligente centrată pe oameni. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Prin algoritmi eronați, deciziile și alegerile făcute pot accentua discriminările în întreprinderi, de exemplu în ceea ce privește practicile de recrutare și activitățile de resurse umane în general (15). Cu toate acestea, o bună programare a datelor și a algoritmilor poate, de asemenea, să conducă la sisteme de recrutare și politici în domeniul resurselor umane mai „inteligente” și echitabile. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Cercetătorii, inginerii și antreprenorii europeni care contribuie la proiectarea, dezvoltarea și comercializarea sistemelor de IA trebuie să acționeze conform criteriilor de responsabilitate etică și socială. Integrarea eticii și a științelor umane în programa școlară a studiilor de inginerie poate fi un răspuns bun la acest imperativ (16). Un cod de conduită pentru IA ar putea fi adecvat. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CESE ar dori să atragă atenția asupra amenințării reprezentate de IA în ceea ce privește securitatea cibernetică și confidențialitatea. Cu ajutorul noii tehnologii este mult mai simplu să se realizeze imagini trucate, videoclipuri trucate, discursuri și texte false de înaltă calitate. Abordarea acestei amenințări grave trebuie să reprezinte cea mai mare prioritate în politica UE. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Observații generale

4.1.   Impactul asupra locurilor de muncă

| 4.1.1. | Chestiunea impactului pe care îl vor avea automatizarea, digitalizarea și IA în diferitele procese de producție asupra volumului ocupării forței de muncă este foarte controversată. În funcție de metoda adoptată – analiza sarcinilor sau a locurilor de muncă –, aceste previziuni referitoare la pierderea de locuri de muncă sunt foarte diferite (17). |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Oricare ar fi aceste diferențe, sigur este că digitalizarea va avea un impact asupra marii majorități a locurilor de muncă; anumite meserii vor fi mai afectate decât altele și ar putea să dispară pe termen scurt (18). Altele vor face obiectul unor transformări și vor necesita recalificarea. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | În plus, diferențele referitoare la impactul automatizării asupra locurilor de muncă sunt mari între statele membre ale Uniunii Europene (19). Potrivit unui studiu al OCDE, în general, locurile de muncă din Regatul Unit, din țările nordice și din Țările de Jos sunt mai puțin supuse automatizării decât locurile de muncă din statele membre din est și din sud (20). Mai mulți factori pot explica aceste decalaje: diferențe în ceea ce privește organizarea sarcinilor în cadrul sectoarelor economice, diferențe în ceea ce privește structura sectorială și investițiile (țări care încă nu au adoptat și nu au investit în tehnologii care pot înlocui forța de muncă au o structură a sarcinilor care este mai potrivită pentru automatizare). Există, de asemenea, disparități în ceea ce privește organizarea locului de muncă în general sau chiar în ceea ce privește nivelul de educație al lucrătorilor. |
| --- | --- |

4.1.3.

4.2.   Garantarea competențelor esențiale ale tuturor cetățenilor

| 4.2.1. | Competențele adecvate pot ajuta statele membre ale UE să se integreze mai bine pe piețele globalizate și să se specializeze în cele mai avansate tehnologii, întreprinderile mai inovatoare rămânând în cursă. Pentru aceasta, toate sectoarele au nevoie de lucrători care să dețină nu numai competențe creative și cognitive de nivel înalt (competențe scris-citit, competențe numerice și de rezolvare a problemelor complexe), ci și capacități manageriale și de comunicare și o abilitate de învățare. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Lucrătorii care necesită măsuri prioritare și o susținere mai mare sunt cei care ocupă locuri de muncă cu nivel scăzut de calificare și cu mare potențial de automatizare, transformare, înlocuire și chiar dispariție. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | În Uniune, diferența dintre competențe și viitoarele locuri de muncă este tot mai mare. În statele membre ale UE, 22 % dintre lucrători riscă să nu dețină competențele digitale potrivite în raport cu evoluțiile locului lor de muncă (21). Din 2008, durata medie a șomajului și a șomajului de lungă durată a crescut, în special pentru lucrătorii care au un nivel scăzut de calificare. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Astfel cum s-a afirmat într-un aviz recent al CESE, având în vedere dificultățile cu care se confruntă șomerii pentru a avea acces pe piața forței de muncă, este imperativ să abordăm, prin dialog social la nivelul ramurilor de activitate, al teritoriilor și la nivel național și european, chestiunea formării și a competențelor (22) pentru ca toți lucrătorii să poată avea acces la un loc de muncă de calitate și să poată evolua în parcursul lor profesional. |
| --- | --- |

4.2.4.

4.3.   Transformarea formării inițiale și încurajarea învățării pe tot parcursul vieții

| 4.3.1. | Pentru a răspunde acestor provocări, CESE subliniază urgența unei politici, la nivelul UE și al statelor membre, în favoarea unei transformări a formării inițiale și pe tot parcursul vieții, în vederea favorizării metodelor pedagogice corespunzătoare, prin care se pot dezvolta competențele creative, care devin tot mai necesare. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | O singură politică uniformă la nivel european riscă să fie ineficientă, deoarece statele membre se confruntă cu probleme diferite, dar o politică pentru reducerea decalajelor dintre competențele disponibile și locurile de muncă viitoare este universal necesară (23). |
| --- | --- |

4.3.2.

4.4.   Motive de vigilență în ceea ce privește riscul de discriminare la locul de muncă și în societate

| 4.4.1. | Egalitatea de gen: locurile de muncă ale viitorului și cele care vor fi cel mai bine recunoscute și remunerate vor fi cele din domeniul științei, tehnologiei, ingineriei și matematicii (STIM) și, în special, din sectorul tehnologiei informației (TI). Diversitatea de gen trebuie să se afle, de asemenea, în centrul priorităților: situația este alarmantă în filierele cu o componentă digitală puternică, întrucât femeile sunt slab reprezentate (24). Este important să se monitorizeze și să se măsoare aceste tendințe, precum și să se promoveze accesul femeilor în aceste sectoare, dacă dorim să evităm inegalități mai mari pe viitoarea piață a forței de muncă (25). |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Inegalități de vârstă: schimbările de pe piața forței de muncă au implicații asupra condițiilor de angajare a lucrătorilor, indiferent de vârstă. Aceste transformări pot avea un impact asupra unui loc de muncă durabil pe tot parcursul vieții profesionale. De exemplu, utilizarea contractelor cu durată determinată, rezervate în prezent, oarecum în mod injust, lucrătorilor tineri, se poate extinde la lucrători mai în vârstă, cu posibile consecințe (26). În același timp, dezvoltarea tehnologică asociată digitalizării poate oferi oportunități celor mai în vârstă lucrători. Studii referitoare la ocuparea forței de muncă trebuie să urmărească aceste evoluții. |
| --- | --- |

4.4.2.

5.   Un dialog social și civil care inovează și anticipează

| 5.1. | Dialogul social la toate nivelurile – european, național, de ramură de activitate, de teritoriu și de întreprindere – trebuie să integreze pe deplin provocările digitale și să conceapă politici de anticipare susținute de date relevante referitoare la meseriile afectate de schimbări, la noile locuri de muncă create și la competențele care trebuie dezvoltate pentru a ocupa aceste noi locuri de muncă. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Dialogul social trebuie să abordeze într-o manieră mai globală condițiile de muncă în era automatizării, pentru a lua în considerare noile riscuri și oportunități. Acordurile încheiate ca urmare a dialogului social în diferitele state membre și sectoare ale UE ar trebui să facă obiectul unei analize a Comisiei Europene în vederea punerii în aplicare a acestor rezultate (dreptul de a se deconecta (27), acordurile privind munca la distanță, drepturile transferabile ale persoanei, acordul colectiv semnat cu platformele (28) etc.) (29). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Pentru a lua în considerare toate formele flexibile de ocupare a forței de muncă create de digitalizare și pentru a nu marginaliza niciun lucrător (30), CESE include, printre prioritățile sale, menținerea calității și viabilității financiare a sistemelor de protecție socială, în concordanță cu Pilonul european al drepturilor sociale. Comitetul îndeamnă Comisia Europeană și statele membre să organizeze consultarea cu partenerii sociali pentru a adapta sistemele de protecție socială la noile forme de ocupare a forței de muncă. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Resurse suplimentare se pot regăsi în câștigurile de productivitate generate de digitalizare. Dialogul social cu privire la distribuția valorii adăugate trebuie să fie organizat la nivel de ramură și la nivel de întreprindere. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | La nivelul fiscalității, este necesar să se verifice cu atenție reformele sistemelor fiscale pentru a se asigura niveluri similare de impozitare pentru toate formele de venituri, indiferent dacă sunt generate în sectoare organizate pe baza contractelor colective de muncă sau în economia colaborativă. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Părțile interesate din cadrul societății civile ar trebui să se implice activ în aceste evoluții. Politicile de formare pentru grupurile vulnerabile la schimbările tehnologice rapide, la politicile de dezvoltare a IA și a digitalizării, cu ale căror efecte se confruntă toți cetățenii, justifică rolul important pe care îl joacă organizațiile societății civile. |
| --- | --- |

5.6.

Bruxelles, 11 iulie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  Comisia Europeană (2018). Femeile în era digitală (în limba engleză).

1

(2)  COM(2017) 206 final, p. 28.

2

(3)  JO C 262, 25.7.2018, p. 1

3

(4)  JO C 303, 19.8.2016, p. 54 și JO C 129, 11.4.2018, p. 7.

4

(5)  CESE (2017). Impactul digitizării și al economiei la cerere asupra piețelor forței de muncă și consecințele pentru relațiile de muncă și industriale.

5

(6)  JO L 122, 16.5.2009, p. 28.

6

(7)  JO C 288, 31.8.2017, p. 1.

7

(8)  JO C 288, 31.8.2017, p. 1.

8

(9)  JO C 434, 15.12.2017, p. 30 și p. 36 și JO C 237, 6.7.2018, p. 8.

9

(10)  JO C 237, 6.7.2018, p. 1.

10

(11)  Uniunea Europeană (2017). Document de reflecție privind dimensiunea socială a Europei, p. 24.

11

(12)  JO C 262, 25.7.2018, p. 1.

12

(13)  JO C 288, 31.8.2017, p. 1.

13

(14)  JO C 288, 31.8.2017, p. 1.

14

(15)  OIM (2018). Impact des technologies sur la qualité et la quantité des emplois; cf. Villani, C. (2018). Donner un sens à l'intelligence artificielle: Pour une stratégie nationale et européenne.

15

Impact des technologies sur la qualité et la quantité des emplois

Donner un sens à l'intelligence artificielle: Pour une stratégie nationale et européenne

(16)  Cf. raportul dlui Cédric Villani privind inteligența artificială (martie 2018).

16

(17)  Nedelkoska, L. și G. Quintini (2018). Automation, skills use and training. Documente de lucru ale OCDE privind problemele sociale, ocuparea forței de muncă și migrația, nr. 202, Publicațiile OCDE, Paris.

17

Automation, skills use and training

(18)  France Stratégie (2018). Intelligence artificielle et travail: rapport à la ministre du travail et au secrétaire d'État auprès du premier ministre, chargé du numérique.

18

Intelligence artificielle et travail: rapport à la ministre du travail et au secrétaire d'État auprès du premier ministre, chargé du numérique

(19)  Cedefop (2018). Insights into skill shortages and skill mismatch: learning from Cedefop’s European skills and job survey.

19

Insights into skill shortages and skill mismatch: learning from Cedefop’s European skills and job survey

(20)  Nedelkoska, L. și G. Quintini (2018). Automation, skills use and training. Documente de lucru ale OCDE privind problemele sociale, ocuparea forței de muncă și migrația, nr. 202, Publicațiile OCDE, Paris.

20

Automation, skills use and training

(21)  Cedefop (2018). Insights into skill shortages and skill mismatch: learning from Cedefop’s European skills and job survey.

21

Insights into skill shortages and skill mismatch: learning from Cedefop’s European skills and job survey

(22)  JO C 237, 6.7.2018, p. 8.

22

(23)  Cedefop (2018). Insights into skill shortages and skill mismatch: learning from Cedefop’s European skills and job survey.

23

Insights into skill shortages and skill mismatch: learning from Cedefop’s European skills and job survey

(24)  CE (2018). Femeile în era digitală (în limba engleză).

24

(25)  CE (2015). Monitoring the digital economy & society 2016-2021.

25

Monitoring the digital economy & society 2016-2021

(26)  Eurofound (2017), Non-standard forms of employment: Recent trends and future prospects, p. 7, și Eurofound (2017) Working conditions of workers at different ages.

26

(27)  JO C 237, 6.7.2018, p. 8.

27

(28)  A se vedea acordul semnat în Danemarca.

28

(29)  JO C 434, 15.12.2017, p. 30.

29

(30)  JO C 303, 19.8.2016, p. 54 și JO C 129, 11.4.2018, p. 7.

30

---

| 10.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 367/20 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 367/20

---

Avizul Comitetului Economic și Social European pe tema „Situația femeilor cu handicap”

[aviz exploratoriu la solicitarea Parlamentului European]

(2018/C 367/04)

| Raportor: | doamna Gunta ANČA |
| --- | --- |

Raportor:

doamna Gunta ANČA

| Sesizare | Parlamentul European, 3.4.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 29 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Decizia Adunării Plenare | 13.3.2018 |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Data adoptării în secțiune | 6.6.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 11.7.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 536 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 187/2/0 |

Sesizare

Parlamentul European, 3.4.2018

Temei juridic

Articolul 29 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Decizia Adunării Plenare

13.3.2018

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Data adoptării în secțiune

6.6.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

11.7.2018

Sesiunea plenară nr.

536

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

187/2/0

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Femeile și fetele cu handicap se confruntă în continuare cu o discriminare multiplă și intersecțională, bazată atât pe gen, cât și pe handicapul lor. Femeile cu handicap nu au șanse egale de a participa în condiții de egalitate alături de ceilalți cetățeni la toate aspectele societății. Ele sunt private mult prea adesea, printre altele, de educație și formare incluzive, de ocuparea unui loc de muncă, de accesul la programele de reducere a sărăciei, de locuințe adecvate și de participarea la viața politică și publică, în timp ce o serie de acte legislative le împiedică să ia decizii privind propriile vieți, inclusiv drepturile lor sexuale și reproductive. Femeile cu handicap întâmpină obstacole în calea exercitării drepturilor lor în calitate de cetățeni ai UE (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Prezentul aviz solicită UE și statelor sale membre să pună în aplicare Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (UNCRPD) (2), recomandările pe care UE le-a primit în 2015 din partea Comitetului UNCRPD cu privire la femeile și fetele cu handicap și Comentariul General nr. 3 al Comitetului ONU cu privire la articolul 6 din Convenția privind drepturile persoanelor cu handicap. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Solicităm UE și statelor sale membre să includă o perspectivă referitoare la chestiunile legate de handicap în strategia, politicile și programele sale viitoare privind egalitatea de gen și o perspectivă de gen în strategiile sale privind handicapul, inclusiv în viitoarea sa Strategie europeană 2020-2030 pentru persoanele cu handicap și în Pilonul european al drepturilor sociale (3). Succesoarea Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii ar trebui să includă, de asemenea, perspectiva femeilor cu handicap, întrucât participarea economică și socială a acestora este esențială pentru succesul strategiei economice și sociale europene în ansamblu (4). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Atât la nivelul UE, cât și la nivel național, ar trebui luate măsurile necesare pentru stabilirea unui dialog structurat cu o linie bugetară independentă, suficientă pentru a garanta o consultare efectivă cu persoanele cu handicap, inclusiv femei, fete și băieți cu handicap, precum și participarea acestora, prin intermediul organizațiilor lor reprezentative, la implementarea și monitorizarea CRPD (5). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Instrumentele de finanțare ale UE actuale și viitoare, în special fondurile structurale și Fondul social european, ar trebui utilizate ca instrumente esențiale de sprijinire a statelor membre în promovarea accesibilității și a nediscriminării în legătură cu femeile și fetele cu handicap (6). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | UE și statele sale membre ar trebui să adere rapid la Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul), ca un pas în direcția combaterii violenței împotriva femeilor și a fetelor cu handicap (7). Aceste măsuri ar trebui să includă incriminarea violenței sexuale și a altor tipuri de violență împotriva femeilor și fetelor cu handicap, inclusiv încetarea sterilizării forțate (8). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | UE și statele membre ar trebui să ia toate măsurile pentru a se asigura că femeile și fetele cu handicap au acces în condiții de egalitate la servicii medicale specifice pentru persoane cu handicap și la servicii de bază accesibile. Toate femeile și fetele cu handicap trebuie să aibă posibilitatea de a-și exercita capacitatea juridică prin luarea propriilor decizii, beneficiind de sprijin atunci când doresc, în ceea ce privește tratamentul medical și/sau terapeutic, inclusiv cu privire la păstrarea fertilității și a autonomiei reproductive (9). |
| --- | --- |

1.7.

2.   Introducere

| 2.1. | Femeile cu handicap se află în continuare la marginea societății. Situația femeilor cu handicap nu este doar mai dificilă decât cea a femeilor fără handicap, ci chiar și mai complicată decât cea a bărbaților cu handicap (10). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Femeile cu handicap reprezintă 16 % din totalul populației feminine din Europa. Această cifră se bazează pe populația feminină actuală, de aproape 250 de milioane de persoane; prin urmare, în Uniunea Europeană (UE) există aproximativ 40 de milioane de femei și fete cu handicap (11). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Numărul persoanelor în vârstă este în creștere în Europa și în lume, ceea ce înseamnă că numărul persoanelor cu handicap va crește la rândul său. Numărul femeilor cu handicap va crește în mod disproporționat ca urmare a speranței de viață mai ridicate a femeilor (12). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Prezentul aviz solicită UE și statelor sale membre să pună în aplicare Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (UNCRPD) (13), recomandările pe care UE le-a primit în 2015 din partea UNCRPD cu privire la femeile și fetele cu handicap și Comentariul General nr. 3 al Comitetului ONU cu privire la articolul 6 din Convenția privind drepturile persoanelor cu handicap. Ar trebui instituite fără întârziere de către UE și statele sale membre un plan de acțiune, un calendar și resurse pentru punerea în aplicare a CRPD. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Observații generale

Cadrul juridic internațional și european

| 3.1. | UE este stat parte la UNCRPD, alături de cele 28 de state membre ale sale. Ele trebuie să respecte în prezent Convenția privind drepturile persoanelor cu handicap (CRPD), în virtutea dreptului internațional, ceea ce înseamnă că s-au angajat să promoveze, să protejeze și să asigure în comun drepturile persoanelor cu handicap, astfel cum sunt consacrate în CRPD, inclusiv pe cele ale femeilor și fetelor cu handicap. UE și statele sale membre ar trebui să constituie un exemplu, întrucât reprezintă singura organizație de integrare regională din lume care este stat parte la CRPD și se află într-o poziție unică în ceea ce privește asigurarea unei protecții armonizate și egale a femeilor și fetelor cu handicap în întreaga Europă. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CRPD recunoaște la articolul 6 că „femeile și fetele cu handicap se confruntă cu forme multiple de discriminare; în acest sens, adoptă măsuri pentru a garanta accesul lor deplin și în condiții de egalitate la drepturile omului și la libertățile fundamentale. Statele părți vor lua măsuri adecvate pentru a garanta dezvoltarea, progresul și emanciparea femeilor, pentru a garanta că ele exercită și beneficiază de drepturile omului și de libertățile fundamentale stabilite prin prezenta convenție”. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | În anul 2015, UE a primit recomandări importante din partea Comitetului pentru drepturile persoanelor cu handicap al ONU referitoare la modalitățile de îmbunătățire a situației persoanelor cu handicap, inclusiv a femeilor și a fetelor cu handicap, din Uniunea Europeană. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | În anul 2016, Comitetul pentru drepturile persoanelor cu handicap al ONU a adoptat Observația generală nr. 3 referitoare la articolul 6 din CRPD, care subliniază că statele parte la CRPD, inclusiv UE, ar trebui să ia măsurile menționate mai sus pentru a promova drepturile femeilor și fetelor cu handicap. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Toate statele membre ale UE sunt, de asemenea, state părți la Convenția ONU privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW), cel mai cuprinzător instrument juridic internațional prin care se asigură recunoașterea și exercitarea, în condiții de egalitate, a tuturor drepturilor omului în cazul femeilor, în domeniile politic, economic, social, cultural, civil și familial. Femeile și fetele cu handicap ar trebui, de asemenea, să se bucure pe deplin de demersurile naționale privind punerea în aplicare a CEDAW și să fie incluse în acestea. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Articolele 10 și 19 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) impun UE să combată orice discriminare pe motive de sex, rasă sau origine etnică, religie sau convingeri, handicap, vârstă sau orientare sexuală, atunci când definește și pune în aplicare politicile și acțiunile sale, precum și prin adoptarea măsurilor adecvate. Articolul 8 din TFUE prevede că: „În toate acțiunile sale, Uniunea urmărește să elimine inegalitățile și să promoveze egalitatea între bărbați și femei”. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Articolele 20 și 26 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene interzic discriminarea bazată pe motive de handicap și recunosc dreptul persoanelor cu handicap de a beneficia de măsuri care să le asigure autonomia, integrarea socială și profesională și participarea la viața comunității. De asemenea, Carta face referire la egalitatea între bărbați și femei și la nediscriminare în raport cu o serie de motive, inclusiv sexul. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Recomandări generale

| 4.1. | Contrar referințelor din CRPD, CEDAW, TFUE și Cartă, Uniunea Europeană nu a integrat perspectiva handicapului în toate politicile, programele și strategiile sale de gen și nici nu a adoptat o perspectivă de gen în strategiile sale referitoare la handicap. UE și statele sale membre nu dispun, în prezent, de un cadru juridic solid care să protejeze, să promoveze și să asigure exercitarea tuturor drepturilor omului în cazul tuturor femeilor și fetelor cu handicap. Solicităm UE și statelor sale membre să includă o perspectivă referitoare la chestiunile legate de handicap în strategia, politicile și programele sale viitoare privind egalitatea de gen și o perspectivă de gen în strategiile sale privind handicapul, inclusiv în viitoarea sa Strategie europeană 2020-2030 pentru persoanele cu handicap și în Pilonul european al drepturilor sociale. Succesoarea Strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii ar trebui să includă, de asemenea, perspectiva femeilor cu handicap, întrucât participarea economică și socială a acestora este esențială pentru succesul strategiei economice și sociale europene în ansamblu (14). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | UE și statele sale membre nu consultă și nu finanțează suficient organizațiile reprezentative ale femeilor și fetelor cu handicap. Atât la nivelul UE, cât și la nivel național, ar trebui luate măsurile necesare pentru stabilirea unui dialog structurat cu o linie bugetară independentă suficientă pentru a garanta o consultare efectivă cu persoanele cu handicap, inclusiv femei, fete și băieți cu handicap, precum și participarea acestora, prin intermediul organizațiilor lor reprezentative, la implementarea și monitorizarea CRPD (15). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Problematica femeilor și fetelor cu handicap încă nu este abordată decât marginal în organizațiile pentru apărarea drepturilor omului. Rapoartele periodice elaborate de organismele relevante din Uniunea Europeană și statele membre, însărcinate cu apărarea drepturilor omului și instituite în temeiul tratatelor trebuie să includă în mod automat informații privind femeile cu handicap. Această practică ar trebui extinsă la toate instituțiile implicate în susținerea drepturilor omului atât la nivel european, cât și la nivel național, inclusiv la organizațiile reprezentative ale persoanelor cu handicap și ale familiilor lor, ale femeilor în general și ale femeilor cu handicap (16). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | UE și statele sale membre nu dispun de date coerente și comparabile și de indicatori privind drepturile omului în legătură cu femeile și fetele cu handicap și nici de cercetări referitoare la situația femeilor și a fetelor cu handicap în UE (17). CESE recomandă ca agențiile europene, în special Eurofound, Cedefop, FRA și EIGE, să adopte o abordare mai sistematică în activitatea lor privind persoanele cu handicap și situația acestora pe piața muncii și în societate, în special ținând seama de situația femeilor și de faptul că intersecționalitatea poate duce la forme multiple de discriminare. De asemenea, CESE recomandă ca această chestiune să fie inclusă într-o manieră clară în programele de lucru ale acestor agenții. Atât la nivelul UE, cât și la nivel național, aspectele legate de femeile și fetele cu handicap ar trebui încorporate în colectarea de date și statistici referitoare la gen și la vârstă, precum și în seriile statistice și sondajele existente, în conformitate cu principiile UNCRPD. Ar trebui instituit un mecanism care să monitorizeze progresele și să finanțeze colectarea de date, studiile și cercetările privind femeile și fetele cu handicap și discriminarea intersecțională cu care se confruntă, inclusiv din partea celor mai marginalizate grupuri ale societății, cum ar fi minoritățile etnice și religioase, în scopul orientării planificării politicii. Toate cercetările privind drepturile persoanelor cu handicap ar trebui să țină seama de perspectiva de gen, iar cercetările referitoare la femei și fete ar trebui să ia în considerare perspectiva handicapului. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Instrumentele de finanțare ale UE actuale și viitoare, în special fondurile structurale și Fondul social european, ar trebui utilizate ca instrumente esențiale de sprijinire a statelor membre în promovarea accesibilității și a nediscriminării în legătură cu femeile și fetele cu handicap (18) și de creștere a gradului de sensibilizare și sporire a vizibilității oportunităților de finanțare a unor măsuri de acest tip în programele post-2020. Organizațiile persoanelor cu handicap ar trebui să primească informații accesibile și asistență în ceea ce privește accesul la oportunitățile de finanțare. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Femeile și fetele cu handicap se confruntă cu un risc sporit de discriminare multiplă și intersecțională în Europa. Combinațiile dintre rasă, origine etnică, clasă socială, vârstă, orientare sexuală, naționalitate, religie, sex, handicap, statutul de refugiat sau migrant etc. au un efect multiplicator care agravează discriminarea resimțită de femeile și fetele cu handicap (19). Această discriminare decurge din modul în care oamenii își construiesc identitățile, nerecunoscând diversitatea care există în rândul femeilor cu handicap și tinzând către omogenizarea femeilor cu handicap în toate spațiile sociale și către formularea unei perspective exclusive asupra realității lor (20). UE și statele sale membre ar trebui să abroge toate actele legislative, politicile și practicile discriminatorii și să scoată în afara legii discriminarea bazată pe gen și handicap și formele intersecționale ale acesteia, inclusiv prin adoptarea unei legislații solide și extinse a UE care să protejeze femeile cu handicap împotriva discriminării intersecționale în toate domeniile vieții (21). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Istoria, atitudinile și prejudecățile din comunitate, inclusiv din cercul familial, au creat un stereotip negativ în privința femeilor și a fetelor cu handicap, contribuind astfel la izolarea și excluziunea lor socială. Acestea sunt aproape complet ignorate de mass-media și, atunci când apar, abordarea vizează femeile cu handicap dintr-o perspectivă medicală asexuală și ignoră capacitățile acestora și contribuția lor la mediul înconjurător (22). Femeile și fetele cu handicap nu își cunosc suficient drepturile, în temeiul CRPD, CEDAW și al dreptului Uniunii. UE și statele sale membre ar trebui să creeze o campanie cuprinzătoare de sensibilizare a cu privire la CRPD și CEDAW, de îmbunătățire a vizibilității situației femeilor cu handicap și de combatere a prejudecăților împotriva femeilor și fetelor cu handicap (23). Mass-media ar trebui să fie încurajată să consulte și să implice femeile cu handicap, de preferat pe cele desemnate de organizațiile lor, care să participe, de asemenea, la prezentări și să monitorizeze programele. Organizațiile persoanelor cu handicap ar trebui să beneficieze de finanțarea necesară, pentru a informa și instrui femeile și fetele cu handicap și familiile acestora în ceea ce privește drepturile lor în temeiul CRPD. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | În calitate de administrație publică, UE are datoria de a pune în aplicare CRPD pe plan intern în cadrul instituțiilor sale. UE ar trebui să se asigure că problemele femeilor și fetelor cu handicap sunt incluse și respectate integral în manifestările și reuniunile sale, în eforturile sale de comunicare, informare și consultare și în politicile de securitate socială și ocupare a forței de muncă și ar trebui, de asemenea, să depună eforturi pentru a se asigura că aspectele de gen sunt integrate în bugetele sale. Ar trebui întreprinse acțiuni pozitive pentru a garanta că femeile cu handicap pot participa pe picior de egalitate cu ceilalți cetățeni la activitatea și funcționarea instituțiilor UE. |
| --- | --- |

4.8.

5.   Observații specifice

5.1.   Violența

| 5.1.1. | Femeile cu handicap prezintă un risc ridicat de a fi supuse violenței, exploatării și abuzului, comparativ cu alte femei. Violența poate fi interpersonală, instituțională și/sau structurală. Violența instituțională și/sau structurală este reprezentată de orice formă de inegalitate structurală sau discriminare instituțională care menține o femeie într-o poziție subordonată, fie din punct de vedere fizic, fie ideologic, comparativ cu alte persoane din familia, gospodăria sau comunitatea acesteia (24). Un studiu din 2014 realizat de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene a estimat că femeile și fetele cu handicap sunt de trei până la cinci ori mai susceptibile să devină victime ale violenței, îndeosebi ale violenței domestice (25). |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Adesea, legislația UE și cea națională privind prevenirea exploatării, a violenței și a abuzului nu vizează și femeile și fetele cu handicap. UE ar trebui să ia măsurile necesare pentru a integra handicapul în toate actele legislative, politicile și strategiile de combatere a violenței, abuzului și exploatării (26). Violența împotriva femeilor ar trebui incriminată. UE ar trebui să ia toate măsurile legislative, administrative, sociale și educative adecvate pentru a proteja femeile și fetele cu handicap atât acasă, cât și în exterior, împotriva tuturor formelor de exploatare, violență și abuz și pentru a facilita accesul acestora la justiție, prin acordarea de asistență adecvată și de sprijin în interiorul comunității, luând în considerare nevoile lor specifice, inclusiv dispozitivele de asistare, în vederea evitării izolării și imobilizării la domiciliu (27). |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.1.3. | UE și statele sale membre ar trebui să adere rapid la Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul), ca un pas în direcția combaterii violenței împotriva femeilor și a fetelor cu handicap. Aceste măsuri ar trebui să includă incriminarea violenței sexuale și a altor tipuri de violență împotriva femeilor și fetelor cu handicap, inclusiv încetarea sterilizării forțate (28). |
| --- | --- |

5.1.3.

5.2.   Sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente, inclusiv respectarea casei și a familiei

| 5.2.1. | Stereotipurile injuste legate de handicap și gen reprezintă o formă de discriminare care are un impact deosebit de grav asupra accesului la sănătatea sexuală și reproductivă și la drepturile aferente, precum și la dreptul de a întemeia o familie. Stereotipurile dăunătoare legate de femeile cu handicap includ opinia potrivit căreia acestea sunt asexuale, incapabile, iraționale și/sau cu tulburări hipersexuale (29). |
| --- | --- |

5.2.1.

| 5.2.2. | Opțiunile femeilor cu handicap, în special ale femeilor cu handicap psihosocial sau cu dizabilități intelectuale, sunt adesea ignorate, iar deciziile lor sunt frecvent substituite de cele ale unor părți terțe, printre care reprezentanți legali, furnizori de servicii, tutori și membri de familie, fiindu-le încălcate drepturile în temeiul articolului 12 din CRPD (30). De prea multe ori, femeile și fetele cu handicap sunt supuse unui tratament de sterilizare forțată și avort forțat sau altor forme de control al fertilității. UE și statele membre ar trebui să ia toate măsurile pentru a se asigura că toate femeile cu handicap își pot exercita capacitatea juridică prin luarea propriilor decizii, beneficiind de sprijin atunci când doresc, în ceea ce privește tratamentul medical și/sau terapeutic, inclusiv prin luarea propriilor decizii referitoare la păstrarea fertilității și a autonomiei reproductive, exercitarea dreptului de a alege numărul de copii și distanța în ani între aceștia, chestiunile legate de sexualitatea lor și exercitarea dreptului de a stabili relații. Acest lucru ar trebui să se întâmple fără constrângeri, discriminare și violență. Sterilizarea forțată și avortul forțat reprezintă o formă de violență împotriva femeilor și ar trebui să fie incriminate, conform definiției de la articolul 39 din Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (31). |
| --- | --- |

5.2.2.

| 5.2.3. | De asemenea, este posibil ca femeilor cu handicap să le fie refuzat accesul la informații, comunicare și la educație ți drepturile lor privind sănătatea sexuală și reproductivă, pe baza unor stereotipuri dăunătoare, care presupun că aceste femei sunt asexuale și, prin urmare, nu au nevoie de astfel de informații în aceleași condiții precum celelalte persoane. Este, de asemenea, posibil ca informațiile să nu fie disponibile în formate accesibile. Facilitățile și echipamentele de îngrijire, inclusiv aparatele de mamografie și paturile pentru controale ginecologice, sunt adesea inaccesibile din punct de vedere fizic pentru femeile cu handicap (32). UE și statele membre ar trebui să ia toate măsurile pentru a se asigura că femeile și fetele cu handicap au acces în condiții de egalitate la servicii medicale specifice pentru persoane cu handicap și la servicii de bază accesibile, cum ar fi serviciile stomatologice și oftalmologice, de sănătate sexuală și reproductivă și de prevenție, inclusiv consulturi ginecologice, controale medicale, planificare familială și sprijin adaptat pe durata sarcinii. |
| --- | --- |

5.2.3.

| 5.2.4. | Ar trebui să se adopte măsurile necesare în ceea ce privește formarea profesioniștilor, în special a celor din domeniul sănătății și a celor activi în domeniul juridic, pentru a garanta că aceștia țin seama de poziția femeilor și fetelor cu handicap pe parcursul anchetelor și procedurilor judiciare. Aceste măsuri ar trebui luate în strânsă cooperare cu organizațiile reprezentative ale persoanelor cu handicap. |
| --- | --- |

5.2.4.

5.3.   Educația și formarea profesională

| 5.3.1. | Stereotipurile dăunătoare legate de gen și handicap se combină pentru a alimenta atitudini, politici și practici discriminatorii precum: utilizarea materialelor educative care perpetuează stereotipuri injuste privind genul și handicapul, derularea de activități de familie bazate pe gen, alocarea rolurilor de îngrijitori femeilor și fetelor și, în anumite zone, acordarea unei valori mai mari educației băieților comparativ cu cea a fetelor, încurajarea căsătoriilor timpurii în cazul fetelor cu handicap, precum și lipsa unor instalații sanitare accesibile în cadrul școlilor pentru a asigura gestionarea igienică a perioadelor menstruale. La rândul lor, acestea determină rate mai ridicate de analfabetism, eșec școlar, rate neuniforme de participare zilnică la ore, absenteism și abandon școlar complet (33). |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | O analiză comparativă a UE a arătat că, în anul 2011, numai 27 % dintre persoanele cu handicap cu vârsta cuprinsă între 30 și 34 de ani absolviseră studii de învățământ superior sau echivalent în UE (34). Nu există însă date specifice privind femeile și fetele cu handicap. În școlile europene și în diferite state membre ale UE, multe fete și femei cu handicap nu au acces la o educație incluzivă, de înaltă calitate, în conformitate cu CRPD. S-a demonstrat că eforturile în direcția unei educații incluzive au fost influențate negativ de criza financiară. |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | Includerea în învățământul general a educației incluzive pentru fetele și femeile cu handicap trebuie văzută prin paradigma unei educații de înaltă calitate, a egalității de șanse, a acordării de sprijin și a unor amenajări rezonabile (35) și a accesibilității universale pe durata întregului ciclu de viață, garantându-se că femeile cu handicap se bucură de acces la educație continuă ca mijloc de consolidare a independenței personale, de dezvoltare liberă a personalității și de incluziune socială, exercitându-și permanent dreptul de a decide în ceea ce le privește și de a-și alege stilul de viață. Părinții elevilor cu handicap ar trebui să primească informațiile necesare cu privire la beneficiile oferite de un învățământ general favorabil incluziunii. |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.4. | UE și statele membre ar trebui să evalueze situația actuală și să ia măsuri pentru a facilita accesul la educația incluzivă, de înaltă calitate pentru toți elevii cu handicap, în conformitate cu CRPD, prin promovarea utilizării instrumentelor de finanțare europene și să includă indicatori specifici pentru handicap în Strategia Europa 2020 atunci când vizează obiectivul referitor la educație. |
| --- | --- |

5.3.4.

| 5.3.5. | Reglementările UE relevante și programele de schimb de studenți (precum Erasmus+) s-au îmbunătățit în ultimii ani, prin includerea sprijinului financiar pentru mobilitatea studenților cu handicap. Totuși, în practică, studenții cu handicap se confruntă cu multe obstacole atunci când încearcă să acceseze serviciile naționale de învățământ din țara de destinație (obstacole la nivel de atitudine, de natură fizică, de comunicare și informare și lipsa flexibilității în programele școlare) (36). Programele UE privind învățământul superior, formarea profesională și învățarea pe tot parcursul vieții ar trebui să includă sprijin pentru femeile cu handicap. Programul european de schimburi pentru întreprinzători „Erasmus pentru tinerii întreprinzători” ar trebui să includă forme de sprijin financiar pentru tinerii cu handicap, deoarece un astfel de sprijin lipsește la ora actuală. Bunele practici și provocările la adresa programelor de schimb de studenți și de tineri antreprenori ar trebui să fie împărtășite, fiind necesare acțiuni de formare pentru specialiștii în domeniul educației, partenerii sociali și mass-media. |
| --- | --- |

5.3.5.

| 5.3.6. | Ar trebui asigurat un acces egal al femeilor și fetelor cu handicap la diferite componente ale facilităților TIC și la societatea informațională. În cadrul conceperii de tehnologii ale informației și comunicațiilor, ar trebui să se ia în considerare factorii economici, necesitățile în materie de formare și egalitatea de șanse, indiferent de vârstă, astfel încât fetele și femeile cu handicap expuse riscului de excludere socială sau sărăcie să poată beneficia la rândul lor de accesul la aceste tehnologii. |
| --- | --- |

5.3.6.

5.4.   Ocuparea forței de muncă

| 5.4.1. | Participarea femeilor, în general, pe piața forței de muncă rămâne mult mai scăzută decât cea a bărbaților (46,6 % comparativ cu 61,9 %). Piețele forței de muncă din toate statele membre indică o segregare de gen persistentă și semnificativă. Femeile cu handicap sunt însă excluse într-o măsură mult mai mare de pe piața forței de muncă. Numai 18,8 % dintre femeile cu handicap sunt angajate în UE, conform Indicelui egalității de gen pe 2015 al Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați. 28,1 % dintre bărbații cu handicap au un loc de muncă. Rata ridicată a șomajului în rândul femeilor cu handicap rămâne inacceptabilă și sporește probabilitatea ca acestea să trăiască în sărăcie și excluziune socială. Femeile și fetele cu handicap se confruntă cu dificultăți mai mari în ceea ce privește intrarea pe piața forței de muncă, ceea ce le împiedică să ducă o viață independentă. Femeile și fetele cu handicap sunt adesea plătite insuficient. Barierele în calea mobilității, precum și gradul mai ridicat de dependență față de membrii familiei și de îngrijitori creează obstacole în calea participării lor active la educație, pe piața forței de muncă și la viața socială și economică a comunității (37). |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | Având în vedere ratele ridicate ale șomajului și inactivității pe piața forței de muncă în rândul femeilor cu handicap, UE și statele sale membre trebuie să elaboreze atât măsuri generale, cât și acțiuni pozitive destinate femeilor cu handicap, care să promoveze formarea profesională, plasamentul, accesul la locuri de muncă, păstrarea locului de muncă, remunerație egală pentru muncă egală, posibilitățile egale în materie de carieră, adaptările la locul de muncă și echilibrul între viața profesională și cea privată. Femeile cu handicap trebuie să aibă dreptul, pe o bază egală cu ceilalți, la condiții de muncă echitabile și favorabile, inclusiv la egalitate de șanse și la egalitatea de remunerare pentru o muncă de valoare egală (38). |
| --- | --- |

5.4.2.

| 5.4.3. | Având în vedere că instrumentul UE pentru microfinanțare și Fondul social european sunt menite să stimuleze ocuparea forței de muncă și promovarea incluziunii sociale, ar trebui încurajate oportunitățile de desfășurare a unor activități independente, antreprenoriatul în rândul femeilor cu handicap, reprezentarea pe picior de egalitate în consiliile de administrație ale întreprinderilor, dezvoltarea de cooperative sau demararea unei afaceri proprii. Femeile cu handicap ar trebui să aibă drepturi egale la asistență financiară pe durata întregului ciclu de viață al întreprinderii și ar trebui considerate antreprenori competenți. În această privință, măsuri pozitive ar trebui puse la dispoziția femeilor cu handicap care sunt antreprenori, prin intermediul unor credite preferențiale, microcredite și granturi nerambursabile, inclusiv pentru femeile care trăiesc în zonele rurale. |
| --- | --- |

5.4.3.

| 5.4.4. | Creșterea numărului de persoane cu handicap înseamnă o creștere a sarcinilor îngrijitorilor, în special a persoanelor din familie care le îngrijesc, în cea mai mare parte femei care sunt obligate să lucreze cu program redus și chiar să părăsească piața forței de muncă pentru a avea grijă de membrii familiei aflați în întreținere (39). |
| --- | --- |

5.4.4.

| 5.4.5. | UE și statele membre ar trebui să promoveze un echilibru mai bun între viața profesională și cea privată a femeilor cu handicap și a îngrijitorilor de persoane cu handicap prin măsuri eficace, bazate pe nevoile lor specifice. Printre măsurile posibile de luat în considerare în vederea atingerii acestui obiectiv se numără transparența salarială, procedurile de angajare și prestațiile de asigurări sociale, programul de lucru flexibil sau munca la distanță cu fracțiune de normă, echilibrul între cheltuielile asociate handicapului în legătură cu maternitatea și îngrijirile pentru alte persoane cu nevoi mari de sprijin, promovarea accesului universal la servicii de sprijin la prețuri accesibile, de înaltă calitate, la ore diferite pe parcursul zilei, precum creșele sau serviciile de îngrijire pentru bătrâni și alte persoane cu nevoi mari de sprijin (40). |
| --- | --- |

5.4.5.

| 5.4.6. | UE și statele membre ar trebui să includă femeile cu handicap și familiile persoanelor cu handicap în propunerea de directivă privind echilibrul între viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor, precum și alte măsuri de politică menite să îmbunătățească echilibrul între viața profesională și cea privată a lucrătorilor și a îngrijitorilor (41). |
| --- | --- |

5.4.6.

| 5.4.7. | Femeile cu handicap se confruntă, de asemenea, cu bariere unice în calea participării lor în condiții de egalitate pe piața forței de muncă, printre care se numără hărțuirea sexuală, plata inegală și lipsa accesului la măsuri reparatorii din cauza atitudinilor discriminatorii care exclud solicitările lor. UE și statele membre ar trebui, de asemenea, să asigure condiții de lucru sigure și sănătoase pentru femeile cu handicap și îngrijitorii persoanelor cu handicap, inclusiv protecția împotriva hărțuirii, și măsuri de soluționare a reclamațiilor. Hărțuirea la locul de muncă ar trebui prevenită prin adoptarea unor protocoale eficace privind hărțuirea în conformitate cu aplicarea Directivei 2000/78/CE (42). |
| --- | --- |

5.4.7.

5.5.   Participarea la viața politică și publică

| 5.5.1. | Vocile femeilor și fetelor cu handicap sunt, în mod tradițional, reduse la tăcere și, din acest motiv, ele sunt subreprezentate disproporțional în cadrul procesului decizional public. În majoritatea statelor membre ale UE, privarea de capacitate juridică a cetățenilor cu handicap rezultă în pierderea dreptului de vot de către aceștia. Barierele în calea exercitării dreptului de vot iau, de asemenea, forma unor proceduri de votare inaccesibile, inclusiv a unor secții de votare inaccesibile (43). UE ar trebui să se asigure că femeile cu handicap pot participa pe deplin la viața publică și politică, mai ales la alegerile pentru Parlamentul European din 2019. |
| --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.2. | Din cauza dezechilibrului de putere și a discriminărilor multiple, acestea dispun de mai puține oportunități de înființare a unor organizații care pot reprezenta nevoile lor ca femei, copii și persoane cu handicap sau de aderare la astfel de organizații. UE ar trebui să ia măsuri pentru a încuraja femeile cu handicap să preia roluri de conducere în organismele decizionale publice de la toate nivelurile și pentru a le permite să formeze și să adere la organizații și rețele de femei cu handicap (44). Ar trebui să se ofere programe de mentorat și de formare pentru femeile cu handicap, pentru a le permite să intre în viața politică și publică. |
| --- | --- |

5.5.2.

Bruxelles, 11 iulie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  UNCRPD, Comentariul General nr. 3 (CRPD/C/GC/3), p. 1; FEPH Raport alternativ către UNCRPD, p. 57.

1

(2)  Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap.

2

(3)  UNCRPD, Observații finale cu privire la raportul inițial al UE, Organizația Națiunilor Unite (articolul 6 CRPD/C/EU/CO/1).

3

(4)  Raport referitor la femeile cu dizabilități, Parlamentul European, 14.10.2013, p. 6.

4

(5)  Cf. nota de subsol 3, articolul 4 alineatul (3); cf. nota de subsol 1, p. 17.

5

(6)  Cf. nota de subsol 4, p. 9.

6

(7)  Cf. nota de subsol 3, articolul 16.

7

(8)  Report on ending forced sterilisation against women and girls with disabilities [Raport privind încetarea sterilizării forțate îndreptate împotriva femeilor și fetelor cu handicap], Forumul european al persoanelor cu handicap, 2018, p. 49.

8

Report on ending forced sterilisation against women and girls with disabilities

(9)  2nd Manifesto on the Rights of Women and Girls with Disabilities in the EU [Al doilea manifest privind drepturile femeilor și fetelor cu handicap din UE, Forumul european al persoanelor cu handicap], 2011, p. 18 și 34.

9

(10)  Cf. nota de subsol 9, p. 4.

10

(11)  Modulul ad hoc al Anchetei UE asupra forței de muncă (LFS) privind persoanele cu handicap și probleme de sănătate pe termen lung, 2002.

11

ad hoc

(12)  Cf. nota de subsol 4, p. 24.

12

(13)  Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap.

13

(14)  Cf. nota de subsol 3, articolul 6; cf. nota de subsol 4, p. 6.

14

(15)  Cf. nota de subsol 3, articolul 4 alineatul (3); cf. nota de subsol 1, p. 17.

15

(16)  Cf. nota de subsol 9, p. 47.

16

(17)  Cf. nota de subsol 4, p. 16.

17

(18)  Cf. nota de subsol 4, p. 9.

18

(19)  Cf. nota de subsol 1, p. 2.

19

(20)  Cf. nota de subsol 9, p. 52.

20

(21)  Cf. nota de subsol 1, p. 15.

21

(22)  Cf. nota de subsol 9, p. 11.

22

(23)  Cf. nota de subsol 3, articolul 8.

23

(24)  Cf. nota de subsol 1, p. 8.

24

(25)  Sondaj privind violența împotriva femeilor, Agenția pentru Drepturi Fundamentale, 2014, p. 186.

25

(26)  Cf. nota de subsol 3, articolul 16.

26

(27)  Cf. nota de subsol 9, p. 21.

27

(28)  Cf. nota de subsol 3, articolul 16; cf. nota de subsol 8, p. 49.

28

(29)  Cf. nota de subsol 1, p. 10.

29

(30)  Cf. nota de subsol 1, p. 11.

30

(31)  Report on ending forced sterilisation against women and girls with disabilities [Raport privind încetarea sterilizării forțate îndreptate împotriva femeilor și fetelor cu handicap], Forumul european al persoanelor cu handicap, 2018, p. 49 și 50.

31

Report on ending forced sterilisation against women and girls with disabilities

(32)  Cf. nota de subsol 1, p.11; cf. nota de subsol 9, p. 34.

32

(33)  Cf. nota de subsol 1, p. 14.

33

(34)  EU-SILC 2011.

34

(35)  Cf. nota de subsol 9, p. 32.

35

(36)  Raportul alternativ către UNCRPD, p. 43.

36

(37)  Cf. nota de subsol 4, p. 7.

37

(38)  Cf. nota de subsol 9, p. 41.

38

(39)  Cf. nota de subsol 9, p. 45; cf. nota de subsol 4, p. 6.

39

(40)  Cf. nota de subsol 4, p. 14; cf. nota de subsol 9, p. 43.

40

(41)  Cf. nota de subsol 3, articolul 23.

41

(42)  Cf. nota de subsol 4, p. 25.

42

(43)  Raportul alternativ al UNCRPD.

43

(44)  Cf. nota de subsol 1, p. 16.

44

---

III Acte pregătitoare

COMITETUL ECONOMIC ŞI SOCIAL EUROPEAN

A 536-a sesiune plenară a CESE, 11.7.2018-12.7.2018

| 10.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 367/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 367/28

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 924/2009 în ceea ce privește anumite comisioane pentru plățile transfrontaliere efectuate în interiorul Uniunii și comisioanele de conversie monetară

[COM(2018) 163 final – 2018/0076 (COD)]

(2018/C 367/05)

| Raportor: | domnul Daniel MAREELS |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Daniel MAREELS

| Sesizare: | Parlamentul European, 19.4.2018
  Consiliul European, 3.5.2018 |
| --- | --- |
| Temeiul juridic | Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 7.6.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 11.7.2018 |
| Ședința nr. | 536 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 116/0/0 |

Sesizare:

Parlamentul European, 19.4.2018

Consiliul European, 3.5.2018

Temeiul juridic

Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

7.6.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

11.7.2018

Ședința nr.

