# Eiropas Savienības C 346/2018

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 346 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 61. gadagājums2018. gada 27. septembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 346

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

61. gadagājums2018. gada 27. septembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2017.–2018. GADA SESIJA2017. gada 2.–5. oktobra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 109, 22.3.2018.
  PIEŅEMTIE TEKSTI2017. gada 23.–26. oktobra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 138, 19.4.2018

  2017. gada 25. oktobrī pieņemtais teksts par 2015. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēts OV L 318, 2.12.2017.
  PIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2017.–2018. GADA SESIJA2017. gada 2.–5. oktobra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 109, 22.3.2018.
  PIEŅEMTIE TEKSTI2017. gada 23.–26. oktobra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 138, 19.4.2018

  2017. gada 25. oktobrī pieņemtais teksts par 2015. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēts OV L 318, 2.12.2017.
  PIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 109, 22.3.2018.

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 138, 19.4.2018

2017. gada 25. oktobrī pieņemtais teksts par 2015. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēts OV L 318, 2.12.2017.

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2017. gada 3. oktobris |
| 2018/C 346/01 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 3. oktobra rezolūcija par pašreizējo stāvokli sarunās ar Apvienoto Karalisti (2017/2847(RSP)) | 2 |
| 2018/C 346/02 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 3. oktobra rezolūcija par sieviešu ekonomisko iespēju palielināšanu privātajā un publiskajā sektorā ES (2017/2008(INI)) | 6 |
| 2018/C 346/03 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 3. oktobra rezolūcija par vēršanos pret pilsoniskās sabiedrības darbības iespēju samazināšanos jaunattīstības valstīs (2016/2324(INI)) | 20 |
| 2018/C 346/04 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 3. oktobra rezolūcija par cīņu pret kibernoziedzību (2017/2068(INI)) | 29 |
| 2018/C 346/05 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 3. oktobra rezolūcija par ES politiskajām attiecībām ar ASEAN (2017/2026(INI)) | 44 |
| | Trešdiena, 2017. gada 4. oktobris |
| 2018/C 346/06 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas regulai, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikumu, aprakstot zinātniskus kritērijus endokrīni disruptīvu īpašību noteikšanai (D048947/06 – 2017/2801(RPS)) | 52 |
| 2018/C 346/07 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (D051972 – 2017/2879(RSP)) | 55 |
| 2018/C 346/08 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-44406-6, sastāv vai ir ražoti no tām (D051971 – 2017/2878(RSP)) | 60 |
| 2018/C 346/09 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par bērnu laulību izbeigšanu (2017/2663(RSP)) | 66 |
| 2018/C 346/10 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par ANO 2017. gada Klimata pārmaiņu konferenci (COP 23) Bonnā (Vācijā) (2017/2620(RSP)) | 70 |
| | Ceturtdiena, 2017. gada 5. oktobris |
| 2018/C 346/11 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 5. oktobra rezolūcija par personu ar albīnismu stāvokli Āfrikā, it īpaši Malāvijā (2017/2868(RSP)) | 82 |
| 2018/C 346/12 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 5. oktobra rezolūcija par Krimas tatāru līderu Akhtem Chiygoz un Ilmi Umerov un žurnālista Mykola Semena lietām (2017/2869(RSP)) | 86 |
| 2018/C 346/13 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 5. oktobra rezolūcija par stāvokli Maldīvijā (2017/2870(RSP)) | 90 |
| 2018/C 346/14 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 5. oktobra rezolūcija par brīvības atņemšanas iestāžu sistēmu un apstākļiem šajās iestādēs (2015/2062(INI)) | 94 |
| | Otrdiena, 2017. gada 24. oktobris |
| 2018/C 346/15 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par ES garantijas jauniešiem shēmu izdevumu kontroli un šo izdevumu lietderības uzraudzību (2016/2242(INI)) | 105 |
| 2018/C 346/16 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par Komisijas īstenošanas regulas projektu, ar ko darbīgās vielas glifosāta apstiprinājumu atjauno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (D053565-01 – 2017/2904(RSP)) | 117 |
| 2018/C 346/17 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (D052754 – 2017/2905(RSP)) | 122 |
| 2018/C 346/18 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas 305423 x 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastāv vai ir ražoti no tām (D052752 – 2017/2906(RSP)) | 127 |
| 2018/C 346/19 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētus eļļas rapšus MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) un MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastāv vai ir ražoti no tiem (D052753 – 2017/2907(RSP)) | 133 |
| 2018/C 346/20 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par pārdomu dokumentu par ES finanšu nākotni (2017/2742(RSP)) | 139 |
| 2018/C 346/21 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par likumīgiem pasākumiem, ar kuriem aizsargā trauksmes cēlējus, kas, atklājot uzņēmumu un publisko iestāžu konfidenciālu informāciju, darbojas sabiedrības interesēs (2016/2224(INI)) | 143 |
| 2018/C 346/22 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par politikas nostādnēm attiecībā uz ienākumu minimumu — instrumentu nabadzības novēršanai (2016/2270(INI)) | 156 |
| | Trešdiena, 2017. gada 25. oktobris |
| 2018/C 346/23 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 25. oktobra rezolūcija par romu integrācijas Eiropas Savienībā pamattiesību aspektiem: cīņa pret antičigānismu (2017/2038(INI)) | 171 |
| | Ceturtdiena, 2017. gada 26. oktobris |
| 2018/C 346/24 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 26. oktobra rezolūcija par Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvas 2004/35/EK par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu piemērošanu (2016/2251(INI)) | 184 |
| 2018/C 346/25 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 26. oktobra rezolūcija par seksuālās uzmākšanās un izmantošanas apkarošanu Eiropas Savienībā (2017/2897(RSP)) | 192 |
| 2018/C 346/26 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 26. oktobra rezolūcija par eurozonas ekonomikas politikas nostādnēm 2017/2114(INI)) | 200 |
| 2018/C 346/27 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 26. oktobra rezolūcija ar Eiropas Parlamenta ieteikumu Padomei par sarunu pilnvarām attiecībā uz ES tirdzniecības sarunām ar Austrāliju (2017/2192(INI)) | 212 |
| 2018/C 346/28 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 26. oktobra rezolūcija ar Eiropas Parlamenta ieteikumu Padomei par ierosinātajām sarunu pilnvarām tirdzniecības sarunās ar Jaunzēlandi (2017/2193(INI)) | 219 |
| 2018/C 346/29 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 26. oktobra rezolūcija par ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzību 2015. gadā (2017/2011(INI)) | 226 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2017. gada 3. oktobris