536

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

116/0/0

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul salută prezenta propunere, care va reduce costurile pentru plățile transfrontaliere în euro efectuate în statele membre din afara zonei euro și care va genera, de asemenea, mai multă transparență cu privire la comisioanele de conversie monetară. CESE îndeamnă să se pună în aplicare rapid această propunere. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Inițial, efectul direct al acestei propuneri se va face simțit în statele membre din afara zonei euro. Este de așteptat ca costurile ridicate percepute pentru plățile transfrontaliere în euro efectuate în cadrul UE să dispară, dat fiind că ele vor trebui aliniate la tarifele mai mici care se aplică tranzacțiilor în moneda națională din interiorul unui stat membru. Comitetul salută ajungerea la aceste costuri mai mici, de care vor beneficia mai ales consumatorii și întreprinderile, în special IMM-urile. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | La rândul său, această reducere a costurilor va duce fără îndoială la o creștere a liberei circulații transfrontaliere și a comerțului liber transfrontalier în întreaga UE, aducând astfel beneficii tuturor statelor membre ale UE. Comitetul consideră că această aprofundare a pieței unice și consecințele economice pozitive pe care le generează sunt importante. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Comitetul consideră pozitiv că, în acest fel, se realizează obiectivul inițial al SEPA de a considera toate plățile în euro din cadrul UE drept plăți interne. În același timp, se realizează și piața unică a serviciilor financiare cu amănuntul, punându-se capăt divizării existente pe această piață în utilizatori din interiorul zonei euro și utilizatori din afara ei. În acest mod, utilizatorii din afara zonei euro vor plăti mai puțin, asemenea utilizatorilor din interiorul acesteia. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | În cadrul solicitărilor sale repetate în care pledează în favoarea diversității peisajului bancar ca garanție pentru stabilitatea și eficiența sistemului și, pentru a ține cont de diferitele evoluții și provocări viitoare cărora trebuie să le facă față, Comitetul atrage atenția asupra aspectului costurilor cu care se vor confrunta băncile respective ca urmare a acestei propuneri. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Actorilor de pe piață li se va impune să facă publice costurile totale ale conversiei monetare în străinătate și să le comunice părților interesate înainte ca acestea să își efectueze operațiunile. Comitetul consideră că aceste noi obligații suplimentare în materie de transparență sunt adecvate, deoarece ar trebui să permită consumatorilor să facă alegerea potrivită și la prețul corect în cursul acestor operațiuni. Dar și în acest caz trebuie să se țină seama de complexitatea tehnică ridicată a chestiunii și de costurile adiacente pentru furnizori. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | În cele din urmă, CESE ar dori să sublinieze și că, deși este vorba despre un aspect foarte tehnic, aceasta reprezintă, fără îndoială, o ocazie bună pentru o comunicare eficace și clară cu toți cetățenii UE. Modificările în acest domeniu pot fi utilizate pentru a explica modul în care UE poate genera schimbări pozitive pentru toți cetățenii și poate găsi soluții pentru problemele de zi cu zi. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Context

| 2.1. | Încă de la începutul anilor 2000, se lucrează la armonizarea modului în care au loc plățile fără numerar în Europa. În acest scop, încă de la introducerea monedei euro, s-a lucrat la o zonă unică de plăți în euro, Single Euro Payments Area (denumită pe scurt SEPA) (1). În acest cadru, s-a realizat o trecere treptată de la sistemele de plată naționale la cele europene. Acest proces a fost finalizat în 2014. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Pe baza acesteia, administrațiile publice, comercianții și întreprinderile își pot efectua cu ușurință plățile în toată zona euro și pe întregul teritoriu al Uniunii Europene (2), datorită utilizării unor mijloace de plată identice: carduri, viramente și debitări directe. În orice țară am locui, nu mai există diferențe: toate plățile sunt „plăți interne” în Europa. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | În plus, au fost lansate mai multe alte inițiative nu doar pentru a îmbunătăți transparența costurilor pentru plăți, ci și pentru a le reduce. Între altele, aceste inițiative au dus la o aliniere a comisioanelor pentru plățile transfrontaliere în euro în cadrul Uniunii la cele percepute pentru plățile interne în euro. Această modificare a fost impusă prin Regulamentul (CE) nr. 2560/2001, înlocuit apoi prin Regulamentul (CE) nr. 924/2009. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | De facto, această evoluție a avut efect doar în statele membre din zona euro (3) și în Suedia, care s-a servit de o opțiune prevăzută (4) pentru celelalte state membre de a extinde acest regim la moneda națională. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | În cadrul „Planului de acțiune privind serviciile financiare de consum: produse mai bune, mai multe opțiuni” din martie 2017, Comisia se angajase să propună măsuri în vederea reducerii costurilor pentru tranzacțiile transfrontaliere în toate statele membre și a evaluării practicilor din domeniul conversiei valutare dinamice (5). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Prezenta propunere (6) de modificare a Regulamentului (CE) nr. 924/2009 urmărește ca avantajul regimului menționat înainte pentru tranzacțiile în euro în cadrul UE să fie extins în beneficiul persoanelor și întreprinderilor din statele membre din afara zonei euro. Costurile pentru plățile transfrontaliere în cadrul UE pot fi astfel reduse prin alinierea lor la comisioanele pentru tranzacțiile interne în moneda națională a unui stat membru. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | În același timp (7), se impun obligații suplimentare în materie de transparență legate de practicile de conversie monetară. Odată cu acestea, în viitor costurile pentru o tranzacție transfrontalieră vor fi publice. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Comitetul apreciază faptul că actorilor de pe piață li se impune un număr de obligații suplimentare în materie de transparență în cazul unei conversii monetare. Astfel, costurile totale ale unei tranzacții transfrontaliere vor fi cunoscute de părțile interesate înainte să își efectueze operațiunile. |
| --- | --- |

2.8.

3.   Comentarii și observații

| 3.1. | Comitetul salută propunerile prin care avantajele legate de SEPA se extind la cetățenii și întreprinderile din statele membre din afara zonei euro. Astfel, în mod normal, costurile pentru plățile transfrontaliere în euro în cadrul UE vor scădea, în special în ultimele state membre menționate. În același timp și în plus, cresc obligațiile în materie de transparență legate de conversiile monetare. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Aceste propuneri contribuie așadar la realizarea unei piețe unice a serviciilor financiare cu amănuntul, punând capăt divizării existente pe piață pentru plățile transfrontaliere în euro în cadrul UE. Pentru acest tip de plăți, utilizatorii din cadrul zonei euro pot beneficia pe deplin de avantajele SEPA, în timp ce acum acest lucru nu este valabil pentru utilizatorii din statele membre a căror monedă nu este euro. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Cei mai mulți utilizatori din zona euro pot face plățile menționate mai sus la un preț mic sau chiar neglijabil, în timp ce acest lucru nu este valabil pentru utilizatorii din afara zonei euro. În mod normal, ei suportă costuri ridicate pentru aceste plăți. Este de dorit și foarte important să se pună capăt acestei situații. Prestatorii de servicii de plată din aceste state membre vor trebui să își alinieze comisioanele pentru tranzacțiile transfrontaliere în euro la comisioanele – de regulă, mai mici – pentru tranzacțiile interne în moneda națională. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Această reducere a costurilor ar trebui să aibă efecte benefice asupra liberei circulații transfrontaliere și a comerțului liber transfrontalier din UE, și aceasta în toate statele membre. Astfel, consumatorii din afara zonei euro vor avea un acces mai ușor la piețele din zona euro, de avantajele căreia pot beneficia. În același mod, li se va facilita accesul și întreprinderilor, mai ales al IMM-urilor, care își vor putea îmbunătăți astfel poziția pe piețe și vor putea fi mai competitive, ceea ce le va aduce beneficii. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE susține alegerea ca reglementarea propusă să se concentreze pe operațiunile în euro. Într-adevăr, în avizul său cu privire la „Planul de acțiune privind serviciile financiare de consum”, Comitetul a afirmat că „salută faptul că, în această etapă, Comisia Europeană se abține de la luarea unor măsuri de reglementare (8)”. Totodată, reprezintă un mare progres pentru statele membre în cauză, care de mult timp au avut posibilitatea să facă acest demers, însă nu l-au făcut (9). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Fără a aduce atingere altor motive (10), această alegere se situează pe o poziție de mijloc între solicitările mai pronunțate, atât ale prestatorilor de servicii de plată (11), cât și ale utilizatorilor acestor servicii (12). În plus, soluția propusă reflectă mai bine ideea de soluție „personalizată”. Ea permite să se țină seama de particularitățile și situația statelor membre în cauză, printre altele la nivelul sistemelor de plată și al prestatorilor de servicii de plată. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Pentru a oferi consumatorilor posibilitatea de a face alegerea potrivită în cazul unei conversii monetare în străinătate, ceea ce, în prezent, pare dificil din cauza faptului că nu dispun întotdeauna la timp de informațiile corecte, actorilor de pe piață li se impune și un număr de obligații suplimentare în materie de transparență. Astfel, costurile totale ale unei tranzacții transfrontaliere vor fi făcute publice și vor fi comunicate părților interesate înainte ca acestea să își efectueze operațiunile. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CESE consideră că această obligație de transparență în beneficiul utilizatorilor și al consumatorilor este la fel de importantă ca și securitatea tranzacțiilor. La fel de importantă este și stabilirea unei limite superioare pentru costurile unor astfel de servicii, valabile până la elaborarea unor norme concrete și definitive de punere în aplicare (13). Pentru prestatorii de servicii de plată, este o problemă foarte complexă și dificilă. Din acest motiv, ar trebui să se acorde atenție costurilor aferente. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Costurile și scăderea veniturilor suportate de prestatorii de servicii de plată ca urmare a acestor propuneri nu sunt minore (14). Chiar dacă poate situația actuală nu este pe deplin satisfăcătoare, iar pe termen lung pierderile pot fi atenuate, pare totuși necesar să se acorde atenția cuvenită acestui aspect legat de cost. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Este necesar să se acorde atenție aspectului legat de cost, așa cum a remarcat Comitetul (15) recent în cadrul solicitărilor sale repetate în care pledează în favoarea diversității peisajului bancar ca garanție pentru stabilitatea și eficiența sistemului (16). În plus, nu trebuie pierdut din vedere faptul că în acest moment băncile trebuie să facă față unui mare număr de provocări majore, printre altele în cadrul de reglementare și supraveghere, unui număr de evoluții orientate spre viitor (17), dobânzilor mici pe termen lung și unui număr de alte situații (18). |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | În cele din urmă, CESE dorește să sublinieze și faptul că, deși este vorba despre un aspect foarte tehnic, aceasta reprezintă, fără îndoială, o ocazie bună pentru o comunicare eficace și clară cu toți cetățenii UE. Într-adevăr, modificările în acest domeniu pot fi utilizate pentru a explica modul în care UE poate genera schimbări pozitive în viața antreprenorilor, cetățenilor și consumatorilor, găsind soluții pentru probleme cotidiene, cum ar fi cele ce apar cu ocazia călătoriilor. |
| --- | --- |

3.11.

Bruxelles, 11 iulie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  Cu privire la SEPA, a se vedea pagina de internet a Consiliului European al Plăților; a se vedea https://www.europeanpaymentscouncil.eu/

1

(2)  Sfera geografică de aplicare a schemelor SEPA cuprinde în prezent 34 de țări și teritorii: cele 28 de state membre ale UE plus Islanda, Norvegia, Liechtenstein, Elveția, Monaco și San Marino. A se vedea pagina de internet indicată la nota de subsol 1.

2

(3)  Și, prin urmare, pentru plățile în euro.

3

(4)  Opțiune prevăzută în beneficiul tuturor statelor membre în Regulamentul (CE) nr. 2560/2001 și în succesorul acestuia, Regulamentul (CE) nr. 924/2009 privind plățile transfrontaliere.

4

(5)  A se vedea COM(2017) 139 final; http://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/HTML/?uri=CELEX:52017DC0139&from=EN A se vedea mai ales acțiunile propuse 1 și 2.

5

(6)  Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 924/2009 în ceea ce privește anumite comisioane pentru plățile transfrontaliere efectuate în interiorul Uniunii și comisioanele de conversie monetară. A se vedea https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/HTML/?uri=CELEX:52018PC0163&from=NL

6

(7)  În aceeași propunere de regulament.

7

(8)  A se vedea JO C 434, 15.12.2017, p. 51, punctul 1.1.

8

(9)  Conform opțiunii menționate la punctul 2.4.

9

(10)  Unele dintre acestea sunt rezumate în „FAQ: Cross border payments”, publicat împreună cu comunicatul de presă privind prezentele propuneri. A se vedea http://europa.eu/rapid/press-release_MEMO-18-2424_en.htm

10

(11)  Care au pledat mai degrabă în favoarea statu-quo-ului.

11

(12)  Care au susținut mai degrabă reglementarea și mai multor operațiuni.

12

(13)  Din cauza mediului caracterizat printr-o evoluție rapidă și a naturii tehnice a acestei chestiuni, s-a prevăzut un termen de maximum 36 de luni de la intrarea în vigoare a Regulamentului.

13

(14)  În expunerea de motive a propunerii se indică suma de 900 milioane EUR pe an cu privire la tranzacțiile transfrontaliere în euro.

14

(15)  A se vedea JO C 434, 15.12.2017, p. 51; avizul INT 822, punctul 3.6.

15

(16)  A se vedea JO C 251, 31.7.2015, p. 7, punctul 1.1 și JO C 451, 16.12.2014, p. 45, punctul 1.11.

16

(17)  De exemplu legate de FinTech și blockchain, precum și de finanțarea economiei durabile. Cu privire la Planul de acțiune al Comisiei privind finanțarea creșterii durabile, a se vedea (https://ec.europa.eu/info/publications/180308-action-plan-sustainable-growth_en) COM(2018)97 final.

17

(18)  Printre altele, abordarea UE cu privire la creditele neperformante (https://ec.europa.eu/info/business-economy-euro/banking-and-finance/financial-supervision-and-risk-management/managing-risks-banks-and-financial-institutions/non-performing-loans-npls_en

18

---

| 10.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 367/32 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 367/32

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 168/2013 în ceea ce privește aplicarea etapei Euro 5 pentru omologarea de tip a vehiculelor cu două sau trei roți și a cvadriciclurilor

[COM(2018) 137 final – 2018/0065 (COD)]

(2018/C 367/06)

| Raportor: | domnul Gerardo LARGHI |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Gerardo LARGHI

| Sesizare | Parlamentul European, 16.4.2018
  Consiliul, 4.4.2018 |
| --- | --- |
| | |
| Temei juridic | Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 7.6.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 11.7.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 536 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 125/0/1 |

Sesizare

Parlamentul European, 16.4.2018

Consiliul, 4.4.2018

Temei juridic

Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

7.6.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

11.7.2018

Sesiunea plenară nr.

536

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

125/0/1

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) salută propunerea de regulament COM(2018) 137 final, dat fiind că aduce modificări specifice Regulamentului (UE) nr. 168/2013, menite să mențină un echilibru între necesitatea de a dezvolta tehnologii cu impact redus asupra mediului (etapa Euro 5 pentru omologare) și capacitățile efective ale anumitor întreprinderi de a introduce aceste tehnologii în termenele prevăzute (fezabilitate tehnologică). Ca atare, derogările ar trebui să evite efectele negative asupra pieței și a numărului locurilor de muncă, asigurând totodată în ritm rapid îmbunătățirea normelor de emisie. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE subliniază că modificările propuse de Comisie sunt conforme cu recomandările cuprinse în avizul anterior al CESE pe această temă (1). Printre acestea se numără: aplicarea treptată și flexibilă a regulamentului în funcție de fezabilitatea tehnologică reală, costuri rezonabile pentru întreprinderi și consumatori, excluderea vehiculelor din categoriile L1 și L2 de la utilizarea sistemului de diagnosticare la bord (OBD) (2). De asemenea, Comitetul constată că există un sprijin larg pentru propunere din partea statelor membre și a tuturor părților implicate. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE consideră că legislația va avea efecte pozitive asupra costurilor suportate de întreprinderi și, în consecință, asupra celor suportate de consumatori. În acest context, ar trebui subliniat rolul social al vehiculelor din categoria L în zonele rurale, unde sunt adesea o alternativă la lipsa transportului public, și în orașe, întrucât contribuie la reducerea congestionării cauzate de trafic. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Comisia ar trebui, în opinia CESE, să recapete competența de a adopta acte delegate pentru încă cinci ani. Comitetul consideră că această condiție este esențială pentru ajustarea în timp util a legislației existente la constantele evoluții tehnologice și ale pieței care afectează acest sector. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE observă că studiul Comisiei (3) nu ia în considerare costurile, fezabilitatea tehnică și reproductibilitatea testării consumului de energie (încercarea de tipul VII) pentru bicicletele omologate propulsate electric (L1e-A) și bicicletele cu pedalare asistată (L1e-B). De fapt, studiul se concentrează pe analiza autovehiculelor cu motor cu ardere. Prin urmare, Comitetul recomandă Comisiei să realizeze cât mai curând posibil un studiu suplimentar privind consumul de energie al vehiculelor din categoria L1e-A și L1e-B, pentru a furniza un cadru de reglementare clar întreprinderilor din acest sector. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE este de acord cu propunerea Comisiei de a amâna aplicarea limitelor de emisie Euro 5 pentru autovehiculele ușoare cu patru roți (miniautomobile – L6e-B), mopedele cu trei roți (L2eU), motocicletele trial (L3e-AxT) și enduro (L3e-AxE). Cu toate acestea, având în vedere că este vorba despre produse de nișă (4) realizate de întreprinderi mici și microîntreprinderi, CESE recomandă extinderea acestei derogări până în 2024, astfel cum se preconiza la început în studiul de impact. Această măsură ar trebui să permită întreprinderilor din sector realizarea unei tranziții mai puțin traumatizante, favorizând menținerea nivelurilor de ocupare a forței de muncă. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Introducere

| 2.1. | Sectorul „vehiculelor din categoria L” cuprinde o gamă largă de vehicule ușoare cu două, trei și patru roți. Sunt incluse aici șapte categorii de vehicule: biciclete motorizate și mopede cu două roți (L1e) și cu trei roți (L2e), motociclete cu două roți (L3e) sau cu trei roți (L4e – cu ataș), tricicluri motorizate (L5e) și cvadricicluri ușoare (L6e) și grele (L7e – tip quad). Fiecare categorie este, la rândul ei, subdivizată, ajungându-se astfel la un număr total de 25 de subcategorii. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Diversitatea modelelor, a sistemelor de propulsie și a utilizărilor face din categoria L una dintre cele mai diverse și mai variate din sectorul vehiculelor. Se estimează că mai mult de 35 de milioane de vehicule din categoria L circulă în UE. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | De la 1 ianuarie 2016, cerințele pentru omologarea de tip aplicabile „vehiculelor din categoria L” (5) sunt definite în Regulamentul (UE) nr. 168/2013, precum și în cele patru acte delegate și de punere în aplicare ale sale (6). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Bazându-se pe criticile formulate în „Studiul impactului normei de poluare Euro 5 asupra vehiculelor din categoria L”, Comisia propune modificarea sau completarea anumitor articole din Regulamentul (UE) nr. 168/2013, în vederea clarificării principiilor acestuia și a facilitării aplicării sale. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Solicitată inclusiv de întreprinderile din sector (7), această propunere a fost elaborată în urma consultării formale a tuturor părților interesate (producători, autorități de omologare de tip, parteneri sociali). |
| --- | --- |

2.5.

3.   Rezumatul propunerii Comisiei

3.1.   Sistemul de diagnosticare la bord (OBD)

| 3.1.1. | Sistemul OBD (8) urmărește să verifice funcționarea generală a vehiculului, semnalând mai ales situațiile de pană sau de funcționare defectuoasă care au efecte în termeni de emisii nocive. Deja existent în Euro 4, OBD va fi dezvoltat și mai mult în Euro 5. În temeiul normei Euro 5, OBD va interveni asupra senzorilor sau a mecanismelor de acționare ale vehiculelor, pentru a monitoriza buna funcționare nu doar a motorului, ci și a tratării gazelor de evacuare și a catalizatorului. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Comisia propune să amâne până în 2025 anumite aspecte privind obligația de instalare a unui sistem OBD de etapa II și, mai ales, cu privire la monitorizarea catalizatorului. Această măsură este prevăzută doar pentru anumite tipuri de vehicule, dat fiind că aceste echipamente nu vor fi disponibile până în 2020 din motive tehnice. Modificarea acestei dispoziții ar trebui să asigure o perioadă de timp suficientă pentru ca întreprinderile să aplice legislația. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | De asemenea, Comisia precizează că sunt exceptate de la cerințele sistemului OBD din etapa II mopedele (categoriile L1 și L2), cvadriciclurile ușoare (L6e) și motocicletele din subcategoria enduro (L3e-AxE) și trial (L3e-AxT). |
| --- | --- |

3.1.3.

3.2.   Metoda de control al emisiilor (procedura matematică de durabilitate)

| 3.2.1. | Studiul de impact asupra mediului al normei Euro 5 evidențiază că metoda de încercare a vehiculelor după „100 km de utilizare” nu permite să se evalueze degradarea efectivă a sistemului de control al emisiilor unui vehicul pe durata sa de viață (9). |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Comisia propune să elimine treptat această metodă până în 2025. Între timp, se propune mărirea distanței parcurse de vehicul înainte de a fi supus încercării, pentru a asigura o fiabilitate mai mare a datelor. Prin urmare, propunerea prevede că vehiculele înmatriculate între 1 ianuarie 2020 și 31 decembrie 2024 vor trebui să fie supuse unor încercări privind performanța de mediu după 2 500 km dacă viteza lor maximă este mai mică de 130 km/h și după 3 500 km dacă viteza lor maximă este mai mare sau egală cu 130 km/h. |
| --- | --- |

3.2.2.

3.3.   Aplicarea limitelor Euro 5

| 3.3.1. | Studiul de impact privind Euro 5 confirmă că tehnologia necesară pentru îndeplinirea noilor limite de mediu este deja disponibilă, cu excepția anumitor tipuri de vehicule din categoria L (L6e-B, L2e-U, L3e-AxT și L3e-AxE). |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Ca atare, Comisia propune amânarea aplicării acestor limite pentru subcategoriile menționate, din 2020 până în 2022. Această măsură va permite producătorilor, în special IMM-urilor, să respecte termenele prevăzute pentru tranziția către sisteme de propulsie cu emisii zero, ceea ce va avea un impact pozitiv din punct de vedere al costurilor, în beneficiul consumatorilor. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | De asemenea, Comisia observă că valorile-limită ale nivelului sonor pentru Euro 5 trebuie să fie mai bine clarificate. De aceea, prin derogare, propune prelungirea valabilității limitelor actuale de emisii Euro 4, până ce vor fi stabilite noile limite Euro 5. |
| --- | --- |

3.3.3.

3.4.   Acte delegate

| 3.4.1. | Regulamentul (UE) nr. 168/2013 conferă Comisiei competența de a adopta acte delegate pe o perioadă de cinci ani, care a expirat la 21 martie 2018. Având în vedere necesitatea de a actualiza în permanență legislația în conformitate cu progresul tehnologic, Comisia solicită să i se reînnoiască competența de a adopta acte delegate pentru o perioadă suplimentară de cinci ani, cu posibilitatea reînnoirii tacite. |
| --- | --- |

3.4.1.

Bruxelles, 11 iulie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  JO C 84, 17.3. 2011, p. 30.

1

(2)  JO C 84, 17.3.2011, p. 30, punctele 4.1, 4.3 și 5.3.

2

(3)  Raportul de studiu: „Effect study of the environmental step Euro 5 for L-category vehicles” (Studiul impactului normei de poluare Euro 5 asupra vehiculelor din categoria L), EU-Books (ET-04-17-619-EN-N).

3

(4)  Aceste subcategorii de vehicule reprezintă mai puțin de 1 % din totalul producției de vehicule din categoria L.

4

(5)  JO L 60, 2.3.2013, p. 52 – Regulamentul (UE) nr. 168/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 ianuarie 2013 privind omologarea și supravegherea pieței pentru vehiculele cu două sau trei roți și pentru cvadricicluri.

5

JO L 53, 21.2.2014, p. 1 – Regulamentul delegat (UE) nr. 134/2014 al Comisiei din 16 decembrie 2013 de completare a Regulamentului (UE) nr. 168/2013 al Parlamentului European și al Consiliului privind cerințele referitoare la performanțele de mediu și ale sistemului de propulsie și de modificare a anexei V la acesta.

JO L 25, 28.1.2014, p. 1 – Regulamentul delegat (UE) nr. 44/2014 al Comisiei din 21 noiembrie 2013 de completare a Regulamentului (UE) nr. 168/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește construcția vehiculelor și cerințele generale pentru omologarea de tip a vehiculelor cu două sau trei roți și a cvadriciclurilor.

JO L 7, 10.1.2014, p. 1 – Regulamentul delegat (UE) nr. 3/2014 al Comisiei din 24 octombrie 2013 de completare a Regulamentului (UE) nr. 168/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește cerințele de siguranță în funcționare a vehiculului pentru omologarea vehiculelor cu două sau trei roți și a cvadriciclurilor.

(6)  Cf. nota de subsol nr. 3.

6

(7)  https://www.acem.eu/newsroom/press-releases/329-stefan-pierer-acem-president-we-urgently-need-clarity-from-the-ec-regarding-the-implementation-of-euro-5

7

(8)  Tehnologii la bord. Regulamentul (UE) nr. 168/2013, articolul 21 și anexa IV, punctele 1.8.1, 1.8.2 și 1.8.3.

8

Tehnologii la bord

(9)  Articolul 23 alineatul (3) litera (c).

9

---

| 10.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 367/35 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 367/35

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind comercializarea și utilizarea precursorilor de explozivi, de modificare a anexei XVII la Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 98/2013 privind comercializarea și utilizarea precursorilor de explozivi

[COM(2018) 209 final – 2018/0103 (COD)]

(2018/C 367/07)

| Raportor: | David SEARS |
| --- | --- |

Raportor:

David SEARS

| Sesizare | Parlamentul European, 28.5.2018
  Consiliu, 31.5.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 114 din TFUE |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în secțiune | 7.6.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 11.7.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 536 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 128/0/1 |

Sesizare

Parlamentul European, 28.5.2018

Consiliu, 31.5.2018

Temei juridic

Articolul 114 din TFUE

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în secțiune

7.6.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

11.7.2018

Sesiunea plenară nr.

536

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

128/0/1

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută regulamentul propus. Acesta are la bază regulamentul existent, pe care îl înlocuiește (asupra căruia CESE a făcut observații în ianuarie 2011 (1)), și încearcă să învețe din experiențele de la nivel național și european, de la intrarea sa în vigoare în 2013 și de la aplicarea sa integrală (prevăzută) până în septembrie 2014. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE observă că timpul alocat elaborării noului regulament a fost limitat din cauza factorilor procedurali, inclusiv de perioada scurtă de timp care mai este disponibilă până la sfârșitul mandatului Comisiei și al Parlamentului European. Având în vedere perioada de timp relativ scurtă și punerea în aplicare lentă a regulamentului existent, precum și necesitatea susținerii solide și a participării statelor membre și a tuturor actorilor lanțului de aprovizionare pentru înlocuirea sa, acest lucru este regretabil. Trebuie să fie analizate mai îndeaproape motivele acestei puneri în aplicare lente, în special de către principalele țări care se confruntă cu acte teroriste împotriva propriilor populații. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE observă o serie de domenii în care ar trebui avut în vedere un nivel mai ridicat de claritate în ceea ce privește domeniul de aplicare și punerea în aplicare a regulamentului; de asemenea, acestea vor trebui să fie discutate mai în detaliu cu statele membre în următoarele luni. Dispozițiile referitoare la vânzările prin internet necesită acțiuni, dacă se dorește ca ele să aibă un efect real; este dificil de văzut cum aceste acțiuni pot fi eficiente doar la nivel de stat membru. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | În cele din urmă, și încă o dată, CESE pune sub semnul întrebării eficacitatea grupării unor substanțe atât de disparate într-un singur regim de reglementare. Acest aspect face ca proiectul pentru această legislație să fie dificil de elaborat și chiar mai dificil de pus în aplicare sau de înțeles de către utilizatorii profesionali sau de publicul larg. Prin urmare, se recomandă o abordare diferită, în funcție de fiecare substanță. Legislația UE referitoare la precursorii de droguri oferă un model util în acest sens (2). |
| --- | --- |

1.4.

2.   Introducere

| 2.1. | Dispozitivele explozive improvizate (IED) care includ o varietate de explozivi artizanali sunt folosite de teroriști și de alți actori nestatali pentru atacuri cu dispozitive explozive improvizate montate pe vehicule sau purtate pe corp asupra țintelor militare și economice, în principal pentru a insufla teroare în rândul populațiilor civile, urmărind idealuri politice și religioase. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Informațiile necesare pentru realizarea, depozitarea și livrarea acestor tipuri de dispozitive sunt ușor accesibile pe internet. Materiile prime pot fi de uz general (făină, zahăr, motorină, îngrășăminte). Explozivii și detonatorii mai puternici (TATP, pentrita, HMTD) necesită sinteza chimică a altor substanțe disponibile pentru scopuri legitime pe piața de retail. Explozivii comerciali (inclusiv dinamita, pulberea neagră și TNT) sunt deja verificați îndeaproape, fiind, în prezent, rar utilizați, cel puțin în lumea dezvoltată. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Cele mai multe incidente de terorism au loc, adesea zilnic și fără să fie întotdeauna înregistrate, în țările mai puțin dezvoltate. Acestea provoacă aproape 99 % dintre toate decesele cauzate de acțiuni teroriste. Cu toate acestea, și țările mai bogate – mai stabile și mai bine protejate – devin ținte, iar când atacurile reușesc, efectele acestora pot fi devastatoare, astfel cum o pot atesta acum cetățenii din mai multe orașe mari ale UE (și din SUA). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | În pofida acestui aspect, riscul zilnic efectiv rămâne scăzut (cel puțin comparativ cu alte pericole naturale sau general acceptate) – iar răspunsurile oferite de guverne tind să varieze în funcție de experiența lor locală și de practicile naționale. În mod natural, este posibil ca regimurile autoritare să nu fi fost considerate (încă) ținte; deși au loc atacuri mai frecvente asupra regimurilor mai liberale, acestea sunt, de asemenea, preocupate cu privire la respectarea drepturilor omului. Ca întotdeauna, nu există răspunsuri simple. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Aceste aspecte au fost abordate în avizul precedent al CESE, din 2008 (3), referitor la comercializarea „anumitor substanțe periculoase”, inclusiv nitratul de amoniu, utilizat în cantități foarte mari ca îngrășământ pe bază de azot și ca o componentă eficientă cu costuri scăzute a explozivilor comerciali sau artizanali, precum și în avizul din 2011 (4), referitor la primul regulament privind controlul precursorilor de explozivi, care urmează să fie abrogat și înlocuit ținând seama de experiența acumulată. S-au abordat și precursorii de droguri ilegale și utilizarea lor în alte scopuri decât cele legitime, iar legislația aplicabilă poate oferi un model util de urmat în acest caz. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Propunerile Comisiei

| 3.1. | Noul regulament propus privind controlul precursorilor de explozivi (15 pagini) este precedat de o introducere (17 pagini), și urmat de 3 anexe (fiecare a câte o pagină) și de o evaluare a impactului (EI) (188 de pagini). Regulamentul propus are la bază articolul 114 din TFUE privind funcționarea pieței interne. Acesta impune noi obligații statelor membre și tuturor celor implicați în comerțul cu substanțele enumerate în anexa I (pentru precursorii restricționați) și anexa II (pentru precursorii de explozivi care trebuie raportați) și prevede un model obligatoriu de licență pentru utilizatorii profesionali în anexa III. Se prevede ca regulamentul să intre în vigoare în termen de 20 de zile de la data publicării în Jurnalul Oficial și să devină aplicabil la un an după acea dată. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Prin urmare, abordarea generală rămâne neschimbată; câteva substanțe (9) sunt enumerate ca fiind restricționate de la vânzarea către publicul larg, din cauza concentrației lor (și, prin urmare, din cauza valorii și posibilității de utilizare a acestora pentru producția de explozivi artizanali). Alte substanțe (tot nouă la număr) pot fi vândute liber, dar tranzacțiile „suspecte”trebuie raportate punctelor naționale de contact desemnate. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | În cadrul acestor liste, nitratul de amoniu a fost mutat din a doua lista în prima (cu un amendament corespunzător la anexa XVII din Regulamentul REACH privind înregistrarea substanțelor chimice), iar trei noi substanțe sau grupuri de substanțe, care au fost adăugate prin acte delegate ale Comisiei în noiembrie 2016, au fost incluse în a doua listă (pulberi de aluminiu, pulberi de magneziu și nitratul de magneziu hexahidrat). Celelalte 14 substanțe deja incluse în liste rămân neschimbate. Evaluarea impactului prezintă argumentele în favoarea acestor schimbări (deși cele 3 adăugări nu sunt discutate în detaliu și nu există informații furnizate aici sau în cadrul actelor delegate cu privire la lanțurile de aprovizionare afectate, la impactul potențial asupra pieței sau la cantitățile care ar putea fi achiziționate fie de utilizatorii profesioniști, fie de persoane din categoria publicului larg). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Regulamentul oferă, de asemenea, o clarificare foarte necesară a diferitelor roluri din diferitele lanțuri de aprovizionare, în special prin definirea clară a „operatorilor economici”, „utilizatorilor profesionali”, „fermierilor” și „persoanelor din rândul publicului larg”. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Întrucât regulamentul existent intră în domeniul de aplicare al programului REFIT al Comisiei, noua propunere vizează reducerea costurilor și creșterea eficienței (și, să sperăm, a eficacității) prin reducerea numărului de opțiuni disponibile pentru statele membre. Utilizatorii din categoria publicului larg (neprofesioniști) vor avea obligația să obțină o licență pentru utilizarea precursorilor restricționați la anumite concentrații peste valorile-limită specificate în anexa 1, iar procesul existent de autoînregistrare, mai puțin riguros, nu va mai fi suficient. Licențele existente pot fi reînnoite doar dacă se consideră că îndeplinesc cerințele noului regulament. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Se recunoaște necesitatea de informare și sensibilizare a tuturor celor din lanțurile de aprovizionare fizice și online relevante cu privire la noile măsuri – deși mecanismele efective în acest sens nu sunt clare. Fișele de date privind siguranța, de exemplu, au menirea de a menține lucrătorii și consumatorii în condiții de siguranță la manipularea substanțelor, nu de a preveni utilizarea ilegală a acestora. Valorile-limită deosebit de importante stabilite în anexa I sunt dificil de interpretat pentru unele dintre substanțele enumerate și pot necesita o revizuire, în special în măsura în care fiecare se referă la un alt lanț de aprovizionare și ansamblu de operatori economici; dacă există bune practici în acest sens la nivelul statelor membre, ele ar trebui să fie, în mod clar, împărtășite unui număr cât mai mare de părți. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Statele membre pot propune controale mai stricte (inclusiv niveluri mai scăzute de concentrații sau interdicții complete), iar Comisia poate adăuga noi substanțe în anexe, în cazul în care acest lucru se dovedește a fi necesar pentru a controla terorismul. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Statele membre sunt obligate să furnizeze Comisiei sinteze anuale privind numărul de tranzacții suspecte, cererile de licențe și motivele refuzurilor, acțiunile de sensibilizare și detaliile privind inspecțiile referitoare la activitățile online și offline. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | În cele din urmă, după cel puțin șase ani de la data aplicării, Comisia va revizui eficacitatea regulamentului și va transmite un raport Parlamentului European, Consiliului și CESE. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Observații generale și specifice

| 4.1. | CESE salută propunerea pentru un nou regulament și sprijină ferm obiectivele acestuia. Substanțele care fac obiectul controlului sunt în general aliniate cu listele de priorități din alte țări dezvoltate. Noile definiții ar trebui să ofere mai multă claritate celor care încearcă să respecte regulamentul. Vor exista costuri suplimentare pentru guverne, însă acestea par să fie proporționale cu beneficiile minimizării continue a activității teroriste. Un regim comun de reglementare în toate statele membre ar trebui să fie în beneficiul furnizorilor și al altor operatori economici. Nevoia de a reduce riscurile pentru publicul larg (și pentru alții, inclusiv personalitățile publice, personalul din cadrul poliției și al forțelor armate), permițând, în același timp, libera circulație a mărfurilor în scopuri legitime, pare a fi echilibrată în mod rezonabil. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | De asemenea, CESE este de acord cu necesitatea unei acțiuni urgente și coordonate a statelor membre și împărtășește îngrijorările Comisiei cu privire la răspunsul lent și neuniform la regulamentul existent. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Totuși, acest lucru ridică, la rândul său, îngrijorări cu privire la procesele urmate în vederea pregătirii înlocuirii sale, în special în ceea ce privește conținutul și calitatea documentelor justificative. Evaluarea impactului, elaborată de Comisie pe baza activității efectuate de consultanții companiei Ernst & Young, se bazează în mare măsură pe statisticile disponibile public la nivelul UE, care pot sau nu să fie adecvate sau complete. Formatul, care respectă orientările interne, nu facilitează lectura sau claritatea. În urma consultării publice, s-au primit doar 83 de răspunsuri de importanță variabilă. Ambele au fost elaborate într-o perioadă scurtă de timp, care a inclus și perioada sărbătorilor de Crăciun și de An Nou 2017-18, cu puțin timp sau deloc pentru a completa lipsurile din dovezile prezentate. Disponibilitatea online a produselor a fost verificată prin căutări efectuate pe Amazon; nu se menționează surse mai obscure de pe dark web. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE înțelege că aspectul esențial al domeniului de aplicare al regulamentului, și anume care sunt produsele care trebuie controlate, a fost revizuit de către Comisie într-un stadiu incipient, însă acest lucru nu este evidențiat în evaluarea impactului. După cum s-a menționat deja, nu pare să existe nicio analiză de piață pentru cele trei substanțe adăugate în 2016 prin acte delegate. Absența controalelor asupra acidului clorhidric, care a fost inclus în evaluarea de impact elaborată pentru regulament actual, dar eliminat în ultimul moment din lista existentă fără explicații. Alți precursori cu prioritate medie, incluzând permanganatul de potasiu, nitritul de sodiu, ureea și pulberea de zinc, care apar pe alte liste de produse cu potențială utilizare dublă, ar trebui să fie cel puțin puși în discuție. Evoluția către o listă recunoscută la nivel global, cel puțin în țările dezvoltate, ar fi un obiectiv util. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE este de acord cu lista măsurilor posibile de control care au fost eliminate într-un stadiu incipient. Cu toate acestea, trebuie să existe o anumită îngrijorare în ceea ce privește gama restrânsă de controale propuse acum, având în vedere în special caracterul extrem de diferit al produselor în cauză. Dimensiunile pachetelor, codurile de bare și insistențele cu privire la plata prin carduri trasabile sau transferuri bancare din conturi personale sau corporative pot juca un rol în limitarea sau urmărirea vânzărilor. Practicile actuale din statele membre pot diferi, dar acest lucru nu pare a fi un argument convingător în lupta împotriva terorismului. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Totuși, aplicările diferite ale regulamentului existent vor afecta costurile pentru unele state membre și pentru cei implicați în distribuirea și utilizarea legală a produselor restricționate. Dat fiind faptul că au fost necesare mai multe ordine de constatare a neîndeplinirii obligațiilor pentru a garanta luarea de măsuri în cadrul regimului actual, este posibil să existe o anumită reticență în ceea ce privește acceptarea abordării bazate exclusiv pe licență, indiferent de beneficiile pe termen lung. Controlul vânzărilor pe internet este menționat, dar este considerat o responsabilitate națională, fără vreo analiză suplimentară. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Propunerea include o analiză extrem de lungă a compatibilității cu alte norme UE și a legalității sale în temeiul acestora, inclusiv cu Regulamentul general privind protecția datelor (GDPR), care intră în curând în vigoare. Limitările sistemului actual de coduri NC, folosite pentru a identifica mișcările transfrontaliere de substanțe sau amestecuri, se află, de asemenea, în discuție – astfel cum erau și acum opt ani, când a fost elaborat avizul precedent. Având în vedere că există doar 18 substanțe incluse în prezent pe liste – și probabil cel mult alte 12 substanțe care ar putea fi incluse pe liste – ar trebui să fie posibilă crearea unor coduri vamale adecvate, special pentru a fi folosite în temeiul acestui regulament și pentru a garanta că alte norme UE elaborate în alte scopuri nu intră în contradicție cu obiectivele de bază ale siguranței și securității cetățenilor UE. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | De asemenea, CESE observă că produsele incluse pe liste variază considerabil în ceea ce privește volumele de producție, lanțurile de aprovizionare și utilizările finale legitime, atât pentru utilizatorii profesionali, cât și pentru publicul larg. Singurul lucru pe care îl au în comun este faptul că aceste produse sunt potențial valoroase pentru teroriști – iar intenția legislației este, prin urmare, de a întrerupe aceste lanțuri de aprovizionare nedorite, recurgând la toate măsurile disponibile. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Aceste măsuri nu vor fi identice pentru fiecare produs; este puțin probabil ca includerea forțată a acestora într-un sistem unic de control să fie atât de eficientă pe cât ar trebui să fie. O abordare preferată ar fi o directivă-cadru simplă, care să stabilească obiectivele generale, cu consultări, analize, evaluări ale impactului și regulamente specifice, care să se aplice fiecărei substanțe din listă. În general, acest lucru ar economisi timp și ar salva vieți – și, cu siguranță, ar îndeplini mai bine cerințele programului REFIT. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | De asemenea, aceasta ar permite o colaborare mai strânsă pe termen lung și un schimb de informații cu producătorii și alte persoane afectate, toți susținând măsurile pentru reducerea utilizării necorespunzătoare a produselor lor. Volumele redirecționate către utilizări ilegale sunt nesemnificative în comparație cu orice pierdere a reputației sau cu riscul de restricții mai ample. Eforturile globale de a controla cantitățile foarte mici de anhidridă acetică necesare pentru producția de droguri ilegale, inclusiv de heroină, oferă un exemplu util cu privire la ceea ce poate fi făcut în acest sens. În ianuarie 2013, CESE și-a publicat avizul privind această propunere referitoare la precursorii de droguri (5). Multe dintre ideile luate în considerare atunci se aplică în egală măsură precursorilor de explozivi care pot face obiectul restricțiilor sau raportării în temeiul acestei propuneri. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | În cele din urmă, CESE salută implicarea sa continuă în dezvoltarea și aplicarea acestui regulament dar, în special având în vedere termenele strânse în vigoare la momentul elaborării propunerii, consideră că orice revizuire ulterioară efectuată de Comisie ar trebui să aibă loc la cel mult, mai degrabă decât la cel puțin, șase ani de la data aplicării sale. |
| --- | --- |

4.11.

Bruxelles, 11 iulie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  JO C 84, 17.3.2011, p. 25.

1

(2)  JO C 76, 14.3.2013, p. 54.

2

(3)  JO C 204, 9.8.2008, p. 13.

3

(4)  JO C 84, 17.3.2011, p. 25.

4

(5)  JO C 76, 14.3.2013, p. 54.

5

---

| 10.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 367/39 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 367/39

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 952/2013 de stabilire a Codului vamal al Uniunii

[COM(2018) 259 final – 2018/0123 (COD)]

(2018/C 367/08)

| Raportor: | domnul Antonello PEZZINI |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Antonello PEZZINI

| Sesizare | Parlamentul European, 28.5.2018
  Consiliu, 29.5.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru piața unică, producție și consum |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.7.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 536 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 147/0/2 |

Sesizare

Parlamentul European, 28.5.2018

Consiliu, 29.5.2018

Temei juridic

Articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru piața unică, producție și consum

Data adoptării în sesiunea plenară

12.7.2018

Sesiunea plenară nr.

536

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

147/0/2

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) a considerat întotdeauna că o uniune vamală eficientă reprezintă o condiție sine qua non a procesului de integrare europeană, pentru asigurarea unei libere circulații a bunurilor, eficientă, sigură și transparentă, însoțită de o maximă protecție a consumatorilor și a mediului, de o mai bună ocupare a forței de muncă și de combaterea eficientă a fraudei și a contrafacerii. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE subliniază importanța asigurării unui cadru de reglementare clar, transparent și neechivoc, valabil pentru toți operatorii și actorii publici și privați de pe teritoriul vamal al Uniunii, prin utilizarea unor definiții, proceduri și termene precise aplicabile mărfurilor care intră pe teritoriul vamal al UE sau care ies, permițând uniunii vamale să funcționeze în mod eficient și în concordanță cu punerea în aplicare a politicii comerciale comune. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Prin urmare, CESE sprijină cadrul de reglementare propus, și anume:






  — | modificările aduse normelor și regulilor tehnice din Codul vamal al Uniunii (CVU); |
| --- | --- | --- |

1.3.

—

modificările aduse normelor și regulilor tehnice din Codul vamal al Uniunii (CVU);

| — | corectarea erorilor tehnice și omisiunilor, aliniind CVU cu acordul internațional dintre UE și Canada (CETA); |
| --- | --- |

—

corectarea erorilor tehnice și omisiunilor, aliniind CVU cu acordul internațional dintre UE și Canada (CETA);

| — | includerea în teritoriul vamal al Uniunii a enclavei reprezentate de comuna Campione și a apelor teritoriale ale lacului Lugano, așa cum a solicitat statul membru în cauză. |
| --- | --- |

—

includerea în teritoriul vamal al Uniunii a enclavei reprezentate de comuna Campione și a apelor teritoriale ale lacului Lugano, așa cum a solicitat statul membru în cauză.

| 1.4. | CESE consideră că este esențial ca Uniunea și țările cu care a încheiat acorduri de liber schimb să sprijine acest angajament comun, pentru a facilita un comerț liber și echitabil, într-o societate dinamică și cu orientări pe termen lung, în scopul stimulării activității economice și al promovării valorilor și ideilor comune care și-au găsit expresia concretă în Actul Unic European din 1986 și în Codul vamal elaborat în 1992 și revizuit în 2013 și care sunt incluse ca propunere în bugetul pe termen lung pentru perioada 2021-2027, ca sprijin pentru îmbunătățirea eficienței cooperării fiscale și vamale din UE. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | În ceea ce privește includerea enclavelor teritoriale, Comitetul recomandă să li se acorde o atenție deosebită, astfel încât să se aducă, în același timp, modificările necesare Directivei 2008/118/CE (Directiva privind accizele) și Directivei 2006/112/CE (Directiva TVA). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Așa cum este prevăzut, CESE cere Comisiei să-i transmită, în 2021, raportul de evaluare la jumătatea perioadei a cadrului juridic al Codului vamal al Uniunii, pentru a evalua caracterul adecvat al modificărilor aduse de prezentul regulament și eficiența sistemelor digitale comune, care ar trebui să fie activate la această dată. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Introducere

| 2.1. | În temeiul articolului 3 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Uniunea vamală (UV) ține de competența exclusivă a Uniunii Europene, iar Codul vamal al Uniunii (CVU) a permis:






  — | armonizarea diverselor norme anterioare; |
| --- | --- | --- |

2.1.

—

armonizarea diverselor norme anterioare;

| — | aplicarea egalității de tratament; |
| --- | --- |

—

aplicarea egalității de tratament;

| — | impunerea de sancțiuni în temeiul legii. |
| --- | --- |

—

impunerea de sancțiuni în temeiul legii.

| 2.2. | De la 1 mai 2016, au intrat în vigoare noi norme vamale, în scopul simplificării activității întreprinderilor care operează în Europa, obiectivul urmărit fiind îmbunătățirea protecției consumatorilor. Prin noul Cod vamal al Uniunii, are loc o importantă modernizare a legislației vamale a UE, care a intrat în vigoare în 1992. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Prin Actul Unic European din 1986, intrat în vigoare în iulie 1987, s-a intrat într-un proces în trei etape (în 1990 pentru capitaluri, în 1993 pentru mărfuri și în 1999 pentru moneda unică), care a dus la situația descrisă la articolul 28 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, și anume „interzicerea, între statele membre, a taxelor vamale la import și la export și a oricăror taxe cu efect echivalent”. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | După codul din 1992 și regulamentul din 2008, în anul 2013 a fost introdus actualul CVU (completat de diverse regulamente delegate și de execuție), care reprezintă o piatră unghiulară pentru uniunea vamală europeană: CVU este cadrul care permite, în fiecare an, intrarea și ieșirea din UE a unor mărfuri în valoare de peste 3 000 de miliarde EUR. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ca urmare a intrării în vigoare a noilor dispoziții substanțiale ale Regulamentului (UE) nr. 952/2013 de instituire a CVU, procesul de consultare cu statele membre și întreprinderile a permis evidențierea erorilor și anomaliilor tehnice care trebuie corectate, pentru a garanta securitatea și coerența juridică. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Într-adevăr, teritoriul vamal al UE nu coincide exact cu suma teritoriilor care fac parte din teritoriul geofizic al UE. Acest lucru înseamnă că anumite zone ale diverselor teritorii naționale sunt excluse din teritoriul vamal al Uniunii, în timp ce alte teritorii, care nu fac parte din teritoriul geofizic al Uniunii, sunt considerate, din toate punctele de vedere, a face parte integrantă din teritoriul vamal. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | În timp ce teritoriile austriece Jungholz și Mittelberg, Principatul Monaco, Republica San Marino, DOM (departamentele franceze de peste mări – Martinica, Guadelupa, Guyana Franceză și Réunion), Insula Man și Insulele Canare fac parte din teritoriul vamal al UE, unele teritorii care fac parte din teritoriul geofizic al UE sunt excluse: Insulele Feroe, insula Helgoland și teritoriul Busingen, Ceuta și Melilla, teritoriile franceze de peste mări (TOM – Polinezia Franceză, Wallis și Futuna, Noua Caledonie, insulele australe și antarctice franceze și Colectivitățile teritoriale Mayotte și Saint-Pierre și Miquelon), Livigno. Până acum erau excluse și comuna Campione d’Italia și apele naționale italiene ale lacului Lugano, situate între Ponte Tresa și Porto Ceresio, Italia solicitând includerea acestor teritorii. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Negocierile pentru un acord economic și comercial global UE-Canada (CETA) au fost încheiate în septembrie 2014, prin Decizia (UE) 2017/37 a Consiliului din 28 octombrie 2016. Intrat în vigoare la 21 septembrie 2017, acordul a abolit 99 % din taxele vamale și numeroase alte obstacole care, până în prezent, au reprezentat o povară pentru operatorii comerciali. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Acordul CETA – cu privire la care Comitetul s-a pronunțat în mai multe rânduri (1) – cuprinde numeroase aspecte care prezintă un interes vamal major, dat fiind că articolul 1 alineatul (4) stabilește o zonă de liber schimb între UE și Canada, în conformitate cu articolul XXIV din GATT (1994) (2) și cu articolul V din GATS (3). În orice caz, acordul nu afectează celelalte drepturi și obligații existente deja între părțile contractante, în temeiul acordului OMC, și nici celelalte acorduri la care acestea sunt, de asemenea, părți (4). |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Cu excepția cazului în care se dispune altfel, zona de liber schimb cuprinde (5):






  — | pentru Canada: teritoriul său terestru, spațiul său aerian, apele sale continentale și maritime, zona sa economică exclusivă, astfel cum este definită de dreptul național canadian, în conformitate cu Titlul V din Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării, încheiată la Montego Bay la 10 decembrie 1982 [Convenția UNCLOS (6)], platforma sa continentală (astfel cum este definită de dreptul național canadian, în conformitate cu Titlul VI din Convenția UNCLOS); |
| --- | --- | --- |

2.10.

—

pentru Canada: teritoriul său terestru, spațiul său aerian, apele sale continentale și maritime, zona sa economică exclusivă, astfel cum este definită de dreptul național canadian, în conformitate cu Titlul V din Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării, încheiată la Montego Bay la 10 decembrie 1982 [Convenția UNCLOS (6)], platforma sa continentală (astfel cum este definită de dreptul național canadian, în conformitate cu Titlul VI din Convenția UNCLOS);

| — | pentru Uniunea Europeană: teritoriile în care se aplică Tratatul privind Uniunea Europeană și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în condițiile prevăzute de acestea, și – în ceea ce privește dispozițiile referitoare la tratamentul tarifar al mărfurilor – inclusiv zonele de pe teritoriul vamal al Uniunii Europene care nu sunt incluse în acestea. |
| --- | --- |

—

pentru Uniunea Europeană: teritoriile în care se aplică Tratatul privind Uniunea Europeană și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în condițiile prevăzute de acestea, și – în ceea ce privește dispozițiile referitoare la tratamentul tarifar al mărfurilor – inclusiv zonele de pe teritoriul vamal al Uniunii Europene care nu sunt incluse în acestea.

| 2.10.1. | UE și Canada au semnat, pe lângă CETA, un instrument comun de interpretare (7), care va avea forță juridică și care prezintă în mod clar și fără ambiguitate conținutul acordului dintre Canada și Uniunea Europeană într-o serie de articole din CETA, cum ar fi cele referitoare la noul sistem jurisdicțional pentru protecția investițiilor, dreptul de a reglementa, serviciile publice și protecția mediului și a muncii. |
| --- | --- |

2.10.1.

| 2.10.2. | Procesul de consultare periodică cu statele membre și întreprinderile a permis să se identifice anumite erori și anomalii tehnice, care trebuie să fie corectate, pentru a asigura securitatea juridică și coerența. În acest context se înscriu propunerile Comisiei, inclusiv corelarea CVU cu un acord internațional care nu era în vigoare la momentul adoptării codului, și cererea Italiei de includere a unei părți din teritoriul său. |
| --- | --- |

2.10.2.

3.   Propunerile Comisiei

| 3.1. | Comisia propune modificarea Codului vamal al UE, pentru:






  — | a corecta erorile tehnice și omisiunile, inclusiv armonizarea CVU cu dispozițiile acordurilor internaționale care nu erau încă în vigoare la momentul adoptării codului, cum ar fi Acordul economic și comercial cuprinzător (CETA) dintre Uniunea Europeană și Canada; |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

a corecta erorile tehnice și omisiunile, inclusiv armonizarea CVU cu dispozițiile acordurilor internaționale care nu erau încă în vigoare la momentul adoptării codului, cum ar fi Acordul economic și comercial cuprinzător (CETA) dintre Uniunea Europeană și Canada;

| — | a modifica definiția teritoriului vamal al Uniunii, introducând și comuna italiană Campione d’Italia și apele italiene ale lacului Lugano; |
| --- | --- |

—

a modifica definiția teritoriului vamal al Uniunii, introducând și comuna italiană Campione d’Italia și apele italiene ale lacului Lugano;

| — | a prevedea dispoziții specifice și adăugări cu privire la deciziile și procedurile referitoare la informațiile tarifare obligatorii (ITO), la declarațiile sumare de intrare, la declarațiile de depozitare temporară, la declarația sumară de ieșire sau o notificare de reexport, la scutirile de taxe la import, în cadrul regimului de perfecționare pasivă. |
| --- | --- |

—

a prevedea dispoziții specifice și adăugări cu privire la deciziile și procedurile referitoare la informațiile tarifare obligatorii (ITO), la declarațiile sumare de intrare, la declarațiile de depozitare temporară, la declarația sumară de ieșire sau o notificare de reexport, la scutirile de taxe la import, în cadrul regimului de perfecționare pasivă.

4.   Observații generale

| 4.1. | CESE sprijină cu totul obiectivul Comisiei de a aduce modificări tehnice Codului vamal al Uniunii (CVU), pentru a se asigura că răspunde obiectivelor de îmbunătățire a competitivității întreprinderilor europene, dar și pentru o mai bună protecție a intereselor financiare și economice ale Uniunii, pentru locuri de muncă mai bune și pentru securitatea consumatorilor din UE. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CESE subliniază importanța pe care CETA o acordă comerțului și dezvoltării durabile, precum și angajamentelor asumate de către părți în cadrul instrumentului comun de interpretare, în vederea consolidării dispozițiilor sale, precum și abordarea pozitivă a noului model adoptat pentru soluționarea litigiilor în materie de investiții. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Ca atare, Comitetul salută intenția de a armoniza legislația Uniunii cu acordurile încheiate cu Canada în următoarele domenii:






  — | informațiile tarifare obligatorii; |
| --- | --- | --- |

4.3.

—

informațiile tarifare obligatorii;

| — | depozitarea temporară; |
| --- | --- |

—

depozitarea temporară;

| — | declarația sumară de intrare și indicațiile care trebuie introduse în cazul neprezentării informațiilor prealabile sosirii referitoare la mărfurile din afara Uniunii; |
| --- | --- |

—

declarația sumară de intrare și indicațiile care trebuie introduse în cazul neprezentării informațiilor prealabile sosirii referitoare la mărfurile din afara Uniunii;

| — | invalidarea unei declarații de depozitare temporară; |
| --- | --- |

—

invalidarea unei declarații de depozitare temporară;

| — | scutirea totală de la plata taxelor la import în anumite cazuri; |
| --- | --- |

—

scutirea totală de la plata taxelor la import în anumite cazuri;

| — | condițiile exacte de invalidare, în cazul unei declarații de depozitare temporară, al unei declarații sumare de ieșire sau al notificării de reexport. |
| --- | --- |

—

condițiile exacte de invalidare, în cazul unei declarații de depozitare temporară, al unei declarații sumare de ieșire sau al notificării de reexport.

| 4.4. | CESE sprijină transpunerea cererii guvernului italian de a include, începând cu 1 ianuarie 2019, comuna italiană Campione d’Italia și apele naționale ale lacului Lugano în teritoriul vamal al Uniunii. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Comitetul recomandă ca, în paralel cu acest proces de integrare și începând cu aceeași dată, de 1 ianuarie 2019, să fie aplicate modificările necesare Directivei 2008/118/CE (Directiva privind accizele) și Directivei 2006/112/CE (Directiva privind TVA). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Comitetul solicită ca, în 2021, Comisia să-i prezinte raportul de evaluare prevăzut cu privire la eficiența, coerența și corectitudinea noului cadru juridic al CVU, astfel cum a fost modificat prin propunerile legislative actuale. |
| --- | --- |

4.6.

Bruxelles, 12 iulie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  JO C 48, 15.2.2011, p. 87; JO C 332, 8.10.2015, p. 45; JO C 227, 28.6.2018, p. 27.

1

(2)  Acordul General pentru Tarife și Comerț.

2

Acordul General pentru Tarife și Comerț.

(3)  Acordul General privind Comerțul cu Servicii.

3

Acordul General privind Comerțul cu Servicii.

(4)  Cf. articolul 1 alineatul (5) din CETA.

4

(5)  Cf. articolul 1 alineatul (3) din CETA.

5

(6)  Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării.

6

Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării

(7)  Aprobat de Consiliu la momentul semnării, la 28 octombrie 2016 și oferind o interpretare obligatorie a CETA, în conformitate cu articolul 31 din Convenția de la Viena privind dreptul tratatelor http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-13541-2016-INIT/ro/pdf

7

---

| 10.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 367/43 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 367/43

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 în ceea ce privește acoperirea minimă a pierderilor pentru expunerile neperformante

[COM(2018) 134 final – 2018/0060 (COD)]

propunere de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind administratorii de credite, cumpărătorii de credite și recuperarea garanțiilor reale

[COM(2018) 135 final – 2018/0063 (COD)]

(2018/C 367/09)

| Raportor: | domnul Juan MENDOZA CASTRO |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Juan MENDOZA CASTRO

| Sesizare | Consiliul Uniunii Europene, 24.4.2018;
  Parlamentul European, 19.4.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 114 și articolul 53 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în secțiune | 27.6.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 11.7.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 536 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 145/0/2 |

Sesizare

Consiliul Uniunii Europene, 24.4.2018;

Parlamentul European, 19.4.2018

Temei juridic

Articolul 114 și articolul 53 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în secțiune

27.6.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

11.7.2018

Sesiunea plenară nr.

536

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

145/0/2

1.   Concluzii și recomandări

Pachetul privind creditele neperformante

| 1.1. | CESE salută pachetul Comisiei, un element central al ofensivei UE de combatere a problemei persistente a creditelor neperformante și fundamental pentru progresul către uniunea bancară. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Instituțiile financiare ale UE au înregistrat progrese atât în ceea ce privește calitatea portofoliilor de credite, cât și în privința volumului total al creditelor neperformante; cu toate acestea, la nivelul UE sunt necesare măsuri suplimentare pentru a preveni acumularea creditelor neperformante în viitor. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Orice comparație a nivelului creditelor neperformante din UE ar trebui să țină seama de faptul că băncile din unele țări au beneficiat de ajutoare de stat substanțiale în perioada de debut a crizei (2008-2012), în timp ce altele nu au putut beneficia de astfel de ajutoare din cauza modificării normelor în materie de ajutoare de stat. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE atrage atenția asupra consecințelor sociale ale crizei financiare în ceea ce privește excluziunea, justiția socială și obstacolele în calea realizării pieței interne. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Eliminarea datoriilor depreciate din conturile instituțiilor financiare este vitală pentru a evita consecințele viitoare ale supraîndatorării. De asemenea, CESE solicită instituțiilor de credit să practice acordarea responsabilă a creditelor. |
| --- | --- |

1.5.

Mecanisme de protecție prudențiale statutare

| 1.6. | CESE este de acord cu aplicarea mecanismelor de protecție prudențiale statutare, ca măsură preventivă prin care să se asigure faptul că s-au constituit provizioane suficiente pentru pierderile din credite ca urmare a viitoarelor împrumuturi neperformante. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE ia notă de raționamentul Comisiei cu privire la această propunere și dorește să adauge că mecanismele de protecție ar fi justificate de diferitele obiective urmărite de cadrul contabil în raport cu reglementarea prudențială. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Cu toate acestea, CESE dorește, de asemenea, să sublinieze că:






  — | abordarea unică (one size fits all) nu ține seama de diferențele care există în continuare în normele naționale de drept civil și de cele privind durata procedurilor în cadrul instanțelor de drept civil; |
| --- | --- | --- |

1.8.

—

abordarea unică (one size fits all) nu ține seama de diferențele care există în continuare în normele naționale de drept civil și de cele privind durata procedurilor în cadrul instanțelor de drept civil;

| — | calendarul pentru provizionarea noilor credite neperformante poate obliga băncile să le vândă rapid, în loc să aștepte ca întreprinderea/firma aflată în dificultate financiară să devină din nou viabilă. |
| --- | --- |

—

calendarul pentru provizionarea noilor credite neperformante poate obliga băncile să le vândă rapid, în loc să aștepte ca întreprinderea/firma aflată în dificultate financiară să devină din nou viabilă.

| 1.9. | Comisia ar trebui să ia în considerare, în măsura în care este posibil, situația specifică a întreprinderilor mai mici și mai specializate, cu o structură a activelor mai puțin complexă. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE consideră că IFRS 9 ar trebui să devină obligatoriu pentru toate băncile din UE. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE propune lansarea unei analize de impact specifice cu scopul de a estima impactul potențial al propunerii de regulament asupra băncilor, asupra transmiterii creditelor acordate gospodăriilor, asupra IMM-urilor și asupra creșterii PIB-ului. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | CESE remarcă faptul că BCE a emis deja actul adițional, fără a ține seama de normele pilonului 1, care urmează să fie emise de Parlament/Consiliu/Comisie, și fără a aștepta orientările Autorității Bancare Europene (ABE). |
| --- | --- |

1.12.

Dezvoltarea piețelor secundare

| 1.13. | CESE recunoaște că Comisia oferă un răspuns la multe din problemele piețelor secundare fragmentate ale creditelor neperformante în UE și subliniază existența unor propuneri specifice în această privință. Cu toate acestea, este de părere că autoritățile de reglementare nu trebuie să încurajeze vânzarea de credite neperformante. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Sugestiile CESE privind consecințele cesionării creditelor sunt următoarele:






  — | protecția consumatorilor: în termeni general, salută propunerile Comisiei. Autoritățile trebuie să acorde atenție măsurilor și recomandărilor specifice pentru a proteja drepturile debitorilor; |
| --- | --- | --- |

1.14.

—

protecția consumatorilor: în termeni general, salută propunerile Comisiei. Autoritățile trebuie să acorde atenție măsurilor și recomandărilor specifice pentru a proteja drepturile debitorilor;

| — | protecția lucrătorilor: autoritățile competente trebuie să ia în considerare mobilitatea și protecția lucrătorilor din întreprinderile implicate în cesionări de întreprinderi, în conformitate cu dreptul Uniunii și cu dreptul intern. |
| --- | --- |

—

protecția lucrătorilor: autoritățile competente trebuie să ia în considerare mobilitatea și protecția lucrătorilor din întreprinderile implicate în cesionări de întreprinderi, în conformitate cu dreptul Uniunii și cu dreptul intern.

Executarea extrajudiciară accelerată a garanțiilor reale

| 1.15. | CESE subliniază, în sens pozitiv, dreptul la un proces echitabil în fața unei instanțe naționale, dacă este necesar, și în cazul în care aplicarea acestei proceduri, așa cum se propune în directivă, este restricționată. |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | În multe state membre, procedura de executare este deja eficientă. Soluționarea problemei creditelor neperformante constă, în principal, în consolidarea procedurilor judiciare în întreaga UE. |
| --- | --- |

1.16.

2.   Propunerile Comisiei Europene

| 2.1. | La 14 martie, Comisia a prezentat o propunere de regulament (1) de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 în ceea ce privește acoperirea minimă a pierderilor pentru expunerile neperformante, împreună cu o propunere de directivă (2) privind administratorii de credite, cumpărătorii de credite și recuperarea garanțiilor reale. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Cele două propuneri au fost însoțite de documentele de lucru ale serviciilor Comisiei și de evaluări ale impactului, iar, în aceeași zi, Comisia a publicat și cel de Al doilea raport privind progresele înregistrate cu privire la reducerea creditelor neperformante în Europa (3) și Proiectul (4) de furnizare a orientărilor tehnice privind modul de înființare a societăților de administrare a investițiilor (S.A.I.). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Aceste propuneri reprezintă elemente constitutive importante ale eforturilor Comisiei de consolidare a uniunii economice și monetare (UEM) și sunt esențiale pentru finalizarea uniunii bancare. Atât abordarea stocurilor mari de credite neperformante și de expuneri neperformante, cât și a posibilei acumulări a acestora în viitor reprezintă o parte importantă a eforturilor Uniunii de a reduce și mai mult riscurile în sectorul bancar și de a permite băncilor să se concentreze pe acordarea de credite întreprinderilor și cetățenilor. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | În propunerea de regulament, Comisia propune instituirea unui mecanism de protecție prudențial statutar prin stabilirea unor niveluri minime de acoperire comune pentru creditele noi care devin neperformante, care să prevină orice acumulări viitoare excesive de credite neperformante pentru care nu există o acoperire suficientă a pierderilor în bilanțurile băncilor și pentru a facilita rezoluția acestora. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | În propunerea de directivă, Comisia urmărește creșterea eficienței procedurilor de recuperare a datoriilor, prin punerea la dispoziție a unei proceduri comune și distincte de executare extrajudiciară accelerată a garanțiilor reale. De asemenea, propunerea încurajează dezvoltarea unor piețe secundare ale creditelor neperformante prin armonizarea cerințelor și crearea unei piețe unice pentru administrarea creditelor și transferul creditelor bancare către părți terțe din UE. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE salută pachetul Comisiei, un element central la ofensivei UE de combatere a problemei persistente a creditelor neperformante (5) și fundamental pentru progresul către uniunea bancară. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Având în vedere că solvabilitatea și stabilitatea sistemului financiar sunt fundamentale pentru UE, volumul mare de credite neperformante acumulate în băncile din unele state membre în timpul crizei și al recesiunii care a urmat dăunează sistemului financiar în ansamblu, afectează economia și, în anumite cazuri, a generat costuri mari pentru contribuabili. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | În ultimii ani, instituțiile financiare ale UE au înregistrat progrese în ceea ce privește atât calitatea portofoliilor de credite, cât și volumul total al creditelor neperformante; totuși, cele din urmă rămân la o valoare brută ridicată, de 813 miliarde EUR (6). Băncile și autoritățile de supraveghere dispun de instrumentele necesare pentru reducerea numărului de împrumuturi neonorate sau depreciate, dar sunt necesare măsuri suplimentare la nivelul UE pentru a preveni acumularea acestora în viitor. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE subliniază faptul că băncile din unele țări au beneficiat de ajutoare de stat substanțiale în perioada de debut a crizei (2008-2012), în timp ce altele nu au putut beneficia de astfel de ajutoare din cauza modificărilor aduse normelor în materie de ajutoare de stat pentru sectorul financiar. Din acest motiv, orice comparație a nivelului creditelor neperformante ar trebui să ia în considerare aceste diferențe. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE atrage atenția asupra consecințelor sociale ale crizei financiare în ceea ce privește excluziunea, justiția socială și obstacolele din calea realizării pieței interne. În unele state membre, creditele neperformante reflectă cât de mult au avut de suferit familiile și micii întreprinzători (IMM-uri) care s-au confruntat inclusiv cu riscul de a-și pierde locuințele sau de a fi executați silit. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Eliminarea datoriilor depreciate din conturile instituțiilor financiare este vitală pentru a evita consecințele viitoare ale supraîndatorării, iar planul Consiliului Ecofin trebuie să contribuie la îndeplinirea acestui obiectiv. De asemenea, CESE solicită acordarea responsabilă a creditelor, ceea ce va însemna ca instituțiile de credit să acorde o atenție sporită nevoilor și situației împrumutătorilor individuali și să găsească instrumentul financiar care corespunde cel mai bine fiecărei situații în parte (7). |
| --- | --- |

3.6.

4.   Observații specifice

4.1.   
  Mecanisme de protecție prudențiale statutare

| 4.1.1. | CESE este de acord cu aplicarea mecanismelor de protecție prudențiale statutare, ca măsură preventivă prin care să se asigure faptul că s-au constituit provizioane suficiente pentru pierderile din credite ca urmare a viitoarelor împrumuturi neperformante. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Pentru a reduce creditele neperformante și expunerile neperformante (8), propunerea de modificare a Regulamentului privind cerințele de capital (CRR) include un calendar progresiv pentru împrumuturile garantate (până la opt ani) și negarantate (doi ani). |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Raționamentul Comisiei pentru propunere este următorul (9):






  — | contabilizarea pierderilor din credite s-ar putea să nu fie întotdeauna adecvată dintr-o perspectivă prudențială, ale cărei domeniu de aplicare, obiectiv și scop sunt diferite; |
| --- | --- | --- |

4.1.3.

—

contabilizarea pierderilor din credite s-ar putea să nu fie întotdeauna adecvată dintr-o perspectivă prudențială, ale cărei domeniu de aplicare, obiectiv și scop sunt diferite;

| — | se preconizează că IFRS 9 (10) va duce la o mai mare aliniere la standardele prudențiale decât IAS 39 (11) și va contribui la abordarea problemei provizioanelor întârziate și inadecvate, deoarece adoptă o abordare de tip „pierdere așteptată”. Cu toate acestea, noul standard încă oferă o marjă de apreciere în ceea ce privește evaluarea creditelor neperformante și a garanțiilor reale și, prin urmare, în privința determinării provizioanelor; |
| --- | --- |

—

se preconizează că IFRS 9 (10) va duce la o mai mare aliniere la standardele prudențiale decât IAS 39 (11) și va contribui la abordarea problemei provizioanelor întârziate și inadecvate, deoarece adoptă o abordare de tip „pierdere așteptată”. Cu toate acestea, noul standard încă oferă o marjă de apreciere în ceea ce privește evaluarea creditelor neperformante și a garanțiilor reale și, prin urmare, în privința determinării provizioanelor;

| — | prin reglementarea prudențială, autoritatea de supraveghere bancară are competența să influențeze nivelul de provizionare al băncii (inclusiv în ceea ce privește creditele neperformante) în limitele cadrului contabil aplicabil și să solicite ajustări specifice ale calculelor privind fondurile proprii ale băncii în cauză. Cu toate acestea, măsurile și cerințele obligatorii pot fi aplicate de către autoritatea de supraveghere doar de la caz la caz, în funcție de circumstanțele specifice ale băncii (denumite măsuri ale pilonului 2); |
| --- | --- |

—

prin reglementarea prudențială, autoritatea de supraveghere bancară are competența să influențeze nivelul de provizionare al băncii (inclusiv în ceea ce privește creditele neperformante) în limitele cadrului contabil aplicabil și să solicite ajustări specifice ale calculelor privind fondurile proprii ale băncii în cauză. Cu toate acestea, măsurile și cerințele obligatorii pot fi aplicate de către autoritatea de supraveghere doar de la caz la caz, în funcție de circumstanțele specifice ale băncii (denumite măsuri ale pilonului 2);

| — | măsurile de supraveghere adaptate individual, pe baza unei evaluări de la caz la caz, de către autoritatea de supraveghere competentă, sunt adecvate pentru a aborda riscurile specifice generate de creditele neperformante acordate de băncile individuale. |
| --- | --- |

—

măsurile de supraveghere adaptate individual, pe baza unei evaluări de la caz la caz, de către autoritatea de supraveghere competentă, sunt adecvate pentru a aborda riscurile specifice generate de creditele neperformante acordate de băncile individuale.

| 4.1.4. | CESE dorește să adauge că mecanismele de protecție ar fi justificate de diferitele obiective urmărite de cadrul contabil în raport cu reglementarea prudențială. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Cu toate acestea, CESE trebuie, de asemenea, să sublinieze că:






  — | propunerea de regulament, care urmărește o abordate unică, nu ține seama de diferențele existente încă în dreptul civil intern și de durata procedurilor în cadrul instanțelor de drept civil; |
| --- | --- | --- |

4.1.5.

—

propunerea de regulament, care urmărește o abordate unică, nu ține seama de diferențele existente încă în dreptul civil intern și de durata procedurilor în cadrul instanțelor de drept civil;

| — | calendarul pentru provizionarea noilor credite neperformante poate obliga băncile să le vândă rapid, în loc să aștepte ca întreprinderea/firma aflată în dificultate financiară să devină din nou viabilă. Astfel, posibilitatea de a permite o restructurare a datoriilor și de a oferi antreprenorilor o doua șansă ar putea fi redusă, iar aceasta ar avea un impact social negativ potențial ridicat și un impact negativ asupra gradului de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

—

calendarul pentru provizionarea noilor credite neperformante poate obliga băncile să le vândă rapid, în loc să aștepte ca întreprinderea/firma aflată în dificultate financiară să devină din nou viabilă. Astfel, posibilitatea de a permite o restructurare a datoriilor și de a oferi antreprenorilor o doua șansă ar putea fi redusă, iar aceasta ar avea un impact social negativ potențial ridicat și un impact negativ asupra gradului de ocupare a forței de muncă;

| — | potrivit unei analize (12), firmele mai mici și specializate, cu o structură a activelor mai puțin complexă, pot fi mai afectate de introducerea concomitentă a IFRS 9 și a mecanismelor de protecție prudențiale pentru expunerile neperformante. Comisia ar trebui să analizeze dacă este necesar să adapteze propunerea în vederea soluționării acestei probleme. |
| --- | --- |

—

potrivit unei analize (12), firmele mai mici și specializate, cu o structură a activelor mai puțin complexă, pot fi mai afectate de introducerea concomitentă a IFRS 9 și a mecanismelor de protecție prudențiale pentru expunerile neperformante. Comisia ar trebui să analizeze dacă este necesar să adapteze propunerea în vederea soluționării acestei probleme.

| 4.1.6. | Chiar dacă mecanismele de protecție propuse pot atenua diferențele de provizionare rezultate din cauza adoptării unor cadre contabile diferite [IFRS 9, comparativ cu GAAP naționale (13)], CESE consideră că IFRS 9 ar trebui să devină obligatoriu pentru toate băncile din UE. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | CESE sugerează lansarea unei analize specifice cu scopul de a estima impactul potențial al propunerii de regulament asupra băncilor, asupra transmiterii creditelor acordate gospodăriilor, asupra IMM-urilor și asupra creșterii PIB-ului. |
| --- | --- |

4.1.7.

| 4.1.8. | Alte riscuri pot provoca probleme similare celor generate de creditele neperformante, în special riscurile legate de instrumentele derivate extrem de complexe și de activele de nivelul 2 și 3 recuperate. În acest sens, CESE este de părere că aceste riscuri ar trebui trecute pe lista de priorități pentru reducerea riscurilor. |
| --- | --- |

4.1.8.

| 4.1.9. | CESE remarcă faptul că BCE a emis deja actul adițional, fără a ține seama de normele pilonului 1 care urmează să fie emise de Parlament/Consiliu/Comisie și fără a aștepta finalizarea orientărilor ABE (în curs de dezbatere). Acest lucru ar putea încălca principiile unei mai bune legiferări. Prin urmare, actul adițional al BCE privind creditele neperformante ar trebui adaptat la viitorul cadru al pilonului 1 privind creditele neperformante, astfel încât să se asigure în continuare coerența normelor europene. |
| --- | --- |

4.1.9.

4.2.   
  Măsuri vizând dezvoltarea în continuare a piețelor secundare pentru creditele neperformante

| 4.2.1. | În UE, tranzacțiile pe piețele secundare sunt relativ modeste (14). Printre cauzele acestei situații se numără: reglementarea fragmentată; limitările legislative aplicate deținătorilor anumitor clase de active, domeniului de aplicare pentru implicarea societăților de administrare și tipurilor de investitori (în unele cazuri, numai alte bănci pot să administreze sau să cumpere credite neperformante); și, de asemenea, divergența de opinii dintre băncile locale și investitorii străini în ceea ce privește perspectiva economică. CESE consideră că Comisia răspunde la multe dintre aceste probleme. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Una dintre provocările principale în ceea ce privește piața creditelor neperformante este lipsa unor date de înaltă calitate privind creditele neperformante, ceea ce duce la asimetrii în materie de informare. CESE salută modelele de date destinate să furnizeze date uniforme și standardizate pentru contractele privind creditele neperformante. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Cu toate acestea, CESE consideră că autoritățile de reglementare nu trebuie să încurajeze vânzarea creditelor neperformante, deoarece gestionarea creditelor depreciate în interiorul băncilor ar putea implica o valoare mai mare prin recuperarea acestora decât prețurile obținute din vânzarea lor. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | CESE ar dori să sublinieze următoarele aspecte ale propunerii Comisiei, pe care le sprijină:






  — | Administratorii de credite. Normele aplicabile la nivelul UE stabilesc cerințe și proceduri specifice pentru acordarea, refuzarea sau retragerea autorizației (articolele 5-7), inclusiv „să aibă o reputație suficient de bună, să nu aibă cazier judiciar și să nu facă obiectul niciunei proceduri de insolvență”. Aceste norme se referă la aspecte precum: registrul (articolul 8), relația contractuală cu creditorul (articolul 9), externalizarea (articolul 10) și administrarea de credite în context transfrontalier (articolele 11 și 12). |
| --- | --- | --- |

4.2.4.

—

Administratorii de credite. Normele aplicabile la nivelul UE stabilesc cerințe și proceduri specifice pentru acordarea, refuzarea sau retragerea autorizației (articolele 5-7), inclusiv „să aibă o reputație suficient de bună, să nu aibă cazier judiciar și să nu facă obiectul niciunei proceduri de insolvență”. Aceste norme se referă la aspecte precum: registrul (articolul 8), relația contractuală cu creditorul (articolul 9), externalizarea (articolul 10) și administrarea de credite în context transfrontalier (articolele 11 și 12).

| — | Cumpărătorii de credite. Creditorul furnizează toate informațiile necesare legate de contractul de credit (articolul 13, în conformitate cu standardele tehnice care vor fi elaborate de ABE (articolul 14 și care nu pot face obiectul altor cerințe suplimentare, în afara cerințelor prevăzute de măsurile naționale de transpunere (articolul 15). Cumpărătorii de credite pot executa în mod direct un contract de credit (articolul 18) sau îl pot cesiona (articolul 19). |
| --- | --- |

—

Cumpărătorii de credite. Creditorul furnizează toate informațiile necesare legate de contractul de credit (articolul 13, în conformitate cu standardele tehnice care vor fi elaborate de ABE (articolul 14 și care nu pot face obiectul altor cerințe suplimentare, în afara cerințelor prevăzute de măsurile naționale de transpunere (articolul 15). Cumpărătorii de credite pot executa în mod direct un contract de credit (articolul 18) sau îl pot cesiona (articolul 19).

| — | Administratorii de credite, instituțiile de credit sau filialele acestora, care joacă un rol activ în operațiunile legate de creditele neperformante, sunt prevăzute la articolul 16. |
| --- | --- |

—

Administratorii de credite, instituțiile de credit sau filialele acestora, care joacă un rol activ în operațiunile legate de creditele neperformante, sunt prevăzute la articolul 16.

| — | Supravegherea. Este un aspect esențial, deoarece impune aplicarea acelorași norme în întreaga UE, un rol în materie de supraveghere al autorităților naționale competente și sancțiuni administrative (articolele 20-22). |
| --- | --- |

—

Supravegherea. Este un aspect esențial, deoarece impune aplicarea acelorași norme în întreaga UE, un rol în materie de supraveghere al autorităților naționale competente și sancțiuni administrative (articolele 20-22).

| — | Protecția datelor cu caracter personal. Una dintre condițiile aplicabile transferului unui credit este „respectarea drepturilor debitorului și conformarea cu normele de protecție a datelor cu caracter personal, în conformitate cu legislația care reglementează contractul de credit” [articolul 5 punctul 1 litera (c)]. |
| --- | --- |

—

Protecția datelor cu caracter personal. Una dintre condițiile aplicabile transferului unui credit este „respectarea drepturilor debitorului și conformarea cu normele de protecție a datelor cu caracter personal, în conformitate cu legislația care reglementează contractul de credit” [articolul 5 punctul 1 litera (c)].

4.2.5.   Protecția consumatorilor

| — | CESE consideră că este important să se asigure un nivel ridicat de protecție a consumatorilor în domeniul serviciilor financiare. |
| --- | --- |

—

CESE consideră că este important să se asigure un nivel ridicat de protecție a consumatorilor în domeniul serviciilor financiare.

| — | În acest sens, apreciază principiul general al propunerii, care prevede „[asigurarea aceluiași] nivel de protecție, indiferent de cine deține sau administrează un credit și indiferent de regimul juridic în vigoare în statul membru al cumpărătorului de credit sau al administratorului de credite”; trebuie să se respecte, în special, Directiva privind creditele ipotecare (15), Directiva privind creditele de consum (16) și Directiva privind clauzele contractuale abuzive (17). |
| --- | --- |

—

În acest sens, apreciază principiul general al propunerii, care prevede „[asigurarea aceluiași] nivel de protecție, indiferent de cine deține sau administrează un credit și indiferent de regimul juridic în vigoare în statul membru al cumpărătorului de credit sau al administratorului de credite”; trebuie să se respecte, în special, Directiva privind creditele ipotecare (15), Directiva privind creditele de consum (16) și Directiva privind clauzele contractuale abuzive (17).

| — | CESE subliniază și obligațiile creditorului față de consumator în cazul unor modificări aduse contractului de credit (articolul 34). |
| --- | --- |

—

CESE subliniază și obligațiile creditorului față de consumator în cazul unor modificări aduse contractului de credit (articolul 34).

| — | CESE observă că transferul unui împrumut înseamnă că debitorul trebuie să interacționeze cu o societate nefinanciară care are personal diferit, metode de lucru diferite și un scop diferit. Prin urmare, este de dorit ca – așa cum procedează și Biroul pentru protecția financiară a consumatorilor din Statele Unite (18) – autoritățile naționale să acorde atenție măsurilor și recomandărilor de protejare a drepturilor debitorilor. |
| --- | --- |

—

CESE observă că transferul unui împrumut înseamnă că debitorul trebuie să interacționeze cu o societate nefinanciară care are personal diferit, metode de lucru diferite și un scop diferit. Prin urmare, este de dorit ca – așa cum procedează și Biroul pentru protecția financiară a consumatorilor din Statele Unite (18) – autoritățile naționale să acorde atenție măsurilor și recomandărilor de protejare a drepturilor debitorilor.

4.2.6.   Protecția lucrătorilor

În toate cazurile de transferuri de credit către întreprinderile externe, autoritățile competente trebuie să ia în considerare mobilitatea și protecția lucrătorilor din întreprinderile implicate în astfel de transferuri, în conformitate cu dreptul Uniunii și cu dreptul intern.

4.3.   
  Executarea extrajudiciară accelerată a garanțiilor reale

| 4.3.1. | CESE dorește să evidențieze în sens pozitiv obligația statelor membre de a se asigura că, în cazul debitorului care este societate comercială, acesta are dreptul de a contesta utilizarea acestui mecanism în fața unei instanțe naționale (articolul 28). Această prevedere ar trebui să protejeze în mod adecvat dreptul fundamental al cetățenilor și al întreprinderilor la un proces echitabil (19), în special în cazul unor clauze contractuale abuzive sau incorecte. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Cu toate acestea, CESE ia act de îndoielile exprimate de unele state membre că un astfel de instrument ar putea accelera semnificativ procesul de executare în statele membre în care acțiunile în justiție sunt deja soluționate într-o perioadă scurtă de timp; deși procedurile extrajudiciare pot fi benefice pentru creditor, soluția pentru problema creditelor neperformante constă, în principal, în consolidarea procedurilor judiciare în întreaga UE. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | În orice caz, CESE apreciază restricțiile privind aplicarea executării extrajudiciare accelerate a garanțiilor reale din propunere. În primul rând, sunt incluse doar acordurile încheiate între creditori și debitori comerciali. De asemenea, următoarele sunt în mod specific excluse:






  — | consumatori care nu sunt implicați în activități profesionale (20); |
| --- | --- | --- |

4.3.3.

—

consumatori care nu sunt implicați în activități profesionale (20);

| — | societățile fără scop lucrativ; |
| --- | --- |

—

societățile fără scop lucrativ;

| — | contractele de garanție financiară (21); și |
| --- | --- |

—

contractele de garanție financiară (21); și

| — | bunuri imobile rezidențiale care constituie reședința principală a debitorului care este societate comercială (22). |
| --- | --- |

—

bunuri imobile rezidențiale care constituie reședința principală a debitorului care este societate comercială (22).

4.4.   
  Proiectul privind societățile de administrare a investițiilor (S.A.I.)

Normele privind ajutorul de stat

| 4.4.1. | CESE este de acord cu Comisia în privința faptului că S.A.I. au constituit un element important al soluțiilor de curățare a bilanțurilor băncilor în unele state membre, în special în urma crizei financiare. Cu toate acestea, CESE este de acord că – în cazul mecanismelor finanțate din fonduri publice sau garantate – acestea pot genera, de asemenea, riscuri legate de stabilitatea financiară, printre care și posibilitatea de consolidare a legăturii dintre bănci și entitățile suverane. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Prin urmare, CESE sprijină coerența cu cadrul juridic al UE, în special cu Directiva privind redresarea și rezoluția instituțiilor bancare (23) și cu Regulamentul privind mecanismul unic de rezoluție (24). |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | În practică, aproape toate S.A.I. naționale au beneficiat de o formă de asistență guvernamentală, inclusiv: garanții pentru acoperirea oricăror pierderi sau pentru garantarea finanțării S.A.I. (care au condus la un rating „suveran” pentru S.A.I., titlurile de valoare ale acestora fiind, de exemplu, eligibile ca garanții în cadrul tranzacțiilor de tip repo); cumpărarea de active de către S.A.I. peste valoarea de piață a acestora (valoarea pe care ar plăti-o un investitor), ca urmare a unei analize a perspectivei pe termen lung a valorii economice – diferența dintre valoarea economică și valoarea de piață constituie ajutor de stat și necesită aprobarea Comisiei Europene la nivel bancar; de asemenea, recapitalizarea de către guverne a băncilor care participă în cadrul sistemelor S.A.I. (25). |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Chiar și în cazul în care a fost permisă o oarecare formă de asistență guvernamentală, cele mai recente norme ale UE prevăd, în general, ca cerință minimă, ca datoria subordonată a unei bănci să fie recapitalizată intern (eliminată din bilanț sau convertită în capital propriu), astfel încât orice sarcină de recapitalizare să fie cel puțin partajată între sectorul public și cel privat. |
| --- | --- |

4.4.4.

Bruxelles, 11 iulie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 134 final – Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 în ceea ce privește acoperirea minimă a pierderilor pentru expunerile neperformante.

1

(2)  COM(2018) 135 final – Propunere de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind administratorii de credite, cumpărătorii de credite și recuperarea garanțiilor reale.

2

(3)  COM(2018) 133 final – Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu și Banca Centrală Europeană – Al doilea raport privind progresele înregistrate cu privire la reducerea creditelor neperformante în Europa.

3

(4)  SWD(2018) 72 final – Proiectul privind S.A.I. – Document de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu și Banca Centrală Europeană – Al doilea raport privind progresele înregistrate cu privire la reducerea creditelor neperformante în Europa.

4

(5)  Concluziile Consiliului privind Planul de acțiune pentru abordarea creditelor neperformante în Europa (11 iulie 2017).

5

(6)  Date din tabloul de bord al ABE privind riscul pentru trimestrul IV din 2017.

6

(7)  Avizul Comitetului Economic și Social European „Creditul și excluderea socială într-o societate prosperă” (JO C 44, 16.2.2008, p. 74).

7

(8)  Definiția Autorității Bancare Europene (ABE): „expunere neperformantă înseamnă orice expunere a cărei întârziere la plată depășește 90 de zile sau care este puțin probabil să fie plătită fără executarea garanțiilor reale, chiar dacă nu este recunoscută ca fiind nerambursată sau depreciată. Expunerile cu întârziere la plată sau depreciate, în conformitate cu articolul 178 din CRR și, respectiv, cu cadrul contabil aplicabil, sunt considerate întotdeauna ca fiind neperformante. În plus, orice expunere față de debitor trebuie să fie considerată ca fiind neperformantă atunci când debitele mai vechi de 90 de zile ating 20 % din expunerea bilanțieră totală față de acel creditor («efect de antrenare»). Expunerea neperformantă totală se calculează prin adunarea creditelor neperformante, a titlurilor de creanță neperformante și a elementelor extrabilanțiere neperformante”.

8

(9)  Document de consultare privind mecanismele de protecție statutare.

9

(10)  Standardul Internațional de Raportare Financiară. În vigoare începând cu 1 ianuarie 2018.

10

(11)  Standardele internaționale de contabilitate.

11

(12)  Eurofinas: răspuns la consultarea Comisiei Europene privind mecanismele de protecție prudențiale statutare.

12

(13)  Principii contabile general acceptate.

13

(14)  KPMG: 100 de miliarde EUR, mai puțin de 10 % din volumul rămas.

14

(15)  Directiva 2014/17/UE (JO L 60, 28.2.2014, p. 34).

15

(16)  Directiva 2011/83/UE (JO L 304, 22.11.2011, p. 64).

16

(17)  Directiva 93/13/CEE (JO L 95, 21.4.1993, p. 29).

17

(18)  https://www.consumerfinance.gov/about-us/newsroom/consumer-financial-protection-bureau-reminds-mortgage-servicers-of-legal-protections-for-consumers-when-transferring-loans

18

(19)  Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, articolul 47.

19

(20)  Directiva 2008/48/CE privind contractele de credit pentru consumatori, articolul 3 litera (a).

20

(21)  Directiva 2002/47/CE privind contractele de garanție financiară, articolul 2 alineatul (1) litera (a).

21

(22)  „Criza financiară care a determinat falimentul a numeroase persoane care contractaseră un credit și care au fost obligate să vândă la prețuri derizorii bunurile imobiliare achiziționate”. Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind contractele de credit pentru proprietăți rezidențiale (JO C 318, 29.10.2011, p. 133).

22

(23)  Directiva 2014/59/UE.

23

(24)  Regulamentul (UE) nr. 806/2014 (JO L 225, 30.7.2014, p. 1).

24

(25)  KPGM.

25

---

| 10.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 367/50 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 367/50

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind

Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind legea aplicabilă efectelor patrimoniale ale tranzacțiilor cu titluri de valoare

[COM(2018) 89 final]

Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2009/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului și a Directivei 2011/61/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește distribuția transfrontalieră a fondurilor de plasament colectiv

[COM(2018) 92 final – 2018/0041 (COD)]

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind legea aplicabilă efectelor față de terți ale cesiunilor de creanțe

[COM(2018) 96 final – 2018/0044 (COD)]

Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind facilitarea distribuției transfrontaliere a fondurilor de plasament colectiv și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 345/2013 și (UE) nr. 346/2013

[COM(2018) 110 final – 2018/0045 (COD)]

(2018/C 367/10)

| Raportor: | Petr ZAHRADNÍK |
| --- | --- |

Raportor:

Petr ZAHRADNÍK

| Sesizare | Consiliul Uniunii Europene, 12.4.2018
  Parlamentul European, 16.4.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 53 alineatul (1), articolele 114 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în secțiune | 27.6.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 11.7.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 536 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 152/0/1 |

Sesizare

Consiliul Uniunii Europene, 12.4.2018

Parlamentul European, 16.4.2018

Temei juridic

Articolul 53 alineatul (1), articolele 114 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în secțiune

27.6.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

11.7.2018

Sesiunea plenară nr.

536

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

152/0/1

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE sprijină eforturile sistematice pentru lansarea tuturor elementelor-cheie ale uniunii piețelor de capital până în 2019 și preconizează că beneficiile vor include extinderea oportunităților de investiții, raționalizând procesul de intermediere financiară, diversificarea investițiilor și îmbunătățirea capacităților de gestionare a riscurilor. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | În ceea ce privește crearea de noi oportunități pentru distribuția transfrontalieră a fondurilor de investiții, CESE consideră că este important să se găsească un echilibru între cerințele de protecție a investitorilor, care sunt esențiale în acest sens, și acordarea unui spațiu suficient de manevră pentru creativitate creatorilor și distribuitorilor de produse de investiții. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | La fel ca și Comisia Europeană, CESE consideră că principalele obstacole normative din calea distribuției transfrontaliere a fondurilor de investiții sunt reprezentate, în prezent, de cerințele de comercializare, de taxele de reglementare, de procedurile de notificare și de cerințele administrative la nivel național. În același timp, Comitetul este conștient de alte obstacole pe care măsurile propuse nu le acoperă, cum ar fi armonizarea normelor fiscale, fezabilă în mod realist pe termen foarte lung. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Cu toate acestea, CESE consideră, de asemenea, că principalele motive pentru obstacolele existente în calea distribuției transfrontaliere a fondurilor de investiții sunt, în principal, nu regulamentele și directivele actuale, ci – înainte de toate – lipsa unor orientări și instrucțiuni detaliate din partea Autorității Europene pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA), fapt care face ca fiecare jurisdicție națională să aibă reguli diferite. Prin urmare, cele mai multe propuneri ar trebui să fie însoțite de instrucțiuni detaliate și explicative din partea ESMA, iar propunerea de nou regulament ar trebui să servească numai ca un cadru general, care să asigure o abordare uniformă a regulamentului. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE consideră că, pentru a obține un efect de economie de scară, ar trebui să fie îngrădite manifestările de „inventivitate națională” în elaborarea structurilor de taxare și să se meargă în direcția unor dispoziții naționale clar definite și lipsite de ambiguitate, care să fie coerente la nivelul UE. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE salută și sprijină intenția de a îmbunătăți transparența în materie de taxe de reglementare, întrucât acest lucru poate contribui la accelerarea distribuției transfrontaliere a fondurilor de investiții. Rolul ESMA este crucial în acest context. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE solicită introducerea unor norme privind notificarea sistematică a comunicării cu caracter publicitar, suficient de severe pentru a pune capăt practicilor care ar putea fragmenta piața UE. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE salută crearea bazei de date a ESMA, dar observă că acest lucru nu ar trebui să implice impunerea de cerințe suplimentare de notificare administratorilor de active și că aceste cerințe ar trebui să se aplice exclusiv autorităților naționale competente. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | În ceea ce privește normele propuse pentru încetarea promovării și a comercializării fondurilor de investiții, CESE tinde să considere că decizia privind încetarea ar trebui să fie facultativă și să depindă de decizia administratorilor de active. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE recomandă introducerea de norme mai detaliate pentru a garanta verificarea calificărilor și a competențelor persoanelor care furnizează servicii de investiții. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Premise și contextul mai larg: introducerea tuturor elementelor uniunii piețelor de capital până în 2019

| 2.1. | Uniunea piețelor de capital este un proiect pe termen lung al UE care vizează să facă intermedierea financiară mai eficientă și mai eficace. Impactul acesteia ar trebui să se vadă după anul 2019 – când se preconizează că vor fi lansate toate elementele constitutive preconizate în prezent – prin crearea unui mediu de investiții favorabil pe termen lung, care va contribui la creșterea economică, la creșterea competitivității și la crearea de locuri de muncă. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | În simbioză cu uniunea bancară, o uniune a piețelor de capital funcțională va sprijini mediul operațional al pieței unice și va consolida uniunea economică și monetară. Aceasta va ajuta și la creșterea nivelului de atractivitate pentru investiții al UE la nivel mondial. Un element esențial este reprezentat de consolidarea aspectului diversificării ca mijloc de partajare transfrontalieră a riscurilor de către sectorul privat. Pentru ca această condiție preliminară să funcționeze, trebuie împiedicată răspândirea activelor de calitate inferioară. În caz contrar, riscurile vor crește și mai mult. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Propunerile Comisiei Europene vin în continuarea pașilor făcuți pentru crearea uniunii piețelor de capital de la lansarea sa, în 2015, cu scopul atragerii efective de capital și al plasării acestuia – în funcție de profitabilitatea sa – astfel încât să fie disponibil pentru toate tipurile de întreprinderi, inclusiv pentru IMM-uri. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Propunerile actuale ale Comisiei Europene vizează în mod specific sprijinul pentru piața transfrontalieră a fondurilor de investiții și se concentrează pe piața obligațiunilor garantate în cadrul UE, ca sursă de finanțare pe termen lung, precum și pe asigurarea unei securități juridice mai mari în cadrul tranzacțiilor transfrontaliere cu titluri de valoare și creanțe. Aceste propuneri trebuie să fie analizate din punctul de vedere al interconectării lor. În același timp, este esențial, de asemenea, să se respecte planul de acțiune al FinTech și planul de acțiune privind finanțele sustenabile, întrucât ambele sunt foarte importante pentru realizarea unei uniuni complete a piețelor de capital. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Scopul este de a face progrese mai mari în ceea ce privește uniunea piețelor de capital până în 2019 în cel puțin trei direcții: consolidarea rolului etichetelor și pașapoartelor europene pentru produsele financiare, armonizarea și simplificarea normelor de aprofundare și omogenizare a piețelor de capital la nivel transfrontalier și garantarea supravegherii mai coerente și mai eficiente a acestora. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Scopurile preconizate ale măsurilor propuse sunt de a atinge niveluri mai ridicate de integrare și uniformizare pe piața fondurilor de investiții, de a reduce costurile la nivel transfrontalier, de a crește în mod substanțial oferta pentru investitori și de a îmbunătăți protecția investitorilor pe baza normelor comune. În acest sens, deschiderea piețelor pentru distribuția transfrontalieră a fondurilor de investiții este o oportunitate, deși una care necesită eliminarea obstacolelor legislative și nelegislative naționale. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Scopul facilitării distribuției transfrontaliere a fondurilor de investiții

| 3.1. | Fondurile de investiții colective sunt un instrument important în procesul de intermediere financiară, permițând plasarea și investirea activelor financiare private și publice în proiecte reale de afaceri și în proiecte productive de investiții publice. Piața fondurilor de investiții din UE se ridică la un total de 14,3 mii de miliarde EUR, valoare foarte apropiată de PIB-ul UE. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Cu toate acestea, potențialul său nu a fost încă exploatat pe deplin în contextul transfrontalier, unde aproximativ 37 % dintre întreprinderile pentru plasament colectiv în valori mobiliare și aproximativ 3 % dintre fondurile de investiții alternative sunt înregistrate în scopul vânzării în mai mult de trei state membre. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Pe lângă barierele naturale rămase, această situație decurge din restricțiile de reglementare care împiedică distribuția transfrontalieră a fondurilor de investiții la o scară mai largă. Intenția propunerilor Comisiei este de a reduce numărul acestor restricții pentru toate tipurile de fonduri de investiții și de a facilita distribuția lor la nivel transfrontalier, ceea ce ar putea accelera acest lucru și ar contribui la ieftinirea produselor distribuite datorită economiilor de scară create. Restricțiile de reglementare se regăsesc, în principal, în domeniul cerințelor de comercializare, al taxelor regulamentare, al procedurilor de notificare și al cerințelor administrative la nivel național. Aceste obstacole pot fi eliminate prin asigurarea transparenței și a armonizării. Măsurile propuse sunt, în principal, de natură tehnică. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Observații generale

| 4.1. | CESE consideră că principalele rațiuni pentru obstacolele existente în calea distribuției transfrontaliere a fondurilor de investiții sunt, în principal, nu regulamentele și directivele relevante, în forma lor actuală, ci mai degrabă lipsa unor orientări sau instrucțiuni detaliate din partea ESMA și, în consecință, normele diferite din diferite jurisdicții europene. Prin urmare, noul regulament ar trebui să fie adoptat pentru un număr minim de cazuri, în timp ce majoritatea propunerilor ar trebui să se concentreze pe instrucțiuni detaliate și explicative din partea ESMA, care să asigure o explicare clară a normelor existente, mai degrabă decât pe adoptarea a noi standarde, bazându-se așadar pe contribuția pozitivă adusă de ESMA până în prezent în ce privește armonizarea normelor. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CESE consideră că măsurile propuse în acest aviz sunt, în mod clar, semnificative, deși multe dintre ele sprijină, în principal, proceduri de natură tehnică. Per ansamblu, acestea constituie, totuși, și o contribuție importantă la buna funcționare a UEM. În același timp, CESE recomandă încorporarea conținutului celor patru documente într-o nouă propunere de regulament cuprinzătoare. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE consideră că, la introducerea de noi reguli ale jocului, trebuie respectată relația echilibrată dintre cerințele de protecție a investitorilor și acordarea unui spațiu suficient de manevră pentru creativitate inițiatorilor și vânzătorilor de produse de investiții. Impactul protecției investitorilor este consolidat de educația financiară sistematică. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Legislația UE foarte bine pusă la punct, cum ar fi dispozițiile privind organismele de plasament colectiv în valori mobiliare (OPCVM) și Directiva privind administratorii de fonduri de investiții alternative (AFIA), ar trebui să prevaleze față de normele generale incluse, de exemplu, în Directiva privind piețele instrumentelor financiare (MiFID). Într-adevăr, experiența reală demonstrează că OPCVM și AFIA oferă un cadru foarte solid pentru fondurile de investiții, în timp ce CESE consideră că MiFID implică – pe lângă o serie de beneficii – și un număr de incertitudini care, în mod paradoxal, au condus la fragmentarea pieței unice și la diferențe între țările din cadrul UE. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE este de acord că distribuția transfrontalieră a fondurilor de investiții necesită un sistem fiscal stabil, care să creeze bazele unui mediu de afaceri durabil. Armonizarea deplină a normelor fiscale, inclusiv a tarifelor, nu este de luat în considerare în acest stadiu. Cu toate acestea, trebuie avut în vedere că, în viitor, eforturile de armonizare fiscală ar putea contribui la crearea de condiții fiscale uniforme în acest segment pe întregul teritoriu al UE. Totuși, eforturile actuale de aliniere a parametrilor fiscali sunt concentrate pe alte instrumente fiscale. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | În opinia CESE, modalitatea de a obține economiile de scară dorite este de a reduce „inventivitatea națională” în elaborarea structurilor de taxare (care, în multe cazuri, merge mai departe decât reglementările UE pentru recuperarea costurilor de bază) și de a avea dispoziții naționale clar definite, lipsite de ambiguitate și coerente. |
| --- | --- |

4.6.

4.7.   Comunicarea Comisiei privind legea aplicabilă efectelor patrimoniale ale tranzacțiilor cu titluri de valoare

| 4.7.1. | CESE susține obiectivul de a introduce măsuri de reducere a insecurității juridice în cadrul tranzacțiilor transfrontaliere cu titluri de valoare și creanțe. El consideră că este important să se asigure claritatea și predictibilitatea legislației naționale aplicabile pentru stabilirea proprietarului activelor care fac obiectul tranzacției, întrucât riscurile juridice care derivă din lipsa securității pot genera pierderi suplimentare. Prin urmare, este esențial și necesar să se explice terminologia juridică pentru precizarea proprietății și a elementelor contractuale. |
| --- | --- |

4.7.1.

4.8.   Regulamentul privind legea aplicabilă efectelor față de terți ale cesiunilor de creanțe

| 4.8.1. | În contextul comunicării menționate mai sus, CESE salută ideea de a elimina incertitudinea juridică descrisă anterior prin propunerea de norme uniforme care să stabilească legislația națională ce reglementează proprietatea asupra unei creanțe ca urmare a unei cesiuni transfrontaliere. Cesiunea transfrontalieră a unei creanțe este un proces prin care societățile pot achiziționa lichidități și acces la credite prin companii specializate. CESE recunoaște că securitatea juridică în acest domeniu va contribui la consolidarea investițiilor transfrontaliere, printre altele prin participarea întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri); acest proces implică factoringul, colateralizarea și securitizarea. |
| --- | --- |

4.8.1.