2018/C 346/01

Eiropas Parlamenta 2017. gada 3. oktobra rezolūcija par pašreizējo stāvokli sarunās ar Apvienoto Karalisti (2017/2847(RSP))

2

2018/C 346/02

Eiropas Parlamenta 2017. gada 3. oktobra rezolūcija par sieviešu ekonomisko iespēju palielināšanu privātajā un publiskajā sektorā ES (2017/2008(INI))

6

2018/C 346/03

Eiropas Parlamenta 2017. gada 3. oktobra rezolūcija par vēršanos pret pilsoniskās sabiedrības darbības iespēju samazināšanos jaunattīstības valstīs (2016/2324(INI))

20

2018/C 346/04

Eiropas Parlamenta 2017. gada 3. oktobra rezolūcija par cīņu pret kibernoziedzību (2017/2068(INI))

29

2018/C 346/05

Eiropas Parlamenta 2017. gada 3. oktobra rezolūcija par ES politiskajām attiecībām ar ASEAN (2017/2026(INI))

ASEAN

44

Trešdiena, 2017. gada 4. oktobris

2018/C 346/06

Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas regulai, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikumu, aprakstot zinātniskus kritērijus endokrīni disruptīvu īpašību noteikšanai (D048947/06 – 2017/2801(RPS))

52

2018/C 346/07

Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (D051972 – 2017/2879(RSP))

55

2018/C 346/08

Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-44406-6, sastāv vai ir ražoti no tām (D051971 – 2017/2878(RSP))

60

2018/C 346/09

Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par bērnu laulību izbeigšanu (2017/2663(RSP))

66

2018/C 346/10

Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par ANO 2017. gada Klimata pārmaiņu konferenci (COP 23) Bonnā (Vācijā) (2017/2620(RSP))

70

Ceturtdiena, 2017. gada 5. oktobris

2018/C 346/11

Eiropas Parlamenta 2017. gada 5. oktobra rezolūcija par personu ar albīnismu stāvokli Āfrikā, it īpaši Malāvijā (2017/2868(RSP))

82

2018/C 346/12

Eiropas Parlamenta 2017. gada 5. oktobra rezolūcija par Krimas tatāru līderu Akhtem Chiygoz un Ilmi Umerov un žurnālista Mykola Semena lietām (2017/2869(RSP))

Akhtem Chiygoz

Ilmi Umerov

Mykola Semena

86

2018/C 346/13

Eiropas Parlamenta 2017. gada 5. oktobra rezolūcija par stāvokli Maldīvijā (2017/2870(RSP))

90

2018/C 346/14

Eiropas Parlamenta 2017. gada 5. oktobra rezolūcija par brīvības atņemšanas iestāžu sistēmu un apstākļiem šajās iestādēs (2015/2062(INI))

94

Otrdiena, 2017. gada 24. oktobris

2018/C 346/15

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par ES garantijas jauniešiem shēmu izdevumu kontroli un šo izdevumu lietderības uzraudzību (2016/2242(INI))

105

2018/C 346/16

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par Komisijas īstenošanas regulas projektu, ar ko darbīgās vielas glifosāta apstiprinājumu atjauno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (D053565-01 – 2017/2904(RSP))

117

2018/C 346/17

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (D052754 – 2017/2905(RSP))

122

2018/C 346/18

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas 305423 x 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastāv vai ir ražoti no tām (D052752 – 2017/2906(RSP))

127

2018/C 346/19

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētus eļļas rapšus MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) un MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastāv vai ir ražoti no tiem (D052753 – 2017/2907(RSP))

133

2018/C 346/20

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par pārdomu dokumentu par ES finanšu nākotni (2017/2742(RSP))

139

2018/C 346/21

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par likumīgiem pasākumiem, ar kuriem aizsargā trauksmes cēlējus, kas, atklājot uzņēmumu un publisko iestāžu konfidenciālu informāciju, darbojas sabiedrības interesēs (2016/2224(INI))

143

2018/C 346/22

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par politikas nostādnēm attiecībā uz ienākumu minimumu — instrumentu nabadzības novēršanai (2016/2270(INI))

156

Trešdiena, 2017. gada 25. oktobris

2018/C 346/23

Eiropas Parlamenta 2017. gada 25. oktobra rezolūcija par romu integrācijas Eiropas Savienībā pamattiesību aspektiem: cīņa pret antičigānismu (2017/2038(INI))

171

Ceturtdiena, 2017. gada 26. oktobris

2018/C 346/24

Eiropas Parlamenta 2017. gada 26. oktobra rezolūcija par Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvas 2004/35/EK par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu piemērošanu (2016/2251(INI))

184

2018/C 346/25

Eiropas Parlamenta 2017. gada 26. oktobra rezolūcija par seksuālās uzmākšanās un izmantošanas apkarošanu Eiropas Savienībā (2017/2897(RSP))

192

2018/C 346/26

Eiropas Parlamenta 2017. gada 26. oktobra rezolūcija par eurozonas ekonomikas politikas nostādnēm 2017/2114(INI))