4.9.   Directiva privind distribuția transfrontalieră a fondurilor de plasament colectiv

| 4.9.1. | CESE sprijină crearea unui mediu destinat unei mai bune exploatări a potențialului de distribuție transfrontalieră a fondurilor de investiții, prin creșterea transparenței la nivel național și european a cerințelor naționale pentru introducerea pe piață, prin creșterea transparenței structurii taxelor de reglementare la nivelul UE, garantând că aceste taxe sunt stabilite în conformitate cu anumite principii comune. |
| --- | --- |

4.9.1.

| 4.9.2. | CESE preferă ca alegerea instrumentelor de sprijin pentru investitorii locali să fie lăsată la latitudinea administratorilor fondurilor de investiții. |
| --- | --- |

4.9.2.

| 4.9.3. | CESE salută armonizarea procedurilor pentru utilizarea „pașaportului” care permite distribuirea fondurilor de investiții într-un context transfrontalier. |
| --- | --- |

4.9.3.

| 4.9.4. | CESE se pronunță în favoarea unor norme armonizate pentru comunicarea cu caracter publicitar. |
| --- | --- |

4.9.4.

| 4.9.5. | El sprijină crearea unui sistem în care statele membre vor asigura un acces ușor la legislația care reglementează comercializarea transfrontalieră a fondurilor de investiții pe teritoriul lor (prin mijloace electronice și într-o limbă utilizată curent în domeniul finanțelor internaționale). |
| --- | --- |

4.9.5.

4.10.   Regulamentul privind facilitarea distribuției transfrontaliere a fondurilor de plasament colectiv

| 4.10.1. | CESE salută principalul obiectiv al acestui regulament, care este de a se ajunge la o înțelegere comună privind clarificarea cerințelor referitoare la comunicările publicitare și a măsurilor care vizează asigurarea transparenței dispozițiilor naționale cu privire la cerințele aplicabile comercializării fondurilor. |
| --- | --- |

4.10.1.

| 4.10.2. | De asemenea, el aprobă introducerea practicii potrivit căreia taxele să fie proporționale cu sarcinile de supraveghere îndeplinite. El contează pe beneficiile reale ale gestionării unei baze de date online care să conțină cheltuielile și metodele de calculare a acestora și consideră că acest demers reprezintă o adevărată provocare. Recomandă, totuși, ca aceste beneficii să fie evaluate în raport cu costurile suportate și să fie identificate eventualele riscuri asociate funcționării bazei de date. CESE intenționează să elaboreze standarde tehnice de punere în aplicare privind informațiile referitoare la cheltuieli și publicarea și gestionarea de către ESMA a unei baze de date online privind cheltuielile. |
| --- | --- |

4.10.2.

| 4.10.3. | CESE salută precizările aduse cu privire la cerințele privind fluxurile de informații și standardizarea și simplificarea acestora, precum și reglementarea procesului de precomercializare, în cadrul căruia se testează interesul investitorilor față de viitoarele oportunități sau strategii de investiții. |
| --- | --- |

4.10.3.

5.   Observații specifice

| 5.1. | În ceea ce privește taxele și comisioanele percepute de către autoritățile naționale competente și transparența acestora, CESE sprijină intenția propunerii de a spori transparența taxelor regulamentare, inclusiv prin precizarea rolului ESMA în colectarea informațiilor necesare. CESE consideră că această măsură are potențialul de a facilita și mai mult distribuția transfrontalieră a fondurilor de investiții. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | CESE recomandă să se introducă norme la nivelul autorităților naționale competente pentru notificarea sistematică a comunicărilor publicitare, care să permită verificarea ex ante a acestor informații. Cu toate acestea, CESE consideră că normele diferite pentru autoritățile naționale competente ar putea duce la fragmentarea pieței UE, cu toate că nu ar trebui să existe diferențe în cadrul pieței unice. CESE recomandă să nu se acorde posibilitatea diferitelor autorități naționale competente să abordeze în mod diferit acest aspect. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Deși salută crearea unei baze de date a ESMA cu toate AFIA, toate societățile de administrare ale OPCVM-urilor, toate FIA și toate OPCVM-urile, CESE ar adăuga, totuși, că nu este de dorit să se impună cerințe suplimentare de notificare pentru administratorii de active. CESE consideră că ar trebui să fie clar, prin urmare, că cerințele de notificare prevăzute la articolele 10 și 11 din propunerea de regulament ar trebui să fie cerințe de notificare pentru autoritățile naționale competente și că acestea nu ar trebui să introducă astfel de cerințe suplimentare pentru participanții la piață. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | CESE subliniază că definiția propusă a precomercializării nu ar trebui să fie preluată din definiția inclusă în Directiva privind administratorii de fonduri de investiții alternative; este necesar un nivel mai mare de claritate juridică și consecvență, iar experiența în practică arată că mijloacele și instrumentele nelegislative ar putea reprezenta o modalitate mai bună – sau singura – de a realiza acest lucru. CESE se teme că propunerea actuală ar putea duce la o fragmentare și mai mare a pieței unice, prin încurajarea interpretărilor naționale. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | În ceea ce privește normele propuse pentru încetarea promovării și comercializării fondurilor de investiții, CESE este de părere că acestea ar putea duce la denaturarea pieței unice în ceea ce privește fondurile de investiții. Decizia de a înceta comercializarea oricăror unități/acțiuni ale fondurilor de investiții în orice jurisdicție ar trebui să fie exclusiv o decizie de afaceri a societății care administrează activele. În ceea ce privește protecția investitorilor, aceasta este prevăzută în mod corespunzător (astfel cum este demonstrat și de experiența practică) prin:






  — | publicarea deciziilor; |
| --- | --- | --- |

5.5.

—

publicarea deciziilor;

| — | furnizarea de informații investitorilor; |
| --- | --- |

—

furnizarea de informații investitorilor;

| — | posibilitatea de retragere a investitorilor din fond într-o perioadă de timp menționată. |
| --- | --- |

—

posibilitatea de retragere a investitorilor din fond într-o perioadă de timp menționată.

5.6.   Alte obstacole în calea distribuției transfrontaliere a fondurilor de investiții

| 5.6.1. | Un alt obstacol ce împiedică distribuția transfrontalieră este reprezentat de normele privind verificarea calificărilor persoanelor care oferă servicii de investiții. CESE consideră că ar trebui adoptate reguli mai detaliate, de exemplu:






  — | căror servicii li se aplică normele existente; |
| --- | --- | --- |

5.6.1.

—

căror servicii li se aplică normele existente;

| — | căror activități realizate în vederea furnizării acestor servicii li se aplică normele; |
| --- | --- |

—

căror activități realizate în vederea furnizării acestor servicii li se aplică normele;

| — | cum ar trebui efectuată verificarea calificărilor dacă autoritățile de reglementare locale (naționale) nu pot introduce proceduri naționale; |
| --- | --- |

—

cum ar trebui efectuată verificarea calificărilor dacă autoritățile de reglementare locale (naționale) nu pot introduce proceduri naționale;

| — | recunoașterea diferitelor modalități de verificare a calificărilor la nivelul UE, utilizând proceduri paneuropene sau globale, cum ar fi testele CFA. |
| --- | --- |

—

recunoașterea diferitelor modalități de verificare a calificărilor la nivelul UE, utilizând proceduri paneuropene sau globale, cum ar fi testele CFA.

| 5.6.2. | CESE sprijină elaborarea de norme detaliate și lipsite de ambiguitate referitoare la legislația care se aplică distribuției de fonduri de investiții: în prezent, nu este clar care norme se aplică distribuției de fonduri (MiFID sau OPCVM/Directiva privind administratorii de fonduri de investiții alternative). Posibilitatea ca fiecare legiuitor să aibă o abordare diferită reprezintă, în opinia CESE, unul dintre obstacolele principale în calea distribuției transfrontaliere. Ar trebui să se precizeze în mod clar că distribuția fondurilor se încadrează exclusiv în domeniul de aplicare al OPCVM/Directivei privind administratorii de fonduri de investiții alternative (pentru fondurile proprii, fondurile administrate și fondurile terților) în cazul în care societatea de administrare nu necesită nici licență MiFID, nici licențe pentru servicii în conformitate cu MiFID. |
| --- | --- |

5.6.2.

| 5.6.3. | CESE își exprimă convingerea că nu ar trebui să fie solicitată nicio notificare locală (națională). Autoritățile de reglementare nu ar trebui să aibă posibilitatea de a introduce obligații de raportare referitoare la fondurile locale (naționale), fie prin intermediul raportării în scopuri de reglementare în legătură cu autoritățile de reglementare, fie prin intermediul obligației de a publica date – în presă, de exemplu. |
| --- | --- |

5.6.3.

| 5.6.4. | CESE consideră că baza de date interactivă a ESMA privind taxele și comisioanele ar trebui să evolueze în viitor pentru a include:






  — | cerința privind timpul necesar pentru orice tip de licență/înregistrare; |
| --- | --- | --- |

5.6.4.

—

cerința privind timpul necesar pentru orice tip de licență/înregistrare;

| — | cerința privind informațiile detaliate necesare pentru raportarea locală (națională); |
| --- | --- |

—

cerința privind informațiile detaliate necesare pentru raportarea locală (națională);

| — | cerința privind normele de distribuție locale (naționale). |
| --- | --- |

—

cerința privind normele de distribuție locale (naționale).

Bruxelles, 11 iulie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

| 10.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 367/56 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 367/56

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013

în ceea ce privește expunerile sub formă de obligațiuni garantate

[COM(2018) 93 final – 2018/0042 (COD)]

propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind emiterea de obligațiuni garantate și supravegherea publică a obligațiunilor garantate și de modificare a Directivei 2009/65/CE și a Directivei 2014/59/UE

[COM(2018) 94 final – 2018/0043 (COD)]

(2018/C 367/11)

| Raportor: | domnul Daniel MAREELS |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Daniel MAREELS

| Consultare | Consiliul Uniunii Europene, 28.3.2018
  Parlamentul European, 16.4.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolele 53, 114 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în secțiune | 27.6.2018 |
| Adoptare în sesiunea plenară | 11.7.2018 |
| Ședința nr. | 536 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 165/0/1 |

Consultare

Consiliul Uniunii Europene, 28.3.2018

Parlamentul European, 16.4.2018

Temei juridic

Articolele 53, 114 și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în secțiune

27.6.2018

Adoptare în sesiunea plenară

11.7.2018

Ședința nr.

536

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

165/0/1

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Din diferitele motive expuse mai jos, CESE salută cu multă satisfacție propunerile privind obligațiunile garantate (a se vedea punctul 1.2 și următoarele). Comitetul insistă să se depună toate eforturile posibile pentru a înregistra progrese rapide și a obține rezultate. În acest context, Comitetul face și un număr de propuneri (a se vedea punctul 1.7 și următoarele). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | În primul rând, aceste propuneri se înscriu într-un cadru mai larg și contribuie la realizarea unor obiective de care Comitetul este foarte preocupat, precum edificarea rapidă a unei uniuni a piețelor de capital și finalizarea uniunii economice și monetare. În plus, obligațiunile garantate stimulează operațiunile de finanțare transfrontaliere, contribuind, prin urmare, la o mai bună partajare privată a riscurilor. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Mai mult, anumite state membre ale UE au, în mod tradițional, o poziție foarte puternică pe piețele internaționale și globale. Abordarea europeană privind tratamentul prudențial al obligațiunilor garantate servește drept referință în domeniu pe plan mondial. Prezentele propuneri trebuie implementate nu doar pentru a menține această poziție de lider, ci și pentru a o consolida, acolo unde acest lucru este posibil. În special în contextul diferitelor schimbări de forțe și de putere între Est și Vest, este necesar ca UE să întreprindă măsuri hotărâte și eficace. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Trebuie să se profite de oportunitatea cuprinsă în propuneri, pentru a permite introducerea generalizată a obligațiunilor garantate și dezvoltarea unor piețe în acest scop în întreaga Uniune. Trebuie depuse toate eforturile pentru a înregistra succese în acest sens, mai ales în statele membre în care aceste instrumente și piețe sunt încă necunoscute. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | De asemenea, Comitetul salută în mod deosebit atât abordarea adoptată privind armonizarea minimă bazată pe regimurile naționale, cât și conținutul propunerilor, pentru care Parlamentul European, autoritățile de supraveghere și părțile interesate au construit fundamente solide. Toate acestea au permis obținerea unui rezultat calitativ fără perturbarea piețelor existente și la un cost acceptabil. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Este foarte important ca obligațiunile garantate să permită băncilor să creeze resurse suplimentare pentru finanțarea pe termen lung a economiei. Noile resurse trebuie convertite în finanțări suplimentare pentru sectorul public, întreprinderi și gospodării. Într-o astfel de situație, această propunere poate contribui la consolidarea încrederii în domeniul bancar și financiar. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Comitetul salută în mod deosebit faptul că propunerea prevede ca și băncile mai mici să aibă acces la obligațiuni garantate. Cu toate acestea, Comitetul solicită să se analizeze în profunzime modurile în care această posibilitate poate fi concretizată la maximum. Fără să existe abateri de la normele general aplicabile ar trebui analizat, de exemplu, care sunt acele măsuri administrative și de altă natură care ar putea fi adaptate pentru băncile mai mici. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | De asemenea, Comitetul susține cu tărie caracterul obligatoriu al folosirii etichetei europene pentru obligațiunile garantate, în locul celui facultativ prevăzut în prezent. Este necesar ca aceste chestiuni să fie analizate dintr-o perspectivă globală și orientată către viitor. Utilizarea obligatorie la scară largă a etichetei europene nu poate decât să favorizeze poziția de lider a Europei la nivel mondial și să creeze oportunități pentru acele state membre (mai ales cele mai mici) care vor să fructifice din plin șansele oferite de noul regim. Produsele lor ar beneficia astfel de garanția că pot fi distribuite pe piață; utilizarea obligatorie a etichetei ar spori, în același timp, și încrederea investitorilor. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Luând în considerare securitatea și lichiditatea, general acceptate, ale obligațiunilor garantate, precum și protecția suplimentară pe care o oferă prin faptul că nu pot face obiectul recapitalizării interne, Comitetul insistă să se acorde atenție măsurilor necesare și oportune pentru ca deponentul și consumatorul privat să fie interesat de astfel de obligațiuni garantate. Fiind instrumente pe termen lung, obligațiunile garantate par a fi în special potrivite pentru constituirea pensiilor și aici pot fi incluse propunerile pentru pensia personală paneuropeană (PEPP). |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Comitetul salută evaluarea prevăzută a noului regim, însă perioada de 3 ani propusă în acest sens pare prea scurtă. Întrucât este o chestiune legată de piață și trebuie acordat timp suficient pentru a câștiga experiență utilă cu noua reglementare, Comitetul recomandă prelungirea acestui termen, de exemplu la 5 ani. Bineînțeles că statele membre dispun de posibilitatea de a urmări îndeaproape, la nivel național, situația. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Context

| 2.1. | De la începutul mandatului, în 2014, Comisia Juncker a elaborat un „plan de investiții pentru Europa” în vederea realizării priorităților sale absolute, și anume creștere economică, locuri de muncă și investiții (1). Unul din cele mai importante obiective din cadrul acestuia este urmărirea progresivă a unei uniuni a piețelor de capital, alături de o piață unică digitală și o uniune energetică. Se dorește astfel realizarea unei uniuni a piețelor de capital pe deplin funcțională și integrată, care să cuprindă toate statele membre. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Prin „Planul de acțiune privind edificarea unei uniuni a piețelor de capital (2)”, Comisia s-a angajat să furnizeze toate elementele de bază în acest scop înainte de 2019. În total, au fost prevăzute mai mult de 33 de inițiative și acțiuni. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | După pledoarii în favoarea unor progrese rapide (3) (4), în 2017 s-a realizat deja o evaluare la jumătatea perioadei a Planului de acțiune. Aceasta a generat un număr de noi acțiuni prioritare, pentru a se ține seama de provocările variate și de împrejurările schimbătoare, inclusiv de Brexit. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | În plus, Comisia a declarat cu această ocazie și că „trebuie să ne sporim nivelul de ambiție, să abordăm obstacolele și, mai important, să profităm de aceste noi oportunități (5)”. În acest context, la 8 martie 2018, Comisia a publicat o comunicare intitulată „Finalizarea uniunii piețelor de capital până în 2019 – este timpul să accelerăm ritmul” și a anunțat un pachet de măsuri. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Prezentele propuneri referitoare la obligațiunile garantate, care fac parte din acest pachet (6), cuprind două texte, și anume: |
| --- | --- |

2.5.

| 2.5.1. | Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind emiterea de obligațiuni garantate și supravegherea publică a obligațiunilor garantate și de modificare a Directivei 2009/65/CE și a Directivei 2014/59/UE (7). |
| --- | --- |

2.5.1.

| 2.5.2. | Propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentul (UE) nr. 575/2013 în ceea ce privește expunerile sub formă de obligațiuni garantate (8). |
| --- | --- |

2.5.2.

| 2.6. | Aceste propuneri urmăresc să creeze un cadru de sprijinire pentru obligațiunile garantate la nivelul UE. Acesta include printre altele, definiția unor astfel de obligațiuni, folosirea unei etichete europene pe piață, cerințele prudențiale în vederea obținerii unui tratament preferențial al capitalului, precum și anumite obligații care revin autorităților competente. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Observații și comentarii

| 3.1. | CESE salută cu satisfacție aceste propuneri care fac parte din edificarea unei uniuni a piețelor de capital și insistă să se depună imediat toate eforturile pentru a le aborda și a obține rezultate. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | În primul rând, aceste propuneri contribuie la un număr de obiective mai ample de care Comitetul este foarte preocupat și pentru care a pledat deja anterior (9). În acest context, pot fi menționate: |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Edificarea uniunii piețelor de capital, care trebuie să fie însoțită de o mai mare convergență economică și socială și de integrarea financiară și economică, trebuie să genereze, prin intermediul unei lărgiri și diversificări a surselor de finanțare ale economiei, mai multă securitate, stabilitate și reziliență pentru sistemul financiar și economic. Realizarea rapidă a acestora trebuie să rămână o prioritate importantă. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Un regim propus pentru obligațiunile garantate stimulează operațiunile de finanțare transfrontaliere și, prin urmare, și partajarea privată a riscurilor. Pentru statele membre, acest lucru este important pentru prevenirea șocurilor asimetrice în caz de criză sau pentru limitarea impactului acesteia. În plus, uniunea piețelor de capital aduce o contribuție semnificativă la creșterea convergentă dintre statele membre ale Uniunii Europene, fapt care ar trebui să permită economiilor mai puțin competitive să se alinieze mai rapid la economiile mai performante. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | De asemenea, uniunea piețelor de capital este de o importanță fundamentală pentru finalizarea uniunii economice și monetare, iar realizarea acesteia este indispensabilă. Alături de o uniune bancară deplină, uniunea piețelor de capital trebuie să ducă la o uniune financiară reală, care constituie unul dintre cei patru piloni fundamentali ai UEM. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Europa are, în mod tradițional, o poziție foarte puternică în privința obligațiunilor garantate (10). Aceste propuneri trebuie să fie adoptate pentru a consolida poziția de lider a Europei pe plan mondial. În general, și dintr-o perspectivă internațională, este necesar ca UE să fie vigilentă și fermă, cu atât mai mult cu cât la nivel global au loc o serie de schimbări de forțe și de putere între est și vest. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.3. | Aceste propuneri contribuie la crearea unor resurse suplimentare pentru finanțarea pe termen lung a economiei. Într-adevăr, prin emiterea de obligațiuni garantate, băncilor li se permite să obțină finanțare pe termen lung, eficientă din punctul de vedere al costurilor. În ansamblu, potențialul emisiilor suplimentare de obligațiuni garantate poate ajunge până la 342 de miliarde EUR, iar economiile anuale totale pentru debitorii europeni se pot ridica la sume între 1,5 și 1,9 miliarde EUR (11). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Este important, în orice caz, ca noile resurse să fie în beneficiul economiei. Resursele suplimentare de finanțare trebuie folosite de bănci pentru acordarea de împrumuturi suplimentare către sectorul public, gospodării și întreprinderi. Într-o astfel de situație, această propunere poate contribui la consolidarea încrederii în domeniul bancar și financiar. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Pentru stabilitatea și securitatea sistemului financiar, este important ca aceste noi resurse să fie accesate prin intermediul unor instrumente care să fie sigure și lichide în toate împrejurările, iar prezentele propuneri cuprind un număr de garanții în acest sens. Un regim solid pentru obligațiunile garantate trebuie să fie și în beneficiul investitorilor, prin opțiuni mai numeroase și mai bune în cadrul piețelor. Pentru investitori, a dispune de posibilitatea unei duble creanțe (12) (dual recourse – cu dublu recurs) este de mare importanță; prin urmare, este important ca autoritățile să insiste ca activele respective să fie evaluate în mod corect de către emitenți. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | În aceeași ordine de idei, propunerea de a crea un cadru de sprijinire care să stimuleze dezvoltarea obligațiunilor garantate și a piețelor pentru aceste instrumente în întreaga Uniune, merită toată susținerea Comitetului. Trebuie depuse toate eforturile pentru a înregistra succese în acest sens, mai ales în statele membre (13) în care aceste instrumente și piețe sunt încă necunoscute. Este necesar să eliminăm ultimele zone albe de pe hartă și să ne asigurăm că există un regim pentru obligațiuni garantate în toate statele membre! |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Cu acest sprijin, Comitetul dorește să recunoască și să se alăture eforturilor anterioare depuse în ultimii ani, printre alții, de Comisie, Parlamentul European, ABE și alții, în vederea unui regim pentru obligațiuni garantate la nivel european. De asemenea, cele mai multe state membre și alte părți interesate, precum organizația interprofesională European Covered Bond Council, s-au declarat în favoarea acestora (14). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Opțiunea politică de a alege o armonizare minimă la nivel european pe baza regimurilor naționale este și ea susținută pe deplin de Comitet, având în vedere că permite realizarea mai multor obiective, cu costuri rezonabile. Totodată se evită perturbarea piețelor existente, iar costurile de tranziție sunt mai mici. Cu toate acestea, este important ca regimurile naționale existente să susțină obiectivul propunerii europene de a stimula piața pentru obligațiuni garantate. Astfel, nu sunt de dorit posibile impedimente sau limitări care contravin acestui obiectiv. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Așa cum s-a menționat anterior, unele state membre au o poziție foarte puternică în această piață, însă evoluțiile recente arată, în același timp, că și alte părți ale lumii manifestă un interes sporit față de obligațiunile garantate. În acest context, Comitetul consideră că este important ca actuala poziție de lider a Europei în acest mediu să fie consolidată în contextul internațional și să fie depuse eforturi pentru promovarea abordării europene drept criteriu de referință. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Comitetul se bucură, de asemenea, că este prevăzută o evaluare a rezultatelor și a succesului acestui nou regim. Întrucât este o chestiune legată de piață și trebuie acordat timp suficient pentru a câștiga experiență utilă, mai ales în statele membre pentru care aceasta reprezintă ceva nou, Comitetul consideră că perioada de trei ani prevăzută în prezent este prea scurtă și recomandă prelungirea acestui termen, de exemplu la cinci ani. Bineînțeles că statele membre dispun oricând de posibilitatea de a urmări îndeaproape situația. |
| --- | --- |

3.10.

4.   Observații și comentarii suplimentare

| 4.1. | În mod global, abordarea Comisiei de a prevedea un regim clar și cuprinzător care să includă, printre altele, o definiție, o descriere a caracteristicilor structurale, supravegherea publică și aplicarea unei etichete europene pentru obligațiunile garantate, precum și tratamentul prudențial al acestui instrument, poate fi acceptată. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Este important însă ca acest regim să fie accesibil și să poată fi folosit în mod eficient de toate băncile. În acest sens, Comitetul salută atenția deosebită acordată dificultăților și problemelor cu care se pot confrunta băncile mai mici atunci când doresc să emită obligațiuni garantate. Comitetul dorește ca această posibilitate să fie exploatată la maximum. Fără să existe abateri de la normele general aplicabile, ar trebui analizat, de exemplu, care sunt acele obligații administrative și de altă natură care ar putea fi adaptate în cazul băncilor mai mici. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Folosirea etichetei europene pentru obligațiunile garantate este prevăzută doar cu titlu facultativ, pentru a permite statelor membre să își păstreze propriile denumiri și cadre naționale în materie de etichetare (15). Comitetul nu împărtășește acest punct de vedere și susține, în schimb, cu fermitate, folosirea obligatorie a etichetei europene. Este necesar ca aceste chestiuni să fie analizate dintr-o perspectivă globală și orientată spre viitor. Folosirea obligatorie a etichetei europene nu poate decât să favorizeze poziția de lider a Europei la nivel mondial și să creeze oportunități pentru statele membre (mai ales cele mai mici) care vor să profite din plin de șansele oferite de noul regim. Pentru acestea, eticheta UE constituie o garanție că obligațiunile lor garantate vor putea fi distribuite pe piețe. Utilizarea obligatorie a etichetei ar putea contribui și la creșterea nivelului de încredere a investitorilor. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | În acest moment, piața pentru obligațiuni garantate este controlată în principal de investitori profesionali și instituționali (16). Comitetul insistă să se aibă în vedere ce măsuri sunt necesare și oportune pentru a face ca deponentul și consumatorul privat să fie interesați de acestea într-un mod mai activ. Diverse elemente susțin acest lucru. Pe lângă faptul că obligațiunile garantate sunt considerate drept resurse sigure și lichide în mod tradițional și chiar în perioade de criză, se poate indica și contribuția pe care o aduce prezenta propunere. În plus, ele nu fac obiectul recapitalizării interne, un aspect semnificativ în contextul protecției deponenților privați. Astfel, par mai adecvate decât unele dintre celelalte produse (17). Fiind instrumente pe termen lung, obligațiunile garantate par a fi în special utile pentru constituirea pensiilor, putând fi incluse aici propunerile pentru pensia personală paneuropeană (PEPP). |
| --- | --- |

4.4.

Bruxelles, 11 iulie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  A se vedea site-ul web al Comisiei Europene.

1

(2)  Planul de acțiune din septembrie 2015. «Plan de acțiune privind edificarea unei Uniuni a piețelor de capital» – Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor. A se vedea COM(2015) 468 final.

2

Plan de acțiune privind edificarea unei Uniuni a piețelor de capital

(3)  Astfel, Consiliul European a solicitat „progrese rapide și ferme” ale planului, pentru „asigurarea unui acces mai ușor la finanțare pentru întreprinderi și sprijinirea investițiilor în economia reală”.

3

(4)  De asemenea, Comisia a adoptat o Comunicare în care se solicita accelerarea reformelor. A se vedea COM(2016) 601 final.

4

(5)  Conform Comunicării Comisiei intitulate «Finalizarea uniunii piețelor de capital până în 2019 – este timpul să accelerăm ritmul». A se vedea COM(2018) 114 final.

5

(6)  Alături de propunerea menționată, pachetul mai cuprinde și o propunere pentru facilitarea distribuției transfrontaliere a fondurilor de plasament colectiv, o propunere pentru un cadru de sprijinire pentru furnizorii europeni de servicii de finanțare participativă (ECSP) pentru întreprinderi, precum și o propunere privind dreptul aplicabil în privința efectului terțiar al cesiunii creanțelor și o comunicare privind dreptul aplicabil în privința consecințelor patrimoniale ale tranzacțiilor cu valori mobiliare.

6

(7)  A se vedea propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind emiterea de obligațiuni garantate și supravegherea publică a obligațiunilor garantate și de modificare a Directivei 2009/65/CE și a Directivei 2014/59/UE.

7

(8)  A se vedea propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 în ceea ce privește expunerile sub formă de obligațiuni garantate.

8

(9)  A se vedea, printre altele, ECO/437 – „Uniunea piețelor de capital: revizuirea la jumătatea perioadei” (JO C 81, 2.3.2018, p. 117).

9

(10)  Aproximativ 90 % din toate obligațiunile garantate din lume sunt emise de 9 țări europene. A se vedea și cifrele publicate de European Covered Bond Council (ECBC) în: European Covered Bond Fact Book, ediția a 12-a (2017). La nivel global, valoarea totală a obligațiunilor garantate rămase de rambursat se ridică la 2,5 mii de miliarde EUR, dintre care 2,1 mii de miliarde EUR sunt emise de instituțiile situate în Europa (a se vedea documentul de lucru al serviciilor Comisiei – Evaluarea de impact” [SWD(2018) 50 final]).

10

European Covered Bond Fact Book

(11)  A se vedea documentul de lucru al serviciilor Comisiei – Evaluarea de impact” [SWD(2018) 50 final], referitor la propunerile prezentate.

11

(12)  Dubla creanță a deținătorilor de obligațiuni garantate se referă la faptul că există o creanță față de portofoliul de acoperire (cover pool) și o creanță față de emitent.

12

cover pool

(13)  În acest moment, în UE mai sunt douăsprezece state membre care nu au un cadru legislativ privind obligațiuni garantate.

13

(14)  A se vedea, pentru o prezentare generală, propunerea de directivă și propunerea de regulament, capitolul 3.

14

(15)  A se vedea considerentul 33 din propunerea de directivă.

15

(16)  Potrivit explicațiilor verbale ale reprezentanților Comisiei, acestea sunt formate în proporție de o treime din bănci, o treime din BCE și o treime din alte părți, precum fonduri de investiții și fonduri de pensii.

16

(17)  Pot fi indicate, de asemenea, propunerile privind finanțarea participativă (crowdfunding) și împrumutul inter pares. Instrumentele financiare oferite în acest cadru sunt, în esență, instrumente financiare negociabile care servesc drept capital propriu (de exemplu, acțiuni) sau capital străin (de exemplu, obligațiunile). Protecția prevăzută în acest cadru pentru deponenți și investitori poate fi considerată foarte limitată.

17

crowdfunding

inter pares

---

| 10.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 367/61 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 367/61

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Banca Centrală Europeană, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor — Planul de acțiune privind FinTech: pentru un sector financiar european mai competitiv și mai inovator

[COM(2018) 109 final]

(2018/C 367/12)

| Raportor: | domnul Petru Sorin DANDEA |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Petru Sorin DANDEA

| Sesizare | Comisia Europeană, 10.4.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în secțiune | 27.6.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.7.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 536 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 126/1/1 |

Sesizare

Comisia Europeană, 10.4.2018

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în secțiune

27.6.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

12.7.2018

Sesiunea plenară nr.

536

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

126/1/1

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul sprijină Planul Comisiei și consideră că dezvoltarea FinTech în cadrul sectorului financiar european poate aduce o serie de beneficii companiilor europene, dar și clienților acestora. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Comitetul consideră că planul prezentat de Comisie poate constitui un stimulent pentru dezvoltarea piețelor de capital, dar și pentru întreprinderile mici și mijlocii care activează în domeniul financiar. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Comitetul consideră că măsurile incluse în planul de acțiune referitoare la creșterea securității cibernetice, dar și a rezilienței sectorului financiar sunt importante, însă trebuie completate cu reglementări care să asigure uniformitate în dezvoltarea FinTech în UE. De asemenea, Comitetul consideră că actorii din domeniul tehnologiei financiare trebuie să se supună acelorași reguli care reglementează și sectorul financiar, în special în ceea ce privește reziliența, monitorizarea și securitatea cibernetică. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Comitetul este de părere că, pentru a se obține condiții de concurență echitabile în ceea ce privește accesul la datele clienților în cadrul DSP2 și RGPD, este esențial ca dreptul la portabilitatea datelor personale să fie pus în aplicare într-un mod care să fie compatibil cu DSP2. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Având în vedere evoluțiile suferite de criptomonede și gradul lor ridicat de volatilitate, CESE recomandă Comisiei să monitorizeze permanent cu atenție situația în acest domeniu, împreună cu autoritățile europene de supraveghere. Dacă este cazul, la nivelul UE trebuie luate toate măsurile necesare, astfel încât în niciun fel și în niciun moment să nu poată fi puse în pericol siguranța și stabilitatea sistemului financiar și economic. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | În cadrul unor studii recente s-a observat că introducerea tehnologiilor FinTech generează pierderea unui număr important de locuri de muncă în cadrul instituțiilor financiare. CESE recomandă statelor membre să proiecteze și să implementeze programe de măsuri active pe piața forței de muncă, care să permită lucrătorilor afectați de introducerea tehnologiilor inovatoare în sectorul financiar să ocupe cât mai repede posibil un nou loc de muncă. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE recomandă Comisiei să identifice posibile reglementări pentru companiile care oferă servicii de tip cloud, în ceea ce privește responsabilitatea acestora de securizare a datelor pe care le găzduiesc. Acestea ar trebui să respecte aceleași reglementări privind protecția datelor cu caracter personal ca și companiile care externalizează anumite tipuri de servicii. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Propunerea Comisiei

| 2.1. | Pentru ca piața financiară să devină mai competitivă și inovatoare, Comisia Europeană a prezentat, în data de 8 martie 2018, un plan de acțiune privind modul în care se pot valorifica oportunitățile oferite de inovarea bazată pe tehnologie în domeniul serviciilor financiare – FinTech. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Planul de acțiune prezentat de Comisie urmărește să permită sectorului financiar să încorporeze și să valorifice progresele rapide înregistrate de noile tehnologii cum ar fi tehnologia blockchain (1), inteligența artificială sau serviciile cloud. În opinia Comisiei, Europa ar trebui să devină un centru mondial în domeniul FinTech, care să dispună de întreprinderi și de investitori capabili să profite de avantajele oferite de piața unică în acest domeniu dinamic. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Pe baza rezultatelor consultării publice care s-a desfășurat în perioada martie-iunie 2017, Comisia consideră că necesitatea unei reforme legislative sau de reglementare la nivelul UE este limitată, în această etapă. Cu toate acestea, sunt necesare o serie de inițiative specifice care vizează acceptarea de către UE a digitalizării sectorului financiar. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Planul de acțiune privind FinTech include luarea măsurilor necesare pentru ca modelele de afaceri inovatoare să dobândească o dimensiune europeană, sprijinirea asimilării inovării tehnologice în sectorul financiar și îmbunătățirea securității și a rezilienței sectorului financiar. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | În cadrul planului de acțiune, alături de această comunicare, Comisia a prezentat și o propunere de regulament privind furnizorii de servicii de finanțare participativă bazată pe investiții și împrumuturi (ECSP) pentru întreprinderi. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | În privința acordării licențelor pentru întreprinderile FinTech, Comisia a invitat autoritățile europene de supraveghere să evalueze actualele proceduri de acordare a licențelor și să recomande Comisiei, după caz, adaptarea legislației UE din domeniul serviciilor financiare. De asemenea, pe parcursul anului 2018, Comisia va continua monitorizarea evoluțiilor în domeniul criptomonedelor, în cooperare cu autoritățile de supraveghere europene, Banca Centrală Europeană și Consiliul de Stabilitate Financiară. Pe baza evaluării riscurilor, Comisia va identifica eventualele necesități de reglementare la nivelul UE. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | În domeniul standardelor comune și al soluțiilor de interoperabilitate pentru FinTech, Comisia va colabora cu Comitetul European de Standardizare și Organizația Internațională de Standardizare, inclusiv pentru domeniul blockchain. Pentru dezvoltarea modelelor de afaceri inovatoare la scara UE, Comisia va invita autoritățile competente din statele membre să adopte inițiative pentru facilitarea inovării. De asemenea, Comisia invită autoritățile europene de supraveghere să faciliteze cooperarea în materie de supraveghere, inclusiv coordonarea și informarea privind tehnologiile inovatoare, înființarea centrelor de inovare și a spațiilor de testare în domeniul de reglementare. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Pentru sprijinirea inovării tehnologice în sectorul financiar, Comisia va înființa un grup de experți care vor evalua existența unor obstacole de reglementare în calea inovării financiare. Comisia invită autoritățile de supraveghere europene să analizeze necesitatea emiterii unor orientări în domeniul externalizării către furnizorii de servicii de tip cloud. Comisia va facilita elaborarea unor clauze contractuale standard pentru externalizarea serviciilor de cloud de către instituțiile financiare. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | În viziunea Comisiei, cadrul de reglementare și supraveghere european ar trebui să permită companiilor care operează pe piața unică să beneficieze de inovațiile financiare și să ofere astfel clienților produse de o calitate superioară. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Comisia va desfășura o consultare publică privind continuarea digitalizării informațiilor reglementate privind societățile cotate pe piețele reglementate din UE, inclusiv cu privire la posibila realizare a unui portal european pentru transparență financiară bazat pe tehnologia registrelor distribuite – RegTech. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | În privința tehnologiilor blockchain, Comisia a lansat un Observator și forum UE în februarie 2018, precum și un studiu privind fezabilitatea unei infrastructuri blockchain publice a UE pentru dezvoltarea serviciilor transfrontaliere. Comisia dorește să evalueze în ce măsură tehnologia blockchain poate fi dezvoltată ca o infrastructură de servicii digitale în cadrul Mecanismului pentru interconectarea Europei. Comisia va găzdui și un laborator FinTech al UE. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Pentru îmbunătățirea securității și a rezilienței sectorului financiar, Comisia va organiza un atelier public-privat pentru a evalua barierele care împiedică schimbul de informații privind amenințările cibernetice dintre participanții la piețele financiare, și pentru a identifica posibilele soluții. De asemenea, Comisia invită autoritățile de supraveghere europene să evalueze costurile și beneficiile dezvoltării unui cadru coerent de testare a rezilienței cibernetice pentru participanții importanți și infrastructurile importante din întregul sector financiar al UE. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Observații generale și specifice

| 3.1. | Comitetul sprijină planul Comisiei, considerând că dezvoltarea FinTech în cadrul sectorului financiar european aduce o serie de beneficii importante atât întreprinderilor, cât și consumatorilor. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE consideră că planul de acțiune privind FinTech este extrem de important pentru aprofundarea și extinderea piețelor de capital prin integrarea digitalizării, deci și pentru uniunea piețelor de capital, care este o prioritate importantă pe agenda europeană. De asemenea, CESE consideră că planul de acțiune privind FinTech poate reprezenta un stimulent esențial pentru sectorul IMM-urilor, care reprezintă 99 % din totalul întreprinderilor la nivel european, prin creșterea oportunităților de finanțare, permițându-le să adopte soluții mai simple și accesibile. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Comitetul consideră că măsurile incluse în planul de acțiune referitoare la creșterea securității cibernetice, dar și a rezilienței sectorului financiar sunt importante, însă trebuie completate cu reglementări care să asigure uniformitate în dezvoltarea FinTech în UE. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE împărtășește poziția Comisiei, conform căreia cadrul european de reglementare și de supraveghere trebuie să permită întreprinderilor care sunt active pe piața unică să fructifice soluțiile financiare inovatoare, oferind astfel produse mai bune clienților lor. Comitetul consideră însă că acest lucru nu trebuie să se întâmple în detrimentul securității. Sunt necesare condiții de concurență egale pentru toți operatorii, indiferent de modul în care acționează aceștia (2). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Reglementările care acoperă instituțiile financiare la nivel european, dar și la nivel național, în statele membre, au fost întărite în urma ultimei crize financiare. Ele se referă și la securitatea cibernetică și stabilesc reguli și standarde de securitate obligatorii pentru instituțiile din cadrul sectorului financiar. CESE consideră că standarde de securitate cibernetică ar trebui implementate la nivelul UE și pentru companiile care oferă servicii FinTech. Pentru a se asigura uniformitatea implementării, aceste standarde ar trebui să fie reglementate la nivel european și chiar extinse la nivel global. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE reamintește faptul că atacurile cibernetice au loc, de regulă, la nivel transfrontalier. În prezent, schimbul de informații între autoritățile statelor membre asupra amenințărilor informatice sau atacurilor informatice este mai degrabă limitat datorită prevederilor legislației naționale. Un nivel mai ridicat de coordonare, reglementare și supraveghere la nivel UE este vital. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | În ceea ce privește activele criptografice și, în special, criptomonedele, Europa a fost martora expansiunii lor și a volatilității de care au dat dovadă. Date fiind aceste evoluții, lipsa de transparență și riscurile ridicate pe care le pot induce, CESE recomandă Comisiei să monitorizeze permanent cu atenție situația în acest domeniu, împreună cu autoritățile europene de supraveghere. Trebuie luate măsurile necesare, astfel încât în niciun fel și în niciun moment să nu poată fi puse în pericol siguranța și stabilitatea sistemului financiar. Aceste măsuri trebuie în primul rând să fie aplicate la nivelul întregii UE și, ca atare, trebuie luate la acest nivel. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | În domeniul criptomonedelor, s-a observat că inovațiile bazate pe tehnologie pot evita captarea prin reglementare, chiar dacă acestea practic operează pe o piață foarte reglementată. Având în vedere gradul ridicat de volatilitate și lipsa de transparență din acest domeniu, precum și riscurile ridicate pe care criptomonedele le pot prezenta pentru investitori, CESE recomandă Comisiei și statelor membre să investigheze metode care ar trebui reglementate pentru supravegherea operațiunilor cu criptomonede. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Comisia a propus înființarea unui Observator în domeniul tehnologiilor blockchain. CESE consideră că, datorită dinamicii ridicate de dezvoltare a aplicațiilor în domeniul tehnologiilor financiare, mandatul Observatorului ar trebui extins la întregul domeniu FinTech. De asemenea, aplicațiile de tip blockchain ridică probleme de competență și de răspundere cu privire la legislația aplicabilă. CESE susține ideea Comisiei de a lansa o inițiativă blockchain la nivel de Uniune, care să poată clarifica modul de utilizare și combate fragmentarea existentă. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | S-a observat că introducerea tehnologiilor FinTech generează pierderea unui număr important de locuri de muncă în cadrul instituțiilor financiare. CESE recomandă statelor membre să proiecteze și să implementeze programe de măsuri active pe piața forței de muncă, care să permită lucrătorilor afectați de introducerea tehnologiilor inovatoare în sectorul financiar să ocupe cât mai repede posibil un nou loc de muncă. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Comisia este îngrijorată de faptul că, prin externalizarea de servicii de către companiile financiare către companiile care oferă servicii de tip cloud, s-ar produce o prea mare concentrare de transfer de informații și date către un număr mic de companii participante pe această piață și care, de regulă, nu sunt companii europene. CESE recomandă Comisiei să identifice posibile reglementări pentru companiile care oferă servicii de tip cloud, în ceea ce privește responsabilitatea acestora de securizare a datelor pe care le găzduiesc. |
| --- | --- |

3.11.

Bruxelles, 12 iulie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  Un blockchain este o listă de date înregistrate, în continuă creștere, numite blocuri, care sunt legate și securizate cu ajutorul criptografiei. Prin modul în care este conceput, un „lanț de blocuri” (blockchain) este rezistent la modificarea datelor. Acesta este „un registru distribuit deschis, care poate înregistra tranzacțiile dintre două părți în mod eficient și într-un mod verificabil și permanent”. Odată înregistrate, datele din orice bloc de date nu pot fi modificate retroactiv fără modificarea blocurilor următoare, ceea ce necesită acordul majorității participanților la rețea. (Sursa: Wikipedia în limba engleză)

1

blockchain

blockchain

(2)  JO C 227, 28.6.2018, p. 63.

2

---

| 10.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 367/65 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 367/65

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2014/65/UE privind piețele instrumentelor financiare

[COM(2018) 99 final – 2018/0047 (COD)]

și Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind furnizorii europeni de servicii de finanțare participativă (ECSP) pentru întreprinderi

[COM(2018) 113 final – 2018/0048 (COD)]

(2018/C 367/13)

| Raportor: | Daniel MAREELS |
| --- | --- |

Raportor:

Daniel MAREELS

| Sesizare | Parlamentul European, 16.4.2018
  Consiliul Uniunii Europene, 27.3.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolele 114 și 53 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziunea economică și socială |
| Data adoptării în secțiune | 27.6.2018 |
| Adoptare în sesiunea plenară | 11.7.2018 |
| Ședința nr. | 536 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 146/0/1 |

Sesizare

Parlamentul European, 16.4.2018

Consiliul Uniunii Europene, 27.3.2018

Temei juridic

Articolele 114 și 53 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziunea economică și socială

Data adoptării în secțiune

27.6.2018

Adoptare în sesiunea plenară

11.7.2018

Ședința nr.

536

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

146/0/1

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută cu viu interes aceste propuneri de realizare a unui cadru de sprijinire a operațiunilor de finanțare participativă, prin intermediul unui al 29-lea regim. Comitetul insistă, așadar, să se acționeze rapid în acest sens pentru a se obține rezultate bune, mai ales că inițiativa se înscrie într-un cadru mai larg, care preocupă Comitetul în mod deosebit (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Se bucură să constate că există interes pentru finanțarea întreprinderilor mici, nou-înființate și inovatoare. Ca parte a ciclului lor de finanțare, finanțarea participativă este importantă, mai ales în momentul în care evoluează de la faza de întreprindere nou-înființată la cea în expansiune, iar finanțarea tradițională nu este întotdeauna disponibilă. În același timp, se creează oportunități mai multe și mai bune pentru investitori. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Este demn de apreciat că, în acest scop, se utilizează produse și soluții inovatoare, sprijinite de tehnologia modernă, astfel că această propunere orientată spre viitor este compatibilă cu crearea unei piețe unice digitale. De asemenea, se adaugă și o dimensiune transfrontalieră, care contribuie la integrarea și aprofundarea eficientă a piețelor de capital. Realizarea unei piețe unice armonizate în Uniunea Europeană, cu aceleași reguli atât pentru antreprenori, cât și pentru investitori, trebuie să fie prioritară. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Dat fiind că acest cadru inovator nu trebuie încetinit de obstacole artificiale, Comitetul pledează, din perspectiva unei abordări globale și cuprinzătoare, pentru propuneri mai radicale și măsuri suplimentare în legătură cu anumite aspecte, cel puțin în faza de lansare (cf. infra, punctul 1.5 și următoarele). Comitetul se ghidează mai ales după principiile „credibilității”, „clarității” și „încrederii”. acestea cuprind, de asemenea, și aspectele de securitate și protecție pentru toate părțile implicate în proces. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | În primul rând, Comitetul salută atenția acordată aspectelor legate de riscurile aferente operațiunilor și piețelor de finanțare participativă, însă consideră în același timp că – cel puțin într-o primă fază – aceste aspecte legate de riscuri trebuie să beneficieze de și mai multă atenție, pentru a fi mai bine identificate sau reduse, atunci când este posibil. Aceste aspecte se referă, printre altele, la: |
| --- | --- |

1.5.

| 1.5.1. | Transparența și protecția investitorilor. Comitetul consideră că evaluarea riscurilor pentru proiecte specifice de pe platformele de finanțare participativă este lăsată prea mult pe seama piețelor și a investitorilor. Comitetul consideră că se recomandă măsuri adecvate pentru a identifica mai bine toate riscurile, atât cele financiare, cât și cele nefinanciare, sau pentru a le reduce. În cele din urmă, este vorba de protecția investitorilor. Abordarea MiFID ar putea fi sprijinită în acest sens. În plus, există riscul unor condiții de concurență neechitabile cu furnizorii tradiționali, precum instituțiile financiare care trebuie să aplice norme stricte de protecție în relațiile cu clienții lor. |
| --- | --- |

1.5.1.

| 1.5.2. | Posibile zone de tensiune în statutul furnizorilor și al serviciilor pe care le oferă. Posibilitatea ca furnizorii să încheie cu investitorii contracte prin care își exercită „puterea discreționară” pentru a obține cel mai bun rezultat pentru acești investitori poate genera situații delicate pentru furnizori, care trebuie să funcționeze în primul rând ca „intermediari neutri”. |
| --- | --- |

1.5.2.

| 1.5.3. | Supravegherea. Misiunea ESMA pare clară, dar nu se poate spune același lucru despre rolul autorităților naționale de supraveghere. Comitetul consideră că este nevoie de mai multă claritate în această privință. De asemenea, CESE se întreabă dacă nu ar trebui să se atribuie un rol substanțial autorităților naționale de supraveghere, întrucât acestea sunt mai aproape de piețele naționale și pot aprecia mai bine situațiile de pe plan local. În plus și în orice caz, Comitetul consideră că este important ca administrațiile publice și autoritățile de supraveghere de la nivel național și european să se consulte și să coopereze în mod permanent și consecvent, atât pentru o mai bună armonizare și integrare în Uniune, cât și pentru succesul propunerilor actuale. |
| --- | --- |

1.5.3.

| 1.6. | Ulterior, având în vedere că, din cauza alegerilor făcute, al 29-lea regim și regimurile naționale vor coexista în paralel, părțile interesate se vor putea confrunta, în același moment și pe aceeași piață, cu legislații și condiții diferite, precum și cu niveluri de protecție inegale, ceea ce ar putea duce la confuzie și neclarități. Se recomandă, în acest caz, măsuri suplimentare pentru mai multă claritate: |
| --- | --- |

1.6.

| 1.6.1. | În opinia Comitetului, ar trebui ca administrațiilor publice și autorităților de supraveghere să le revină și obligația de a pune la dispoziția tuturor utilizatorilor informații corecte, ușor accesibile și care să ofere siguranță, redactate în propria lor limbă. |
| --- | --- |

1.6.1.

| 1.6.2. | Platformelor de finanțare participativă li se poate impune obligația de a menționa în mod clar și explicit „eticheta UE” în toate cazurile în care se adresează publicului și în toate comunicările lor externe. |
| --- | --- |

1.6.2.

| 1.7. | În plus, Comitetul consideră că dispozițiile privind combaterea spălării de bani și a finanțării terorismului rămân limitate și în mare parte indirecte. Dispozițiile referitoare la respectarea acestor reguli de către platformele de finanțare participativă trebuie extinse și consolidate. În opinia Comitetului, nu se poate ca această posibilitate să existe o singură dată și ca numai Comisia să aibă competența de a propune respectarea acestor reguli. De asemenea, trebuie prevăzute criterii și condiții clare pentru o astfel de decizie. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Este de remarcat și că nu sunt abordate tratamentul fiscal al veniturilor provenite din finanțarea participativă și obligațiile fiscale pentru debitori, deși este rezonabil ca fiscalitatea să fie considerată un element decisiv pentru succesul acestei inițiative. De aceea, Comitetul solicită ca și aceste aspecte să fie luate în considerare. Dacă este necesar, dispozițiile trebuie adaptate la nivelul potrivit. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Întrucât este o chestiune legată de piață, Comitetul consideră că este extrem de important ca toată lumea să se mobilizeze în aceeași direcție, pentru transpunerea cu succes a acestor propuneri. Este indispensabil ca întreprinderile și investitorii să utilizeze al 29-lea regim în mod eficient și pe scară largă. Din perspectiva pieței, se pune problema dacă limitarea la 1 milion EUR per proiect nu va reprezenta un impediment. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | În concluzie, pentru a asigura viitorul și succesul durabil al platformelor de finanțare participativă, Comitetul consideră că trebuie prevăzute monitorizarea, evaluarea și măsurarea rezultatelor acestui al 29-lea regim. Consultarea și dialogul cu părțile interesate sunt la fel de importante. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Context

| 2.1. | De la începutul mandatului său, în 2014, Comisia Juncker a elaborat un „plan de investiții pentru Europa” în vederea realizării priorităților sale absolute, și anume creștere economică, locuri de muncă și investiții (2). Unul din cele mai importante obiective din cadrul acestuia este realizarea progresivă a unei uniuni a piețelor de capital, alături de o piață unică digitală și o uniune energetică. Scopul este realizarea unei uniuni a piețelor de capital pe deplin funcționale și integrate, care să cuprindă toate statele membre. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Cu „Planul de acțiune privind edificarea unei uniuni a piețelor de capital (3)”, Comisia s-a angajat să furnizeze toate elementele de bază în acest scop până în 2019. În total, au fost prevăzute mai mult de 33 de inițiative. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | După ce s-au solicitat progrese rapide (4), (5), în 2017 s-a realizat deja o evaluare la jumătatea perioadei a Planului de acțiune. Aceasta a generat un număr de noi acțiuni prioritare, pentru a se ține seama de provocările variate și de schimbări, printre care „Brexitul”. Este, de asemenea, important să se înregistreze progrese reale în realizarea uniunii bancare și a uniunii piețelor de capital. În centrul acestui deziderat se află coordonarea și coerența. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | În plus, cu această ocazie Comisia a declarat, de asemenea, că „trebuie să ne sporim nivelul de ambiție, să abordăm obstacolele și, mai important, să profităm de aceste noi oportunități (6)” În acest context, Comisia a publicat la 8 martie 2018 o comunicare cu două planuri de acțiune (7). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Planul de acțiune pentru tehnologie financiară (FinTech) exprimă ambiția de a face din Europa un hub FinTech mondial, în care firmele și investitorii din UE să beneficieze cât mai mult posibil de avantajele pieței unice în acest sector cu evoluție rapidă (8). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Stimularea finanțării participative și a împrumuturilor inter pares constituie una dintre acțiunile-cheie ale Planului de acțiune. Accentul se pune atât pe dezvoltarea de noi servicii și etichete, cât și pe integrarea piețelor de capital. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Mai concret, ideile Comisiei sunt dezvoltate în: |
| --- | --- |

2.7.

| 2.7.1. | „Propunerea de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind furnizorii europeni de servicii de finanțare participativă (ECSP) pentru întreprinderi” (9) și |
| --- | --- |

2.7.1.

| 2.7.2. | „Propunerea de Directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2014/65/UE privind piețele instrumentelor financiare” (10). |
| --- | --- |

2.7.2.

| 2.8. | Aceste propuneri urmăresc crearea unei etichete europene pentru platformele de finanțare participativă care să faciliteze activitatea transfrontalieră. Acest lucru trebuie să permită serviciilor de finanțare participativă să își extindă operațiunile și să le dezvolte la nivelul UE și, în același timp, să ofere antreprenorilor și întreprinderilor – mai ales celor mici, nou-înființate și inovatoare – un acces mai larg la finanțare. Propunerile se aplică numai în cazul valorilor mobiliare transferabile pentru servicii de finanțare participativă bazate pe investiții. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | În același timp, este necesar ca aceste platforme să fie supuse unor reglementări și supravegheri adaptate și adecvate. Acest lucru ar trebui nu numai să permită menținerea stabilității economice și financiare în Uniune, ci – mai important – și să sporească încrederea investitorilor, în special într-un context transfrontalier. |
| --- | --- |

2.9.

3.   Observații și comentarii

Aspecte generale – o inițiativă binevenită

| 3.1. | CESE salută cu satisfacție aceste propuneri de a institui un al 29-lea regim privind finanțarea participativă și insistă să se depună imediat toate eforturile pentru a se obține rapid rezultate bune. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | În primul rând, aceste propuneri contribuie la un număr de obiective mai ample care se află în atenția Comitetului și pentru care acesta a pledat deja în trecut (11). În acest context, pot fi menționate: |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Edificarea uniunii piețelor de capital, care trebuie însoțită de o mai mare convergență economică și socială și de integrarea financiară și economică, trebuie să genereze, prin lărgirea și diversificarea surselor de finanțare a economiei, mai multă securitate, stabilitate și reziliență a sistemului financiar și economic. Realizarea rapidă a acesteia trebuie să rămână o prioritate importantă. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | O etichetă UE unică pentru platformele de finanțare participativă stimulează operațiunile de finanțare transfrontaliere și, prin urmare, și partajarea privată a riscurilor. Acest lucru este important pentru prevenirea șocurilor asimetrice în caz de criză sau pentru limitarea impactului acesteia. Se contribuie astfel într-o măsură semnificativă la creșterea convergentă dintre statele membre ale Uniunii Europene. Astfel, economiilor mai puțin competitive li se permite să se alinieze mai rapid la economiile mai performante. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | De asemenea, uniunea piețelor de capital este de o importanță fundamentală pentru aprofundarea și finalizarea uniunii economice și monetare, iar realizarea acesteia este indispensabilă. Alături de o uniune bancară deplină, uniunea piețelor de capital trebuie să ducă la o uniune financiară reală, care constituie unul dintre cei patru piloni fundamentali ai UEM. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Întrucât finanțarea participativă este puțin dezvoltată în UE în comparație cu alte economii mari, se poate menționa și poziția UE față de restul lumii. UE trebuie să se plaseze pe o poziție puternică și să fie fermă, cu atât mai mult cu cât la nivel global au loc o serie de schimbări de forțe și de putere între Est și Vest. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.3. | În avizele anterioare (12), Comitetul și-a expus motivele de îngrijorare și a adresat întrebări cu privire la relevanța și eficacitatea uniunii piețelor de capital pentru IMM-uri. Comitetul se bucură că o abordare relevantă începe să prindă formă. Finanțarea participativă se adresează în special unui anumit grup de IMM-uri și unei anumite părți a ciclului de finanțare. CESE apreciază prezentele propuneri care îmbunătățesc și facilitează finanțarea societăților mici, nou-înființate și inovatoare și, în același timp, creează oportunități mai multe și mai bune pentru investitori. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | În fine, se poate menționa caracterul prospectiv al propunerilor, ca parte a Planului de acțiune pentru tehnologie financiară (FinTech), care își propune să exprime ambiția de a face din Europa un hub FinTech mondial. Prin conceperea unor produse și soluții inovatoare, sprijinite de tehnologia modernă, această propunere se înscrie în mod unitar în crearea unei piețe unice digitale. |
| --- | --- |

3.4.

Propunerile – o bază bună, însă sunt necesare măsuri suplimentare de protecție

| 3.5. | Comitetul consideră că trebuie depuse toate eforturile pentru ca aceste propuneri să aibă succes. Este foarte important pentru Comitet ca noul regim să se caracterizeze prin „credibilitate”, „claritate” și „încredere”. Multifinanțarea (crowdfunding) trebuie propusă într-un cadru care să ofere siguranță și protecție tuturor părților implicate. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Comitetul salută în mod deosebit alegerea celui de-al „29-lea regim” care, utilizând tehnologii noi și orientate spre viitor, pune bazele pentru realizarea unei piețe unice armonizate, cu aceleași reguli atât pentru tinerii antreprenori care caută finanțare transfrontalieră, cât și pentru investitorii care urmăresc oportunități suplimentare de investiții. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Alegerea unui „regulament” pentru realizarea acestui obiectiv este cât se poate de oportună. Această propunere poate fi considerată drept exemplu de integrare și aprofundare eficientă a piețelor de capital. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Fără a se aduce atingere celor prevăzute mai jos, Comitetul salută, de asemenea, faptul că de la bun început Comisia a acordat atenție aspectelor legate riscurile aferente operațiunilor și piețelor de finanțare participativă. CESE susține condițiile pe care trebuie să le îndeplinească platformele de finanțare participativă și serviciile pe care le oferă (13), precum și planurile în materie de supraveghere. Și investitorilor li se recomandă să își limiteze riscurile (14). |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | În același timp, dintr-o perspectivă integratoare, Comitetul consideră – cel puțin într-o primă fază – că aceste aspecte legate de riscuri trebuie să beneficieze de și mai multă atenție. În opinia Comitetului, riscurile – atât cele financiare, cât și cele nefinanciare – trebuie mai bine identificate și, atunci când este posibil, reduse. De asemenea, este necesar să se acorde mai multă atenție altor factori de mediu, de care depinde succesul acestor propuneri. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Alegerea politică în favoarea unei soluții complementare, bazată pe servicii (15), înseamnă că reglementările UE și cele naționale vor coexista și se vor aplica în paralel. Părțile interesate se vor confrunta, în același moment și pe aceeași piață, cu operatori cu statut diferit, precum furnizorii cu etichetă UE care își desfășoară activitatea la nivel transfrontalier, aceiași furnizori care își desfășoară activitatea la nivel local și furnizori care fac obiectul unor reglementări naționale (în vigoare) sau al unor autorizații existente (16). Acest lucru poate duce la legislații și condiții diferite, precum și la protecție inegală (17). Comitetul solicită să se acorde o mai mare atenție acestei situații, care ar putea conduce la confuzie și neclarități (18). Un număr de măsuri concrete sunt expuse mai jos. |
| --- | --- |

3.10.

Furnizorii de servicii de finanțare participativă

| 3.11. | Furnizorii de servicii de finanțare participativă își vor putea desfășura activitățile cu o singură autorizație pe întregul teritoriu al Uniunii Europene, ceea ce le permite extinderea activităților. Aceasta este o noutate importantă și un progres semnificativ în comparație cu situația actuală, în care este aproape imposibil să se desfășoare activități transfrontaliere. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Fără a se aduce atingere celor prevăzute mai sus (19), CESE solicită mai multă atenție față de tensiunile ce pot apărea în ce privește statutul furnizorilor și serviciile pe care le oferă. Astfel, posibilitatea de a încheia contracte de „putere discreționară” cu investitorii poate duce la situații delicate. În calitate de intermediari, ei trebuie să funcționeze ca „intermediari neutri”, în timp ce, în baza contractului, au obligația de „a obține cel mai bun rezultat posibil pentru clienți” (20). În opinia Comitetului, obligativitatea neutralității nu trebuie afectată sub nicio formă. Se impun măsuri suplimentare. Platformele ar trebui să ofere servicii de înaltă calitate. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Pentru toți utilizatorii potențiali, atât antreprenori, cât și investitori, este în orice moment indispensabil și deosebit de important să știe clar cu ce platformă lucrează. Acest lucru este cu atât mai important cu cât, după cum s-a menționat anterior, reglementările UE și cele naționale vor coexista și se vor aplica în mod paralel. (21) În acest context, registrele platformelor UE ținute de ESMA sunt considerate insuficiente ca instrument de publicitate. În opinia Comitetului, ar trebui ca administrațiilor publice și autorităților de supraveghere să le revină și obligația de a pune la dispoziția tuturor utilizatorilor informații corecte, ușor accesibile și care să ofere siguranță, redactate în propria lor limbă. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | În opinia Comitetului, și platformelor ar trebui să li se impună obligații în materie de publicitate. În mod concret, se poate prevedea ca platformele de finanțare participativă să menționeze în mod clar și explicit că dețin „eticheta UE”, în toate situațiile în care se adresează publicului sau părților interesate (22) și în toate comunicările lor externe (23). |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Rolul și responsabilitatea ESMA cu privire la supraveghere par clare, s-ar putea însă pune întrebarea dacă nu ar trebui să se atribuie un rol autorităților naționale de supraveghere, întrucât acestea sunt mai aproape de piețele naționale și pot aprecia mai bine situația locală. În orice caz, se pare că sunt necesare unele clarificări. Acest lucru este important și pentru alții, inclusiv pentru antreprenorii care doresc să apeleze la finanțarea participativă. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | În general, întrucât – după cum s-a menționat anterior – reglementările UE și cele naționale vor coexista și se vor aplica în paralel, Comitetul consideră, în orice caz (24), că este important ca diferitele administrații publice și autorități de supraveghere de la nivel național și european să se consulte și să coopereze în mod permanent și consecvent și pentru o mai bună armonizare și integrare în Uniune. În plus, acestea au un rol important și în „încrederea” indispensabilă pentru succesul finanțării participative. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Atunci când ESMA, în cadrul misiunii sale de supraveghere, trebuie să impună sancțiuni, împotriva acestora, dacă este cazul, se face recurs la Curtea Europeană de Justiție. Pe lângă faptul că procedura este greoaie, se pune și întrebarea dacă acest lucru trebuie să facă parte din pachetul de sarcini al Curții de Justiție. |
| --- | --- |

3.17.

Pentru întreprinderile care apelează la finanțarea participativă

| 3.18. | Finanțarea participativă se adresează în primul rând întreprinderilor nou-înființate și întreprinderilor aflate în etapele inițiale de dezvoltare care au un acces mai redus la finanțarea bancară sau realizează proiecte mai riscante și inovatoare, în perioada inițială a activității lor, în special atunci când evoluează de la faza de întreprindere nou-înființată la cea de expansiune. Comitetul salută faptul că noile propuneri creează pentru acest tip de IMM-uri și întreprinderi oportunități suplimentare de finanțare, mai largi și mai ușor accesibile și, în plus, cu o dimensiune transfrontalieră. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | Mai mult, Comitetul poate fi de acord și cu părerea (25) potrivit căreia finanțarea participativă oferă și alte beneficii pe lângă cele deja amintite, cum ar fi faptul că se asigură o validare a conceptului și a ideii pentru titularul proiectului, accesul la un număr mare de persoane care îi furnizează antreprenorului opinii și informații și reprezintă un instrument de marketing în cazul în care o campanie de finanțare participativă se bucură de succes. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | Întreprinderilor li se oferă posibilitatea să își finanțeze proiectele cu o sumă de până la 1 milion EUR pe o perioadă de12 luni. Se pune întrebarea dacă acest prag nu este prea mic, mai ales când finanțarea participativă privește „participațiile la capitalul propriu (26)”. În astfel de cazuri, transferabilitatea obligatorie a valorilor mobiliare constituie o garanție importantă pentru investitorii care vor să iasă din proiect (27). Se pune întrebarea dacă pragul de 1 milion EUR prevăzut nu constituie un obstacol pentru constituirea și buna funcționare a piețelor pentru acest tip de valori mobiliare. În orice caz, în regimurile naționale par să fie posibile praguri mai ridicate (28). |
| --- | --- |

3.20.

Pentru (potențialii) investitori

| 3.21. | Comitetul salută deschiderea unui nou canal pentru investitori care, în plus, operează la nivel transfrontalier. Aceștia beneficiază de astfel de posibilități mai extinse și de opțiuni mai variate. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Un aspect fără îndoială pozitiv este că se prevede o evaluare inițială a caracterului adecvat al unui potențial investitor, printr-un test al cunoștințelor la intrarea pe piață și o posibilitate de simulare a capacității de a suporta pierderi (29), în schimb nu se poate afirma același lucru cu privire la faptul că riscul (și evaluarea acestuia) este lăsat pe seama pieței și a potențialilor investitori. |
| --- | --- |

3.22.

| 3.23. | Într-adevăr, autoritățile naționale competente nu prevăd aprobarea ex ante (30) a „fișei cu informații esențiale privind investiția” sau nici măcar o obligație de notificare (31), iar acest aspect nu este în beneficiul potențialilor investitori. De asemenea, nu sunt în beneficiul acestora nici obligațiile limitate de traducere a documentelor importante (32). Această situație pare nesatisfăcătoare. În opinia Comitetului, cel puțin la demararea acestui regim, se recomandă măsuri adecvate pentru o identificare mai eficace a riscului sau pentru reducerea acestuia, atunci când este posibil, în beneficiul investitorilor. Același lucru este valabil și pentru informațiile pe care le primesc. |
| --- | --- |

3.23.

| 3.24. | Dacă se ține cont și de modalitatea mai tradițională de ofertare a valorilor mobiliare, în special prin canalul băncilor și al societăților cotate la bursă, protecția limitată a investitorilor prevăzută în prezentele propuneri riscă să creeze condiții de concurență neechitabile între diferiții furnizori (33). În opinia Comitetului, trebuie evitate diferențele prea mari din acest domeniu, care pot afecta încrederea în anumiți participanți la piață și pot duce la nesiguranță și la un arbitraj de reglementare. În final, ele ar putea afecta și stabilitatea financiară a UE. |
| --- | --- |

3.24.

Alte observații

| 3.25. | În ce privește combaterea spălării de bani și a finanțării terorismului, reglementările prevăzute par a fi insuficient de ferme, mai ales în condițiile în care ESMA a indicat anterior anumite riscuri și pericole în acest sens (34). Există întrebări cu privire la caracterul relativ limitat al reglementărilor prevăzute în acest context (35) și la competența acordată Comisiei de a supune, dacă este necesar, furnizorii de servicii de finanțare participativă normelor din acest domeniu (36). Se pune întrebarea dacă această decizie revine Comisiei. În caz afirmativ, ce criterii se aplică (37)? În plus, de ce această posibilitate de a supune furnizorii de servicii de finanțare participativă normelor din acest domeniu se prevede doar o singură dată (38)? În opinia Comitetului, această posibilitate trebuie să existe în orice moment și nu trebuie să fie exclusiv de competența Comisiei. În plus, trebuie stabilite în mod clar condițiile și criteriile în baza cărora acest lucru este posibil. |
| --- | --- |

3.25.

| 3.26. | Mai ales în lumina obiectivelor urmărite, este de remarcat că tratamentul fiscal al veniturilor provenite din finanțarea participativă și cel al obligațiilor pentru debitori (39) în acest domeniu nu sunt abordate și tratate în prezentele propuneri (40). Și aceasta, deși se poate considera în mod rezonabil că fiscalitatea este un element decisiv pentru succesul acestei inițiative. De aceea, Comitetul solicită ca și aceste aspecte să fie luate în considerare. Dacă este necesar, trebuie să se elaboreze un regim adecvat, pentru nivelul potrivit. |
| --- | --- |

3.26.

Prudență în faza de lansare, asigurarea credibilității și o privire spre viitor

| 3.27. | Pentru ca această propunere legată de piață să devină un real succes, este extrem de important ca toți participanții să-și orienteze eforturile în aceeași direcție. Acest lucru va fi posibil doar dacă întreprinderile și investitorii utilizează în mod eficient și într-o măsură semnificativă cadrul favorabil pus la dispoziție de prezentele propuneri. Doar atunci va lua naștere o piață reală, în care se întâlnesc cererea și oferta de credite. În opinia CESE, în faza inițială este important să se asigure credibilitatea și să se demareze cu grijă și prudență, acordându-se o atenție specială gestionării riscurilor și factorilor de mediu. |
| --- | --- |

3.27.

| 3.28. | În opinia Comitetului, pentru a asigura un viitor cert acestui al 29-lea regim, se recomandă cu fermitate să se prevadă monitorizarea și evaluarea, precum și măsurarea succesului acestuia. Celelalte regimuri de finanțare participativă existente în statele membre ar trebui și ele incluse în acest exercițiu. Este necesar să învățăm din cele mai bune practici de piață și să le integrăm în regimul european. Consultarea și dialogul cu părțile interesate sunt la fel de importante. |
| --- | --- |

3.28.

Bruxelles, 11 iulie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  A se vedea punctele 3.1-3.4.

1

(2)  A se vedea pagina de internet a Comisiei Europene, http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/index_ro.htm

2

(3)  Planul de acțiune din septembrie 2015. «Plan de acțiune privind edificarea unei Uniuni a piețelor de capital» – Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor, COM(2015) 468 final. A se vedea http://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/HTML/?uri=CELEX:52015DC0468&from=RO

3

(4)  Astfel, Consiliul European a solicitat „progrese rapide și ferme” ale Planului, pentru „asigurarea unui acces mai ușor la finanțare pentru întreprinderi și sprijinirea investițiilor în economia reală.” A se vedea http://www.consilium.europa.eu/ro/press/press-releases/2016/06/28/euco-conclusions/

4

(5)  De asemenea, Comisia a adoptat o comunicare în care se solicita accelerarea reformelor. A se vedea COM(2016) 601 final.

5

(6)  Cf. Comunicarea Comisiei intitulată «Finalizarea uniunii piețelor de capital până în 2019 – este timpul să accelerăm ritmul». A se vedea https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2018/RO/COM-2018-114-F1-RO-MAIN-PART-1.PDF

6

(7)  Alături de Planul de acțiune menționat la punctul 2.5, există și „Planul de acțiune privind finanțarea sustenabilă”.

7

(8)  Comunicatul de presă din 8 martie 2018„FinTech: Comisia ia măsuri pentru ca piața financiară să devină mai competitivă și mai inovatoare”. A se vedea http://europa.eu/rapid/press-release_IP-18-1403_ro.htm

8

(9)  A se vedea https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/HTML/?uri=CELEX:52018PC0113

9

(10)  A se vedea https://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/HTML/?uri=CELEX:52018PC0099

10

(11)  Cf. avizul CESE pe tema „Uniunea piețelor de capital: revizuirea la jumătatea perioadei” (JO C 81, 2.3.2018, p. 117).

11

„Uniunea piețelor de capital: revizuirea la jumătatea perioadei”

(12)  Cf. în special avizul CESE pe tema Plan de acțiune privind edificarea unei uniuni a piețelor de capital) (JO C 133, 14.4.2016, p. 17) și avizul CESE pe tema Uniunea piețelor de capital: evaluarea la jumătatea perioadei (JO C 81, 2.3.2018, p. 117).

12

Plan de acțiune privind edificarea unei uniuni a piețelor de capital)

Uniunea piețelor de capital: evaluarea la jumătatea perioadei

(13)  Cf. expunerea de motive din proiectul de regulament și articolele 1-9 din acesta.

13

(14)  Cf. articolul 16 din proiectul de regulament. Fișa cu informații esențiale privind investiția, care trebuie pusă la dispoziția părților interesate, cuprinde, printre altele, următoarea recomandare: „... nu ar trebui să investiți mai mult de 10 % din patrimoniul dumneavoastră în proiecte de finanțare participativă.”

14

(15)  La evaluarea impactului, au existat 4 opțiuni de politică. Cf. capitolul 3 („Evaluarea impactului”) din propunerea de regulament.

15

(16)  Inclusiv cele bazate pe Directiva privind piețele instrumentelor financiare (MiFID II), Directiva privind serviciile de plată (DSP) și Directiva privind administratorii fondurilor de investiții alternative (DAFIA).

16

(17)  În funcție de statutul de antreprenor sau investitor al părții interesate.

17

(18)  Acesta este unul din „factorii de mediu” pentru care se solicită atenție la punctul 3.9.

18

(19)  A se vedea punctul 3.8.

19

(20)  A se vedea considerentul 16 din proiectul de regulament.

20

(21)  Cf. punctul 3.10.

21

(22)  De exemplu pe pagina lor internet.

22

(23)  De exemplu în toate documentele destinate părților interesate.

23

(24)  Independent de regimul privind supravegherea și de chestiunea menționată la punctul 3.15.

24

(25)  Considerentul 4 din proiectul de regulament.

25

(26)  De exemplu, acțiuni sau valori mobiliare similare.

26

(27)  Cf. considerentul 11 din proiectul de regulament.

27

(28)  Regulamentul privind prospectele (care intră în vigoare în iulie 2018) nu cuprinde nicio excepție separată pentru finanțarea participativă. Multe state membre, inclusiv Belgia, au prevăzut un regim propriu de exceptare. Acest lucru este posibil pentru tranzacții mai mici de 8 milioane EUR, care nu au fost armonizate (la depășirea acestui prag, prezentarea unui prospect devine, în oricare din cazuri, obligatorie). Rezultatul este că acum fiecare stat membru își dezvoltă propriul regim pentru exceptările de la prospect, cu privire la finanțarea participativă, ceea ce duce la fragmentarea pieței. Astfel că platformele care doresc să fie active în mai multe state membre trebuie, de fiecare dată, să verifice și să respecte regimul național. Propunerea se limitează acum la tranzacții mai mici de 1 milion EUR, contribuind deci mai puțin la piața finanțării participative pentru tranzacțiile mai mari de 1 milion EUR.

28

(29)  Articolul 15 din proiectul de regulament.

29

(30)  Cf. articolul 16 din proiectul de regulament.

30

(31)  În special autoritățile naționale competente. Cf. articolul 16 alineatul (8) din proiectul de regulament.

31

(32)  Se prevede că „fișa cu informații esențiale privind investiția trebuie să fie redactată într-una dintre limbile oficiale ale statului membru în cauză sau într-o limbă uzuală în domeniul finanțelor internaționale”. Un investitor poate solicita unui furnizor „să asigure o traducere a fișei (menționate mai sus) într-o limbă aleasă de investitor”, însă respectivul furnizor nu pare să aibă o obligație absolută de a-i pune la dispoziție această traducere. Cf. articolul 16 din proiectul de regulament.

32

(33)  Băncile și societățile de bursă sunt supuse regimului MiFid, în timp ce platformele de finanțare participativă sunt scutite (conform proiectului de directivă). Acestea din urmă sunt supuse unui regim specific, așa cum se detaliază în proiectul de regulament.

33

(34)  ESMA a susținut că „finanțarea participativă bazată pe investiții prezintă un risc de abuz pentru finanțarea terorismului, mai ales atunci când platformele efectuează o procedură «due diligence» limitată sau nu efectuează deloc o astfel procedură cu privire la titularii de proiecte și la proiectele acestora, pentru a verifica dacă, în mod deschis sau în secret, se colectează fonduri pentru finanțarea teroriștilor” (ESMA, Questions and Answers Investment-based crowdfunding: money laundering/terrorist financing). Cf. https://www.esma.europa.eu/sites/default/files/library/2015/11/esma_2015_1005_qa_crowdfunding_money_laundering_and_terrorist_financing.pdf

34

(35)  Cf. proiectul de regulament. În special, articolul 9 impune ca plățile pentru tranzacțiile de finanțare participativă să aibă loc prin intermediul unor entități autorizate în conformitate cu Directiva privind serviciile de plată (DSP) și care, prin urmare, intră sub incidența celei de-a patra directive privind combaterea spălării banilor (DCSB), indiferent dacă plata este realizată de platformă sau de o parte terță. Articolul 9 prevede, de asemenea, că furnizorii de servicii de finanțare participativă trebuie să se asigure că titularii de proiecte acceptă oferte de finanțare participativă sau orice plată numai prin intermediul unei entități autorizate în temeiul DSP. Articolul 10 introduce cerințe privind „buna reputație” a membrilor personalului de conducere, printre care și absența condamnărilor în temeiul legislației privind combaterea spălării banilor. Articolul 13 le impune autorităților naționale competente, inclusiv autorităților naționale competente desemnate în temeiul prevederilor Directivei (UE) 2015/849, să informeze ESMA cu privire la orice aspect relevant în temeiul Directivei privind combaterea spălării banilor și care implică o platformă de finanțare participativă. ESMA poate proceda ulterior la retragerea licenței pe baza acestor informații.

35

(36)  Articolul 38 din proiectul de regulament.

36

(37)  Cf. articolul 38 din proiectul de regulament. Pe scurt, acesta prevede că, într-un termen ce urmează să fie stabilit (2 ani), Comisia trebuie să prezinte Parlamentului și Consiliului un raport cu privire la aplicarea Regulamentului. În acest raport trebuie să se evalueze necesitatea și proporționalitatea introducerii unei obligații pentru furnizorii de servicii de multifinanțare de a respecta dispozițiile actelor legislative naționale (în ceea ce privește spălarea banilor și finanțarea terorismului). Dacă este cazul, acest raport ar trebui să fie însoțit de o propunere legislativă.

37

(38)  Conform notei de subsol anterioare; pe baza articolului 38 menționat, acesta pare singurul moment în care s-ar putea decide asupra acestei supuneri.

38

(39)  Se face referire în special la obligațiile impuse debitorilor dobânzilor și dividendelor (printre altele), pe baza obligațiilor de transparență, inclusiv a obligațiilor privind reținerea și raportarea.

39

(40)  Acesta este un alt „factor de mediu” pentru care se solicită atenție la punctul 3.9.

40

---

| 10.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 367/73 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 367/73

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Consiliului de stabilire a normelor de impozitare a societăților în cazul unei prezențe digitale substanțiale

[COM(2018) 147 final – 2018/0072 (CNS)]

propunerea de directivă a Consiliului privind un sistem comun de impozitare a serviciilor digitale pentru veniturile rezultate din furnizarea anumitor servicii digitale

[COM(2018) 148 final – 2018/0073 (CNS)]

(2018/C 367/14)

| Raportor: | domnul Krister ANDERSSON |
| --- | --- |
| Coraportor: | domnul Petru Sorin DANDEA |

Raportor:

domnul Krister ANDERSSON

Coraportor:

domnul Petru Sorin DANDEA

| Sesizare | Consiliul Uniunii Europene, 11.4.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolele 113 și 115 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în secțiune | 27.6.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.7.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 536 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 175/6/3 |

Sesizare

Consiliul Uniunii Europene, 11.4.2018

Temei juridic

Articolele 113 și 115 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în secțiune

27.6.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

12.7.2018

Sesiunea plenară nr.

536

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

175/6/3

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută faptul că Comisia adoptă inițiative în materie de impozitare a economiei digitale, dând un impuls suplimentar dezbaterilor internaționale prin furnizarea unui exemplu clar privind modul în care principiile actuale de impozitare pot fi transformate. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE consideră că întreaga economie este digitizată și, asemeni Comisiei, este ferm convins că, în cele din urmă, trebuie să se găsească o soluție globală, pentru a valorifica mai bine beneficiile globalizării, cu o guvernanță și norme globale adecvate. Prin urmare, CESE salută cooperarea strânsă dintre Comisie, statele membre și OCDE în vederea sprijinirii dezvoltării unei soluții internaționale. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE consideră că este foarte importantă dezvoltarea unor principii noi privind modul de atribuire a profiturilor societăților unei țări UE și de impozitare a acestora, în cadrul unui dialog cu partenerii comerciali, pentru a evita orice escaladare a tensiunilor comerciale și fiscale între principalii actori economici la nivel mondial. CESE subliniază nevoia unor soluții echitabile, bazate pe consens. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE consideră că evaluarea impactului ar trebui să fie completată cu o analiză a impactului pe care măsura provizorie îl va avea asupra investițiilor, întreprinderilor nou-înființate, locurilor de muncă și creșterii economice. Totodată, evaluarea impactului trebuie să indice modul în care propunerile vor afecta IMM-urile. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Măsura provizorie propusă de Comisie pentru impozitarea anumitor servicii digitale nu prevede impozitarea profitului societăților, ci a cifrei de afaceri. CESE subliniază că această abordare este diferită de sistemul global de impozitare a întreprinderilor, care se bazează pe impozitarea profitului, însă recunoaște că, în cazul companiilor digitale care nu au o prezență fizică, țara în care se efectuează vânzările nu va beneficia de impozitele pe profitul societăților. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE este îngrijorat de faptul că o asemenea modificare a impozitării va aduce beneficii economiilor mai mari, cu mulți consumatori, în detrimentul economiilor exportatoare mai mici. CESE subliniază că orice soluție, fie pe termen scurt sau mai lung, pentru impozitarea modelelor de afaceri digitale trebuie să ducă la un rezultat economic echitabil și egal pentru toate economiile din UE. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | La evaluarea nivelului efectiv de impozitare a sectorului digital, CESE subliniază nevoia de a lua în considerare modificările aduse codurilor fiscale datorită punerii treptate în aplicare a normelor BEPS (erodarea bazei impozabile și transferul profiturilor – base erosion and profit shifting) și, în special, creșterea substanțială a impozitării în SUA a societăților digitale din această țară care operează în UE, din cauza modificărilor Codului fiscal al SUA. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE observă că nu există nicio clauză de caducitate sau alte mecanisme care să asigure că măsura provizorie de impozitare va fi retrasă atunci când va fi găsită o soluție pe termen mai lung. CESE încurajează cu tărie Consiliul să dezvolte astfel de norme dacă măsura provizorie va fi introdusă. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE subliniază că propunerea de a pune în aplicare un impozit pe cifra de afaceri a generat o dezbatere internațională intensă, acesta fiind unul dintre scopurile inițiativei. În prezent, Europa trebuie să adopte o poziție comună în discuțiile în curs din cadrul OCDE. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Introducere și context

| 2.1. | În comunicarea sa intitulată „A sosit momentul instituirii unui standard de impozitare modern, echitabil și eficient pentru economia digitală”, publicată la 21 martie 2018, Comisia și-a prezentat pachetul legislativ pentru o reformă a normelor UE de impozitare a societăților în cazul activităților digitale. Pachetul conține două directive ale Consiliului însoțite de o recomandare fără caracter obligatoriu referitoare la impozitarea societăților cu o prezență digitală substanțială. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | În special, Comisia a propus două noi directive: (i) o propunere pe termen lung, de stabilire a normelor și dispozițiilor aplicabile în cazul „prezenței digitale” (PE digitală) (1), care urmărește reformarea normelor de impozitare a societăților, astfel încât profiturile să fie înregistrate și impozitate acolo unde societățile interacționează semnificativ cu utilizatorii prin intermediul canalelor digitale, și nu acolo unde acestea realizează profitul; și (ii) o propunere pe termen scurt, de instituire a unui impozit provizoriu pe cifra de afaceri în cazul furnizării anumitor tipuri de servicii digitale (2). Piața unică a UE are nevoie de un cadru fiscal stabil care să fie actualizat în funcție de modelele de afaceri digitale. Acest lucru ar trebui să stimuleze inovarea prin furnizarea unui mediu stabil pentru societăți, în care acestea să poate face investiții și care să le permită să crească. Societățile care activează în domeniul serviciilor digitale, la fel ca și toate celelalte societăți, trebuie să contribuie la finanțele publice și să participe la sarcina fiscală necesară pentru finanțarea serviciilor publice (3). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | În mod specific, propunerea pe termen lung prevede norme pentru stabilirea unei prezențe impozabile pentru societățile digitale care desfășoară activități transfrontaliere în cazul unei prezențe comerciale imateriale, precum și principii de atribuire a profiturilor către o societate digitală care ar reflecta mai bine crearea de valoare de către societățile digitale. Aceste măsuri ar urma să se aplice societăților care îndeplinesc unul din următoarele criterii: (i) veniturile anuale într-un stat membru depășesc pragul de 7 milioane EUR; (ii) numărul de utilizatori într-un stat membru într-un an fiscal este mai mare de 100 000; sau (iii) numărul de contracte comerciale încheiate între societate și utilizatorii comerciali pe parcursul unui an fiscal în scopul furnizării de servicii digitale este mai mare de 3 000. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Propunerea pe termen scurt, și anume impozitarea provizorie a cifrei de afaceri, ar urma să se aplice, ca un impozit indirect, acelor activități ale căror venituri rezultă din: (i) vânzarea de spațiu publicitar online; (ii) activități digitale intermediare care permit utilizatorilor să interacționeze cu alți utilizatori și care pot facilita comerțul cu bunuri și servicii între aceștia; și (iii) vânzarea de date provenite din informațiile furnizate de utilizatori. Acest impozit ar urma să se aplice numai societăților cu venituri totale anuale la nivel mondial de 750 de milioane EUR și cu venituri anuale realizate în UE de 50 de milioane EUR. Dacă acest impozit se aplică la o cotă de 3 %, se estimează că statele membre ar putea obține venituri anuale de 5 miliarde EUR. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Propunerea Comisiei constă în îmbinarea noilor directive cu modificări ale bazei fiscale consolidate comune a societăților (CCCTB), asigurând faptul că sistemele statelor membre de impozitare a societăților și CCCTB propusă includ norme care să răspundă provocării reprezentate de impozitarea economiei digitale (4). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Pe termen lung, Comisia crede cu tărie că soluția trebuie să fie una globală, și colaborează îndeaproape cu Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) în vederea sprijinirii dezvoltării unei soluții internaționale, în conformitate cu Raportul intermediar al OCDE privind impozitarea economiei digitale, publicat la 16 martie 2018. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE consideră că întreaga economie este digitizată. Având în vedere evoluția rapidă a modelelor de afaceri, în special în domeniul serviciilor digitale, dezvoltarea sistemelor noastre de impozitare este de o importanță majoră. Economia digitizată depășește granițele, iar un cadru de impozitare actualizat în funcție de modelele de afaceri digitale este din ce în ce mai necesar. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | CESE, asemeni Comisiei, crede cu tărie că, în cele din urmă, trebuie să se găsească o soluție cuprinzătoare, pentru a valorifica mai bine beneficiile globalizării, cu o guvernanță și norme globale adecvate. Prin urmare, CESE salută cooperarea strânsă dintre Comisie, statele membre și OCDE în vederea sprijinirii dezvoltării unei soluții internaționale. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | În paralel cu discuțiile la nivel internațional și după publicarea în septembrie 2017 a comunicării (5) sale, Comisia propune, în prezent, soluții la nivelul UE. Așa cum afirmă Comisia (6), acest fapt va stimula și mai mult dezbaterile internaționale, oferind un exemplu clar privind modul în care principiile dezbătute la nivel internațional pot fi transformate într-un cadru de impozitare a societăților modern, echitabil și eficient, adaptat la economia digitizată. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE consideră condițiile de concurență echitabile în domeniul impozitării societăților ca fiind extrem de importante. Ultimii ani au arătat că societăți individuale au putut să folosească norme de impozitare specifice în anumite state membre, pentru a-și reduce nivelul efectiv de impozitare la aproape zero. Lipsa de transparență a contribuit la un asemenea rezultat. În anumite cazuri, au fost implicate societăți multinaționale active în domeniul serviciilor digitale. Prin urmare, Comitetul împărtășește ambiția Comisiei de a aborda, în continuare, problema planificării fiscale agresive și a lipsei de transparență din partea statelor membre, pentru a asigura tratamentul egal al societăților și pentru a promova competitivitatea europeană. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE salută faptul că Comisia adoptă inițiative în materie de impozitare a economiei digitale, dând un impuls suplimentar dezbaterilor internaționale prin furnizarea unui exemplu clar privind modul în care principiile actuale de impozitare pot fi transformate. Propunerea de a pune în aplicare un impozit pe cifra de afaceri a inițiat o dezbatere internațională intensă, acesta fiind unul dintre scopurile inițiativei. În prezent, Europa trebuie să adopte o poziție comună în discuțiile în curs din cadrul OCDE. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE este de acord cu Comisia că orice soluție propusă la nivelul UE trebuie, de asemenea, să ia în considerare dimensiunea globală și, recunoaște, la fel ca și Comisia, că „aceste propuneri reprezintă contribuția Comisiei la elaborarea soluției bazate pe consens pe care OCDE s-a angajat să o găsească până în 2020. Ele ilustrează modul în care principiile dezbătute la nivel internațional pot fi transformate în realitate” (7). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Este foarte importantă dezvoltarea unor principii noi privind modul de atribuire a profiturilor societăților unei țări UE și de impozitare a acestora, în cadrul unui dialog cu partenerii comerciali, pentru a evita orice escaladare a tensiunilor comerciale și fiscale între principalii actori economici la nivel mondial. CESE subliniază nevoia unor soluții echitabile, bazate pe consens. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Actualele sisteme de impozitare a societăților din lume se bazează pe evaluarea profitului societăților care poate fi atribuit fiecărei jurisdicții relevante. Impozitarea ar trebui să se realizeze acolo unde este creată valoarea. Având în vederea dificultatea de a identifica locul unde apare profitul în cadrul lanțului valoric, este nevoie de găsirea unor principii universale privind modul de evaluare a locului unde este creată valoarea. Astfel de norme au fost dezvoltate în cadrul activității cuprinzătoare a OCDE, formulând principii de impozitare și definiții legate de modul în care se fixează prețurile bunurilor și serviciilor (normele privind prețurile de transfer) pentru societățile din cadrul unui grup comercial. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | CESE consideră că normele internaționale de impozitare trebuie revizuite periodic, având în vedere că modelele de afaceri evoluează. Normele actuale au fost revizuite foarte recent în legătură cu acordul privind erodarea bazei impozabile și transferul profiturilor (BEPS) (8). Noile norme și definiții sunt, în prezent, puse în aplicare. Se așteaptă ca acestea să reducă considerabil posibilitățile de planificare fiscală agresivă și erodarea bazelor impozabile (9). |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Este important ca alte evoluții în domeniul impozitării societăților să fie în concordanță cu realizările obținute deja în cadrul BEPS. Unul din principiile BEPS este acela de a aloca profiturile țărilor în funcție de locul unde este creată valoarea. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | CESE ar dori să sublinieze nevoia unor evaluări ale impactului adecvate. CESE crede că evaluarea impactului nu este suficient de cuprinzătoare. Comisia nu a analizat care va fi efectul măsurii provizorii asupra investițiilor, asupra întreprinderilor nou-înființate, asupra locurilor de muncă și asupra creșterii. De asemenea, evaluarea impactului nu indică nici modul în care propunerile vor afecta IMM-urile. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | De asemenea, trebuie analizat impactul veniturilor în cazul economiilor mai mici și mai mari, precum și efectul care decurge din măsurile care sunt aplicate în paralel cu punerea în aplicare a BEPS în diferite țări și cu reforma sistemului fiscal al SUA. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | CESE își arată îngrijorarea cu privire la faptul că, prin impozitarea cifrei de afaceri, alături de efectele negative în cascadă recunoscute explicit de Comisie, dezvoltarea serviciilor digitale și, în special a întreprinderilor nou-înființate, ar putea fi pusă în pericol. Efectul de cascadă apare atunci când serviciile sunt vândute de mai multe ori și impozitate de fiecare dată. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | CESE consideră că plafonul de 7 milioane EUR pentru crearea unui sediu permanent, de la care noul regim ar urma să se aplice, ar trebui majorat. Ar fi de preferat ca deliberările din cadrul Consiliului să ducă la un rezultat care să nu riște să pună piedici digitizării, ci să consolideze funcționarea pieței unice. La evaluarea nivelului efectiv de impozitare a sectorului digital, CESE subliniază nevoia de a lua în considerare modificările aduse codurilor fiscale datorită punerii treptate în aplicare a normelor BEPS și, în special, creșterea substanțială a impozitării în SUA a societăților digitale din această țară care operează în UE, datorită modificărilor Codului fiscal al SUA (10). |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | Impozitarea cifrei de afaceri în locul profitului și aplicarea de taxe acolo unde au loc vânzările și nu acolo unde este creată valoarea reprezintă modificări fundamentale ale principiilor actuale de impozitare. CESE este îngrijorat de faptul că o asemenea modificare a impozitării va aduce beneficii economiilor mai mari, cu mulți consumatori, în detrimentul economiilor exportatoare mai mici. CESE subliniază că orice soluție, fie pe termen scurt sau mai lung, privind impozitarea modelelor de afaceri digitale trebuie să ducă la un rezultat economic echitabil și egal pentru toate economiile din UE. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Măsura provizorie propusă înseamnă că vor fi impozitate inclusiv societățile neprofitabile. CESE subliniază că sistemul global actual de impozitare a întreprinderilor se bazează pe impozitarea profitului, însă recunoaște că, în cazul companiilor digitale care nu au o prezență fizică, țara în care sunt efectuate vânzările nu va beneficia de impozitele pe profitul societăților. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | CESE observă că nu există nicio clauză de caducitate sau alte mecanisme care să asigure că măsura provizorie de impozitare va fi retrasă atunci când va fi găsită o soluție pe termen mai lung. CESE încurajează cu tărie Consiliul să dezvolte astfel de norme dacă măsura provizorie va fi introdusă. |
| --- | --- |

3.17.

4.   Observații specifice

| 4.1. | Impozitul fix de 3 %, unul dintre elementele stabilite de Comisia Europeană, nu poate fi luat în considerare decât cu titlu orientativ, o evaluare în acest sens fiind necesară. În plus, ar trebui avut în vedere un anumit grad de flexibilitate, pentru a ține seama de capacitatea de plată a fiecărei întreprinderi. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Lipsa de profit transfrontalier și compensarea pierderilor, precum și numărul mare de litigii privind prezența și prețurile de transfer din cadrul UE adesea duc la dubla impunere internațională, ceea ce reprezintă, prin urmare, bariere semnificative în calea pieței unice. Introducerea unui impozit pe cifra de afaceri în cazul serviciilor digitale care nu ar putea fi dedus din impozitele pe venit în alte țări ar duce la creșterea suplimentară a dublei impuneri, adăugând, prin urmare, încă o barieră în calea pieței unice. CESE consideră că este important să se evite introducerea de măsuri care ar putea duce la orice formă de dublă impozitare. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Metoda OCDE de elaborare a definiției prezenței este o procedură dinamică în cadrul căreia modificările au fost, în principiu, acceptate la nivel global. Abaterea de la această procedură prin propunerea unei definiții unilaterale duce la creșterea complexității sistemului de impozitare internațional și a nesiguranței pentru investitori. Chiar și în cazul puțin probabil în care OCDE ar adopta aceeași definiție în raportul său final privind economia digitală așteptat în 2020, nu ar trece mult timp până când cele două sisteme s-ar diferenția (11). |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE este îngrijorat de folosirea numărului de utilizatori de servicii digitale drept criteriu pentru stabilirea unei prezențe impozabile. Numărul de clicuri pe un site poate fi manipulat cu ușurință, iar societățile riscă să piardă controlul în privința jurisdicției în care se consideră că își desfășoară activitatea. |
| --- | --- |

4.4.

Bruxelles, 12 iulie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 147 final

1

(2)  COM(2018) 148 final.

2

(3)  COM(2018) 146 final.

3

(4)  COM(2018) 146 final. Pentru mai multe informații a se vedea JO C 434, 15.12.2017, p. 58.

4

https://www.eesc.europa.eu/en/our-work/opinions-information-reports/opinions/common-consolidated-corporate-tax-base

(5)  COM(2017) 547 final.

5

(6)  COM(2018) 146 final, p. 5.

6

(7)  COM(2018) 146 final, p. 6.

7

(8)  OCDE 2015.

8

(9)  În cadrul UE, Comisia a raportat că transferul profiturilor societăților și erodarea bazei impozabile de către societăți se ridică la valoarea de 50-70 miliarde EUR, echivalentul a 4 ‰ din PIB [COM(2018) 81 final].

9

(10)  „Tax Cuts and Jobs Act”, 22 decembrie 2017.

10

(11)  Motivul acestei situații este faptul că definiția prezenței stabilită de către UE printr-o directivă s-ar dezvolta prin intermediul hotărârilor pronunțate de Curtea Europeană de Justiție, în timp ce definiția OCDE aplicată în restul lumii s-ar dezvolta prin consens internațional exprimat de către OCDE prin revizuirile sale permanente.

11

---

| 10.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 367/78 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 367/78

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind consolidarea securității cărților de identitate ale cetățenilor Uniunii și a documentelor de ședere eliberate cetățenilor Uniunii și membrilor de familie ai acestora care își exercită dreptul la liberă circulație

[COM(2018) 212 final – 2018/0104 (COD)]

(2018/C 367/15)

| Raportor general: | domnul Jorge PEGADO LIZ |
| --- | --- |

Raportor general:

domnul Jorge PEGADO LIZ

| Sesizare | Parlamentul European, 28.5.2018
  Consiliu, 18.6.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolele 21 alineatul (2) și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Decizia Biroului Comitetului | 22.5.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 11.7.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 536 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 155/8/5 |

Sesizare

Parlamentul European, 28.5.2018

Consiliu, 18.6.2018

Temei juridic

Articolele 21 alineatul (2) și 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Decizia Biroului Comitetului

22.5.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

11.7.2018

Sesiunea plenară nr.

536

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

155/8/5

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută călduros inițiativa supusă analizei, pe care o consideră necesară și urgentă, se declară de acord cu temeiul său juridic, adecvat cadrului limitat al propunerii, și cu alegerea instrumentului legislativ, confirmă că propunerea respectă principiile subsidiarității și proporționalității, precum și drepturile fundamentale și subliniază faptul că ea trebuie să fie adoptată urgent. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | De asemenea, este de acord cu includerea obligatorie a imaginii faciale a titularului și a două amprente digitale în formate interoperabile, precum și cu obligația separării datelor biometrice de toate celelalte date pe care le pot conține cărțile respective. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE consideră, cu toate acestea, că Comisia nu își justifică pe deplin opțiunea legislativă și nu demonstrează motivele care au împiedicat-o să avanseze o propunere bazată pe o mai amplă armonizare legislativă, creând un adevărat sistem unic de documente de identificare, cu avantaje incontestabile în ceea ce privește siguranța, simplitatea și rapiditatea controalelor și caracterul uniform al procedurilor, cu beneficii evidente pentru cetățeni; nu se înțelege din ce motiv nu au fost stabilite elementele obligatorii prevăzute în anexa la studiul de impact, la fel ca în cazul documentelor de ședere ale cetățenilor Uniunii, și anume titlul documentului, numele, sexul, cetățenia, data nașterii, locul nașterii și locul eliberării, semnătura și data expirării documentului. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Consideră că propunerea a rămas în urmă față de concluziile REFIT și de rezultatele consultărilor cetățenești, în cadrul cărora s-au evidențiat situații care împiedică în mod clar libera circulație în spațiul european, prin faptul că menține caracterul opțional al introducerii de către statele membre a cărților de identitate pe teritoriul lor național, precum și al definirii sferei de aplicare, a informațiilor minime și a tipului cărților de identitate. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE și-ar fi dorit ca Comisia să fi analizat posibilitatea de a crea o carte de identitate europeană, care să le confere cetățenilor europeni dreptul de a vota pe baza acestei cărți, chiar dacă, în acest scop, ar fi trebuit utilizat un alt temei juridic. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE se teme că costurile de conformitate ale noilor cărți de identitate vor fi transferate în sarcina cetățenilor, valoarea acestor costuri fiind neclară, neadaptată și neproporțională, întrucât stabilirea lor ține exclusiv de competența administrațiilor statelor membre. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | De asemenea, CESE consideră că și alte elemente suplimentare asociate de statele membre acestor cărți ar fi putut să fie tratate și, după caz, uniformizate, atât din punctul de vedere al includerii lor, cât și al utilizării lor de către persoanele interesate și de către terți. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Pentru CESE este esențial ca punerea în aplicare a propunerii supuse examinării să fie urmărită și monitorizată de Comisia Europeană, garantându-se recunoașterea clară a documentelor ce fac obiectul propunerii, nu numai ca elemente de identificare, ci și ca instrument ce îi permite titularului să desfășoare o suită de acțiuni în orice stat membru, și anume circulația în spațiul Schengen, achiziția de bunuri și servicii, în special în ceea ce privește serviciile financiare și accesul la servicii publice și private. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Având în vedere caracterul necesar și urgent al prezentului regulament, CESE recomandă reducerea în general a termenelor prevăzute pentru intrarea sa în vigoare și pentru viitoarea monitorizare. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE îndeamnă Comisia, Parlamentul European și statele membre să ia în considerare propunerile specifice, în special în ceea ce privește elementele pe care le consideră esențiale, dar și în legătură cu anumite norme de utilizare a acestor documente de către terți, care s-au dovedit a fi esențiale în unele state membre. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Scurtă sinteză a conținutului propunerii și a fundamentelor sale

| 2.1. | În Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliul European și Consiliu intitulată „Al paisprezecelea raport privind progresele înregistrate către o uniune a securității efectivă și reală” (1), printre alte reflecții în ceea ce privește evoluțiile a doi piloni principali ai apărării europene, și anume, pe de o parte, combaterea terorismului și a criminalității organizate, precum și a mijloacelor care le susțin și, pe de altă parte, consolidarea mijloacelor noastre de apărare și dezvoltarea rezilienței împotriva acestor amenințări, Comisia, printre alte măsuri (2), face referire la o propunere legislativă ce vizează creșterea siguranței cărților de identitate naționale și a documentelor de ședere, care „va face mai dificil pentru teroriști și alți infractori să utilizeze în mod necorespunzător sau să falsifice astfel de documente pentru a intra sau a se deplasa în UE”. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Comunicarea respectivă precizează în special că, astfel cum o demonstrează statisticile Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă cu privire la documentele frauduloase, „cărțile de identitate naționale cu elemente de securitate precare sunt documentele de călătorie utilizate cel mai des în mod fraudulos în interiorul UE”. Ca parte a răspunsului european la fraudarea documentelor de călătorie prezentat în Planul de acțiune din decembrie 2016, Comisia a adoptat, împreună cu raportul privind progresele înregistrate, o propunere de regulament pentru a consolida securitatea cărților de identitate eliberate cetățenilor Uniunii, precum și a documentelor de ședere eliberate cetățenilor Uniunii și membrilor familiilor acestora. „Îmbunătățirea elementelor de securitate ale cărților de identitate și documentelor de ședere va face mai dificilă pentru infractori utilizarea abuzivă sau falsificarea unor astfel de documente pentru a se deplasa în interiorul UE sau pentru a trece frontierele externe ale UE. Documentele de identitate mai sigure vor contribui la consolidarea gestionării frontierelor externe ale UE (inclusiv în ceea ce privește provocarea pe care o reprezintă returnarea luptătorilor teroriști străini și a membrilor de familie ai acestora) în timp ce, concomitent, documentele de călătorie mai sigure vor facilita exercitarea de către cetățenii UE a dreptului lor la liberă circulație”– precizează propunerea. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Propunerea Comisiei, bazată pe o evaluare a impactului și o consultare publică, stabilește standarde minime de securitate a documentelor pentru cărțile de identitate naționale, inclusiv, în special, stocarea unei fotografii biometrice și a amprentelor digitale pe un cip pe cartea de identitate. Propunerea prevede, de asemenea, un set minim de informații care urmează să fie furnizate cu privire la documentele de ședere eliberate cetățenilor mobili ai UE, precum și armonizarea deplină a permiselor de ședere ale membrilor de familie din afara UE. Comisia invită colegiuitorii să examineze fără întârziere propunerea legislativă, în vederea ajungerii la un acord rapid. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Propunerea de regulament care face obiectul avizului trebuie evaluată în acest cadru cuprinzător; dintre obiectivele acestei propuneri, se remarcă:






  (a) | îmbunătățirea și consolidarea gestionării frontierelor externe; |
| --- | --- | --- |

2.4.