200

2018/C 346/27

Eiropas Parlamenta 2017. gada 26. oktobra rezolūcija ar Eiropas Parlamenta ieteikumu Padomei par sarunu pilnvarām attiecībā uz ES tirdzniecības sarunām ar Austrāliju (2017/2192(INI))

212

2018/C 346/28

Eiropas Parlamenta 2017. gada 26. oktobra rezolūcija ar Eiropas Parlamenta ieteikumu Padomei par ierosinātajām sarunu pilnvarām tirdzniecības sarunās ar Jaunzēlandi (2017/2193(INI))

219

2018/C 346/29

Eiropas Parlamenta 2017. gada 26. oktobra rezolūcija par ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzību 2015. gadā (2017/2011(INI))

226

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | Otrdiena, 2017. gada 3. oktobris |
| 2018/C 346/30 | P8_TA(2017)0362Dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošana elektriskās un elektroniskās iekārtās ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 3. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2011/65/ES par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās (COM(2017)0038 – C8-0021/2017 – 2017/0013(COD))P8_TC1-COD(2017)0013Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 3. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2017/..., ar ko groza Direktīvu 2011/65/ES par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās | 234 |
| 2018/C 346/31 | P8_TA(2017)0363Pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumi, kuri piemērojami ICCAT konvencijas apgabalā ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 3. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, kuri piemērojami Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) konvencijas apgabalā, un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1936/2001, (EK) Nr. 1984/2003 un (EK) Nr. 520/2007 (COM(2016)0401 – C8-0224/2016 – 2016/0187(COD))P8_TC1-COD(2016)0187Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 3. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, kuri piemērojami Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) konvencijas apgabalā, un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1936/2001, (EK) Nr. 1984/2003 un (EK) Nr. 520/2007 | 236 |
| | Trešdiena, 2017. gada 4. oktobris |
| 2018/C 346/32 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu, ar ko izveido ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu starptautisko fondu (11342/2016 – C8-0458/2016 – 2016/0217(NLE)) | 238 |
| 2018/C 346/33 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanu saistībā ar Vīzu Informācijas sistēmu Bulgārijas Republikā un Rumānijā (10161/2017 – C8-0224/2017 – 2017/0808(CNS)) | 239 |
| 2018/C 346/34 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Čehijas Republika sāktu transportlīdzekļu reģistrācijas datu automatizētu apmaiņu (09893/2017 – C8-0197/2017 – 2017/0806(CNS)) | 240 |
| 2018/C 346/35 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Portugāle sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu (09898/2017 – C8-0213/2017 – 2017/0807(CNS)) | 241 |
| 2018/C 346/36 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Grieķija sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu (10476/2017 – C8-0230/2017 – 2017/0809(CNS)) | 242 |
| 2018/C 346/37 | P8_TA(2017)0373Pasažieru kuģu drošības noteikumi un standarti ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2009/45/EK par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem (COM(2016)0369 – C8-0208/2016 – 2016/0170(COD))P8_TC1-COD(2016)0170Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 4. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2017/..., ar ko groza Direktīvu 2009/45/EK par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem | 243 |
| 2018/C 346/38 | P8_TA(2017)0374To personu reģistrācija, kas atrodas uz pasažieru kuģiem, kuri kursē uz Kopienas dalībvalstu ostām vai no tām ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izdara grozījumus Padomes Direktīvā 98/41/EK par to personu reģistrāciju, kas atrodas uz pasažieru kuģiem, kuri kursē uz Kopienas dalībvalstu ostām vai no tām, un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/65/ES par ziņošanas formalitātēm kuģiem, kuri ienāk dalībvalstu ostās un/vai iziet no tām (COM(2016)0370 – C8-0209/2016 – 2016/0171(COD))P8_TC1-COD(2016)0171Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 4. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2017/..., ar ko groza Padomes Direktīvu 98/41/EK par to personu reģistrāciju, kas atrodas uz pasažieru kuģiem, kuri kursē uz Kopienas dalībvalstu ostām vai no tām, un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/65/ES par ziņošanas formalitātēm kuģiem, kuri ienāk dalībvalstu ostās un/vai iziet no tām | 244 |
| 2018/C 346/39 | P8_TA(2017)0375Regulārā satiksmē izmantotu Ro-Ro prāmju un ātrgaitas pasažieru kuģu drošas ekspluatācijas inspekciju sistēma ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par regulārā satiksmē izmantotu Ro-Ro prāmju un ātrgaitas pasažieru kuģu drošas ekspluatācijas inspekciju sistēmu, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/16/EK par ostas valsts kontroli grozīšanu un Padomes Direktīvas 1999/35/EK atcelšanu (COM(2016)0371 – C8-0210/2016 – 2016/0172(COD))P8_TC1-COD(2016)0172Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 4. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2017/... par regulārā satiksmē izmantotu Ro-Ro pasažieru kuģu un ātrgaitas pasažieru kuģu drošas ekspluatācijas inspekciju sistēmu un ar ko groza Direktīvu 2009/16/EK un atceļ Padomes Direktīvu 1999/35/EK | 245 |
| | Ceturtdiena, 2017. gada 5. oktobris |
| 2018/C 346/40 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 5. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai, ar kuru īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu Eiropas Prokuratūru (EPPO) (09941/2017 – C8-0229/2017 – 2013/0255(APP)) | 246 |
| | Otrdiena, 2017. gada 24. oktobris |
| 2018/C 346/41 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses (15653/2016 – C8-0094/2017 – 2006/0048(NLE)) | 247 |
| 2018/C 346/42 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko groza Padomes Lēmumu Nr. 189/2014/ES, ar kuru Francijai atļauj piemērot samazinātu konkrētu netiešo nodokļu likmi Gvadelupā, Francijas Gviānā, Martinikā un Reinjonā ražotam tradicionālajam rumam un ar kuru atceļ Lēmumu 2007/659/EK (COM(2017)0297 – C8-0212/2017 – 2017/0127(CNS)) | 248 |
| 2018/C 346/43 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Padomes 2014. gada 6. maija Regulu (ES) Nr. 560/2014, ar ko izveido biorūpniecības kopuzņēmumu (COM(2017)0068 – C8-0118/2017 – 2017/0024(NLE)) | 249 |
| 2018/C 346/44 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par kontroles pasākumu piemērošanu N-fenil-N-[1- (2-feniletil)piperidīn-4-il]-furān-2-karboksamīdam (furānilfentanilam) (11212/2017 – C8-0242/2017 – 2017/0152(NLE)) | 253 |
| 2018/C 346/45 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko groza Padomes Pamatlēmumu 2004/757/TI, lai narkotiskās vielas definīcijā iekļautu jaunas psihoaktīvas vielas, un atceļ Padomes Lēmumu 2005/387/TI (10537/1/2017 – C8-0325/2017 – 2013/0304(COD)) | 254 |