(a)

îmbunătățirea și consolidarea gestionării frontierelor externe;

| (b) | combaterea terorismului și a criminalității organizate și construirea unei adevărate uniuni a securității; |
| --- | --- |

(b)

combaterea terorismului și a criminalității organizate și construirea unei adevărate uniuni a securității;

| (c) | facilitarea mobilității cetățenilor UE în exercitarea dreptului lor la liberă circulație și dovedirea identității în relația cu entitățile publice și private, atunci când își exercită dreptul de a locui în altă țară din UE; |
| --- | --- |

(c)

facilitarea mobilității cetățenilor UE în exercitarea dreptului lor la liberă circulație și dovedirea identității în relația cu entitățile publice și private, atunci când își exercită dreptul de a locui în altă țară din UE;

| (d) | întărirea răspunsului european la fraudarea documentelor de călătorie și reducerea riscului de falsificare și a fraudării documentelor; |
| --- | --- |

(d)

întărirea răspunsului european la fraudarea documentelor de călătorie și reducerea riscului de falsificare și a fraudării documentelor;

| (e) | prevenirea abuzurilor și a amenințărilor la adresa securității interne, care rezultă din deficiențe în materie de securitate a documentelor; |
| --- | --- |

(e)

prevenirea abuzurilor și a amenințărilor la adresa securității interne, care rezultă din deficiențe în materie de securitate a documentelor;

| (f) | evitarea călătoriilor în țări terțe cu scopul de a se implica în activități teroriste și de a se întoarce apoi în UE în condiții de impunitate. |
| --- | --- |

(f)

evitarea călătoriilor în țări terțe cu scopul de a se implica în activități teroriste și de a se întoarce apoi în UE în condiții de impunitate.

| 2.5. | Pentru atingerea acestor obiective, Comisia a realizat progrese în ceea ce privește propunerea de regulament care face obiectul avizului, pe care o consideră instrumentul juridic adecvat în temeiul articolului 21 alineatul (2) din TFUE și despre care consideră că respectă principiul subsidiarității și limitele principiului proporționalității. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Dintre cele trei opțiuni evaluate – menținerea stării de fapt, realizarea unei armonizări ample sau adoptarea unui sistem de stabilire a unor standarde minime de securitate pentru cărțile de identitate și a unor cerințe comune minime pentru documentele de ședere eliberate cetățenilor UE și, în cazul documentelor de ședere pentru membrii de familie din țări terțe ai cetățenilor UE din țări terțe, utilizarea modelului uniform comun de permis de ședere pentru resortisanții țărilor terțe – a fost aleasă cea din urmă, considerându-se că aceasta respectă drepturile fundamentale, în special protecția datelor și protejarea vieții private. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Propunerea analizată va fi însoțită de măsuri fără caracter obligatoriu (de exemplu, acțiuni de sensibilizare și formare) care să vizeze asigurarea aplicării sale într-o manieră armonioasă, adaptată situației și necesităților specifice ale fiecărui stat membru, dintre care amintim:






  (a) | un program de monitorizare a realizărilor, a rezultatelor și a efectelor prezentului regulament; |
| --- | --- | --- |

2.7.

(a)

un program de monitorizare a realizărilor, a rezultatelor și a efectelor prezentului regulament;

| (b) | comunicarea din partea statelor membre către Comisie, la un an de la începerea punerii în aplicare și, ulterior, în fiecare an, a informațiilor considerate esențiale pentru o monitorizare eficace a funcționării prezentului regulament; |
| --- | --- |

(b)

comunicarea din partea statelor membre către Comisie, la un an de la începerea punerii în aplicare și, ulterior, în fiecare an, a informațiilor considerate esențiale pentru o monitorizare eficace a funcționării prezentului regulament;

| (c) | evaluarea de către Comisie a eficacității, a eficienței, a caracterului adecvat, a coerenței și a valorii adăugate europene a cadrului juridic aprobat în momentul de față, dar numai după șase ani de la data punerii în aplicare, pentru a se asigura existența unor date suficiente și consultarea părților interesate pentru a colecta opinii cu privire la efectele modificărilor legislative și ale măsurilor fără caracter obligatoriu aplicate. |
| --- | --- |

(c)

evaluarea de către Comisie a eficacității, a eficienței, a caracterului adecvat, a coerenței și a valorii adăugate europene a cadrului juridic aprobat în momentul de față, dar numai după șase ani de la data punerii în aplicare, pentru a se asigura existența unor date suficiente și consultarea părților interesate pentru a colecta opinii cu privire la efectele modificărilor legislative și ale măsurilor fără caracter obligatoriu aplicate.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE salută călduros inițiativa supusă analizei, a cărei necesitate a subliniat-o deja în avizele sale, se declară de acord cu temeiul său juridic, adecvat cadrului limitat al propunerii, și cu alegerea instrumentului legislativ, confirmă că propunerea respectă principiile subsidiarității și proporționalității, precum și drepturile fundamentale, și subliniază totodată faptul că ea trebuie să fie adoptată urgent. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | De asemenea, este de acord cu includerea obligatorie a imaginii faciale a titularului și a două amprente digitale în modele interoperabile, dar și cu excepțiile prevăzute, precum și cu obligația separării datelor biometrice de toate celelalte date pe care le pot conține cărțile respective prin decizia statelor membre. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | În acest sens, CESE reamintește concluziile REFIT și ale consultărilor cetățenești, în care s-au evidențiat situații ce împiedică în mod clar libera circulație în spațiul european, în special din cauza cărților de identitate care nu sunt recunoscute de către autorități drept documente valabile pentru a călători, a perioadelor diferite de valabilitate, care îngreunează recunoașterea acestora de către statele membre, și a dificultăților întâmpinate de cetățeni în accesarea bunurilor și a serviciilor. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE consideră, totodată, că propunerea a rămas în urmă față de aceste concluzii, prin faptul că menține caracterul opțional al introducerii de către statele membre a cărților de identitate pe teritoriul lor național, precum și al definirii sferei de aplicare, a informațiilor minime și a tipului cărților de identitate. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | CESE reamintește că cărțile de identitate sunt eliberate, de regulă, ca dovadă principală a identității titularului, permițându-le cetățenilor accesul la servicii financiare – mai exact deschiderea unui cont – la beneficii sociale, la asistență medicală, la educație și la exercitarea drepturilor legale și politice. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | În plus, în mod similar cu studiul Parlamentului European The Legal and Political Context for setting a European Identity Document (Cadrul juridic și politic pentru crearea unui document de identitate european), CESE și-ar fi dorit ca Comisia Europeană să fi analizat și posibilitatea creării unei cărți de identitate europene, care să le confere cetățenilor europeni posibilitatea de a-și exercita dreptul la vot exclusiv în baza acestei cărți, chiar dacă, în acest scop, ar fi trebuit utilizat un alt temei juridic. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE se teme că costurile de conformitate ale noilor cărți de identitate vor fi transferate în sarcina cetățenilor, iar valoarea acestor costuri este neclară, întrucât stabilirea lor ține exclusiv de competența administrațiilor statelor membre. În acest sens, CESE consideră necesară evaluarea prealabilă a costurilor impactului propunerii supuse examinării, astfel încât ele să fie adecvate și proporționale. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CESE subliniază, totodată, faptul că, în conformitate cu studiul de impact al propunerii supuse examinării, multe dintre statele membre care eliberează cărți de identitate nu permit încă obținerea de date biometrice (Italia, Franța, România, Croația, Republica Cehă, Finlanda, Malta, Slovacia și Slovenia), motiv pentru care trebuie cuantificat și avut în vedere impactul financiar și tehnologic pe care îl vor avea aceste măsuri asupra cetățenilor și a administrațiilor publice din țările respective. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | De asemenea, CESE subliniază că propunerea supusă examinării trebuie să clarifice legitimitatea cărții de identitate ca instrument ce îi permite titularului să desfășoare o serie de acțiuni în orice stat membru, și anume circulația în spațiul Schengen, achiziția de bunuri și servicii, în special în ceea ce privește serviciile financiare. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Pe de altă parte, CESE se simte dator să evidențieze problemele constatate în ceea ce privește documentele de ședere, și anume multitudinea documentelor și refuzul intrării în statele membre, inclusiv refuzul în ceea ce privește accesul la bunuri și servicii fundamentale, și se teme că propunerea, în forma actuală, nu va fi suficientă pentru a remedia aceste situații. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Cu toate acestea, subliniază necesitatea respectării principiului reducerii la minimum a prelucrării datelor, garantându-se că scopurile colectării de date biometrice sunt clare, transparente și au finalități licite, delimitate și transparente. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | CESE consideră că Comisia nu își justifică pe deplin opțiunea legislativă și nu demonstrează motivele care au împiedicat-o să avanseze o propunere bazată pe o mai amplă armonizare legislativă, care să creeze un adevărat sistem unic de documente de identificare, cu avantaje incontestabile în ceea ce privește siguranța, simplitatea și rapiditatea controalelor și caracterul uniform al procedurilor, cu beneficii evidente pentru cetățeni, nefăcându-se referire la o astfel de abordare nici măcar ca la un obiectiv dezirabil pe termen mediu. În plus, această opțiune, după cum se precizează în mod explicit în documentul de lucru al serviciilor Comisiei [SWD (2018) 111 final (3)], a fost preferată de „majoritatea cetățenilor UE consultați [care] sprijină o armonizare în sens mai larg la nivelul UE a cărților de identitate naționale (ID 2) și se pronunță în favoarea unei armonizări globale a documentelor de ședere (RES 3)”. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Într-adevăr, nu se înțelege de ce nu au fost stabilite, la fel ca în cazul documentelor de ședere pentru cetățenii Uniunii, elementele obligatorii prevăzute în anexa studiului de impact asupra propunerii analizate, și anume titlul documentului, numele, sexul, cetățenia, data nașterii, locul nașterii și locul eliberării, semnătura și data expirării documentului. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | CESE subliniază necesitatea consolidării politicii de control al situațiilor de fraudă, acordând atenție în special sectorului transporturilor, mai ales transporturilor aeriene, terestre și maritime, precum și importanța dotării serviciilor de frontieră cu competențele umane, logistice și tehnice necesare, astfel încât să se garanteze nu numai recunoașterea documentelor tuturor statelor membre, ci și consolidarea controlului acestora. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | În acest sens, este fundamental ca punerea în aplicare a acestei propuneri să fie însoțită și monitorizată de Comisia Europeană, garantându-se recunoașterea clară a documentelor ce fac obiectul propunerii supuse examinării, ca documente de călătorie și de acces la servicii publice și private. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | De asemenea, CESE consideră că și alte elemente suplimentare asociate de statele membre acestor cărți ar fi putut să fie tratate, acolo unde este necesar și, după caz, uniformizate, atât din punctul de vedere al includerii lor, cât și al utilizării lor de către persoanele interesate și de către terți. |
| --- | --- |

3.16.

4.   Observații specifice

| 4.1. | Articolul 1 – Având în vedere sfera de aplicare a propunerii supuse examinării, CESE consideră că aceasta ar trebui să se refere la cerințele minime de informare.
  CESE subliniază că trebuie stabilit în mod clar faptul că regulamentul supus examinării respectă principiul legalității, precum și principiile de autenticitate, veridicitate, univocitate și securitate a datelor de identificare a cetățenilor. |
| --- | --- |

4.1.

CESE subliniază că trebuie stabilit în mod clar faptul că regulamentul supus examinării respectă principiul legalității, precum și principiile de autenticitate, veridicitate, univocitate și securitate a datelor de identificare a cetățenilor.

| 4.2. | Articolul 2 – Dincolo de sfera de aplicare și fără a aduce atingere Directivei 2004/38/CE, CESE atrage atenția asupra necesității ca propunerea să definească noțiunea de „carte de identitate eliberată de statele membre propriilor cetățeni”, pentru a garanta că este vorba despre un document armonizat în toate statele membre. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Articolul 3 alineatul (2) – CESE pune sub semnul întrebării cerința privind includerea unei „a doua limbi oficiale”, din perspectiva adecvării acesteia pentru a facilita recunoașterea la nivel transfrontalier. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Articolul 3 alineatul (10) – CESE consideră că perioadele de valabilitate a acestor documente ar trebui să fie stabilite în mod uniform în regulament, în funcție de grupe de vârstă uniforme. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Articolul 5 – Perioada de eliminare a cărților de identitate ar trebui să fie de trei, nu de cinci ani. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Articolul 6 |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | Documentele de ședere ar trebui să conțină și următoarele elemente:






  — | filiația; |
| --- | --- | --- |

4.6.1.

—

filiația;

| — | cetățenia; |
| --- | --- |

—

cetățenia;

| — | locul nașterii; |
| --- | --- |

—

locul nașterii;

| — | sexul; |
| --- | --- |

—

sexul;

| — | înălțimea; |
| --- | --- |

—

înălțimea;

| — | culoarea ochilor; |
| --- | --- |

—

culoarea ochilor;

| — | semnătura. |
| --- | --- |

—

semnătura.

| 4.6.2. | În ceea ce privește numele și prenumele titularului, pentru a garanta individualizarea cetățenilor, numele prezentat trebuie să fie complet, așa cum rezultă din actul de naștere, și să respecte ortografia oficială. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.7. | Articolul 8 alineatul (2) – Perioada de eliminare a permiselor de ședere existente ar trebui să fie de trei, nu de cinci ani. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Articolul 10 – Fără a aduce atingere aplicării Regulamentului (UE) 2016/679, CESE consideră că propunerea de față ar trebui să includă norme specifice privind scopul bazei de date, modul de colectare și de actualizare, comunicarea, consultarea și accesarea datelor, precum și păstrarea datelor cu caracter personal. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Articolul 12 alineatul (1) – Termenul pentru prezentarea raportului de punere în aplicare ar trebui să fie de trei, nu de patru ani, după cum se precizează și la considerentul 21. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Articolul 12 alineatul (2) – Termenul pentru raportul de evaluare ar trebui să fie de cinci, nu de șase ani. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | CESE consideră că este recomandabil ca regulamentul să stabilească termenul de solicitare a documentului de identitate după naștere (de exemplu, 30 de zile). |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Regulamentul ar trebui, de asemenea, să precizeze în mod clar că verificarea identității prin examinarea cărților de identitate valabile de către orice entitate publică sau privată ar trebui să restrângă păstrarea sau reținerea documentului vizat la durata minimă necesară pentru a asigura securitatea și apărarea statelor membre. De asemenea, ar trebui să se interzică reproducerea cărților de identitate prin fotocopiere sau alte mijloace, fără consimțământul expres al titularului, cu excepția situațiilor în care există o decizie a unei autorități judiciare în acest sens sau a celor în care se invocă rațiuni evidente de securitate, de prevenire a fraudelor sau a utilizărilor necorespunzătoare și rațiuni legate de protecția datelor și a vieții private. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Trebuie să se prevadă în mod explicit ștergerea imediată a datelor în cazul pierderii, al furtului, al jafului sau al înlocuirii documentului de identitate, pentru a se evita utilizarea frauduloasă a documentelor oficiale. |
| --- | --- |

4.13.

Bruxelles, 11 iulie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  COM(2018) 211 final din 17 aprilie 2018.

1

(2)  În cadrul acesteia se remarcă noile instrumente pentru colectarea de probe electronice în cadrul procedurilor penale, facilitarea utilizării informațiilor financiare pentru prevenirea, depistarea, investigarea sau urmărirea penală a infracțiunilor grave, normele consolidate împotriva precursorilor de explozivi utilizați pentru explozivi artizanali, îmbunătățirea controalelor privind importul și exportul de arme de foc pentru a preveni traficul ilegal de arme de foc, combaterea conținutului online cu caracter terorist, interoperabilitatea sistemelor informaționale și îmbunătățirea schimbului de informații, protecția împotriva riscurilor chimice, biologice, radiologice și nucleare și protecția spațiilor publice, combaterea criminalității cibernetice și consolidarea siguranței cibernetice.

2

(3)  Rezumatul evaluării impactului care însoțește Propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind consolidarea securității cărților de identitate ale cetățenilor Uniunii și a documentelor de ședere eliberate cetățenilor Uniunii și membrilor de familie ai acestora care își exercită dreptul la liberă circulație.

3

---

| 10.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 367/84 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 367/84

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a normelor de facilitare a utilizării de informații financiare și de alt tip în scopul prevenirii, depistării, investigării sau urmăririi penale a anumitor infracțiuni și de abrogare a Deciziei 2000/642/JAI a Consiliului

[COM(2018) 213 final – 2018/0105 (COD)]

(2018/C 367/16)

| Raportor general: | Victor ALISTAR |
| --- | --- |

Raportor general:

Victor ALISTAR

| Sesizare | Parlamentul european, 28.5.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 87alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Decizia Biroului | 22.5.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.7.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 536 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 176/0/1 |

Sesizare

Parlamentul european, 28.5.2018

Temei juridic

Articolul 87alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Decizia Biroului

22.5.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

12.7.2018

Sesiunea plenară nr.

536

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

176/0/1

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE observă că acțiunea Uniunii urmărește să genereze valoare adăugată, oferind o abordare armonizată care consolidează cooperarea internă și transfrontalieră în domeniul investigațiilor financiare cu privire la infracțiunile grave și la terorism. În plus, o acțiune la nivelul Uniunii va permite existența unor dispoziții armonizate, inclusiv a celor privind protecția datelor, pentru a da eficacitate asigurării unui spațiu comun de securitate și justiție. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Pentru a atinge acest obiectiv este nevoie de completarea cadrului de reglementare a unităților de informații financiare (Financial Intelligence Unit – FIU), instituite în temeiul articolului 114, cu un instrument juridic întemeiat pe articolul 87 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). Opțiunea aleasă este de a corela accesul la datele financiare, în conformitate cu A cincea directivă privind combaterea spălării banilor (DCSB) (1), cu mecanismele de cooperare judiciară între statele membre. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Propunerea de directivă este un instrument care întărește capacitatea de investigare și sancționare a criminalității pe teritoriul Uniunii Europene, asigurând autorităților competente din statele membre un acces mai direct la datele financiare, pentru urmărirea produselor infracțiunilor și pentru identificarea modelelor infracționale. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Domeniul de aplicare declarat de Comisie este investigarea și sancționarea criminalității prin mecanismele de cooperare judiciară și face trimitere, prin articolul 2 litera (l), la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/794 privind Europol, pentru a defini infracțiunile grave (2). Cu privire la acest aspect, CESE consideră că este necesar a se circumscrie mai concret și limitativ enumerarea infracțiunilor pentru care se poate utiliza acest mecanism. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Propunerea de directivă ar trebui să identifice un echilibru mai bun între drepturile fundamentale ale indivizilor (stabilite prin Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene) și necesitatea unei mai bune aplicări a legii în combaterea și sancționarea criminalității, pentru asigurarea unui climat de securitate și justiție la nivelul spațiului Uniunii. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | În sensul echilibrului între accesul la datele financiare ale cetățenilor europeni și principiul necesității de a cunoaște, este necesar ca în directivă să fie restrânse temeiurile exclusiv la detectarea infracțiunilor și la sancționarea lor, și nu în principiu pentru scopuri prea generice de prevenție, fiind recomandată utilizarea principiului cazului bine justificat. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Registrele centralizate de conturi bancare ar putea să fie completate și cu datele financiare privind conturile de investiții ale gestionarilor de plasamente pe piața de capital, știut fiind că formele moderne de spălare a banilor și de ascundere a produselor financiare ale infracțiunilor includ și plasamentele pe piețele de capital. De asemenea, CESE invită Comisia să facă o analiză prin care să se evidențieze posibilitatea de a corela între ele datele instituite prin a cincea DCSB (3), prin prezenta directivă și A patra Directivă DAC (Directiva privind cooperarea administrativă în materie fiscală) (4), aceasta din urmă doar cu finalități de documentare pentru infracțiunile grave, unicul obiectiv fiind menționarea diferențelor în datele colectate în cursul investigațiilor și informațiilor gestionate. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Ca elemente de tehnică normativă, CESE recomandă ca articolul 17 să fie completat și cu prevederi procedurale de trimitere către alte reglementări europene în privința cooperării judiciare și de schimb de informații financiare cu statele terțe. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE solicită Comisiei să revizuiască definițiile de la articolul 2 literele (f) „informații din domeniul aplicării legii” și (l) „infracțiuni grave”, astfel încât să asigure claritatea, previzibilitatea și proporționalitatea normelor de instituire a mecanismelor de acces la datele financiare ale cetățenilor Uniunii. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | De asemenea, CESE solicită Comisiei să reglementeze scopul accesului la datele cuprinse în Registrul național centralizat de conturi bancare în domeniul prevenției, limitându-le la infracțiunile care afectează securitatea colectivă și individuală a cetățenilor europeni, respectiv: de terorism, trafic de ființe umane și trafic de droguri, iar în domeniul depistării, investigării sau urmăririi penale ori recuperării activelor produse ale infracțiunilor pentru toate infracțiunile grave. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Contextul avizului

| 2.1. | Grupurile infracționale, inclusiv teroriștii nu acționează într-un singur stat membru, iar activele lor, inclusiv conturile lor bancare, sunt de obicei situate în mai multe țări din UE sau chiar în afara Uniunii. Aceste grupuri infracționale utilizează tehnologia modernă, care le permite să transfere fonduri dintr-un cont bancar în altul și dintr-o monedă în alta în numai câteva ore. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | CESE observă că acțiunea Uniunii urmărește să genereze valoare adăugată, oferind o abordare armonizată care consolidează cooperarea internă și transfrontalieră în domeniul investigațiilor financiare cu privire la infracțiunile grave și la terorism. În plus, o acțiune la nivelul Uniunii va permite existența unor dispoziții armonizate, inclusiv a celor privind protecția datelor, în timp ce, dacă statele membre sunt lăsate să legifereze independent, un nivel armonizat al garanțiilor va fi dificil de obținut. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | A cincea directivă împotriva spălării banilor (DCSB) (5) instituie Registrele naționale centralizate de conturi bancare, care sporesc capacitatea de prelucrare și eficacitatea unităților de informații financiare (FIU). Pentru creșterea eficacității activităților de investigare și de urmărire penală este necesar un acces mai rapid al autorităților judiciare competente la informațiile financiare. Pentru aceasta, este nevoie de completarea cadrului de reglemetare al FIU, instituit în temeiul articolului 114, cu un instrument juridic întemeiat pe articolul 87 alineatul (2) din TFUE. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Astfel, autoritățile competente vor avea acces direct la registrele naționale centralizate de conturi bancare, facilitând activitatea autorităților judiciare, a autorităților fiscale și a celor de combatere a corupției, care au competențe de investigare stabilite prin dreptul intern. În rândul acestora sunt incluse și birourile de recuperare a activelor, care sunt responsabile de urmărirea și identificarea activelor provenite din săvârșirea de infracțiuni, în vederea unei posibile înghețări și confiscări a acestor active, pentru a garanta că infractorii sunt privați de veniturile astfel câștigate. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Domeniul de aplicare declarat de Comisie este investigarea și sancționarea criminalității prin mecanismele de cooperare judiciară și face trimitere, prin articolul 2 litera (l), la articolul 3 alineatul (1) din Regulamentul (UE) 2016/794 privind Europol (6), pentru a defini infracțiunile grave. Cu privire la acest aspect, CESE consideră că este necesar a se circumscrie mai concret și limitativ enumerarea infracțiunilor pentru care se poate utiliza acest mecanism. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | De asemenea, accesul la Registrele naționale centralizate de conturi bancare este acordat și procurorilor europeni în condițiile Regulamentului (UE) 2017/1939 (7), ceea ce va avea ca rezultat creșterea capacității de investigare a fraudelor contra intereselor financiare ale Uniunii Europene. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Observații generale

| 3.1. | CESE recunoaște importanța mecanismelor de cooperare între autoritățile de aplicare a legii din statele membre și salută inițiativa Comisiei de a genera mecanisme mai rapide și mai directe de acces al autorităților competente din statele membre la datele financiare deținute pe teritoriul altor state ale Uniunii. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Propunerea de directivă este un instrument care întărește capacitatea de investigare și sancționare a criminalității pe teritoriul Uniunii Europene, asigurând autorităților competente din statele membre un acces mai direct la datele financiare pentru urmărirea produselor infracțiunilor și pentru identificarea modelelor infracționale. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Propunerea de directivă ar trebui să identifice un echilibru mai bun între drepturile fundamentale ale indivizilor, stabilite prin Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și necesitatea unei mai bune aplicări a legii în combaterea și sancționarea criminalității. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Astfel, dreptul la viață privată și protecția acesteia trebuie limitate numai în condiții de proporționalitate cu interesul public de asigurare a unui climat de securitate și justiție la nivelul spațiului Uniunii Europene. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | În sensul echilibrului între accesul la datele financiare ale cetățenilor europeni și principiul necesității de a cunoaște, este necesar ca în directivă să se restrângă exclusiv la detectarea infracțiunilor și la sancționarea lor și nu în principiu, pentru scopuri prea generice de prevenție, fiind recomandată utilizarea principiului cazului bine justificat. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Accesul la datele financiare trebuie să fie permis doar în cazul autorităților care au competențe de investigare și sancționare a încălcării legii, precum și al birourilor de recuperare a activelor, pe baza unui caz bine justificat, pentru a nu se genera seturi de metadate deținute de entități naționale sau europene care nu au competențe de identificare sau de investigare proprii. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Registrele centralizate de conturi bancare ar putea să fie completate și cu datele financiare privind conturile de investiții ale gestionarilor de plasamente pe piața de capital, știut fiind că, în formele moderne de spălare a banilor și de ascundere a produselor financiare ale infracțiunilor, se includ și plasamentele pe piețele de capital. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Propunerea de directivă ar trebui completată și cu prevederi procedurale de trimitere către alte reglementări europene în privința cooperării judiciare și de schimb de informații financiare cu statele terțe, pentru a răspunde următoarelor două comandamente: pe de o parte, statuarea unor norme juridice acoperitoare pentru procedurile judiciare de culegere validă a probelor atunci când sunt implicate și alte instrumente legislative în complementaritate, iar – pe de altă parte – asigurarea într-o mai bună proporție a obiectivelor de politică publică cuprinse în expunerea de motive și analiza ex-post realizată de Comisie. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | CESE observă și salută faptul că, în propunerea de directivă a Comisiei, sunt stabilite prevederi foarte clare de protecție a drepturilor fundamentale, însă constată că acestea sunt circumscrise doar la protecția datelor cu caracter personal ce sunt vehiculate prin mecanismul creat și accesul la Registrele centralizate de conturi bancare, dar nu acoperă și reglementările specifice de protecție a drepturilor fundamentale de protecție a vieții private și de asigurare a garanțiilor procedurale de restrângere a acestora. |
| --- | --- |

3.9.

4.   Observații specifice și recomandări

| 4.1. | Pentru a se asigura că – prin punerea în aplicare a instrumentelor de cooperare stabilite de prezenta propunere de directivă – nu se depășește caracterul legitim proporțional al restrângerii drepturilor fundamentale la viață privată, este necesară eliminarea scopului de prevenție de la definirea informațiilor financiare [prevăzută la articolul 2 litera (e)], fără a se afecta astfel definiția din a cincea DCSB (8), care rămâne nealterată în condițiile articolului 1 alineatul (2) litera (a) din prezenta propunere de directivă. În acest fel, se elimină riscurile de încălcare a prevederilor din TFUE privind drepturile fundamentale. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Din analiza definiției infracțiunilor grave, stabilită la articolul 2 litera (l), care face trimitere la anexa 1 la Regulamentul (UE) 2016/794 privind Europol (9), coroborată cu economia textului propunerii de directivă și cu reglementarea accesului în scopul prevenirii infracțiunilor grave, rezultă un acces disproporționat față de scopul general ocrotit. Spre exemplu, s-ar putea acorda acces la datele financiare ale cetățenilor, pentru prevenirea infracțiunilor de accidente rutiere mortale sau infracțiunilor de rasism și xenofobie sau șantaj. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE recomandă ca definiția de la articolul 2 litera (l) să fie amendată după cum urmează: „infracțiuni grave” înseamnă formele de infracționalitate privind terorismul, crima organizată, traficul de droguri, traficul de ființe umane, corupția, activitățile de spălare a banilor, infracțiunile în legătură cu substanțe nucleare și radioactive, traficul de imigranți (immigrants smuggling), traficul ilegal de organe și țesuturi, răpirile, sechestrările de persoane și luarea de ostatici, jaful și furtul în formă agravată, traficul ilegal de obiecte de artă, antichități și bunuri culturale, infracțiunile contra intereselor financiare ale Uniunii, furnizarea de informații privilegiate și manipularea piețelor financiare (insider dealing and financial market manipulation), taxele de protecție (racketeering), contrafacerile și pirateria, falsificarea de monedă și de instrumente de plată, traficul de arme, muniții și explozivi, infracțiunile contra mediului, inclusiv poluarea din surse navale, abuzurile sexuale, exploatarea sexuală, inclusiv materialele cu abuzuri contra minorilor sau coruperea copiilor în scopuri sexuale, genocidul, crimele împotriva umanității și crimele de război. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | În aceeași ordine de idei, pentru a clarifica obiectul reglementării și a asigura concordanța acestuia cu obiectivele declarate de politică publică, este necesar ca accesul la Registrele naționale centralizate de conturi bancare să fie permis în vederea prevenirii doar pentru infracțiunile de terorism și cele de trafic de droguri ori trafic de persoane, iar în scopul identificării, investigării, urmăririi penale, sancționării și recuperării prejudiciilor, atât pentru infracțiunile menționate anterior, cât și pentru toate celelalte infracțiuni, așa cum sunt ele definite de propunerea de directivă. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Articolul 5 din propunerea de directivă trebuie completat cu un punct nou, punctul 3, care să instituie garanții de proporționalitate și legitimitate a accesării de către autoritățile de aplicare a legii a datelor de viață privată (inclusiv a celor financiare). În acest sens, se impune reglementarea la punctul 3 a obligației de a analiza cererile de acces de la caz la caz, pe baza principiului cazului bine justificat, astfel încât – în măsura în care acestea se transformă ulterior în probă judiciară – să respecte condițiile de legalitate a obținerii și valorificării probelor, drepturile și libertățile fundamentale, inclusiv cele la un proces echitabil, așa cum a fost statuat prin practica Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO, Strasbourg) și să poată fi utilizate cu succes în sancționarea infracțiunilor de către instanțele naționale. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | În acest sens, prevederea accesului la datele financiare ale persoanelor fizice, sub rezerva garanțiilor naționale stabilite la articolele 7 și 8, nu este suficientă, dat fiind că la aceste date au acces și structuri care nu au puteri investigative proprii cum ar fi Europol, care este prevăzut la articolul 10. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | La articolul 7 alineatul (1) se impune corelarea observațiilor făcute mai sus, la punctul 4.1 privind articolul 2 litera (e) din propunerea de directivă. Astfel, propunem amendarea textului, în următorul mod: „(...) sunt necesare pentru prevenirea

  infracțiunilor de terorism, trafic de ființe umane și trafic de droguri și pentru

  depistarea, investigarea sau urmărirea penală a

  acestor infracțiuni și a celorlalte

  infracțiuni grave”. Aceeași modificare este propusă, pentru coerență și simetrie, și la articolul 7 alineatul (2). |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | La articolul 9 alineatul (4), CESE salută faptul că propunerea de directivă stabilește că în cazul unor disfuncții tehnice ale FIU.net, mecanismele alternative de transmitere a datelor trebuie să respecte aceleași condiții de securitate ca ale rețelei FIU.net. În mod corespunzător, CESE consideră că mecanismele alternative de transmitere a datelor financiare trebuie, de asemenea, să fie apte să producă un document scris în condiții care permit verificarea autenticității, ca și în cazul rețelei FIU.net. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Cu privire la articolul 10, care stabilește accesul Europol în paralel cu cel al autorităților competente prevăzute la articolul 3, CESE solicită ca acest drept de acces să fie stabilit în raport de puterile investigative proprii ale Europol și cu garanțiile necesare în privința analizei metadatelor. |
| --- | --- |

4.9.

Bruxelles, 12 iulie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  Directiva (UE) 2018/843 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Directivei (UE) 2015/849 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului, precum și de modificare a Directivelor 2009/138/CE și 2013/36/UE (JO L 156 19.06.2018, p. 43).

1

(2)  Regulamentul (UE) 2016/794 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 mai 2016 privind Agenția Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Aplicare a Legii (Europol) și de înlocuire și de abrogare a Deciziilor 2009/371/JAI, 2009/934/JAI, 2009/935/JAI, 2009/936/JAI și 2009/968/JAI ale Consiliului (JO L 135, 24.5.2016, p. 53).

2

(3)  Cf. nota de subsol 1.

3

(4)  Directiva (UE) 2016/881 a Consiliului din 25 mai 2016 de modificare a Directivei 2011/16/UE în ceea ce privește schimbul automat obligatoriu de informații în domeniul fiscal (JO L 146, 3.6.2016, p. 8).

4

(5)  Cf. nota de subsol 1.

5

(6)  Cf. nota de subsol 2.

6

(7)  Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului din 12 octombrie 2017 de punere în aplicare a unei forme de cooperare consolidată în ceea ce privește instituirea Parchetului European (EPPO) (JO L 283, 31.10.2017, p. 1).

7

(8)  Cf. nota de subsol 1.

8

(9)  Cf. nota de subsol 2.

9

---

| 10.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 367/88 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 367/88

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind ordinele europene de divulgare și de păstrare a probelor electronice în materie penală

[COM(2018) 225 final – 2018/0108 (COD)]

propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unor norme armonizate privind desemnarea reprezentanților legali în scopul obținerii de probe în cadrul procedurilor penale

[COM(2018) 226 final – 2018/0107 (COD)]

(2018/C 367/17)

Raportor general:

| Sesizare | Parlamentul European, 31.5.2018 |
| --- | --- |
| Temeiul juridic | Articolul 82 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie |
| Decizia Biroului | 22.5.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.7.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 536 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 157/2/0 |

Sesizare

Parlamentul European, 31.5.2018

Temeiul juridic

Articolul 82 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru ocuparea forței de muncă, afaceri sociale și cetățenie

Decizia Biroului

22.5.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

12.7.2018

Sesiunea plenară nr.

536

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

157/2/0

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE consideră că utilizarea sporită a serviciilor informatice constituie o provocare în materie de urmărire penală. În prezent poate fi constatată lipsa unei cooperări bazată pe încredere cu prestatorii de servicii și lipsa de transparență; există insecuritate juridică în ceea ce privește competențele în domeniul măsurilor de investigare. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE salută faptul că propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind ordinele europene de divulgare și de păstrare a probelor electronice în materie penală introduce instrumente europene cu caracter obligatoriu în ceea ce privește accesul la date și protejarea acestora. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE salută faptul că ordinele europene de divulgare și de păstrare a probelor electronice sunt măsuri de investigare care pot fi emise doar în cadrul unor anchete sau proceduri penale pentru infracțiuni concrete. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE salută faptul că ordinul european de divulgare se va aplica numai pentru forme mai grave de infracțiuni. CESE atrage atenția că acest obiectiv ar putea fi atins mai degrabă dacă pedeapsa se va orienta după limita inferioară a pedepsei, de 3 luni, decât după cea superioară, de 3 ani. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE subliniază că regulamentul trebuie să respecte drepturile fundamentale și principiile recunoscute, în special cele consacrate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și în constituțiile statelor membre. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE atrage atenția asupra faptului că, adesea, atât condițiile în care datele pot fi accesate în cursul unei proceduri penale, cât și autoritatea care decide în acest sens diferă la nivel național. CESE pledează pentru elaborarea unor standarde armonizate la nivel european în ceea ce privește condițiile accesului la date. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE salută faptul că ambele ordine trebuie să fie emise sau confirmate de către o autoritate judiciară a unui stat membru. CESE consideră însă ca fiind problematic faptul că, în cazul datelor privind abonații și al celor privind accesul, ordinul de divulgare poate fi emis și de către un procuror, și sprijină propunerea ca, la colectarea tuturor datelor cu caracter personal, să intervină întotdeauna o autoritate judiciară. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | La fel ca și Comisia, CESE vede o problemă în faptul că țările terțe ar putea să introducă obligații pentru prestatorii de servicii din UE care nu sunt coerente cu condițiile UE referitoare la drepturile fundamentale. CESE salută faptul că propunerea conține garanții solide și trimiteri explicite la condițiile și garanțiile prevăzute deja în acquis-ul UE. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE susține posibilitatea prevăzută de propunerea Comisiei ca destinatarul să poată contesta legalitatea, necesitatea sau proporționalitatea unui ordin de divulgare, precum și faptul că imunitățile și privilegiile care protejează datele solicitate în statul membru al prestatorului de servicii sunt respectate de statul emitent. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE salută faptul că propunerea Comisiei stabilește obligația ca prestatorii de servicii să desemneze un reprezentant legal în Uniune, responsabil cu primirea, respectarea și executarea deciziilor care vizează obținerea de probe. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE consideră că prestatorii de servicii ar trebui, în toate cazurile, să aibă dreptul la rambursarea cheltuielilor, dacă acest lucru este prevăzut în legislația statului emitent. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Contextul propunerii

| 2.1. | În prezent, mai mult de jumătate din toate anchetele penale conțin o cerere transfrontalieră de acces la probe electronice, cum ar fi mesaje text, e-mailuri sau aplicații de mesagerie. Prin urmare, Comisia propune noi reguli care să permită autorităților polițienești și judiciare să aibă acces mai ușor și mai rapid la probele electronice pe care le consideră necesare în anchetele vizând arestarea și condamnarea infractorilor și a teroriștilor. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | În 2016, Consiliul (1) a solicitat măsuri concrete bazate pe o abordare comună a UE pentru a spori eficiența asistenței judiciare reciproce, pentru a îmbunătăți cooperarea între autoritățile statelor membre și prestatorii de servicii cu sediul în țări din afara UE și pentru a propune soluții la problema reprezentată de stabilirea și asigurarea respectării jurisdicției în spațiul cibernetic. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Parlamentul European (2) a evidențiat, de asemenea, că actualul cadru juridic, care este fragmentat, poate crea dificultăți prestatorilor de servicii care încearcă să respecte cererile de aplicare a legii. Parlamentul a solicitat instituirea unui cadru juridic european, care să includă garanții pentru drepturile și libertățile tuturor părților vizate. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Pentru situațiile în care fie probele, fie prestatorul de servicii, se găsesc în altă țară, au fost deja dezvoltate mecanisme de cooperare între țări în urmă cu mai multe decenii. În ciuda unor reforme periodice, aceste mecanisme de cooperare se află sub o presiune crescândă rezultată din necesitatea tot mai mare de a dispune de un acces transfrontalier rapid la probe electronice. Pentru a răspunde acestei necesități, mai multe state membre și țări terțe au recurs la extinderea instrumentelor lor naționale. CESE evaluează că fragmentarea rezultată în urma acestui demers generează insecuritate juridică și obligații contradictorii și ridică semne de întrebare cu privire la protecția drepturilor fundamentale și la garanțiile procedurale pentru persoanele vizate de astfel de solicitări. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | CESE consideră că utilizarea sporită a serviciilor informatice constituie o provocare în materia urmăririi penale, întrucât autoritățile competente nu dispun adesea de echipamentele necesare pentru a procesa probele online. Procesul îndelungat de obținere a probelor este considerat, de asemenea, ca fiind unul dintre principalele obstacole. În prezent poate fi constatată lipsa unei cooperări bazată pe încredere cu prestatorii de servicii și lipsa de transparență; există insecuritate juridică în ceea ce privește competențele în domeniul măsurilor de investigare. CESE susține cooperarea transfrontalieră directă între autoritățile de aplicare a legii și prestatorii de servicii digitale în cadrul unei anchete penale. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Cadrul juridic actual al UE constă în instrumente de cooperare în materie penală, cum ar fi Directiva 2014/41/UE privind ordinul european de anchetă în materie penală (3), Convenția privind asistența judiciară reciprocă în materie penală între statele membre ale Uniunii Europene (4), Decizia 2002/187/JAI a Consiliului de instituire a Eurojust (5), Regulamentul (UE) 2016/794 privind Europol (6), Decizia-cadru 2002/465/JAI a Consiliului privind echipele comune de anchetă (7), precum și acorduri bilaterale între Uniune și țările terțe. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Ordinele de păstrare și de divulgare

| 3.1. | CESE salută faptul că propunerea de regulament a Parlamentului European și a Consiliului privind ordinele europene de divulgare și de păstrare a probelor electronice în materie penală [COM(2018) 225 final] introduce instrumente europene cu caracter obligatoriu în ceea ce privește accesul la date și protejarea acestora. Destinatari sunt prestatorii de servicii de comunicații electronice, rețelele de socializare, piețele online, alți prestatori de servicii de găzduire și furnizorii de servicii de infrastructură de internet, cum ar fi adrese IP și registre de nume de domenii. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Directiva privind ordinul european de anchetă reglementează toate măsurile de investigare transfrontalieră din UE, inclusiv accesul la probe electronice, însă nu conține nicio dispoziție specifică privind colectarea transfrontalieră de probe electronice. Prin urmare, CESE salută inițiativa Comisiei de a propune noi reguli care să le permită autorităților polițienești și judiciare să aibă acces mai ușor și mai rapid la probele electronice. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE salută faptul că ordinele europene de divulgare și de păstrare a probelor electronice sunt măsuri de investigare care pot fi emise doar în cadrul unor anchete sau proceduri penale pentru infracțiuni concrete. Legătura cu o anchetă concretă le diferențiază de măsurile preventive sau de obligațiile de păstrare a datelor prevăzute de lege și asigură aplicarea drepturilor procedurale aplicabile procedurilor penale. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | CESE ia act de faptul că ordinele de divulgare de date privind abonații și a celor privind accesul pot fi emise pentru orice infracțiune, în timp ce ordinul de divulgare de date privind operațiile sau de date referitoare la conținut pot fi emise doar pentru infracțiuni care se pedepsesc în statul emitent cu o pedeapsă cu închisoarea a cărei limită superioară este de cel puțin trei ani sau pentru anumite infracțiuni menționate în propunere și în cazul în care există o legătură specifică cu instrumente și infracțiuni electronice reglementate de Directiva 2017/541/UE privind terorismul. Această orientare în funcție de limita superioară de trei ani urmărește să garanteze faptul că ordinul european de divulgare va fi utilizat numai pentru forme mai grave de infracțiuni legate de aceste date. CESE atrage atenția că acest obiectiv ar putea fi atins mai degrabă prin orientarea la limita inferioară a pedepsei de trei luni. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Temeiul juridic pentru sprijinirea acțiunilor în justiție îl constituie articolul 82 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Articolul 82 alineatul (1) prevede că se pot adopta măsuri în conformitate cu procedura legislativă ordinară pentru a institui norme și proceduri care să asigure recunoașterea, în întreaga Uniune, a tuturor categoriilor de hotărâri judecătorești și de decizii judiciare. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Noile instrumente se bazează pe aceste principii de recunoaștere reciprocă, pentru a facilita colectarea transfrontalieră de probe electronice. Autoritățile din țara în care se află destinatarul ordinului nu trebuie să participe în mod direct la notificarea și executarea ordinului. CESE atrage atenția că acest lucru ar putea avea drept consecință situația în care datele unui cetățean al UE sunt accesate de o autoritate a unui alt stat membru al UE, în conformitate cu normele statului respectiv. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | CESE subliniază că regulamentul trebuie să respecte drepturile fundamentale și principiile recunoscute, în special cele consacrate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și în constituțiile statelor membre. Printre acestea se numără dreptul la libertate și securitate, respectarea vieții private și de familie, protecția datelor cu caracter personal, libertatea de a desfășura o activitate comercială, dreptul de proprietate, dreptul la o cale de atac eficientă și la un proces echitabil, prezumția de nevinovăție și dreptul la apărare, principiile legalității și proporționalității, precum și dreptul de a nu fi judecat sau condamnat penal de două ori pentru aceeași infracțiune. CESE atrage atenția asupra faptului că protecția acestor drepturi depinde, de asemenea, de condițiile în care aceste drepturi pot fi limitate și de cine decide în acest sens. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | CESE atrage atenția asupra faptului că, adesea, atât condițiile în care datele pot fi accesate în cursul unei proceduri penale, cât și autoritatea care decide în acest sens diferă la nivel național. Competența pentru accesarea datelor poate să revină poliției, parchetului sau unei instanțe. Diferențe apar și în ceea ce privește faza de urmărire penală și gradul de suspiciune la care să fie permis din punct de vedere legal accesul la date. CESE se pronunță în favoarea dezvoltării unor standarde armonizate în întreaga Europă cu privire la condițiile în care se acordă accesul la date. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | CESE salută faptul că ambele ordine trebuie să fie emise sau confirmate de către o autoritate judiciară a unui stat membru. Atunci când este emis un ordin european de divulgare sau de păstrare a probelor electronice, ar trebui să intervină întotdeauna o autoritate judiciară, fie în calitate de autoritate de emitere, fie în calitate de autoritate de validare. Pentru ordinele de divulgare de date privind operațiile sau de date referitoare la conținut este necesară intervenția unui judecător sau a unei instanțe. Propunerea Comisiei ar crește, per ansamblu, nivelul de protecție juridică din Europa. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | CESE consideră însă ca fiind problematic faptul că, în cazul datelor privind abonații și al celor privind accesul, ordinul de divulgare poate fi dispus și de către un procuror, dat fiind că și datele privind abonații și cele privind accesul sunt tot cu date cu caracter personal iar protecția juridică ulterioară este dificilă atunci când se accesează date din alt stat membru. CESE susține extinderea obligativității controlului judecătoresc asupra colectării tuturor datelor cu caracter personal. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | CESE susține posibilitatea prevăzută de propunerea Comisiei ca destinatarul să poată contesta legalitatea, necesitatea sau proporționalitatea unui ordin de divulgare. Conform propunerii Comisiei, drepturile în conformitate cu legea statului de executare sunt respectate pe deplin prin asigurarea faptului că imunitățile și privilegiile care protejează datele solicitate în statul membru al prestatorului de servicii sunt luate în considerare în statul emitent. Acest lucru este valabil în special în cazul în care aceste imunități și privilegii oferă o mai bună protecție decât legea statului emitent. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | CESE atrage atenția că ordinul aduce atingere, de asemenea, drepturile prestatorilor de servicii, în special libertății de a desfășura o activitate comercială. CESE salută faptul că propunerea include un drept al prestatorului de servicii de a formula anumite revendicări în statul membru emitent, de exemplu în cazul în care ordinul nu a fost emis sau validat de o autoritate judiciară. În cazul în care ordinul este transmis spre executare către statul de executare, autoritatea de executare poate decide să nu recunoască sau să nu execute ordinul dacă în momentul primirii acestuia oricare dintre motivele de opoziție limitate sunt evidente și în urma consultării cu autoritatea emitentă. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Propunerea Comisiei prevede faptul că prestatorii de servicii pot solicita rambursarea cheltuielilor de către statul emitent, dacă acest lucru este prevăzut în dreptul intern al statului emitent pentru ordinele naționale în cazuri interne similare. CESE consideră că prestatorii de servicii ar trebui, în toate cazurile, să aibă dreptul la rambursarea cheltuielilor, dacă acest lucru este prevăzut în legislația statului emitent. |
| --- | --- |

3.13.

4.   Conflicte între obligații

| 4.1. | La fel ca și Comisia, CESE consideră problematic faptul că țările terțe ar putea să introducă obligații reciproce pentru prestatorii de servicii din UE care nu sunt coerente cu condițiile UE referitoare la drepturile fundamentale, inclusiv nivelul ridicat de protecție a datelor asigurat de acquis-ul UE. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Propunerea abordează această situație prin introducerea unei măsuri care conține garanții solide și trimiteri explicite la condițiile și garanțiile prevăzute deja în acquis-ul UE. CESE este de acord cu opinia Comisiei potrivit căreia măsura de mai sus poate servi drept model pentru legislația țărilor terțe. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE susține, de asemenea, includerea în propunere a unei clauze specifice privind obligațiile contradictorii, care le permite prestatorilor de servicii să identifice și să semnaleze obligațiile contradictorii cu care se confruntă, ducând astfel la efectuarea unui control jurisdicțional. Această clauză este menită să asigure respectarea atât a legilor generale privind blocarea, de exemplu Legea privind confidențialitatea comunicațiilor electronice din SUA (Electronic Communications Privacy Act – ECPA), care interzice divulgarea în legătură cu datele referitoare la conținut din zona sa geografică, cu excepția unor circumstanțe limitate, cât și a legilor care nu interzic în general divulgarea, dar care ar putea să o facă în anumite cazuri specifice. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE împărtășește opinia Comisiei potrivit căreia acordurile internaționale cu alți parteneri-cheie ar permite reducerea în continuare a situațiilor de conflicte de legi. Aceasta ar fi cea mai bună cale de evitare a conflictelor. |
| --- | --- |

4.4.

5.   Directiva privind desemnarea reprezentanților legali

| 5.1. | Propunerea Comisiei privind ordinele europene de divulgare și de păstrare a probelor electronice ar trebui completată de o directivă de stabilire a unor norme armonizate privind desemnarea reprezentanților legali în cadrul procedurilor penale [COM(2018) 226 final]. În prezent există diferite abordări la nivelul statelor membre în ceea ce privește obligațiile impuse prestatorilor de servicii. Fragmentarea se constată în special în privința probelor electronice. Această fragmentare creează insecuritate juridică pentru părțile implicate, prestatorii de servicii pot intra sub incidența unor obligații și regimuri de sancționare diferite și uneori chiar contradictorii, în funcție de locul unde are loc furnizarea de servicii: la nivel național, la nivel transfrontalier în cadrul Uniunii sau în afara Uniunii. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Directiva propusă de Comisie stabilește obligația ca prestatorii de servicii să desemneze un reprezentant legal în Uniune, responsabil cu primirea, respectarea și executarea deciziilor care vizează obținerea de probe de către autoritățile naționale competente în cadrul procedurilor penale. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | CESE consideră că această reglementare ar asigura o mai bună funcționare a pieței interne, într-un mod care ar permite totodată dezvoltarea unui spațiu comun de libertate, securitate și justiție. Obligația impusă tuturor prestatorilor de servicii care desfășoară activități în Uniune de a desemna un reprezentant legal ar garanta că există întotdeauna un destinatar clar al măsurilor de investigare. Astfel, pentru furnizorii de servicii ar fi mai ușor să se conformeze acestor ordine, întrucât reprezentantul legal ar fi responsabil cu primirea, respectarea și executarea acestor ordine în numele lor. |
| --- | --- |

5.3.

Bruxelles, 12 iulie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  Concluziile Consiliului Uniunii Europene din 9 iunie 2016 privind îmbunătățirea justiției penale în spațiul cibernetic, ST9579/16.

1

(2)  P8_TA(2017) 366.

2

(3)  Directiva 2014/41/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 aprilie 2014 privind ordinul european de anchetă în materie penală (JO L 130, 1.5.2014, p. 1).

3

(4)  Actul Consiliului din 29 mai 2000 de elaborare, în temeiul articolului 34 din Tratatul privind Uniunea Europeană, a Convenției privind asistența judiciară reciprocă în materie penală între statele membre ale Uniunii Europene.

4

(5)  Decizia 2002/187/JAI a Consiliului din 28 februarie 2002 de instituire a Eurojust în scopul consolidării luptei împotriva formelor grave de criminalitate.

5

(6)  Regulamentul (UE) 2016/794 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 mai 2016 privind Agenția Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Aplicare a Legii (Europol).

6

(7)  Decizia-cadru 2002/465/JAI a Consiliului din 13 iunie 2002.

7

---

| 10.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 367/93 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 367/93

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind poluanții organici persistenți (reformare)

[COM(2018) 144 final – 2018/0070 (COD)]

(2018/C 367/18)

| Raportor: | domnul Brian CURTIS |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Brian CURTIS

| Sesizarea Comitetului de către Consiliu
  Sesizarea Comitetului de către Parlament | 13.4.2018
  16.4.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 192 alineatul (1) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Decizia Biroului | 19.9.2017 (în anticiparea sesizării) |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 26.6.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.7.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 536 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 157/0/4 |

Sesizarea Comitetului de către Consiliu

Sesizarea Comitetului de către Parlament

13.4.2018

16.4.2018

Temei juridic

Articolul 192 alineatul (1) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Decizia Biroului

19.9.2017 (în anticiparea sesizării)

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

26.6.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

12.7.2018

Sesiunea plenară nr.

536

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

157/0/4

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) salută propunerea Comisiei de reformare a Regulamentului privind poluanții organici persistenți (POP) pentru a asigura punerea în aplicare, în mod coerent și eficient, a obligațiilor UE în temeiul Convenției de la Stockholm. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Comitetul subliniază că, în interiorul UE, s-a renunțat deja la introducerea pe piață și utilizarea majorității poluanților organici persistenți. Cu toate acestea, având în vedere efectele lor extrem de periculoase asupra oamenilor și a mediului, producția de astfel de substanțe trebuie interzisă, iar derogările trebuie limitate la anumite utilizări specifice. Din acest motiv, CESE încurajează Comisia să stabilească măsuri mai stricte de control, în conformitate cu abordarea precauționară și cu Declarația de la Rio privind mediul și dezvoltarea. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE este de acord cu propunerea de a transfera atribuțiile de la Comisie la ECHA pentru a institui un cadru mai adecvat în care să se asigure sprijin administrativ, științific și tehnic pentru punerea în aplicare. Cu toate acestea, Comitetul atrage atenția asupra necesității de a stabili o metodă de lucru solidă, care să implice Comisia, ECHA, statele membre și părțile interesate. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE recomandă utilizarea corespunzătoare și limitată a actelor delegate, pentru a se menține un dialog deschis cu toate părțile interesate, punându-se un accent deosebit pe conștientizarea publică și pe transparență. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE încurajează UE să devină un lider mondial în combaterea poluanților organici persistenți. Acțiunea UE ar trebui să se concentreze pe armonizarea strategiilor și a legislației naționale pentru monitorizarea și controlul poluanților organici persistenți. În special, CESE consideră că UE ar trebui să promoveze durabilitatea și respectarea dispozițiilor referitoare la poluanții organici persistenți în cadrul acordurilor comerciale bilaterale și multilaterale. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Comitetul sprijină propunerea de organizare la nivelul UE a unei campanii de conștientizare extinse privind poluanții organici persistenți, în contextul dezvoltării durabile. CESE consideră că o bancă de date deschise privind poluanții organici persistenți ar putea fi un instrument util pentru întreprinderi și consumatori. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE observă că cursurile de formare cu privire la poluanții organici persistenți ar trebui să fie obligatorii și puse la dispoziția tuturor lucrătorilor europeni ale căror locuri de muncă sunt legate în mod direct sau indirect de aceste substanțe. În special, CESE recomandă ca inițiativele de educație și de formare să fie armonizate și considerate o componentă a aceleiași strategii, în conformitate cu o abordare bazată pe învățarea continuă. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Introducere

| 2.1. | Poluanții organici persistenți (POP) sunt componente organice rezistente la degradarea în mediu prin procese chimice, biologice și fotolitice. Din cauza persistenței lor, poluanții organici persistenți se bioacumulează, ceea ce poate avea efecte negative asupra sănătății umane și mediului. Numeroși poluanți organici persistenți sunt utilizați în prezent sau au fost utilizați în trecut ca pesticide, ca solvenți, ca medicamente și ca substanțe chimice industriale. Deși o parte dintre poluanții organici persistenți apar în mod natural, fiind, de exemplu, produși de vulcani și prin diferite procese biosintetice, cei mai mulți sunt creați de om prin sinteză totală. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Efectul poluanților organici persistenți asupra sănătății umane și a mediului a fost discutat de comunitatea internațională în cadrul Convenției de la Stockholm din 2001 privind poluanții organici persistenți (1). Convenția de la Stockholm, ratificată de 180 de părți și întemeiată pe principiul precauției, este un tratat internațional care prevede un cadru juridic pentru eliminarea producției, utilizării, importului și exportului de poluanți organici persistenți. Convenția, care includea o listă de 12 elemente (inclusiv DDT), a fost semnată de UE în 2005. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Angajamentul Uniunii Europene consta în introducerea de măsuri de reducere a emisiei de poluanți organici persistenți pentru a se reduce expunerea oamenilor și a faunei. Uniunea Europeană a fost foarte activă în ceea ce privește desemnarea de noi substanțe în temeiul convenției (2). Regulamentul (CE) nr. 850/2004 (sau „Regulamentul POP”) este instrumentul juridic care pune în aplicare angajamentul UE și al statelor membre în temeiul convenției. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | O a doua convenție, intitulată „Protocolul de la Aarhus” privind poluanții organici persistenți (modificată ultima dată în 2009), se referă la poluarea atmosferică transfrontalieră pe distanțe lungi cu substanțe poluante. Acest protocol interzice explicit producția unora dintre ele, fixând un termen pentru eliminarea lor. În prezent, pe lista acestui protocol figurează 22 de substanțe. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Sinteza propunerii

| 3.1. | Propunerea Comisiei urmărește să reformeze Regulamentul POP. Această inițiativă nu modifică legislația actuală din perspectiva principiilor (principiul precauției) și obiectivelor (protecția mediului și a sănătății umane), ci răspunde mai curând necesității unei alinieri legislative complete și a unei puneri în aplicare îmbunătățite. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Propunerea se confruntă, în special, cu următoarele provocări:






  — | Alinierea Regulamentului POP, care face trimitere la Directiva 67/548/CEE și la Directiva 75/442/CEE, cu Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 și cu Directiva 2008/98/CE. În mod specific, Regulamentul POP se referă la un comitet de reglementare care nu mai există în prezent (3) și necesită să fie armonizat cu Tratatul de la Lisabona (TFUE). În sfârșit, ar trebui să se precizeze ce reguli intră sub incidența actelor de punere în aplicare și ce condiții se aplică pentru adoptarea actelor delegate. |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

Alinierea Regulamentului POP, care face trimitere la Directiva 67/548/CEE și la Directiva 75/442/CEE, cu Regulamentul (CE) nr. 1907/2006, cu Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 și cu Directiva 2008/98/CE. În mod specific, Regulamentul POP se referă la un comitet de reglementare care nu mai există în prezent (3) și necesită să fie armonizat cu Tratatul de la Lisabona (TFUE). În sfârșit, ar trebui să se precizeze ce reguli intră sub incidența actelor de punere în aplicare și ce condiții se aplică pentru adoptarea actelor delegate.

| — | Transferarea atribuțiilor de la Comisie la ECHA (4) pentru a institui un cadru mai adecvat în care să se asigure sprijin administrativ, științific și tehnic pentru punerea în aplicare. Se propune, de asemenea, ca aplicarea Regulamentului POP de către statele membre să fie susținută prin includerea unui rol de coordonare care să revină Forumului pentru schimbul de informații privind aplicarea, instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului („REACH”) (5). |
| --- | --- |

—

Transferarea atribuțiilor de la Comisie la ECHA (4) pentru a institui un cadru mai adecvat în care să se asigure sprijin administrativ, științific și tehnic pentru punerea în aplicare. Se propune, de asemenea, ca aplicarea Regulamentului POP de către statele membre să fie susținută prin includerea unui rol de coordonare care să revină Forumului pentru schimbul de informații privind aplicarea, instituit prin Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului („REACH”) (5).

| — | Includerea modificărilor tehnice aduse dispozițiilor operative, cum ar fi clarificarea definițiilor existente și adăugarea definițiilor termenilor „producție”, „utilizare” și „produs intermediar limitat în spațiu și în sistem închis” în vederea îmbunătățirii și simplificării procedurilor actuale. |
| --- | --- |

—

Includerea modificărilor tehnice aduse dispozițiilor operative, cum ar fi clarificarea definițiilor existente și adăugarea definițiilor termenilor „producție”, „utilizare” și „produs intermediar limitat în spațiu și în sistem închis” în vederea îmbunătățirii și simplificării procedurilor actuale.

| 3.3. | Propunerea se concentrează în mod specific pe transparență și pe accesul publicului la informații. Programele de sensibilizare a publicului cu privire la poluanții organici persistenți ar trebui încurajate și facilitate, în special pentru grupurile vulnerabile, precum și pentru formarea lucrătorilor, a oamenilor de știință, a educatorilor și a personalului tehnic și managerial. În plus, publicul ar trebui să aibă posibilitatea de a participa la elaborarea, implementarea și actualizarea planurilor de punere în aplicare la nivel național. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Observații generale

| 4.1. | CESE salută propunerea Comisiei care are ca obiect reformarea Regulamentului POP pentru a asigura punerea în aplicare, în mod coerent și eficient, a obligațiilor UE în temeiul Convenției de la Stockholm. Asemenea măsuri sunt esențiale pentru stabilirea unui cadru juridic comun în temeiul căruia pot fi luate măsuri cu scopul de a elimina producția, introducerea pe piață și utilizarea poluanților organici persistenți produși în mod intenționat, de a introduce controale anuale efectuate de către fiecare stat membru și de a elabora date comparative pentru UE. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Comitetul subliniază că, în interiorul UE, s-a renunțat deja la introducerea pe piață și utilizarea majorității poluanților organici persistenți. Cu toate acestea, pentru a reduce la minimum emisia de poluanți organici persistenți, trebuie să se interzică producția acestor substanțe, iar derogările să fie limitate la cele care îndeplinesc o funcție esențială pentru o utilizare specifică. Din acest motiv, CESE încurajează Comisia să stabilească măsuri mai stricte de control decât cele luate în temeiul Convenției de la Stockholm, în conformitate cu abordarea precauționară a protecției mediului, astfel cum a fost stabilită în Declarația de la Rio privind mediul și dezvoltarea (6). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Comitetul este conștient de faptul că decizia Comisiei de a trece peste consultările oficiale cu părțile interesate și cu statele membre este motivată de un acord general consolidat, încheiat cu toate părțile interesate publice și private, cu privire la măsurile care trebuie luate pentru reformarea Regulamentului POP. Totuși, CESE recomandă Comisiei să își asume o abordare eficientă și incluzivă pentru următoarele etape de punere în aplicare. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE este de acord cu propunerea de a transfera atribuțiile de la Comisie la ECHA pentru a institui un cadru mai adecvat în care să se asigure sprijin administrativ, științific și tehnic pentru punerea în aplicare. Cu toate acestea, Comitetul atrage atenția asupra necesității de a stabili o metodă de lucru solidă, care să implice Comisia, ECHA și statele membre, pentru a asigura o cooperare eficientă și obținerea unor rezultate mai bune. Consultarea părților interesate ar trebui să fie piatra de temelie pentru acest nou cadru de lucru. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE consideră că unele aspecte ale reformării sunt de natură pur tehnică. Așa cum a afirmat și în avizele sale anterioare (7), Comitetul consideră că poluanții organici persistenți reprezintă o amenințare gravă pentru mediu și pentru sănătatea publică. Prin urmare, CESE recomandă utilizarea corespunzătoare și limitată a actelor delegate (atunci când este strict necesar), pentru a se menține un dialog deschis cu toate părțile interesate, punându-se un accent deosebit pe conștientizarea publicului și pe transparență. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Observații specifice

| 5.1. | Comitetul încurajează Comisia să definească într-un mod mai exact propunerea prin care statele membre ar trebui să le ofere cetățenilor posibilitatea de a participa la elaborarea, implementarea și actualizarea planurilor de punere în aplicare naționale. În special, CESE consideră că metodele de participare ar trebui să fie clare și comune pentru toate statele membre. Comitetul are convingerea că, mai mult decât indivizii, societatea civilă organizată însăși ar putea juca un rol important. În plus, nu este clar dacă și cum vor primi aceste inițiative sprijin financiar din partea Comisiei și nici modul în care va fi comunicată această oportunitate importantă. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Poluanții organici persistenți reprezintă o amenințare globală. În prezent, principala provocare la nivel internațional este reprezentată de armonizarea strategiilor și a legislației naționale pentru monitorizarea și controlul poluanților organici persistenți. Din acest motiv, CESE este de acord cu propunerea Comisiei ca UE să joace un rol mai proactiv în raport cu țările terțe din perspectiva problemei emisiilor de poluanți organici persistenți. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Cu toate acestea, Comitetul consideră că „schimbul de informații” (8) cu țările terțe care nu sunt semnatare ale Convenției de la Stockholm sau „asistența tehnică acordată în timp util la cerere și în limita resurselor disponibile” (9) pentru punerea în aplicare a convenției sunt încă prea neclare pentru eradicarea poluanților organici persistenți. În special, CESE consideră că UE ar trebui să promoveze durabilitatea și respectarea dispozițiilor referitoare la poluanții organici persistenți în cadrul acordurilor comerciale bilaterale și multilaterale (10). Chiar și organismele internaționale de mediere, ca, de exemplu, Comitetul pentru punerea în aplicare și controlul conformității instituit prin Convenția de la Minamata, ar putea fi un punct de referință important în acest caz (11). CESE este convins de faptul că UE poate fi un lider în domeniul inovării durabile. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Comitetul sprijină propunerea de organizare la nivelul UE a unei campanii de conștientizare extinse privind poluanții organici persistenți. În același timp, Europa ar trebui să întreprindă mai multe acțiuni de promovare a educației în domeniul durabilității și de diseminare a informațiilor cu privire la bunele practici din domeniul durabilității (12). În special, CESE recomandă crearea unei bănci de date deschise privind poluanții organici persistenți, ceea ce ar oferi întreprinderilor și consumatorilor un instrument util. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Comitetul consideră că cursurile de formare cu privire la poluanții organici persistenți ar trebui să fie obligatorii și puse la dispoziția tuturor lucrătorilor europeni ale căror locuri de muncă sunt legate în mod direct sau indirect de aceste substanțe. CESE subliniază că aceste aspecte fac deja parte din legislația aplicabilă, însă o punere în aplicare incertă și ineficientă implică necesitatea identificării unor instrumente noi pentru o punere în aplicare mai eficientă. În special, CESE recomandă ca inițiativele de informare, de educație și de formare să fie armonizate și considerate a fi o componentă a aceleiași strategii, în conformitate cu o abordare bazată pe învățarea pe tot parcursul vieții. |
| --- | --- |

5.5.

Bruxelles, 12 iulie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  http://chm.pops.int/

1

(2)  În ultimii ani, alte 16 elemente au fost adăugate la lista inițială. http://chm.pops.int/TheConvention/ThePOPs/TheNewPOPs/tabid/2511/Default.aspx

2

(3)  Începând cu 1 iunie 2015.

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1907/2006.

4

(5)  Înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH).

5

(6)  Declarația de la Rio, 1992. Principiul 15: „Pentru a proteja mediul, abordarea precauționară se aplică în sens larg de către state în funcție de capacitățile lor. Atunci când există amenințări cu privire la pericole grave sau ireversibile, lipsa certitudinii științifice depline nu va fi utilizată ca motiv pentru amânarea măsurilor eficiente din punctul de vedere al costurilor în scopul prevenirii degradării mediului”.

6

(7)  Avizul CESE privind poluanții organici persistenți (JO C 32, 5.2.2004, p. 45).

7

poluanții organici persistenți

(8)  COM(2018) 144 final, punctul 18.

8

(9)  COM(2018) 144 final, punctul 21.

9

(10)  Avizul CESE privind tranziția către un viitor european mai durabil (JO C 81, 2.3.2018, p. 44).

10

tranziția către un viitor european mai durabil

(11)  Convenția de la Minamata privind mercurul este un tratat internațional pentru protejarea sănătății umane și a mediului de efectele negative ale mercurului. Asupra ei s-a convenit la Geneva (Elveția) la 19 ianuarie 2013, a fost adoptată la 10 octombrie 2013 în cadrul unei conferințe diplomatice care a avut loc la Kumamoto (Japonia) și a intrat în vigoare la 16 august 2017. Ea reflectă o abordare inovativă și cuprinzătoare, care examinează mercurul de-a lungul ciclului său de viață, de la extracția minieră până la gestionarea deșeurilor. http://www.mercuryction.org/ Articolul 15.

11

(12)  Avizul CESE pe tema „Rio+20: către economia ecologică și o mai bună guvernanță”, NAT/499 (Wilms) (JO C 376, 22.12.2011, p.102), a se vedea punctul 4.13.

12

Rio+20: către economia ecologică și o mai bună guvernanță

---

| 10.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 367/97 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 367/97

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind un cadru de monitorizare pentru economia circulară

[COM(2018) 29 final]

(2018/C 367/19)

| Raportor: | Cillian LOHAN |
| --- | --- |
| Coraportor: | Tellervo KYLÄ-HARAKKA-RUONALA |

Raportor:

Cillian LOHAN

Coraportor:

Tellervo KYLÄ-HARAKKA-RUONALA

| Sesizare | Comisia Europeană, 12.2.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Decizia Adunării plenare | 19.9.2017 |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 26.6.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 11.7.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 536 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 172/0/1 |

Sesizare

Comisia Europeană, 12.2.2018

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Decizia Adunării plenare

19.9.2017

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

26.6.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

11.7.2018

Sesiunea plenară nr.

536

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

172/0/1

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE salută Comunicarea Comisiei privind monitorizarea progreselor înregistrate în realizarea economiei circulare, pe care o consideră o etapă importantă în continuarea planului de acțiune pentru economia circulară și în conformitate cu recomandările formulate în documentul NAT/676. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Această comunicarea reprezintă un bun punct de plecare, dar îi lipsesc o serie de indicatori relevanți și esențiali:






  — | Proiectarea ecologică |
| --- | --- | --- |

1.2.

—

Proiectarea ecologică

| — | Dezvoltarea de (noi) modele de afaceri |
| --- | --- |

—

Dezvoltarea de (noi) modele de afaceri

| — | Economia colaborativă |
| --- | --- |

—

Economia colaborativă

| — | Indicatori sociali |
| --- | --- |

—

Indicatori sociali

| — | Date referitoare la emisii |
| --- | --- |

—

Date referitoare la emisii

| 1.3. | CESE observă că, deși este un organ consultativ pe lângă instituțiile UE, nu i s-a cerut părerea în cursul procesului de consultare pentru elaborarea acestor indicatori. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Economia circulară este legată de economia cu emisii scăzute de dioxid de carbon și de obiectivele de dezvoltare durabilă și, prin urmare, indicatorii de monitorizare ar trebui să reflecte acest lucru. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Este necesar ca monitorizarea să nu se axeze în mod excesiv pe deșeuri. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Definiția „sectoarelor din economia circulară” este destul de limitată și ar trebui elaborată mai temeinic, întrucât are implicații asupra mai multor indicatori. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Lipsa de date într-un domeniu specific nu ar trebui să fie un motiv de excludere. Lacunele în materie de date ar trebui identificate și ar trebui definite strategii pentru acoperirea lor. Dacă vom continua să ne limităm la vechile date tradiționale, nu vom măsura cu exactitate tranziția către un nou model economic. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | În ceea ce privește politicile și reglementările, există inconsecvențe care se concretizează în bariere ce îngreunează tranziția către un model de economie circulară pentru sectorul afacerilor. Aceste inconsecvențe ar trebui cartografiate ca parte a cadrului de monitorizare. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Utilizarea de fonduri publice ar trebui monitorizată cu un indicator propriu. Investițiile care au fost făcute în mod specific pentru inițiativele economiei circulare ar trebui să includă date care să fie utilizate pentru dezvoltarea acestui indicator. De asemenea, este important să se monitorizeze atât „banii cheltuiți”, cât și „banii investiți”. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Platforma europeană a părților interesate privind economia circulară ar trebui utilizată ca un mijloc pentru a asigura implicarea părților interesate active în domeniu; în acest scop, ar trebui elaborată și pusă în aplicare o strategie de comunicare cu obiective concrete. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Pentru a se asigura o mai bună înțelegere a rolului consumatorului în economia circulară și în fluxul de materiale, ar trebui măsurat nivelul de sensibilizare și educație al consumatorilor și utilizatorilor. Ar trebui sprijinite și măsurate elementele de infrastructură care le permit consumatorilor să-și îmbunătățească comportamentul în ceea ce privește eficiența utilizării resurselor, precum și activitățile care susțin trecerea de la statutul de „consumator” la acela de „utilizator”. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Observații generale

| 2.1. | CESE salută Comunicarea Comisiei. Monitorizarea progreselor realizate în direcția îndeplinirii obiectivelor Planului de acțiune pentru economia circulară constituie o dimensiune esențială a procesului. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Consultarea privind dezvoltarea cadrului de monitorizare s-a axat pe părțile interesate. Aceasta ar fi trebuit să includă CESE, având în vedere că rolul său de organ consultativ este consacrat în tratate, iar printre membrii săi se numără multe dintre grupurile relevante de părți interesate. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Este esențial ca indicatorii oricărui sistem eficace de monitorizare să se bazeze pe date solide, comparabile de la un stat membru la altul. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Monitorizarea progreselor realizate pe calea către o economie circulară este, fără îndoială, o sarcină dificilă. O importanță crucială o vor avea măsurarea tuturor elementelor tranziției către o economie circulară și asigurarea identificării clare a lacunelor în materie de date. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ar trebui alocate resurse pentru acoperirea acestor lacune, asigurându-se de urgență instituirea unor criterii și colectarea de date pentru a stabili cifrele de referință. Se recomandă cercetarea și monitorizarea continuă a criteriilor, măsurătorilor și indicatorilor. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Definiția „sectoarelor din economia circulară” este destul de limitată și ar trebui elaborată mai temeinic. Această definiție are un efect restrictiv asupra indicatorilor utilizați pentru a evalua activitatea economică, crearea de locuri de muncă, inovarea și alți parametri.
  Tabelul 1 Fluxurile de materiale în economie (UE-28, 2014)



  Tabelul 1: disponibil la adresa http://ec.europa.eu/eurostat/web/circular-economy/material-flow-diagram |
| --- | --- |

2.6.

Tabelul 1 Fluxurile de materiale în economie (UE-28, 2014)

Image

Tabelul 1: disponibil la adresa http://ec.europa.eu/eurostat/web/circular-economy/material-flow-diagram

| 2.7. | Tabelul general privind fluxurile de materiale indică faptul că, anual, în UE, 8 miliarde de tone de materiale sunt transformate în energie și produse. Din această cantitate, 0,6 miliarde de tone sunt ulterior exportate, dar marea lor majoritate rămâne sub controlul organismelor din UE. Analiza este totuși selectivă în ceea ce privește materialele incluse, având în vedere că exclude fluxuri importante, precum cele de alimente și textile, de exemplu. Ar trebui luat în considerare impactul producției în raport cu impactul consumului, examinând ce producem, ce exportăm și ce importăm, și în ce mod. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Comunicarea ar trebui să țină seama de faptul că autorii studiului sugerează că cifrele referitoare la reciclare sunt optimiste și par a fi o suprareprezentare a ceea ce se întâmplă efectiv pe teren. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Este esențial să se creeze o legătură între economia circulară și cea cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Un cadru de monitorizare ar trebui să includă această legătură pentru ca acțiunea să fie consolidată și să se evite dublarea eforturilor, îmbunătățindu-se eficiența procesului de tranziție. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Comunicarea este foarte axată pe deșeuri. Acest lucru se explică parțial prin faptul că datele privind deșeurile sunt solide, coerente și comparabile. Cu toate acestea, orice monitorizare viitoare trebuie să se extindă dincolo de deșeuri și reciclare și să se concentreze pe proiectare, producție și consum. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Pentru a se asigura o mai bună înțelegere a rolului consumatorului în economia circulară și în fluxul de materiale, ar trebui măsurat nivelul de sensibilizare și educație în rândul consumatorilor și utilizatorilor. Ar trebui introduse soluții practice bazate pe fapte – implicarea societății civile joacă un rol semnificativ, iar cultura circulară, bazată pe regândirea valorilor și schimbarea modelelor de consum existente, este deosebit de importantă. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Este necesar să se elaboreze un dicționar, aprobat la nivelul UE, de definiții referitoare la economia circulară. Monitorizarea actuală a sectoarelor economiei circulare este prea restrânsă, prin definiție, pentru a identifica, în mod eficace, tipul de schimbare sistemică prevăzută în Planul de acțiune pentru economia circulară și dorită de societate. De asemenea, este necesar să se redefinească înțelesul noțiunii de deșeuri. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Cei zece indicatori

| 3.1. | Cei zece indicatori sunt enumerați la rubricile privind producția și consumul, gestionarea deșeurilor, materiile prime secundare, competitivitatea și inovarea. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Nu există indicatori pentru a analiza emisiile atmosferice, inclusiv gazele cu efect de seră, legați de actualul model liniar. Or, este vorba despre un punct esențial pentru conectarea economiei circulare cu economia cu emisii reduse de dioxid de carbon, obiectivele UE privind clima și energia și cu Acordul de la Paris. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Cei zece indicatori sunt puternic axați pe deșeuri. Ar trebui să existe o analiză mai largă pentru a include întregul lanț valoric al produselor și materialelor, inclusiv proiectarea ecologică, noile modele de afaceri, modificările sistemelor de gestiune și simbioza industrială, precum și noile modele de consum. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | În general, indicatorii ar trebui, pe de o parte, să măsoare rezultatele și beneficiile economiei circulare și, pe de altă parte, să examineze circularitatea resurselor. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | În timp ce circuitele mai scurte, mai mici, sunt de preferat într-o economie circulară, concentrarea pe autonomie, fără legătură cu alți indicatori, nu constituie un indicator de circularitate. Rata de valorificare a materiilor prime și de utilizare a materiilor prime secundare poate stimula autonomia. Concentrarea pe autonomie ca indicator creează riscul ca aceasta să devină o țintă, ceea ce nu se intenționează. O astfel de abordare ar putea duce accidental la deturnarea atenției acordate utilizării optime a materiilor prime și a produselor. Este nevoie de o gândire sistemică. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Este de înțeles că disponibilitatea datelor a fost luată în considerare la alegerea celor zece indicatori. Lacunele în materie de date ar trebui însă identificate în mod clar și explicit. În cadrul monitorizării ar trebui elaborat de urgență un plan de acoperire a acestor lacune. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Planul actual de îmbunătățire a bazei de cunoștințe se concentrează încă într-o foarte mare măsură pe deșeuri și ar trebui extins pentru a include alte aspecte ale economiei circulare. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Platforma europeană a părților interesate privind economia circulară, o inițiativă comună a Comisiei Europene și a CESE, ar trebui utilizată ca o resursă pentru a identifica lacunele de date, a înțelege tendințele în rândul părților interesate și a contribui la identificarea barierelor aflate în calea tranziției. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Considerații inițiale

4.1.   Producția și consumul:

| 4.1.1. | Indicatorii privind producția și consumul sunt prea concentrați pe deșeuri. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | În absența unor date pertinente, este măsurat gradul de autonomie în furnizarea de materii prime. Autonomia în sine nu este un indicator al unei economii circulare (a se vedea punctul 3.4). Ar trebui clarificată distincția dintre materiile prime virgine și materiile prime secundare sau terțiare. De asemenea, ar fi util să se monitorizeze evoluțiile într-un mod mai detaliat, de exemplu prin măsurarea utilizării resurselor regenerabile comparativ cu cele neregenerabile, a recuperării resurselor critice, precum metalele rare, precum și a impactului producției, importurilor și exporturilor (a se vedea punctul 2.8). |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Achizițiile publice verzi reprezintă un bun indicator al utilizării fondurilor publice și pot fi un motor al circularității. Punerea în aplicare a planurilor pentru achizițiile publice verzi în statele membre ar putea fi facilitată printr-o comunicare clară și prin alocarea de resurse pentru formarea cu privire la legăturile dintre achizițiile publice verzi și circularitate, ODD și obiectivele Acordului de la Paris pentru o economie cu emisii scăzute de carbon. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Întrucât planurile regionale și naționale pentru achizițiile publice verzi sunt evaluate, programele de educare pentru achizitori ar trebui monitorizate, iar informațiile, partajate. Trebuie găsită o soluție pentru lipsa de înțelegere a contradicțiilor aparente dintre achizițiile circulare sau verzi și normele pieței unice. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | În domeniul deșeurilor alimentare este esențial, să fie disponibile instrumente pentru a măsura în ce punct, de-a lungul lanțului de aprovizionare, se produce o risipă de alimente, sarcină dificilă. Nu este suficient să se identifice doar risipa de alimente produsă la nivelul consumatorilor din moment ce soluționarea acestei enorme probleme necesită o schimbare sistemică. |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Risipa alimentară este însă doar un aspect al introducerii circularității în sectorul agroalimentar. Sunt necesare definiții clare pentru identificarea practicilor agricole care sunt circulare. Aceste definiții trebuie elaborate urgent, în consultare cu părțile interesate (a se vedea punctul 2.13). Risipa de alimente trebuie monitorizată ca făcând parte dintr-un sistem, luându-se în considerare relațiile de interdependență care există între producția de alimente, risipa de alimente și alte sectoare, cum ar fi energia, mobilitatea și gestionarea apei. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | Există aspecte esențiale ale tranziției către o economie circulară care nu sunt incluse aici, care ar trebui să facă parte din producție și consum în cadrul de monitorizare. Printre acestea se numără proiectarea ecologică, noile modele de proprietate, acordurile voluntare, informațiile destinate consumatorilor, comportamentul consumatorilor, infrastructurile de sprijin, identificarea subvențiilor care ar putea sprijini activitățile care se opun economiei circulare și legăturile cu economia cu emisii scăzute de carbon și cu ODD. |
| --- | --- |

4.1.7.

4.2.   Gestionarea deșeurilor

| 4.2.1. | Redefinirea gestionării deșeurilor, redefinirea deșeurilor, promovarea cercetării și a inovării în domeniul reciclării, noi modele de afaceri, noi lanțuri valorice și o abordare care să depășească chestiunea reciclării sunt elemente fundamentale pentru economia circulară. În acest sens, ar trebui să se treacă de la gestionarea deșeurilor la gestionarea resurselor. |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Principala problemă în ce privește monitorizarea deșeurilor municipale, precum și rata de reciclare, este punctul în care se face măsurarea de-a lungul lanțului de aprovizionare – înainte sau după sortare. Această problemă este menționată în documentul de lucru al serviciilor Comisiei, dar nu în mod explicit în comunicare. CESE a susținut întotdeauna că măsurarea cu cea mai mare precizie se face după sortare. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Monitorizarea deșeurilor municipale ar trebui să includă și apele uzate. Deșeurile umane constituie o sursă de energie viabilă atunci când sunt tratate în instalații de digestie anaerobă. Aceasta poate contribui, de asemenea, la o reducere a emisiilor din alte surse de energie. |
| --- | --- |

4.2.3.

4.3.   Materii prime secundare

| 4.3.1. | Rolul unei piețe dinamice, funcționale a materiilor prime secundare ca parte a economiei circulare este crucial. |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Într-o economie circulară, conceptele privind fluxul de materiale trebuie să depășească domeniul reciclării și să includă monitorizarea fluxului de materiale în domeniile reparațiilor și reutilizării, inclusiv în activitățile de reciclare. Din nou, definițiile sunt esențiale, dat fiind că deșeurile dintr-un sector ar trebui să constituie o posibilă resursă pentru un alt sector. |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Ar trebui recunoscută distincția dintre sfârșitul ciclului de viață al unui produs (prin care se înțelege încetarea funcționării produsului) și sfârșitul ciclului de viață al componentelor și materialelor utilizate la fabricarea sa. |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Fluxul de materiale într-o economie circulară ar trebui, de asemenea, să urmărească schimbarea de proprietate în cadrul unui model de afaceri bazat pe servicii. |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Prezentul capitol se concentrează pe gestionarea deșeurilor produse în prezent, și subliniază posibilitatea de a crea, pornind de la acestea, materii prime secundare. Această inițiativă este bine-venită, dar este limitată, în măsura în care exclude evaluarea unor fluxuri importante de materiale, printre care alimentele și textilele. |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | Este esențial să se monitorizeze proiectarea stocurilor întreprinderii, astfel încât să se asigure că materiile prime utilizate în acest spațiu pot fi recuperate atunci când stocul respectiv nu mai este funcțional sau nu mai prezintă interes. Aceasta ar reprezenta mai mult decât dublarea potențialului de gestionare a fluxurilor de materiale. Digitizarea poate fi un catalizator pentru această monitorizare. |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.3.7. | Comunicarea ar putea îmbunătăți transparența și claritatea în privința materialelor care sunt incluse în stocurile întreprinderii și la modul în care acest lucru este măsurat și monitorizat. |
| --- | --- |

4.3.7.

4.4.   Competitivitate și inovare

| 4.4.1. | Inovarea, investițiile și comerțul sunt principalele operațiuni prin care întreprinderile contribuie la evoluția către economia circulară. În măsura în care economia circulară este relevantă pentru toate sectoarele de activitate și, mai ales, necesită cooperarea între sectoare, se impune o abordare mai largă a sectoarelor economiei circulare. |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Evoluțiile specifice în materie de proiectare ecologică a produselor ar trebui monitorizate, ca și dezvoltarea unor noi modele de afaceri bazate pe servicii și soluții de proprietate flexibile. De exemplu, ar trebui monitorizate elaborarea și adoptarea unor norme în materie de proiectare ecologică relevante pentru economia circulară. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Există întreprinderi care se îndreaptă către sectorul refabricării și ocupă părți importante pe piețe. Acestea ar trebui integrate în cadrul de monitorizare. |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.4. | Utilizarea de fonduri publice ar trebui, de asemenea, monitorizată cu un indicator propriu. Investițiile destinate în mod specific inițiativelor din economia circulară ar trebui să includă date care să poată fi utilizate pentru elaborarea acestui indicator, astfel încât să se poată măsura nu numai sumele cheltuite, ci și impactul obținut. |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Investițiile private joacă, de asemenea, un rol esențial în tranziția către o economie circulară, cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Investițiile, sectorul bancar și cel al asigurărilor au elaborat deja instrumente și modele de evaluare. Ca atare, atât investițiile private, cât și finanțele publice ar trebui să fie cuantificate în cadrul sistemului de monitorizare. |
| --- | --- |

4.4.5.

Bruxelles, 11 iulie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

| 10.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 367/103 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 367/103

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind instituirea unui plan multianual pentru activitățile de pescuit care exploatează stocuri demersale în vestul Mării Mediterane

[COM(2018) 115 final – 2018/0050 (COD)]

(2018/C 367/20)

| Raportor: | domnul Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

| Sesizare | Parlamentul European, 15.3.2018
  Consiliu, 20.3.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 43 alineatul (2), articolul 114 alineatul (1) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Decizia Adunării Plenare | 13.2.2018 (în anticiparea sesizării) |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 26.6.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 11.7.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 536 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 165/0/2 |

Sesizare

Parlamentul European, 15.3.2018

Consiliu, 20.3.2018

Temei juridic

Articolul 43 alineatul (2), articolul 114 alineatul (1) și articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Decizia Adunării Plenare

13.2.2018 (în anticiparea sesizării)

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

26.6.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

11.7.2018

Sesiunea plenară nr.

536

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

165/0/2

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE este de acord cu Comisia în privința oportunității adoptării unui plan multianual pentru activitățile de pescuit de specii demersale în vestul Mării Mediterane, plan care să prevadă măsuri de inversare a situației de exploatare excesivă în care se află majoritatea stocurilor demersale pentru care sunt date disponibile. În acest sens, Comitetul consideră ca fiind adecvată utilizarea unui regim de gestionare a efortului de pescuit, bazat pe zile de pescuit și pe unități de gestionare (GSA) pentru pescuitul prin traulare și salută posibilitatea aplicării unui sistem de capturi totale admisibile (TAC) în caz de eșec al gestionării pe baza efortului de pescuit. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Comitetul consideră că obiectivul planului trebuie să fie acela de a obține un pescuit sustenabil din trei puncte de vedere: ecologic, social și economic. Prin urmare, măsurile de adoptat trebuie să fie proporționale, astfel încât impactul socioeconomic să fie acceptabil și viabil pentru pescarii din Marea Mediterană. În acest sens, având în vedere data prevăzută pentru adoptarea și intrarea în vigoare a propunerii supuse examinării (nu înainte de jumătatea anului 2019), atingerea producției maxime durabile (MSY) pentru toate stocurile va fi greu de realizat până în 2020. Comitetul sprijină totuși angajamentul internațional al UE de a atinge MSY până în 2020, obiectiv deosebit de important în cadrul acestui plan multianual, în special pentru speciile cu cel mai înalt grad de supraexploatare și cu risc de epuizare biologică. Prin urmare, ar fi oportună atingerea MSY pentru toate stocurile în termene-limită mai realiste și rezonabile. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Deși recunoaște particularitățile regionale ale activităților de pescuit din Marea Mediterană, CESE consideră că „caracterul special” al acestei mări impune să se treacă la acțiune în ce privește reforma pescuitului și recomandă colegiuitorilor să sprijine un regim de gestionare adecvat, care să asigure un tratament echitabil al regiunilor europene maritime și să permită regiunii mediteraneene să realizeze pe deplin obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE recunoaște că numărul de nave de pescuit s-a redus în ultimii ani, dar regretă că aceste eforturi din sectorul pescuitului nu au permis reducerea mortalității reale prin pescuit în stocurile-cheie, în special ca urmare a supracapacității structurale a anumitor segmente ale flotei, mai ales a traulerelor, și a creșterii eficienței datorate modernizării motoarelor, a uneltelor și a tehnologiilor de pescuit. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE invită Comisia să țină seama și de alți factori și activități umane care afectează starea stocurilor de pește și a ecosistemelor din bazinul Mării Mediterane, așa cum se menționează la punctul 3.5 din prezentul aviz, și propune adoptarea măsurilor considerate adecvate pentru a reduce impactul acestora asupra stocurilor de pește. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Având în vedere că Marea Mediterană este o mare semiînchisă cu 22 de țări de coastă, cele mai multe dintre acestea nefiind europene, Comitetul îndeamnă Comisia să depună toate eforturile posibile pentru coordonarea cu celelalte țări a măsurilor de gestionare a speciilor partajate, în special în domeniul de competență al Comisiei Generale pentru Pescuit în Marea Mediterană (CGPM). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE recunoaște, în contextul pescuitului excesiv din această regiune, nevoia adoptării unor măsuri specifice de limitare în spațiu și timp a traulului, principalul tip de unealtă utilizată în activitățile de pescuit care fac obiectul planului, astfel încât să se reducă substanțial (după caz, pe baza rapoartelor științifice) impactul său asupra capturilor nedorite de specii demersale, în special a puietului de pește, și asupra habitatelor piscicole esențiale (zone de reproducere și pepiniere). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE recomandă colegiuitorilor să ridice interdicția de utilizare a traulelor în cadrul izobatei de 100 m, în perioada cuprinsă între 1 mai și 31 iulie a fiecărui an, din motivele menționate la punctul 4.3 din prezentul aviz. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Comitetul recomandă Comisiei să propună includerea unor măsuri de însoțire extraordinare pentru a compensa pierderile pe care le vor suferi pescarii odată cu reducerea efortului de pescuit și a mortalității prin pescuit. În acest sens, ar fi bine să se extindă ajutoarele pentru încetarea temporară a activității și să se aibă în vedere din nou ajutoare pentru încetarea permanentă. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | În sfârșit, Comitetul recomandă Comisiei să țină seama de toate comentariile cuprinse la capitolul de observații generale și specifice din prezentul aviz. |
| --- | --- |

1.10.

2.   Rezumatul propunerii Comisiei

| 2.1. | Comisia Europeană a prezentat o propunere de regulament de instituire a unui plan multianual pentru pescuitul din stocuri demersale în vestul Mării Mediterane, care privește pescuitul de crevete din speciile Aristeus antennatus, Parapenaeus longirostris și Aristaeomorpha foliacea, de merluciu, langustină și barbun, realizate de navele (în principal traule) din Italia, Franța și Spania. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Obiectivele generale ale propunerii sunt: atingerea producției maxime durabile (MSY) pentru stocurile menționate, aplicarea abordării ecosistemice și de precauție și facilitarea punerii în aplicare a obligației de debarcare, astfel încât activitățile de pescuit să fie sustenabile din punct de vedere ecologic pe termen lung și gestionate astfel încât să se obțină beneficii economice, sociale și de ocupare a forței de muncă. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Comisia Europeană prezintă această propunere deoarece consideră că Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului (1) și planurile naționale de gestionare nu au funcționat suficient de bine, dat fiind că, potrivit comunității științifice europene și internaționale, peste 80 % dintre stocurile evaluate sunt supraexploatate în cadrul acestei subregiuni și se pescuiește la niveluri mult mai ridicate decât intervalele de mortalitate prin pescuit care ar permite îndeplinirea obiectivului MSY. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Propunerea prevede o serie de măsuri, printre care se numără: stabilirea unor rate-țintă ale mortalității prin pescuit (FMSY), a unor niveluri de referință pentru conservare, a unor măsuri de urgență și a unui număr maxim de zile de pescuit, cu o reducere considerabilă a efortului de pescuit în primul an. În cazul în care aceste măsuri nu ar funcționa, Comisia propune rate de captură totală admisibilă (TAC) și, prin intermediul unor acte delegate, o gamă largă de măsuri tehnice de conservare. De asemenea, propunerea prevede o interdicție spațiotemporală în toată zona acoperită de propunere, care se referă la utilizarea traulelor în cadrul izobatei de 100 m între 1 mai și 31 iulie în fiecare an. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Observații generale

| 3.1. | Luând notă de studiile științifice publicate pe această temă, CESE recunoaște amploarea problemei pe care o ridică pescuitul excesiv și criza ecologică majoră subsecventă și recunoaște necesitatea de a lua măsuri suplimentare de gestionare care să permită reducerea efortului și a mortalității prin pescuit, în vederea refacerii principalelor stocuri demersale de pește exploatate excesiv în vestul Mării Mediterane. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Cu toate acestea, Comitetul consideră că acest lucru trebuie să se realizeze în mod proporțional, fără a pune în pericol viitorul pescarilor din Marea Mediterană, care au suferit deja în ultimii ani o reducere considerabilă a numărului de nave de pescuit și, prin urmare, a ocupării forței de muncă. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | CESE consideră, de asemenea, că, având în vedere situația stocurilor și data prevăzută pentru adoptarea și intrarea în vigoare a propunerii supuse examinării (nu înainte de jumătatea anului 2019), va fi dificilă atingerea MSY pentru toate stocurile până în 2020. În acest scop, Comitetul dorește să se acorde o atenție specială speciilor cu cel mai înalt grad de supraexploatare, expuse riscului de epuizare biologică (de exemplu, merluciu, barbun), astfel încât să nu se rateze îndeplinirea acestor obiective. Prin urmare, ar fi oportună atingerea MSY pentru toate stocurile în termene-limită mai realiste și rezonabile. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | De asemenea, Comitetul consideră că, încă o dată, când este vorba de a analiza starea stocurilor de pește și de a propune măsuri de refacere, Comisia Europeană pare a nu ține seama de alți factori și activități umane care afectează stocurile, printre care se numără: schimbările climatice, acidifierea, poluarea, activitățile legate de petrol și gaze, transportul maritim, deșeurile maritime, gestionarea deficientă a activităților de pe coastă etc. Din acest motiv, CESE consideră că sectorul pescuitului nu este singurul responsabil de starea stocurilor de pește și că ar trebui aplicată o abordare ecosistemică, ținând seama de toți factorii și activitățile menționate mai sus. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Pe de altă parte, CESE este în favoarea recunoașterii importanței pescuitului prin traulare din punct de vedere socioeconomic în zona mediteraneeană. Aproximativ 75 % din totalul capturilor de specii demersale provin din pescuitul prin traulare. Prin urmare, trebuie să se mizeze pe o reglementare adecvată a utilizării sale (măsuri spațiotemporale) și pe îmbunătățirea selectivității sale. Pescuitul prin traulare este singura activitate de pescuit care, în Marea Mediterană, permite capturarea unor cantități mari de pește din specii precum crevetele Parapenaeus longirostris, Aristeus antennatus și Squilla mantis, langustina, putasu, merluciul, rechinul-pisică, calmarul roșu-nordic, calmarul Alloteuthis media și sepia, printre altele. Există totuși și tehnici mai selective și cu impact mai redus, pentru anumite specii, prin utilizarea de vârșe, vintire, setci simple sau setci cu sirec, de exemplu. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | CESE recunoaște importanța protejării eficiente a zonelor funcționale halieutice (ZFH) și a habitatelor sensibile (SH) din zonele de adâncime, în special în cazurile în care avizele științifice indică o concentrare de puiet sau de locuri de depunere a icrelor ale unor specii demersale, cum ar fi merluciul, langustina sau crevetele. Aceste zone de importanță deosebită pentru refacerea stocurilor trebuie închise definitiv sau temporar pentru activitățile de pescuit, în conformitate cu articolul 8 din regulamentul PCP privind instituirea zonelor de refacere a stocurilor de pește. Comitetul sprijină introducerea mai multor zone în acest plan, ca și în cazul deltei fluviului Ebru, al Golfului Lion sau al apelor de mică adâncime de la Carloforte. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Comitetul consideră că, încă o dată, Comisia Europeană propune utilizarea excesivă a actelor delegate. Multe dintre măsurile propuse țin de domeniul codeciziei (articolele 13, 16 și 18). |
| --- | --- |

3.7.

4.   Observații specifice

| 4.1. | Comitetul ia notă de avizul CSTEP (17-02) referitor la relativa ineficacitate a gestionării prin efortul de pescuit în ceea ce privește reducerea mortalității prin pescuit și la faptul că ar fi necesare reduceri drastice pentru refacerea stocurilor la niveluri de durabilitate. Astfel, CESE dorește să încurajeze tranziția către gestionarea prin limitarea capturilor totale admisibile (TAC), cu respectarea avizelor științifice, singura abordare care ar permite un control eficace al mortalității prin pescuit. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CESE consideră că, în considerentul 5, care se referă la obiectivele politicii comune în domeniul pescuitului (PCP), ar trebui menționate și durabilitatea socială și economică, pe lângă cea ecologică. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | În ceea ce privește considerentul 26, care este legat de articolul 8, Comitetul propune ca ideea adoptării unor măsuri de gestionare bazate pe capturile totale admisibile (TAC) să fie menținută, ca aspirație pe termen lung în ceea ce privește gestionarea activităților de pescuit din Marea Mediterană, care implică mai multe specii. Ar fi de dorit ca CSTEP să își poată exprima opinia cu privire la principalele stocuri pentru care s-ar putea emite avize științifice în materie de TAC de precauție, în scopul MSY. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Considerentul 28 și articolul 11 alineatul (1) propun o interdicție a utilizării traulelor în cadrul izobatei de 100 m între 1 mai și 31 iulie în fiecare an. CESE consideră că această măsură este disproporționată și nejustificată. Există deja în legislația europeană și în cele naționale suficiente garanții pentru a evita utilizarea traulelor pe solurile marine vulnerabile. De asemenea, există zone în Marea Mediterană care au o platformă netedă și puțin adâncă, aceasta însemnând că interdicția propusă ar împiedica să pescuiască multe nave cu traule. Ca alternativă, Comitetul este în favoarea stabilirii unor zone închise specifice, justificate corespunzător din punct de vedere științific, după modelul celor propuse deja chiar de sectorul pescuitului în mai multe țări din UE. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | În ceea ce privește considerentul 37, legat de articolul 19 și referitor la Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM) și care propune utilizarea de măsuri de încetare temporară, CESE invită Comisia Europeană să includă și încetările permanente și solicită ca acestea să poată fi finanțate prin FEPAM actual și prin cel care va intra în vigoare din 2021, întrucât se va impune o reducere a efortului și a capacității de pescuit, ceea ce va necesita măsuri compensatorii pentru proprietari și lucrători. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | După cum s-a menționat la punctul 3.3 de mai sus, Comitetul consideră că, realist vorbind, este dificilă atingerea intervalelor FMSY pentru stocurile în cauză până în 2020 cel târziu, astfel cum se propune la articolul 4 alineatul (1), fără un impact socioeconomic inacceptabil pentru flotă. Planurile multianuale au fost depuse cu mult după intrarea în vigoare a Regulamentul (UE) nr. 1380/2013 privind politica comună în domeniul pescuitului, din motive care nu au de-a face cu sectorul pescuitului, drept care Comitetul consideră că nu se poate pretinde, în prezent, atingerea unor obiective imposibil de îndeplinit. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | În ceea ce privește articolul 7 alineatul (1), Comitetul consideră ca fiind adecvată utilizarea unui regim de gestionare a efortului de pescuit, bazat pe zile de pescuit pentru pescuitul prin traulare. Cu toate acestea, Comitetul nu este în favoarea unei distincții pe categorii în funcție de lungimea navei, astfel cum se prevede în anexa I, sau pe grupuri de efort de pescuit în funcție de speciile de captură, fie ele de crevete din specia Aristeus antennatus și crevete din specia Aristaeomorpha foliacea în apele adânci, sau de barbun, merluciu, crevete din specia Parapenaeus longirostris și langustină pe platoul continental și pe panta superioară. CESE consideră că este mai adecvat să se efectueze gestionarea pentru ansamblul de nave cu traule pe unități de gestionare (GSA), fără distincție în funcție de lungimea navelor și adâncimi: aceasta ar fi o distincție artificială, întrucât, în practică, o astfel de distincție nu există, deoarece, în aceeași călătorie, navele cu traule pot efectua capturi atât din specii ce se află pe platoul continental, cât și în ape de adâncime. Este important ca gestionarea să se realizeze pe fiecare GSA în mod independent, cu măsuri specifice de refacere a speciilor din fiecare GSA, fără a lua în considerare situația speciilor din alte GSA. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | În ceea ce privește valoarea de referință prevăzută la articolul 7 alineatul (4), Comitetul consideră că, pentru a nu se ajunge la o situație fără ieșire în ce privește rentabilitatea întreprinderilor, ar fi util să se prevadă un prag minim de zile care nu ar trebui să mai fie redus. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Comitetul este de acord ca, în general, să se permită doar un orar de 12 ore pe zi de pescuit, cinci zile pe săptămână sau o perioadă echivalentă, după cum se prevede la articolul 9 alineatul (3). Cu toate acestea, CESE recomandă să se permită unele excepții în cazul zonelor de pescuit îndepărtate sau aflate în largul Mării Mediterane, justificate corespunzător și cu autorizație specifică, astfel încât să se permită o creștere a duratei călătoriei (nu o creștere a numărului de ore de pescuit), așa cum se întâmplă deja în unele țări. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | CESE consideră că la articolul 9 alineatul (5) ar trebui lăsată deschisă posibilitatea de a schimba capacitatea între diferitele zone de gestionare, cu condiția ca îmbunătățirea stării resurselor să permită acest lucru (în conformitate cu criteriile deja stabilite în legislația privind plafoanele globale de capacitate). |
| --- | --- |

4.10.

Bruxelles, 11 iulie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  Regulamentul (CE) nr. 1967/2006 al Consiliului din 21 decembrie 2006 privind măsurile de gestionare pentru exploatarea durabilă a resurselor halieutice în Marea Mediterană, de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1626/94 (JO L 163, 30.12.2006, p. 11).

1

---

| 10.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 367/107 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 367/107

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind calitatea apei destinate consumului uman (reformare)

[COM(2017) 753 final – 2017/0332 (COD)]

(2018/C 367/21)

| Raportor: | Gerardo LARGHI |
| --- | --- |

Raportor:

Gerardo LARGHI

| Sesizare | Parlamentul European, 8.2.2018
  Consiliul Uniunii Europene, 28.2.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Decizia Adunării plenare | 13.2.2018 |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în secțiune | 26.6.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 12.7.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 536 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 161/1/2 |

Sesizare

Parlamentul European, 8.2.2018

Consiliul Uniunii Europene, 28.2.2018

Temei juridic

Articolul 304 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Decizia Adunării plenare

13.2.2018

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în secțiune

26.6.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

12.7.2018

Sesiunea plenară nr.