| 2018/C 346/46 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka noteikumus par to, kā CE-marķētus mēslošanas līdzekļus darīt pieejamus tirgū, un groza Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un (EK) Nr. 1107/2009 (COM(2016)0157 – C8-0123/2016 – 2016/0084(COD)) | 255 |
| 2018/C 346/47 | P8_TA(2017)0393Informācijas apmaiņa, agrīnās brīdināšanas sistēma un riska novērtēšana saistībā ar jaunām psihoaktīvām vielām ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1920/2006 attiecībā uz informācijas apmaiņu, agrīnās brīdināšanas sistēmu un riska novērtēšanu saistībā ar jaunām psihoaktīvām vielām (COM(2016)0547 – C8-0351/2016 – 2016/0261(COD))P8_TC1-COD(2016)0261Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 24. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko attiecībā uz informācijas apmaiņu, agrīnās brīdināšanas sistēmu un riska novērtēšanu saistībā ar jaunām psihoaktīvām vielām groza Regulu (EK) Nr. 1920/2006 | 362 |
| 2018/C 346/48 | P8_TA(2017)0394Kopējā zivsaimniecības politika — izkraušanas pienākuma īstenošana ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku (COM(2017)0424 – C8-0239/2017 – 2017/0190(COD))P8_TC1-COD(2017)0190Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 24. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku | 363 |
| 2018/C 346/49 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2017. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 5/2017 projektu, ar kuru tiek nodrošināts finansējums Eiropas Fondam ilgtspējīgai attīstībai (EFIA) un palielināta rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR) pēc Daudzgadu finanšu shēmas regulas pārskatīšanas (12441/2017 – C8-0351/2017 – 2017/2135(BUD)) | 364 |
| 2018/C 346/50 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par elastības instrumenta izmantošanu, lai nodrošinātu finansējumu Eiropas Fondam ilgtspējīgai attīstībai (COM(2017)0480 – C8-0235/2017 – 2017/2134(BUD)) | 366 |
| | Trešdiena, 2017. gada 25. oktobris |
| 2018/C 346/51 | Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2017. gada 21. septembra deleģēto regulu, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/97 papildina attiecībā uz produktu pārraudzības un pārvaldības prasībām apdrošināšanas sabiedrībām un apdrošināšanas izplatītājiem (C(2017)06218 – 2017/2854(DEA)) | 369 |
| 2018/C 346/52 | Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2017. gada 21. septembra deleģēto regulu, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/97 papildina attiecībā uz informācijas prasībām un darījumdarbības veikšanas noteikumiem, kas piemērojami apdrošināšanas ieguldījumu produktu izplatīšanai (C(2017)06229 – (2017/2855(DEA)) | 370 |
| 2018/C 346/53 | Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2017. gada 22. septembra deleģēto regulu, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 600/2014 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par netiešas tīrvērtes mehānismiem (C(2017)06268 – (2017/2860(DEA)) | 371 |
| 2018/C 346/54 | Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2017. gada 22. septembra deleģēto regulu, ar ko Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 149/2013 groza attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par netiešas tīrvērtes mehānismiem (C(2017)06270 – (2017/2859(DEA)) | 373 |
| 2018/C 346/55 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 25. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2018. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (11815/2017 – C8-0313/2017 – 2017/2044(BUD)) | 375 |
| 2018/C 346/56 | P8_TA(2017)0410Darba ņēmēju aizsardzība pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 25. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (COM(2016)0248 – C8-0181/2016 – 2016/0130(COD))P8_TC1-COD(2016)0130Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 25. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2017/..., ar ko groza Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā | 389 |
| 2018/C 346/57 | P8_TA(2017)0411Ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS) izveide, lai reģistrētu trešo valstuvalstspiederīgo, kuri šķērso Eiropas Savienības dalībvalstu ārējās robežas, ieceļošanas un izceļošanas datus ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 25. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), lai reģistrētu to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datus un ieceļošanas atteikumus, kuri šķērso Eiropas Savienības dalībvalstu ārējās robežas, un ar ko paredz nosacījumus piekļuvei IIS tiesībaizsardzības nolūkos un groza Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (ES) Nr. 1077/2011 (COM(2016)0194 – C8-0135/2016 – 2016/0106(COD))P8_TC1-COD(2016)0106Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 25. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), lai reģistrētu to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datus un ieceļošanas atteikumu datus, kuri šķērso dalībvalstu ārējās robežas, un ar ko paredz nosacījumus piekļuvei IIS tiesībaizsardzības nolūkos, un ar ko groza Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, un Regulas (EK) Nr. 767/2008 un (ES) Nr. 1077/2011 | 390 |
| 2018/C 346/58 | P8_TA(2017)0412Grozījumu izdarīšana Šengenas Robežu kodeksā attiecībā uz ieceļošanas/izceļošanas sistēmas izmantošanu ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 25. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2016/399 attiecībā uz ieceļošanas/izceļošanas sistēmas izmantošanu (COM(2016)0196 – C8-0134/2016 – 2016/0105(COD))P8_TC1-COD(2016)0105Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 25. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko attiecībā uz ieceļošanas/izceļošanas sistēmas izmantošanu groza Regulu (ES) 2016/399 | 391 |
| | Ceturtdiena, 2017. gada 26. oktobris |
| 2018/C 346/59 | P8_TA(2017)0415Vienkāršas, pārredzamas un standartizētas vērtspapīrošanas regulējuma izveidošana ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 26. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka kopīgus noteikumus par vērtspapīrošanu, izveido Eiropas mēroga regulējumu attiecībā uz vienkāršu, pārredzamu un standartizētu vērtspapīrošanu un groza Direktīvu 2009/65/EK, Direktīvu 2009/138/EK, Direktīvu 2011/61/ES, Regulu (EK) Nr. 1060/2009 un Regulu (ES) Nr. 648/2012 (COM(2015)0472 – C8-0288/2015 – 2015/0226(COD))P8_TC1-COD(2015)0226Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 26. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko nosaka vispārēju regulējumu vērtspapīrošanai un izveido īpašu satvaru attiecībā uz vienkāršu, pārredzamu un standartizētu vērtspapīrošanu, un groza Direktīvas 2009/65/EK, 2009/138/EK un 2011/61/ES un Regulas (EK) Nr. 1060/2009 un (ES) Nr. 648/2012 | 392 |
| 2018/C 346/60 | P8_TA(2017)0416Prudenciālās prasības kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 26. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām (COM(2015)0473 – C8-0289/2015 – 2015/0225(COD))P8_TC1-COD(2015)0225Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 26. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām | 393 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2017. gada 3. oktobris

2018/C 346/30

P8_TA(2017)0362Dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošana elektriskās un elektroniskās iekārtās ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 3. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2011/65/ES par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās (COM(2017)0038 – C8-0021/2017 – 2017/0013(COD))P8_TC1-COD(2017)0013Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 3. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2017/..., ar ko groza Direktīvu 2011/65/ES par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās

234

2018/C 346/31

P8_TA(2017)0363Pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumi, kuri piemērojami ICCAT konvencijas apgabalā ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 3. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, kuri piemērojami Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) konvencijas apgabalā, un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1936/2001, (EK) Nr. 1984/2003 un (EK) Nr. 520/2007 (COM(2016)0401 – C8-0224/2016 – 2016/0187(COD))P8_TC1-COD(2016)0187Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 3. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, kuri piemērojami Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) konvencijas apgabalā, un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1936/2001, (EK) Nr. 1984/2003 un (EK) Nr. 520/2007

ICCAT

ICCAT

236

Trešdiena, 2017. gada 4. oktobris

2018/C 346/32

Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu, ar ko izveido ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu starptautisko fondu (11342/2016 – C8-0458/2016 – 2016/0217(NLE))

238

2018/C 346/33

Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanu saistībā ar Vīzu Informācijas sistēmu Bulgārijas Republikā un Rumānijā (10161/2017 – C8-0224/2017 – 2017/0808(CNS))

acquis

239

2018/C 346/34

Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Čehijas Republika sāktu transportlīdzekļu reģistrācijas datu automatizētu apmaiņu (09893/2017 – C8-0197/2017 – 2017/0806(CNS))

240

2018/C 346/35

Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Portugāle sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu (09898/2017 – C8-0213/2017 – 2017/0807(CNS))

241

2018/C 346/36

Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Grieķija sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu (10476/2017 – C8-0230/2017 – 2017/0809(CNS))

242

2018/C 346/37

P8_TA(2017)0373Pasažieru kuģu drošības noteikumi un standarti ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2009/45/EK par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem (COM(2016)0369 – C8-0208/2016 – 2016/0170(COD))P8_TC1-COD(2016)0170Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 4. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2017/..., ar ko groza Direktīvu 2009/45/EK par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem

243

2018/C 346/38

P8_TA(2017)0374To personu reģistrācija, kas atrodas uz pasažieru kuģiem, kuri kursē uz Kopienas dalībvalstu ostām vai no tām ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izdara grozījumus Padomes Direktīvā 98/41/EK par to personu reģistrāciju, kas atrodas uz pasažieru kuģiem, kuri kursē uz Kopienas dalībvalstu ostām vai no tām, un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/65/ES par ziņošanas formalitātēm kuģiem, kuri ienāk dalībvalstu ostās un/vai iziet no tām (COM(2016)0370 – C8-0209/2016 – 2016/0171(COD))P8_TC1-COD(2016)0171Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 4. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2017/..., ar ko groza Padomes Direktīvu 98/41/EK par to personu reģistrāciju, kas atrodas uz pasažieru kuģiem, kuri kursē uz Kopienas dalībvalstu ostām vai no tām, un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/65/ES par ziņošanas formalitātēm kuģiem, kuri ienāk dalībvalstu ostās un/vai iziet no tām

244

2018/C 346/39

P8_TA(2017)0375Regulārā satiksmē izmantotu Ro-Ro prāmju un ātrgaitas pasažieru kuģu drošas ekspluatācijas inspekciju sistēma ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par regulārā satiksmē izmantotu Ro-Ro prāmju un ātrgaitas pasažieru kuģu drošas ekspluatācijas inspekciju sistēmu, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/16/EK par ostas valsts kontroli grozīšanu un Padomes Direktīvas 1999/35/EK atcelšanu (COM(2016)0371 – C8-0210/2016 – 2016/0172(COD))P8_TC1-COD(2016)0172Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 4. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2017/... par regulārā satiksmē izmantotu Ro-Ro pasažieru kuģu un ātrgaitas pasažieru kuģu drošas ekspluatācijas inspekciju sistēmu un ar ko groza Direktīvu 2009/16/EK un atceļ Padomes Direktīvu 1999/35/EK