536

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

161/1/2

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | Comitetul Economic și Social European (CESE) salută propunerea Comisiei Europene de a actualiza Directiva privind apa potabilă, împărtășind în mare parte structura, obiectivele și măsurile prevăzute. Comitetul constată cu satisfacție că, pentru prima dată, un proces legislativ demarat printr-o inițiativă a cetățenilor europeni este dus la bun sfârșit, respectând în același timp auspiciile generale. Comitetul subliniază, de asemenea, că peste 99 % din apa potabilă a UE este conformă cu Directiva 98/83/CE în vigoare. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | În conformitate cu avizul său anterior (1), CESE regretă că propunerea de directivă nu prevede în mod explicit recunoașterea dreptului universal de acces la apă și la salubritate, astfel cum s-a solicitat prin inițiativa Right2Water, acesta numărându-se printre obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU (2). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Comitetul consideră că modelul propus de Organizația Mondială a Sănătății (OMS), bazat pe cantitățile minime zilnice de apă de care are nevoie orice persoană, reprezintă o opțiune viabilă. În ceea ce privește acest aspect, este important să se mențină o abordare cuprinzătoare (3), integrând standardele de durabilitate și din domeniul economiei circulare, precum și dimensiunile economică, socială și de mediu (4). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | CESE consideră că Comisia ar trebui: să preia parametrii valorici propuși de OMS; să continue versiunea actuală a sistemului derogărilor; să revizuiască mecanismul automat prevăzut la articolul 12 din directivă. Prezenta propunere urmărește asigurarea celor mai bune standarde de calitate și identificarea protocoalelor care ar urma să se activeze în situații de risc efectiv pentru utilizatori. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE este în favoarea introducerii unor măsuri pentru statele membre în vederea facilitării accesului la apă potabilă al persoanelor vulnerabile sau care trăiesc în zone geografice izolate, în zone rurale dezavantajate sau în zone periferice. În conformitate cu principiul subsidiarității, implementarea detaliată a măsurilor ar trebui să aibă loc, însă, în acord cu statele membre. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE se declară mulțumit de adoptarea principiului prevenirii și a principiului „cine greșește plătește” (5) și sprijină organizarea unor campanii de comunicare pentru a încuraja utilizarea pe scară mai largă și în mod responsabil a apei publice, recomandând să se recurgă la toate instrumentele disponibile și nu numai la cele online. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | CESE recunoaște că directiva conține inovații importante în ceea ce privește monitorizarea și transparența informațiilor. Cu toate acestea, pentru a spori gradul de conștientizare cu privire la importanța consumului de apă de la robinet, se recomandă ca informațiile comunicate să fie clare și ușor de înțeles. CESE subliniază rolul important al IMM-urilor în distribuția apei. Pentru a evita sarcini birocratice pentru IMM-uri, rolurile trebuie să fie proporționale. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE consideră că este important să se monitorizeze sursele de alimentare cu apă, în conformitate cu Directiva 2000/60/CE, urmând a fi avute în vedere, acolo unde este cazul: crearea de rezerve de apă pentru a răspunde situațiilor de urgență, instituirea unor noi abordări cu privire la surse alternative, cum ar fi apa de ploaie, utilizarea în mod mai rațional a apei subterane în vederea reducerii pierderilor. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | CESE consideră că apa menajeră ar trebui să facă parte din economia circulară și că este important ca directiva să o introducă în contextul respectiv, prevăzând, prin urmare, o nouă reglementare a producerii, recuperării și reutilizării apei reziduale. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | CESE este preocupat că costurile sporite prevăzute pentru controale și pentru modernizarea și dezvoltarea rețelei de distribuție ar putea fi suportate doar de consumatorii finali, nu și de administrațiile publice și întreprinderile furnizoare. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | CESE dorește ca statele membre să creeze grile de scutiri adaptate de la plata apei pentru cetățenii cu posibilități mai modeste sau aflați sub pragul sărăciei, precum și pentru cei care locuiesc în zone rurale dezavantajate. În același timp, Comitetul recomandă luarea unor măsuri pentru a descuraja utilizarea unor cantități disproporționate de apă, încurajând, în același timp, un comportament adecvat. Acest lucru ar trebui să se aplice și utilizării industriale și agricole a apei. CESE subliniază necesitatea întreținerii eficiente a rețelei de alimentare cu apă. Această măsură ar trebui să reducă decalajul dintre volumele pompate și cele facturate, pentru a combate risipa. De asemenea, este esențial ca, pentru a asigura solidaritatea cu persoanele cu venituri mai mici, să fie menținute tarifele degresive pentru marii utilizatori, care ar putea contribui la reducerea costurilor fixe. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | CESE consideră că apa este un bun public de bază. Din acest motiv, apa subterană, bazinele hidrologice și marile rezerve naturale de apă nu vor mai trebui privatizate sau ar trebui măcar să fie puse la dispoziția cetățenilor. Pentru a asigura disponibilitatea apei potabile pentru toată lumea, statul membru poate implica operatori privați în distribuția apei de uz casnic și de uz industrial. Actorii din sectorul privat ar trebui să joace mai degrabă un rol de sprijin și nu un rol predominant față de entitățile de drept public. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | CESE solicită ca, pe viitor, să se facă diferența între recunoașterea dreptului la apă și recunoașterea dreptului la protecția sănătății. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Context

| 2.1. | Apa potabilă este un produs primar, esențial pentru sănătatea, bunăstarea și demnitatea fiecărei ființe umane. Calitatea vieții fiecărui individ și activitățile economice și productive sunt influențate în mod semnificativ de disponibilitatea resurselor de apă sau de perturbarea ciclului hidrologic. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | În prezent, aproximativ 40 % din populația mondială depinde de bazinele transfrontaliere pentru alimentarea cu apă, iar până în anul 2030, aproximativ 2 miliarde de persoane ar putea trăi în zone afectate de deficitul de apă. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Teritoriul UE este, fără îndoială, unul dintre cele mai de succes în gestionarea apei potabile, dar încă mai există două milioane de cetățeni europeni care nu beneficiază de apă sigură, curată și ieftină, cu toate că peste 99 % din apa potabilă furnizată corespunde cerințelor Directivei 98/83/CE. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Calitatea apei are impact asupra lanțului alimentar și, din acest motiv, este clar că în toate etapele lanțului de aprovizionare cu produse alimentare trebuie să se asigure accesul la apă curată, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 178/2002. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Mulți factori, ca de exemplu, creșterea populației la nivel mondial, creșterea nevoii de apă pentru uz casnic, dar și pentru industrie și agricultură, poluarea și schimbările climatice creează noi provocări în ceea ce privește alimentarea cu apă, accesul la apă, gestionarea și reciclarea apei. Acest lucru încurajează actualizarea legislației actuale, printre altele, a Directivei 98/83/CE. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | În 2013, inițiativa cetățenească europeană cunoscută sub denumirea „Right2Water” a adunat peste 1,8 milioane de semnături, tocmai în scopul actualizării legislației existente în funcție de noile provocări, solicitându-se în esență recunoașterea dreptului universal de acces la apă și la salubrizare (6). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Parlamentul European (7) și CESE (8) au sprijinit cu tărie această inițiativă, care și-a găsit rațiunea de a fi în Agenda 2030 a ONU (9). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Ca urmare a inițiativei Right2Water, Comisia a lansat o consultare publică, urmată de o procedură oficială de consultare a tuturor părților interesate (10), care a condus, printre altele, la revizuirea Directivei 98/83/CE în cadrul programului REFIT. Accesul la apă potabilă și de calitate, precum și gestionarea sa eficientă reprezintă una dintre axele Pilonului european al drepturilor sociale, ale asistenței medicale preventive și a aprovizionării cu alimente sigure și, împreună cu reutilizarea apei pot face parte din planul de acțiune pentru economia circulară (11). |
| --- | --- |

2.8.

3.   Rezumatul propunerii Comisiei

| 3.1. | Pilonii pe care îi identifică Directiva sunt: actualizarea listei de parametri; introducerea unei abordări bazate pe riscuri; îmbunătățirea normelor privind transparența și accesul consumatorilor la informații actualizate; sporirea transparenței și accesul la date; îmbunătățirea comerțului liber cu materiale care intră în contact cu apa potabilă; accesul tuturor la apă potabilă. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Propunerea prevede o creștere a parametrilor aplicabili apei destinate consumului uman parțial în conformitate cu recomandările specifice ale OMS (12), pentru a asigura salubritatea; un control mai strict al agenților patogeni și al bacteriei Legionella; noi parametri chimici și pentru perturbatorii endocrini; limite mai restrictive pentru plumb și crom. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Statele membre se asigură că furnizarea, tratarea și distribuția apei destinate consumului uman fac obiectul unei abordări bazate pe riscuri în ceea ce privește pericolele legate de corpurile de apă utilizate pentru captarea apei potabile, furnizarea, distribuția casnică (pentru aceasta din urmă, evaluările se vor efectua o dată la trei ani, în timp ce evaluările cu privire la riscul legat de furnizare vor fi efectuate la fiecare șase ani). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Statele membre au posibilitatea de a adopta controale suplimentare pentru substanțele sau microorganismele pentru care nu au fost stabilite parametri de referință. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Noua abordare bazată pe riscuri se bazează pe principiul „poluatorul plătește”. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.4. | Propunerea introduce dispoziții pentru reducerea diferențelor existente și pentru armonizarea standardelor referitoare la materialele care intră în contact cu apa, care, până în prezent, reprezintă un obstacol în calea comerțului liber. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Statele membre au obligația: de a asigura accesul la apă pentru toți, acordând o atenție deosebită persoanelor vulnerabile și marginalizate; de a îmbunătăți calitatea serviciilor, în cazul în care acestea sunt deja furnizate; de a asigura costuri accesibile pentru alimentarea cu apă menajeră; de a lansa campanii pentru a încuraja utilizarea apei potabile, pentru a informa cu privire la calitatea apei potabile pe teritoriul său, precum și cu privire la măsurile luate pentru controlul, colectarea și eliminarea apelor uzate. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Costurile suplimentare vor fi suportate în principal de către operatorii din domeniul alimentării cu apă. Consumatorii se vor confrunta cu o creștere minimă a costurilor suportate de gospodării. În orice caz, directiva exclude riscul unui preț prohibitiv pentru apa potabilă. Cheltuielile unei gospodării ar putea crește între 0,73 % și 0,76 %, adică între 7,90 EUR și 10,40 EUR pe an, însă o mai bună calitate a apei menajere ar putea stimula renunțarea la consumul de apă îmbuteliată. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Eventuala pierdere a unor locuri de muncă ar putea fi compensată printr-o creștere a ocupării forței de muncă în sectorul alimentării cu apă și prin economisiri în ceea ce privește ambalarea și reciclarea materialelor plastice. Ar trebuie create locuri de muncă mai ales acolo unde se află sursele de aprovizionare. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Se prevede un impact pozitiv pentru IMM-uri, în special pentru cele implicate în analizarea și tratarea apei. Costurile administrative pentru autoritățile naționale sunt considerate a fi neglijabile sau în scădere. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Observații generale

| 4.1. | CESE a examinat cu atenție propunerea Comisiei de a actualiza Directiva privind apa potabilă. În special, Comitetul își exprimă satisfacția că, pentru prima dată, un proces legislativ demarat printr-o inițiativă cetățenească europeană este dus la bun sfârșit, respectând în același timp dorința generală. Cu toate acestea, Comitetul reamintește că peste 99 % din apa potabilă furnizată corespunde cerințelor Directivei 98/83/CE, fiind de cea mai bună calitate (13). |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Cu toate acestea, Comitetul regretă că directiva nu prevede în mod clar recunoașterea dreptului universal de acces la apă și la salubritate, astfel cum s-a solicitat prin inițiativa cetățenească europeană Right2Water; acest drept figurează în Rezoluția Adunării Generale a ONU din 25 septembrie 2015, intitulată Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development („Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”), numărându-se și printre obiectivele de dezvoltare durabilă (Obiectivul nr. 6 – „Accesul universal și echitabil la apă potabilă sigură și accesibilă pentru toți”). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE este de acord cu decizia Comisiei de a apela la opțiunea elaborării unei directive, deoarece aceasta – în temeiul principiului subsidiarității – corespunde cel mai bine nevoilor și problemelor specifice existente la nivel național și local, cu condiția să se mențină în continuare o abordare cuprinzătoare, care să implice toate celelalte reglementări, în special cu privire la dezvoltarea durabilă și economia circulară, în scopul de a asigura o aprovizionare cu apă potabilă de înaltă calitate. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | CESE propune ca, în virtutea principiului subsidiarității, statele membre să poată lua măsuri specifice de promovare a accesului la apă potabilă al persoanelor vulnerabile și marginalizate. Cu toate acestea, Comitetul are îndoieli serioase cu privire la eliminarea actualului sistem de derogări de la nivel național, în paralel cu introducerea unui mecanism automat, în temeiul articolului 12 din directivă. Într-adevăr, aceste măsuri nu țin seama în mod corespunzător de specificul teritorial și pot determina întreruperi bruște ale aprovizionării, fără să existe un risc real pentru sănătatea umană. În acest context, se solicită să se acorde mai multă importanță tendințelor în materie de compoziție a apei, și nu datelor înregistrate ocazional. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Comitetul sprijină organizarea de campanii ample de comunicare, pentru a-i informa pe cetățeni cu privire la noile norme de protecție a sănătății și pentru a încuraja utilizarea pe scară mai largă și conștientă a apei publice. Aceste campanii ar trebui desfășurate inclusiv cu instrumente nedigitale, astfel încât să vizeze toate segmentele de populație. Comisia ar trebui să ia în considerare adoptarea de măsuri economice care să favorizeze campaniile de reciclare, dar și acordarea de sprijin financiar celor care cumpără aparate de uz casnic cu consum mic de apă. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | CESE sprijină propunerea de unificare a legislației existente privind materialele care intră în contact cu apa potabilă. În special, Comitetul consideră că această măsură poate contribui la generarea de economii de scară semnificative în cadrul pieței interne și la înregistrarea de progrese în materie de salubritate. |
| --- | --- |

4.6.

5.   Observații specifice

| 5.1. | CESE apreciază experiența reprezentată de inițiativa Right2Water ca fiind un important studiu de caz, pe care Comisia va trebui să îl ia în considerare în vederea consolidării instrumentului reprezentat de inițiativa cetățenească europeană. În special, Comitetul subliniază că aceasta este prima și singura inițiativă care a parcurs întreg procesul, certificându-se o complexitate excesivă a instrumentului atât în faza de depunere și de colectare a semnăturilor de susținere pentru Comitetul inițiator, cât și în faza de monitorizare de către Comisie (14), astfel cum s-a recunoscut deja parțial în recenta propunere de regulament COM(2017) 482. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Comitetul consideră că modelul OMS, bazat pe cantitățile minime zilnice de apă de care are nevoie orice persoană, reprezintă o opțiune viabilă (15). CESE consideră că este esențial ca UE să fie un lider în lupta împotriva precarității aprovizionării cu apă. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | În conformitate cu orientările Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), este important să se prevadă politici de îmbunătățire a accesului utilizatorilor la apă potabilă, pe baza următorilor indicatori:






  — | siguranță: eventualele urme de microorganisme patogene și substanțe chimice nu ar trebui să depășească pragul de toleranță sau să genereze riscuri radiologice; |
| --- | --- | --- |

5.3.

—

siguranță: eventualele urme de microorganisme patogene și substanțe chimice nu ar trebui să depășească pragul de toleranță sau să genereze riscuri radiologice;

| — | acceptabilitate: apa trebuie să aibă o culoare, un miros și un gust acceptabile; |
| --- | --- |

—

acceptabilitate: apa trebuie să aibă o culoare, un miros și un gust acceptabile;

| — | accesibilitate: orice persoană are dreptul la apă și la salubritate, acestea trebuind să fie accesibile din punct de vedere fizic în interiorul sau în imediata vecinătate a gospodăriei, a instituției de învățământ, a locului de muncă sau a instituției de asistență medicală; |
| --- | --- |

—

accesibilitate: orice persoană are dreptul la apă și la salubritate, acestea trebuind să fie accesibile din punct de vedere fizic în interiorul sau în imediata vecinătate a gospodăriei, a instituției de învățământ, a locului de muncă sau a instituției de asistență medicală;

| — | preț redus: Programul Națiunilor Unite pentru Dezvoltare (PNUD) sugerează că costurile legate de apă nu ar trebui să depășească 3 % din venitul pe gospodărie. |
| --- | --- |

—

preț redus: Programul Națiunilor Unite pentru Dezvoltare (PNUD) sugerează că costurile legate de apă nu ar trebui să depășească 3 % din venitul pe gospodărie.

| 5.4. | CESE își exprimă îngrijorarea cu privire la riscul unor costuri mai mari pentru consumatori și își reiterează solicitarea ca toți cetățenii să poată obține recunoașterea dreptului la apă potabilă, la prețuri accesibile. Prin urmare, în vederea sporirii transparenței, invită statele membre și Comisia să monitorizeze evoluția prețurilor. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | CESE consideră că o actualizare a directivei ar putea genera noi oportunități și noi locuri de muncă în numeroase IMM-uri, în special în cadrul acelora care au ca domeniu de activitate analiza și controlul apei. Cu toate acestea, Comitetul constată atenția insuficientă pe care Comisia o acordă existenței unui număr corespunzător de lucrători cu competențe adecvate și care sunt capabili să sprijine noile provocări din acest sector. CESE subliniază rolul important al IMM-urilor în distribuția apei. Pentru a evita sarcini birocratice pentru IMM-uri, rolurile trebuie să fie proporționale. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | CESE avertizează asupra riscurilor pe care directiva ar putea să le genereze în sectorul producției de ape minerale, cu un puternic impact asupra ocupării forței de muncă. Acest risc nu este abordat în mod corespunzător de către Comisie, nici în ceea ce privește sprijinul pentru întreprinderi în cazul eventualelor reconversii industriale, nici în ceea ce privește lucrătorii, respectiv, eventualul sprijin acordat în perioadele de șomaj și remodelarea competențelor lucrătorilor cu scopul plasării acestora pe piața muncii. CESE consideră că aceste chestiuni trebuie să fie gestionate la nivel european, utilizând toate instrumentele disponibile, inclusiv dialogul social. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | CESE consideră că este important să se monitorizeze sursele de alimentare cu apă, în conformitate cu Directiva 2000/60/CE, urmând a fi avute în vedere, acolo unde este cazul: crearea de rezerve de apă pentru a răspunde situațiilor de urgență, instituirea unor noi abordări cu privire la surse alternative, cum ar fi apa de ploaie, desalinizarea, utilizarea în mod mai rațional a apei subterane în vederea reducerii pierderilor. |
| --- | --- |

5.7.

Bruxelles, 12 iulie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  Avizul CESE „Apa și salubritatea sunt un drept al omului!” (JO C 12, 15.1.2015, p. 33), punctul 1.8.

1

(2)  Rezoluția Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite din 25 septembrie 2015 intitulată „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă” Obiectivul nr. 6 – „Accesul universal și echitabil la apă potabilă sigură și accesibilă pentru toți”.

2

(3)  Avizul CESE pe tema Parteneriatul european pentru inovare în domeniul apei (JO C 44, 15.2.2013, p. 147), punctul 1.2.

3

(4)  Avizul CESE privind Integrarea politicii în domeniul apei în celelalte politici europene (JO C 248, 25.8.2011, p. 43), punctul 1.1.

4

(5)  Avizul CESE pe tema „Planul pentru salvgardarea resurselor de apă ale Europei” (JO C 327, 12.11.2013, p. 93), punctul 1.5.

5

(6)  www.right2water.eu.

6

(7)  Rezoluția Parlamentului European din 8 septembrie 2015 referitoare la monitorizarea inițiativei cetățenești europene „Right2Water”.

7

(8)  Avizul CESE „Apa și salubritatea sunt un drept al omului!” (JO C 12, 15.1.2015, p. 33).

8

(9)  Rezoluția Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite din 25 septembrie 2015 intitulată „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă” Obiectivul nr. 6 – „Accesul universal și echitabil la apă potabilă sigură și accesibilă pentru toți”.

9

(10)  Comisia a primit peste 5 900 de răspunsuri și, ulterior, a organizat reuniuni oficiale pentru a purta dezbateri cu privire la transparență și la evaluarea comparativă.

10

(11)  COM(2017) 614 final.

11

(12)  Proiectul de cooperare privind parametrii aplicabili apei potabile al Biroul Regional pentru Europa al OMS, „Asistență pentru recomandarea de revizuire a anexei I la Directiva 98/83/CE a Consiliului privind calitatea apei destinate consumului uman (Directiva privind apa potabilă)”, 11 septembrie 2017.

12

(13)  COM 2016/666.

13

(14)  Avizul CESE pe tema „Inițiativa cetățenească europeană” (JO C 237, 6.7.2018, p. 74).

14

(15)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/FactSheet35en.pdf.

15

---

| 10.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 367/112 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 367/112

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind punerea în aplicare și funcționarea numelui de domeniu de prim nivel .eu și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 733/2002 și a Regulamentului (CE) nr. 874/2004 al Comisiei

[COM(2018) 231 final – 2018/0110 (COD)]

(2018/C 367/22)

| Raportor: | domnul Philippe DE BUCK |
| --- | --- |

Raportor:

domnul Philippe DE BUCK

| Sesizare | Parlamentul European, 28.5.2018
  Consiliu, 5.6.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 172 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională |
| Data adoptării în secțiune | 28.6.2018 |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 11.7.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 536 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 133/1/0 |

Sesizare

Parlamentul European, 28.5.2018

Consiliu, 5.6.2018

Temei juridic

Articolul 172 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru transporturi, energie, infrastructură și societatea informațională

Data adoptării în secțiune

28.6.2018

Data adoptării în sesiunea plenară

11.7.2018

Sesiunea plenară nr.

536

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

133/1/0

1.   Concluzii și recomandări

| 1.1. | CESE sprijină obiectivele din propunerea de regulament privind punerea în aplicare și funcționarea numelui de domeniu de prim nivel .eu și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 733/2002 și a Regulamentului (CE) nr. 874/2004. Scopul este, pe de o parte, acela de a aborda problema dispozițiilor învechite și, pe de altă parte, de a permite o reacție mai rapidă în fața evoluțiilor viitoare. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | CESE dorește să sublinieze faptul că, având în vedere importanța unui identificator pe internet pentru cetățenii, întreprinderile și organizațiile din UE, numele de domeniu .eu trebuie să fie considerat drept serviciu de interes general (SIG). Acesta este motivul pentru care ar trebui să se considere că Registrul trebuie să fie o organizație nonprofit, care se ocupă numai de gestionarea operațională a numelui de domeniu, și că orice excedent trebuie transferat către bugetul UE. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | CESE ia notă de faptul că registrul este desemnat în urma unei proceduri de licitație deschisă, dar dorește să sublinieze că trebuie depuse toate eforturile pentru a menține operațiunile legate de .eu fără perturbări. O procedură de licitație deschisă ar putea avea un efect negativ asupra stabilității personalului implicat, a relațiilor stabile cu numeroșii registrari și a încrederii și reputației de care se bucură numele de domeniu. Toate criteriile de selecție ar trebui, așadar, să fie definite în mod clar în prealabil, în special dacă registrul ar putea sau nu să fie o societate comercială. În orice caz, acest lucru impune ca întregul proces să fie pe deplin transparent. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Comisia ar trebui să stabilească dacă registrul trebuie să fie o organizație nonprofit sau nu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | CESE sprijină crearea unui consiliu multipartit și dorește să fie reprezentat în cadrul acestuia. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | CESE susține extinderea condițiilor de eligibilitate pentru persoanele fizice în vederea obținerii unui nume de domeniu .eu. Reședința într-un stat membru al Uniunii Europene nu mai este o condiție prealabilă. Faptul că orice resortisant al unui stat membru, indiferent de țara de reședință, poate obține un nume de domeniu .eu nu numai că va amplifica profilul UE, dar va și demonstra în mod explicit o afinitate cu UE. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Brexit va avea consecințe pentru criteriile de eligibilitate atunci când și dacă Regatul Unit părăsește Uniunea Europeană sau atunci când se încheie orice potențială perioadă de tranziție. Toate organismele care se ocupă de guvernanța numelui de domeniu .eu și tratează responsabilitățile operaționale legate de acesta ar trebui să se pregătească pentru noile circumstanțe, iar deținătorii de nume de domeniu .eu vizați ar trebui informați în timp util cu privire la retragerea drepturilor lor. Ar trebui stabilite termene-limită realiste. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | CESE solicită o perioadă de tranziție lină de la operatorul tradițional actual. Întrucât contractul cu prezentul registru, și anume EURid, expiră la sfârșitul lunii octombrie 2019 și este posibil ca noul regulament și actele de punere în aplicare ale Comisiei să nu fie pe deplin aplicabile la acel moment, va fi necesară o perioadă de tranziție, ceea ce înseamnă fie o prelungire a contractului cu EURid, fie o renegociere a acestuia. CESE consideră că, întrucât contractul poate necesita modificări, negocierile respective ar trebui să înceapă cât mai curând posibil pentru a evita orice întrerupere a operării numelui de domeniu .eu. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Introducere

| 2.1. | Domeniul de prim nivel .eu (top-level domain – TLD) reprezintă numele de domeniu al Uniunii Europene și al cetățenilor săi. Acesta a fost alocat UE și este gestionat de Comisia Europeană. TLD-ul .eu a fost instituit prin Regulamentul (CE) nr. 733/2002 privind punerea în aplicare și funcțiile domeniului de nivel 1 „.eu”. Acesta este reglementat, în plus, de normele prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 874/2004 și în modificările ulterioare, care stabilește normele de politică publică privind punerea în aplicare și funcțiile TLD-ului .eu și principiile de înregistrare. Domeniul de prim nivel .eu a fost delegat de Corporația pentru Alocarea de Nume și Numere pe internet (internet Corporation for Assigned Names and Numbers – ICANN) în martie 2005 și a fost lansat în aprilie 2006 după o așa-numită „Sunrise period” în decembrie 2005. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Domeniul de prim nivel .eu a fost instituit cu scopul de a stimula identitatea pe internet a Uniunii Europene și a cetățenilor acesteia, de a promova imaginea UE în cadrul rețelelor de informare globale și de a spori vizibilitatea pieței interne a UE în cadrul pieței virtuale bazate pe internet. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | În conformitate cu obiectivele Strategiei privind piața unică digitală pentru Europa, TLD-ul .eu permite întreprinderilor și cetățenilor din Europa să participe la comerțul electronic și să își sporească participarea pe piața unică online. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Registrul TLD .eu este o organizație selectată de Comisia Europeană în urma unei licitații deschise, pentru o perioadă de cinci ani. De la crearea sa, acesta a fost gestionat de EURid, o organizație nonprofit care activează, în baza unui contract, pentru Comisia Europeană. Contractul actual cu EURid se încheie în octombrie 2019. Până în prezent, numele de domeniu .eu a fost bine gestionat. EURid a primit premiul pentru cel mai bun registru, pe baza unui sondaj pentru măsurarea satisfacției în rândul registrarilor. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Numele de domeniu .eu pot fi înregistrate prin intermediul unei rețele de „registrari acreditați”. În prezent, numele de domeniu.eu poate fi înregistrat doar de o persoană fizică, de o întreprindere sau de o organizație („registrant”) care locuiește sau este stabilită în Uniunea Europeană, Islanda, Liechtenstein sau Norvegia („restricție legată de reședință”). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Unele nume referitoare la concepte geografice sunt rezervate. Aceste rezervări pot fi stabilite de instituțiile UE, de statele membre, de țările SEE și de țările aflate în etapa de aderare la UE, precum și de EURid. Regulamentul (CE) nr. 1654/2005 stabilește lista numelor rezervate (de exemplu „republicaportuguesa”, „hrvatska”) și prevede faptul că numele aflate pe lista din anexa la regulament sunt rezervate sau înregistrate numai ca nume de domeniu de nivel secund direct sub domeniul de prim nivel .eu. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | TLD-ul .eu se numără printre cele mai extinse domenii de prim nivel din lume. Potrivit datelor Comisiei, există peste 3,8 milioane de înregistrări. El este al patrulea domeniu ca mărime la nivel european, după .de, .uk și .nl. La nivel mondial, există peste 700 de registrari acreditați. Creșterea înregistrărilor în domeniul .eu de la lansarea acestuia este semnificativă; totuși, aceasta a început să scadă în ultimii doi ani. Rata medie de reînnoire (80 %) este mai ridicată decât rata medie generală (70-75 %). În plus, utilizarea aplicațiilor mobile, a motoarelor de căutare și a platformelor de comunicare socială pentru accesarea conținutului online reduce vizibilitatea numelor de domenii, punând presiune asupra numelor de domenii tradiționale. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | De la adoptarea regulamentelor privind .eu, mediul online și contextul politic și legislativ al UE s-au confruntat cu schimbări semnificative. Odată cu dezvoltarea rapidă a noilor domenii generice de prim nivel (precum .top, .trade, .club sau .xyz), concurența între numele de domenii s-a intensificat considerabil. Acest lucru a avut un impact asupra dinamicii dintre registre și registrari. Aceștia din urmă sunt în prezent mai în măsură să decidă care registre beneficiază de o vizibilitate mai bună atunci când oferă nume de domenii clienților lor. În același timp, guvernanța internetului și ecosistemul TLD dinamic au făcut obiectul unor schimbări tehnice substanțiale. Operatorul registrului TLD .eu trebuie să răspundă unor cerințe de calitate tot mai complexe. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.8.1. | În plus, apariția și dezvoltarea platformelor de comunicare socială au modificat cererea pentru identificatorii online unici. Identificatori online unici sunt orice șir de caractere (domenii, nume de utilizator) care permite o prezență online. Persoanele fizice și IMM-urile au alternative adecvate și ieftine pentru a-și stabili prezența online. Acest lucru are un impact semnificativ asupra pieței numelor de domeniu. |
| --- | --- |

2.8.1.

| 2.9. | Potrivit Comisiei, principalele probleme din cadrul actual, care trebuie abordate, sunt: |
| --- | --- |

2.9.

| 2.9.1. | Domeniul de prim nivel .eu este reglementat de un cadru juridic învechit și rigid, care nu poate fi actualizat cu ușurință. Regulamentele conțin dispoziții foarte detaliate care ar putea să nu mai fie relevante și care influențează gestionarea cotidiană a domeniului .eu. Acesta nu dispune de flexibilitatea necesară pentru a face față cu eficiență pieței sistemului de nume de domenii (DNS), aflată în rapidă schimbare. |
| --- | --- |

2.9.1.

| 2.9.2. | Structura actuală nu prevede o structură de guvernanță optimă în ceea ce privește monitorizarea și răspunderea în raport cu operatorul registrului; nu ține seama de natura multiparticipativă a guvernanței internetului și nu oferă Comisiei competențe de supraveghere suficiente în ceea ce privește operatorul registrului. |
| --- | --- |

2.9.2.

| 2.9.3. | Normele actuale nu permit registrului TLD .eu să vândă nume de domeniu .eu direct clienților. Aceasta îi poate afecta capacitatea de a-și comercializa serviciile în mod eficace. |
| --- | --- |

2.9.3.

3.   Rezumatul propunerii Comisiei

| 3.1. | Principalele aspecte ale noii propuneri sunt: |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Un cadru juridic care va cuprinde:







  — | regulamente bazate pe principii, flexibile și adaptate exigențelor viitorului; |
| --- | --- | --- |

3.1.1.

—

regulamente bazate pe principii, flexibile și adaptate exigențelor viitorului;

| — | proceduri ale comitetelor restricționate la aspectele principale ale gestionării TLD .eu, precum criteriile de selecție pentru operatorul registrului sau numele de domeniu rezervate; |
| --- | --- |

—

proceduri ale comitetelor restricționate la aspectele principale ale gestionării TLD .eu, precum criteriile de selecție pentru operatorul registrului sau numele de domeniu rezervate;

| — | un contract între Comisie și operatorul registrului, cu toate principiile și procedurile relevante detaliate. Acesta include politicile și procedurile legate de gestionarea numelor de domeniu ca anexă. Aceasta ar însemna că, pe viitor, orice modificare tehnică va trebui să treacă printr-o revizuire contractuală. |
| --- | --- |

—

un contract între Comisie și operatorul registrului, cu toate principiile și procedurile relevante detaliate. Acesta include politicile și procedurile legate de gestionarea numelor de domeniu ca anexă. Aceasta ar însemna că, pe viitor, orice modificare tehnică va trebui să treacă printr-o revizuire contractuală.

| 3.1.2. | Îmbunătățiri cu privire la guvernanța și gestionarea TLD .eu prin intermediul:







  — | unui organism consultativ, consiliul multipartit, care să asiste și să consilieze Comisia cu privire la punerea corectă în aplicare a regulamentului și la operarea domeniului .eu; |
| --- | --- | --- |

3.1.2.

—

unui organism consultativ, consiliul multipartit, care să asiste și să consilieze Comisia cu privire la punerea corectă în aplicare a regulamentului și la operarea domeniului .eu;

| — | unor noi competențe de supraveghere acordate Comisiei în raport cu registrul, în scopul unei mai bune supravegheri a organizării, a administrării și a operațiunilor TLD-ului .eu, precum și al verificării conformității registrului cu regulamentul. Registrul va fi auditat o dată la doi ani de către un auditor extern. |
| --- | --- |

—

unor noi competențe de supraveghere acordate Comisiei în raport cu registrul, în scopul unei mai bune supravegheri a organizării, a administrării și a operațiunilor TLD-ului .eu, precum și al verificării conformității registrului cu regulamentul. Registrul va fi auditat o dată la doi ani de către un auditor extern.

| 3.1.3. | Extinderea criteriilor de eligibilitate actuale pentru înregistrarea numelor de domeniu .eu:







  — | Cetățenii UE care locuiesc în țări terțe vor avea dreptul să înregistreze un domeniu .eu; persoanele fizice și întreprinderile din țări terțe, stabilite în Uniunea Europeană (cu reședință, și, respectiv, sediu), au, de asemenea, dreptul să înregistreze un domeniu .eu. |
| --- | --- | --- |

3.1.3.

—

Cetățenii UE care locuiesc în țări terțe vor avea dreptul să înregistreze un domeniu .eu; persoanele fizice și întreprinderile din țări terțe, stabilite în Uniunea Europeană (cu reședință, și, respectiv, sediu), au, de asemenea, dreptul să înregistreze un domeniu .eu.

| 3.1.4. | Ridicarea interdicțiilor stricte privind separarea verticală:







  — | Comisia ar putea extinde domeniul de aplicare al serviciilor registrului (vânzând nume de domeniu utilizatorilor finali; prin înregistrări directe de nume de domeniu pe site-ul internet al registrului), fără a aduce atingere aplicării normelor privind concurența loială. |
| --- | --- | --- |

3.1.4.

—

Comisia ar putea extinde domeniul de aplicare al serviciilor registrului (vânzând nume de domeniu utilizatorilor finali; prin înregistrări directe de nume de domeniu pe site-ul internet al registrului), fără a aduce atingere aplicării normelor privind concurența loială.

| 3.2. | Comisia va monitoriza aplicarea regulamentului și va prezenta un raport privind evaluarea sa cel târziu la cinci ani de la data aplicării acestuia. În plus, progresul TLD-ului .eu va fi monitorizat periodic prin prezentarea unui raport privind punerea în aplicare, eficacitatea și funcționarea numelui de domeniu la trei ani de la prezentarea raportului de evaluare menționat mai sus și, ulterior, din trei în trei ani. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Propunerea este în concordanță cu obiectivele Strategiei privind piața unică digitală, care includ promovarea antreprenoriatului și a întreprinderilor nou-înființate din Europa, consolidând în același timp securitatea și încrederea în mediul online. Regulamentul ar trebui pus în aplicare respectând drepturile fundamentale în domeniul protecției datelor, al confidențialității, al securității și al multiligvismului. Protecția datelor cu caracter personal asigurată prin proiect și protecția implicită a datelor ar trebui incluse în toate sistemele de prelucrare a datelor și în toate bazele de date create și/sau întreținute. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Observații generale

| 4.1. | CESE sprijină obiectivele din propunerea de regulament privind punerea în aplicare și funcționarea numelui de domeniu de prim nivel .eu și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 733/2002 și a Regulamentului (CE) nr. 874/2004. Scopul este, pe de o parte, acela de a aborda problema dispozițiilor învechite și, pe de altă parte, de a permite o reacție mai rapidă în fața evoluțiilor viitoare. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | CESE dorește să sublinieze faptul că, având în vedere importanța unui identificator pe internet pentru cetățenii, întreprinderile și organizațiile din UE, numele de domeniu .eu trebuie să fie considerat drept serviciu de interes general (SIG). Acesta este motivul pentru care ar trebui să se considere că registrul trebuie să fie o organizație nonprofit, care se ocupă numai de gestionarea operațională a numelui de domeniu, și că orice excedent trebuie transferat către bugetul UE. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | CESE ia notă de faptul că registrul este desemnat în urma unei proceduri de licitație deschisă, dar dorește să sublinieze că trebuie depuse toate eforturile pentru a menține operațiunile legate de .eu fără perturbări. O procedură de licitație deschisă ar putea avea un efect negativ asupra stabilității personalului implicat, a relațiilor stabile cu numeroșii registrari și a încrederii și reputației de care se bucură numele de domeniu. Toate criteriile de selecție ar trebui așadar să fie definite în mod clar în prealabil, în special dacă registrul ar putea sau nu să fie o societate comercială. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Mediul și piața numelor de domenii evoluează, într-adevăr, date fiind noile părți interesate în domeniul internetului, multiplicarea numelor de domeniu generice și evoluția rapidă a comunicării prin internet la nivelul întreprinderilor și al utilizatorilor privați. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | CESE salută faptul că noul regulament este bazat pe principii, ceea ce înseamnă că numai principiile de bază și cele generale sunt stabilite în normele propuse. Drept urmare, o serie de elemente de reglementare specifice, precum numele de domeniu rezervate și criteriile de selecție a registrului, vor fi stabilite în detaliu de Comisie prin acte de punere în aplicare și prin procedura comitetului. Alte specificații, mai detaliate, impuse registrului selectat vor fi negociate și stabilite ca parte a contractului. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Deși este în favoarea unei abordări mai flexibile în negocierile privind regulamentul și contractul, CESE solicită ca întregul proces pentru publicarea cererii de oferte și negocierea contractului să fie pe deplin transparent de la început și pe tot parcursul său. Candidații ar trebui să aibă o idee clară cu privire la obligații, condiții și drepturi atunci când își pregătesc răspunsurile la licitație, precum și atunci când pregătesc negocierile legate de contract. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | Comparativ cu regulamentul actual, noul regulament nu exclude integrarea verticală, ceea ce înseamnă că registrul desemnat poate funcționa, de asemenea, ca registrar și poate comercializa numele de domeniu.eu pe piață. CESE ar putea accepta această inovație, îndeosebi în țările sau în regiunile în care registranții dispun de opțiuni limitate în ceea ce privește registrarii locali. Aceasta ar încuraja o creștere a intrării pe piață a numelui de domeniu .eu, în special pentru variantele sale cu alte caractere. |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.6.2. | Tot astfel, potrivit noii propuneri, nu va fi obligatoriu ca registrul desemnat să fie o organizație nonprofit. În cazul în care Comisia o confirmă, această abordare va constitui, în opinia CESE, o modificare majoră care va avea consecințe semnificative, deoarece entitățile comerciale vor acționa diferit, întrucât vor trebui să obțină un profit din numele de domeniu .eu, iar surplusurile generate de biroul de înregistrare nu vor mai fi transferate către bugetul UE. CESE dorește ca Comisia să clarifice acest aspect cât mai curând cu putință, astfel încât procesul legislativ să poată fi derulat având toate informațiile relevante la dispoziție. |
| --- | --- |

4.6.2.

| 4.6.3. | După cum se menționează în evaluarea impactului, merită subliniat faptul că Uniunea Europeană a beneficiat de pe urma actualei structuri a registrului, care a permis Comisiei să sprijine o serie de proiecte și inițiative, precum reuniunile EuroDIG și ICANN de la Bruxelles. |
| --- | --- |

4.6.3.

| 4.7. | Un alt nou element important va consta în crearea unui consiliu multipartit, care, conform considerentului 20, se va baza pe un set coerent de principii generale și incluzive privind internetul. În conformitate cu articolul 14 alineatul (2), consiliul va fi compus din următoarele șase grupuri: guvernele statelor membre, sectorul privat, societatea civilă, mediul academic, organizațiile internaționale și comunitatea tehnică. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.7.1. | CESE poate susține pe deplin această abordare întrucât, în ceea ce privește internetul, aceste părți interesate vor putea oferi consultanță instituțiilor UE cu privire la principii, norme, reguli, proceduri decizionale și programe partajate, care conturează modul de utilizare și evoluția internetului. Cu toate acestea, CESE subliniază că este important să se precizeze mai clar că rolul consiliului multipartit nu va fi acela de a interveni în gestionarea operațională a domeniului .eu. Prin urmare, CESE solicită Comisiei să clarifice rolul și domeniul de aplicare ale unui astfel de consiliu. Trebuie să fie prevăzute mijloace financiare suficiente pentru ca acest consiliu să poată funcționa în mod corespunzător. |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.7.2. | Pare logic ca, în calitate de reprezentant al societății civile organizate și ținând seama de activitatea importantă pe care a derulat-o (inclusiv cu privire la subiecte relevante precum digitalizarea economiei și evoluția comerțului electronic), Comitetul să dispună de prerogativele necesare pentru a fi reprezentat în cadrul consiliului. |
| --- | --- |

4.7.2.

| 4.8. | CESE salută, de asemenea, faptul că supravegherea conformării cu obligațiile legale a tuturor proceselor derulate de registru va fi consolidată prin impunerea unui audit extern efectuat o dată la doi ani. În plus, consiliul multipartit va oferi consultanță cu privire la modul și la măsura în care ar trebui efectuat auditul. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | CESE susține extinderea condițiilor de eligibilitate pentru persoanele fizice în vederea obținerii unui nume de domeniu .eu. Reședința într-un stat membru al Uniunii Europene nu mai este o condiție prealabilă. Faptul că orice resortisant al unui stat membru, indiferent de țara de reședință, poate obține un nume de domeniu .eu nu numai că va amplifica profilul UE, dar va și indica în mod explicit afinitatea cu UE. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Observații specifice

| 5.1. | Întrucât contractul cu prezentul registru, și anume EURid, expiră la sfârșitul lunii octombrie 2019 și este posibil ca noul regulament și actele de punere în aplicare ale Comisiei să nu fie pe deplin aplicabile în acel moment, va fi necesară o perioadă de tranziție, ceea ce înseamnă fie o prelungire a contractului cu EURid, fie o renegociere a acestuia. CESE consideră că, întrucât contractul poate necesita modificări, negocierile ar trebui să înceapă cât mai curând cu putință, pentru a evita orice perturbare a operării numelui de domeniu .eu. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | CESE constată cu satisfacție că la procedurile de soluționare alternativă a litigiilor (SAL) se adaugă și posibilitățile oferite de soluționarea online a litigiilor (SOL). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Considerentul 16, articolul 11 litera (f) permite autorităților competente să aibă acces la datele din registru, în vederea prevenirii, detecției și urmăririi penale a infracțiunilor. Formularea actuală sugerează că autoritățile de aplicare a legii pot avea acces neîngrădit și nediscriminatoriu la datele din registru. Orice obligație legală de cooperare cu autoritățile competente ar trebui, de asemenea, să evidențieze un sistem de control și echilibru, precum și de limitări în privința unor astfel de obligații. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Articolul 12 alineatul (1) prevede că: „Registrul înființează și gestionează o bază de date WHOIS, cu scopul de a furniza informații exacte și actualizate privind înregistrările din cadrul TLD-ului .eu.” Acuratețea datelor în cadrul WHOIS este dificil de obținut în sistemul de nume de domenii (DNS), în care datele sunt introduse de mai multe părți, asupra cărora registrul are un control efectiv extrem de redus. Un exemplu tipic este cel al registrarului care este titularul contractului încheiat cu utilizatorul final (registrantul). În timp ce unele registre efectuează controale post factum pentru verificarea exactității datelor, niciun registru de nume de domeniu nu poate să garanteze că datele din WHOIS sunt 100 %, exacte sau actualizate. Există riscul ca o astfel de dispoziție să impună un nivel de acuratețe nerealist și imposibil de atins. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Definiția termenului „registru” [articolul 2 litera (a)] include formularea „[...] și diseminarea fișierelor zonale ale TLD-ului”. Limbajul este ambiguu și ar putea fi interpretat în sensul că impune Registrului să își publice fișierele zonale. Majoritatea ccTLD-urilor nu își publică fișierele zonale pentru a respecta viața privată și a garanta securitatea cibernetică. Redactarea definiției ar trebui să clarifice faptul că nu se cere publicarea fișierelor zonale. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Brexit va avea consecințe asupra criteriilor de eligibilitate atunci când și dacă Regatul Unit părăsește Uniunea Europeană sau atunci când se încheie orice potențială perioadă de tranziție. Toate organismele care se ocupă de guvernanța numelui de domeniu .eu și tratează responsabilitățile operaționale legate de acesta ar trebui să se pregătească pentru noile circumstanțe, iar deținătorii de nume de domeniu.eu vizați ar trebui informați în timp util cu privire la retragerea drepturilor lor. Ar trebui stabilite termene-limită realiste. |
| --- | --- |

5.6.

Bruxelles, 11 iulie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

| 10.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 367/117 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 367/117

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivelor 2006/112/CE și 2008/118/CE în ceea ce privește includerea comunei italiene Campione d’Italia și a apelor italiene ale lacului Lugano în teritoriul vamal al Uniunii și în domeniul de aplicare teritorială al Directivei 2008/118/CE

[COM(2018) 261 final – 2018/0124 (CNS)]

(2018/C 367/23)

| Sesizare | Consiliul Uniunii Europene, 29.5.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 11.7.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 536 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 174/0/2 |

Sesizare

Consiliul Uniunii Europene, 29.5.2018

Temei juridic

Articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în sesiunea plenară

11.7.2018

Sesiunea plenară nr.

536

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

174/0/2

Întrucât, în opinia sa, conținutul propunerii este satisfăcător și nu face obiectul niciunei observații din partea sa, Comitetul hotărăște în unanimitate să nu inițieze o discuție generală și să se treacă imediat la vot [articolele 50 alineatul (4) și 56 alineatul (3) din Regulamentul de procedură].

Bruxelles, 11 iulie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

| 10.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 367/118 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 367/118

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată în ceea ce privește perioada de aplicare a mecanismului opțional de taxare inversă în legătură cu livrările de anumite bunuri și servicii care prezintă risc de fraudă și a mecanismului de reacție rapidă împotriva fraudei în domeniul TVA

[COM(2018) 298 final – 2018/0150(CNS)]

(2018/C 367/24)

| Sesizare | Consiliul Uniunii Europene, 11.6.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 11.7.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 536 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 175/1/3 |

Sesizare

Consiliul Uniunii Europene, 11.6.2018

Temei juridic

Articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru uniunea economică și monetară și coeziune economică și socială

Data adoptării în sesiunea plenară

11.7.2018

Sesiunea plenară nr.

536

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

175/1/3

Întrucât, în opinia sa, conținutul propunerii este satisfăcător, iar acesta a făcut deja obiectul avizului său pe tema „Derogarea privind TVA – Taxarea inversă”, adoptat la 31 mai 2017 (1), în cea de a 536-a sesiune plenară din 11 și 12 iulie 2018 (ședința din 11 iulie 2018), Comitetul a hotărât, cu 175 de voturi pentru, 1 vot împotrivă și 3 abțineri, să emită un aviz favorabil cu privire la textul propus și să facă trimitere la poziția pe care a susținut-o în documentul menționat anterior.

Bruxelles, 11 iulie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(1)  JO C 288, 31.8.2017, p. 52.

1

---

| 10.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 367/119 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 367/119

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 110/2008 în ceea ce privește cantitățile nominale pentru introducerea pe piața Uniunii a shochu distilat o singură dată, produs în alambic și îmbuteliat în Japonia

[COM(2018) 199 final – 2018/0097 COD]

(2018/C 367/25)

| Sesizare | Parlamentul European, 2.5.2018
  Consiliul Uniunii Europene, 30.4.2018 |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 114 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 11.7.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 536 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 170/0/5 |

Sesizare

Parlamentul European, 2.5.2018

Consiliul Uniunii Europene, 30.4.2018

Temei juridic

Articolul 114 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în sesiunea plenară

11.7.2018

Sesiunea plenară nr.

536

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

170/0/5

Întrucât, în opinia sa, conținutul propunerii este pe deplin satisfăcător și nu face obiectul niciunei observații din partea sa, în cea de a 536-a sesiune plenară, din 11 și 12 iulie 2018 (ședința din 11 iulie), Comitetul a hotărât să emită un aviz favorabil cu privire la textul propus, cu 170 de voturi pentru, nici un vot împotrivă și 5 abțineri.

Bruxelles, 11 iulie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

| 10.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 367/120 |
| --- | --- | --- | --- |

10.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 367/120

---

Avizul Comitetului Economic și Social European privind propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei 2003/17/CE a Consiliului în ceea ce privește echivalența inspecțiilor în câmp efectuate în Brazilia la culturile producătoare de semințe de plante furajere și la culturile producătoare de semințe de cereale și echivalența semințelor de plante furajere și a semințelor de cereale produse în Brazilia, precum și în ceea ce privește echivalența inspecțiilor în câmp efectuate în Moldova la culturile producătoare de semințe de cereale, la culturile producătoare de semințe de legume și la culturile producătoare de semințe de plante oleaginoase și textile și echivalența semințelor de cereale, a semințelor de legume și a semințelor de plante oleaginoase și textile produse în Moldova

[COM(2017) 643 final – 2017/0297 (COD)]

(2018/C 367/26)

| Sesizare | Consiliul Uniunii Europene, 18.6.2018. |
| --- | --- |
| Temei juridic | Articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |
| Secțiunea competentă | Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului |
| Data adoptării în sesiunea plenară | 11.7.2018 |
| Sesiunea plenară nr. | 536 |
| Rezultatul votului
  (voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri) | 166/0/4 |

Sesizare

Consiliul Uniunii Europene, 18.6.2018.

Temei juridic

Articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

Secțiunea competentă

Secțiunea pentru agricultură, dezvoltare rurală și protecția mediului

Data adoptării în sesiunea plenară

11.7.2018

Sesiunea plenară nr.

536

Rezultatul votului

(voturi pentru/voturi împotrivă/abțineri)

166/0/4

La 18 iunie 2018, Consiliul a decis să sesizeze Comitetul Economic și Social European în legătură cu textul de compromis 9299/18 aprobat de Comitetul Reprezentanților Permanenți în cadrul reuniunii sale din 27 aprilie 2018, ca urmare a modificării temeiului juridic, pentru a face trimitere la articolul 43 alineatul (2) din TFUE.

întrucât s-a pronunțat deja cu privire la conținutul propunerii respective în avizul său EESC 2018/00043 (NAT/726), adoptat la 14 februarie 2018 (*1), în cea de a 536-a sesiune plenară din 11 și 12 iulie 2018 (ședința din 11 iulie 2018), Comitetul a hotărât, cu 166 de voturi pentru și 4 abțineri, să nu elaboreze un nou aviz în materie, ci să facă trimitere la poziția pe care a susținut-o în documentul menționat anterior.

Bruxelles, 11 iulie 2018.

Președintele Comitetului Economic și Social European

Luca JAHIER

---

(*1)  JO C 227, 28.6.2018, p. 76.

*1

---