245

Ceturtdiena, 2017. gada 5. oktobris

2018/C 346/40

Eiropas Parlamenta 2017. gada 5. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai, ar kuru īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu Eiropas Prokuratūru (EPPO) (09941/2017 – C8-0229/2017 – 2013/0255(APP))

EPPO

246

Otrdiena, 2017. gada 24. oktobris

2018/C 346/41

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses (15653/2016 – C8-0094/2017 – 2006/0048(NLE))

247

2018/C 346/42

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko groza Padomes Lēmumu Nr. 189/2014/ES, ar kuru Francijai atļauj piemērot samazinātu konkrētu netiešo nodokļu likmi Gvadelupā, Francijas Gviānā, Martinikā un Reinjonā ražotam tradicionālajam rumam un ar kuru atceļ Lēmumu 2007/659/EK (COM(2017)0297 – C8-0212/2017 – 2017/0127(CNS))

248

2018/C 346/43

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Padomes 2014. gada 6. maija Regulu (ES) Nr. 560/2014, ar ko izveido biorūpniecības kopuzņēmumu (COM(2017)0068 – C8-0118/2017 – 2017/0024(NLE))

249

2018/C 346/44

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par kontroles pasākumu piemērošanu N-fenil-N-[1- (2-feniletil)piperidīn-4-il]-furān-2-karboksamīdam (furānilfentanilam) (11212/2017 – C8-0242/2017 – 2017/0152(NLE))

N

N

253

2018/C 346/45

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko groza Padomes Pamatlēmumu 2004/757/TI, lai narkotiskās vielas definīcijā iekļautu jaunas psihoaktīvas vielas, un atceļ Padomes Lēmumu 2005/387/TI (10537/1/2017 – C8-0325/2017 – 2013/0304(COD))

254

2018/C 346/46

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka noteikumus par to, kā CE-marķētus mēslošanas līdzekļus darīt pieejamus tirgū, un groza Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un (EK) Nr. 1107/2009 (COM(2016)0157 – C8-0123/2016 – 2016/0084(COD))

255

2018/C 346/47

P8_TA(2017)0393Informācijas apmaiņa, agrīnās brīdināšanas sistēma un riska novērtēšana saistībā ar jaunām psihoaktīvām vielām ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1920/2006 attiecībā uz informācijas apmaiņu, agrīnās brīdināšanas sistēmu un riska novērtēšanu saistībā ar jaunām psihoaktīvām vielām (COM(2016)0547 – C8-0351/2016 – 2016/0261(COD))P8_TC1-COD(2016)0261Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 24. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko attiecībā uz informācijas apmaiņu, agrīnās brīdināšanas sistēmu un riska novērtēšanu saistībā ar jaunām psihoaktīvām vielām groza Regulu (EK) Nr. 1920/2006

362

2018/C 346/48

P8_TA(2017)0394Kopējā zivsaimniecības politika — izkraušanas pienākuma īstenošana ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku (COM(2017)0424 – C8-0239/2017 – 2017/0190(COD))P8_TC1-COD(2017)0190Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 24. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku

363

2018/C 346/49

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2017. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 5/2017 projektu, ar kuru tiek nodrošināts finansējums Eiropas Fondam ilgtspējīgai attīstībai (EFIA) un palielināta rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR) pēc Daudzgadu finanšu shēmas regulas pārskatīšanas (12441/2017 – C8-0351/2017 – 2017/2135(BUD))

364

2018/C 346/50

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par elastības instrumenta izmantošanu, lai nodrošinātu finansējumu Eiropas Fondam ilgtspējīgai attīstībai (COM(2017)0480 – C8-0235/2017 – 2017/2134(BUD))

366

Trešdiena, 2017. gada 25. oktobris

2018/C 346/51

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2017. gada 21. septembra deleģēto regulu, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/97 papildina attiecībā uz produktu pārraudzības un pārvaldības prasībām apdrošināšanas sabiedrībām un apdrošināšanas izplatītājiem (C(2017)06218 – 2017/2854(DEA))

369

2018/C 346/52

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2017. gada 21. septembra deleģēto regulu, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/97 papildina attiecībā uz informācijas prasībām un darījumdarbības veikšanas noteikumiem, kas piemērojami apdrošināšanas ieguldījumu produktu izplatīšanai (C(2017)06229 – (2017/2855(DEA))

370

2018/C 346/53

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2017. gada 22. septembra deleģēto regulu, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 600/2014 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par netiešas tīrvērtes mehānismiem (C(2017)06268 – (2017/2860(DEA))

371

2018/C 346/54

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2017. gada 22. septembra deleģēto regulu, ar ko Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 149/2013 groza attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par netiešas tīrvērtes mehānismiem (C(2017)06270 – (2017/2859(DEA))

373

2018/C 346/55

Eiropas Parlamenta 2017. gada 25. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2018. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (11815/2017 – C8-0313/2017 – 2017/2044(BUD))

375

2018/C 346/56

P8_TA(2017)0410Darba ņēmēju aizsardzība pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 25. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (COM(2016)0248 – C8-0181/2016 – 2016/0130(COD))P8_TC1-COD(2016)0130Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 25. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2017/..., ar ko groza Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā

389

2018/C 346/57

P8_TA(2017)0411Ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS) izveide, lai reģistrētu trešo valstuvalstspiederīgo, kuri šķērso Eiropas Savienības dalībvalstu ārējās robežas, ieceļošanas un izceļošanas datus ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 25. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), lai reģistrētu to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datus un ieceļošanas atteikumus, kuri šķērso Eiropas Savienības dalībvalstu ārējās robežas, un ar ko paredz nosacījumus piekļuvei IIS tiesībaizsardzības nolūkos un groza Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (ES) Nr. 1077/2011 (COM(2016)0194 – C8-0135/2016 – 2016/0106(COD))P8_TC1-COD(2016)0106Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 25. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), lai reģistrētu to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datus un ieceļošanas atteikumu datus, kuri šķērso dalībvalstu ārējās robežas, un ar ko paredz nosacījumus piekļuvei IIS tiesībaizsardzības nolūkos, un ar ko groza Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, un Regulas (EK) Nr. 767/2008 un (ES) Nr. 1077/2011

390

2018/C 346/58

P8_TA(2017)0412Grozījumu izdarīšana Šengenas Robežu kodeksā attiecībā uz ieceļošanas/izceļošanas sistēmas izmantošanu ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 25. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2016/399 attiecībā uz ieceļošanas/izceļošanas sistēmas izmantošanu (COM(2016)0196 – C8-0134/2016 – 2016/0105(COD))P8_TC1-COD(2016)0105Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 25. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko attiecībā uz ieceļošanas/izceļošanas sistēmas izmantošanu groza Regulu (ES) 2016/399

391

Ceturtdiena, 2017. gada 26. oktobris

2018/C 346/59

P8_TA(2017)0415Vienkāršas, pārredzamas un standartizētas vērtspapīrošanas regulējuma izveidošana ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 26. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka kopīgus noteikumus par vērtspapīrošanu, izveido Eiropas mēroga regulējumu attiecībā uz vienkāršu, pārredzamu un standartizētu vērtspapīrošanu un groza Direktīvu 2009/65/EK, Direktīvu 2009/138/EK, Direktīvu 2011/61/ES, Regulu (EK) Nr. 1060/2009 un Regulu (ES) Nr. 648/2012 (COM(2015)0472 – C8-0288/2015 – 2015/0226(COD))P8_TC1-COD(2015)0226Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 26. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko nosaka vispārēju regulējumu vērtspapīrošanai un izveido īpašu satvaru attiecībā uz vienkāršu, pārredzamu un standartizētu vērtspapīrošanu, un groza Direktīvas 2009/65/EK, 2009/138/EK un 2011/61/ES un Regulas (EK) Nr. 1060/2009 un (ES) Nr. 648/2012

392

2018/C 346/60

P8_TA(2017)0416Prudenciālās prasības kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 26. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām (COM(2015)0473 – C8-0289/2015 – 2015/0225(COD))P8_TC1-COD(2015)0225Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 26. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām

393

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

27.9.2018

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2017.–2018. GADA SESIJA

2017. gada 2.–5. oktobra sēdes

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 109, 22.3.2018.

PIEŅEMTIE TEKSTI

2017. gada 23.–26. oktobra sēdes

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 138, 19.4.2018

2017. gada 25. oktobrī pieņemtais teksts par 2015. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēts OV L 318, 2.12.2017.

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2017. gada 3. oktobris

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/2

---

P8_TA(2017)0361

Pašreizējais stāvoklis sarunās ar Apvienoto Karalisti

Eiropas Parlamenta 2017. gada 3. oktobra rezolūcija par pašreizējo stāvokli sarunās ar Apvienoto Karalisti (2017/2847(RSP))

(2018/C 346/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūciju par sarunām ar Apvienoto Karalisti saistībā ar tās paziņojumu par nodomu izstāties no Eiropas Savienības (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūciju par sarunām ar Apvienoto Karalisti saistībā ar tās paziņojumu par nodomu izstāties no Eiropas Savienības (1),

| — | ņemot vērā Eiropadomes (50. pants) 2017. gada 29. aprīļa Pamatnostādnes saistībā ar Apvienotās Karalistes paziņojumu saskaņā ar LES 50. pantu un pielikumu 2017. gada 22. maija Padomes Lēmumam — Norādes sarunām par līgumu ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, kurā noteikta kārtība attiecībā uz tās izstāšanos no Eiropas Savienības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes (50. pants) 2017. gada 29. aprīļa Pamatnostādnes saistībā ar Apvienotās Karalistes paziņojumu saskaņā ar LES 50. pantu un pielikumu 2017. gada 22. maija Padomes Lēmumam — Norādes sarunām par līgumu ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, kurā noteikta kārtība attiecībā uz tās izstāšanos no Eiropas Savienības,

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 12. jūnija nostājas dokumentus “Galvenie principi par pilsoņu tiesībām” un “Galvenie principi par finanšu strīdu izšķiršanu”, un 2017. gada 20. septembra paziņojumu “Pamatprincipi attiecībā uz dialogu par Īriju/Ziemeļīriju”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 12. jūnija nostājas dokumentus “Galvenie principi par pilsoņu tiesībām” un “Galvenie principi par finanšu strīdu izšķiršanu”, un 2017. gada 20. septembra paziņojumu “Pamatprincipi attiecībā uz dialogu par Īriju/Ziemeļīriju”,

| — | ņemot vērā Apvienotās Karalistes valdības nostājas dokumentus par jautājumiem, kas saistīti ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības, un jo īpaši 2017. gada 26. jūnija dokumentu “ES pilsoņu, kas dzīvo Apvienotajā Karalistē, un Apvienotās Karalistes pilsoņu, kas dzīvo Eiropas Savienībā, situācijas noregulēšana” un 2017. gada 16. augusta rezolūciju par Ziemeļīriju un Īriju”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienotās Karalistes valdības nostājas dokumentus par jautājumiem, kas saistīti ar Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības, un jo īpaši 2017. gada 26. jūnija dokumentu “ES pilsoņu, kas dzīvo Apvienotajā Karalistē, un Apvienotās Karalistes pilsoņu, kas dzīvo Eiropas Savienībā, situācijas noregulēšana” un 2017. gada 16. augusta rezolūciju par Ziemeļīriju un Īriju”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā pašlaik apmēram 3,2 miljoni pilsoņu no pārējām 27 dalībvalstīm (ES-27) pastāvīgi dzīvo Apvienotajā Karalistē un 1,2 miljoni Apvienotās Karalistes pilsoņu pastāvīgi dzīvo ES-27; |
| --- | --- |

A.

tā kā pašlaik apmēram 3,2 miljoni pilsoņu no pārējām 27 dalībvalstīm (ES-27) pastāvīgi dzīvo Apvienotajā Karalistē un 1,2 miljoni Apvienotās Karalistes pilsoņu pastāvīgi dzīvo ES-27;

| B. | tā kā ES pilsoņi, kuri apmetās uz dzīvi citā dalībvalstī, tā darīja, pamatojoties uz savām tiesībām saskaņā ar Eiropas Savienības tiesību aktiem un ar domu, ka tie varēs baudīt šīs tiesības visa mūža garumā; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES pilsoņi, kuri apmetās uz dzīvi citā dalībvalstī, tā darīja, pamatojoties uz savām tiesībām saskaņā ar Eiropas Savienības tiesību aktiem un ar domu, ka tie varēs baudīt šīs tiesības visa mūža garumā;

| C. | tā kā Eiropas Parlaments pārstāv visus ES pilsoņus, tostarp Apvienotās Karalistes pilsoņus, un rīkosies, lai aizsargātu viņu intereses visā procesā, ko pabeidzot, Apvienotā Karaliste izstāsies no Eiropas Savienības; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Parlaments pārstāv visus ES pilsoņus, tostarp Apvienotās Karalistes pilsoņus, un rīkosies, lai aizsargātu viņu intereses visā procesā, ko pabeidzot, Apvienotā Karaliste izstāsies no Eiropas Savienības;

| D. | tā kā Apvienotajā Karalistē un arī dažās citās dalībvalstīs nesen notikušie administratīvie incidenti ir uzskatāmi parādījuši, ka jau notiek Apvienotajā Karalistē dzīvojošo ES-27 pilsoņu un 27-ES dzīvojošo Apvienotās Karalistes pilsoņu diskriminēšana, kas ietekmē attiecīgo pilsoņu ikdienas dzīvi, ierobežojot viņu spējas efektīvi īstenot savas tiesības; |
| --- | --- |

D.

tā kā Apvienotajā Karalistē un arī dažās citās dalībvalstīs nesen notikušie administratīvie incidenti ir uzskatāmi parādījuši, ka jau notiek Apvienotajā Karalistē dzīvojošo ES-27 pilsoņu un 27-ES dzīvojošo Apvienotās Karalistes pilsoņu diskriminēšana, kas ietekmē attiecīgo pilsoņu ikdienas dzīvi, ierobežojot viņu spējas efektīvi īstenot savas tiesības;

| E. | tā kā nolūkā pienācīgi īstenot Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības ir nepieciešams, lai tiktu risināta unikālā situācija un īpašie apstākļi, kādi pastāv Īrijas salā, lai pilnībā tiktu saglabātas Lielās piektdienas vienošanās (1998. gada 10. aprīlis) visas daļas un lai netiktu pieļauta robežas “nocietināšana”; |
| --- | --- |

E.

tā kā nolūkā pienācīgi īstenot Apvienotās Karalistes izstāšanos no Eiropas Savienības ir nepieciešams, lai tiktu risināta unikālā situācija un īpašie apstākļi, kādi pastāv Īrijas salā, lai pilnībā tiktu saglabātas Lielās piektdienas vienošanās (1998. gada 10. aprīlis) visas daļas un lai netiktu pieļauta robežas “nocietināšana”;

| F. | tā kā Ziemeļīrijas iedzīvotāji, kuri ir izmantojuši vai var izmantot savas tiesības uz Īrijas pilsonību, saglabās ES pilsonību, un nebūtu jāievieš nekādi šķēršļi vai apgrūtinājumi, kas viņiem liegtu pilnībā izmantot savas tiesības saskaņā ar Līgumiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā Ziemeļīrijas iedzīvotāji, kuri ir izmantojuši vai var izmantot savas tiesības uz Īrijas pilsonību, saglabās ES pilsonību, un nebūtu jāievieš nekādi šķēršļi vai apgrūtinājumi, kas viņiem liegtu pilnībā izmantot savas tiesības saskaņā ar Līgumiem;

| G. | tā kā gan Eiropas Savienībai, gan Apvienotajai Karalistei pilnībā būtu jāievēro to finansiālās saistības, kas izriet no visa laikposma, ko Apvienotā Karaliste pavadīja Eiropas Savienības sastāvā; |
| --- | --- |

G.

tā kā gan Eiropas Savienībai, gan Apvienotajai Karalistei pilnībā būtu jāievēro to finansiālās saistības, kas izriet no visa laikposma, ko Apvienotā Karaliste pavadīja Eiropas Savienības sastāvā;

| H. | tā kā Apvienotās Karalistes premjerministre savā runā Florencē 2017. gada 22. septembrī sniedza dažus precizējumus attiecībā uz pilsoņu tiesībām, Īrijas un Ziemeļīrijas jautājumu, finansiālo norēķinu, vajadzību paredzēt pārejas periodu un prognozēm turpmākajām attiecībām starp Eiropas Savienību un Apvienoto Karalisti, |
| --- | --- |

H.

tā kā Apvienotās Karalistes premjerministre savā runā Florencē 2017. gada 22. septembrī sniedza dažus precizējumus attiecībā uz pilsoņu tiesībām, Īrijas un Ziemeļīrijas jautājumu, finansiālo norēķinu, vajadzību paredzēt pārejas periodu un prognozēm turpmākajām attiecībām starp Eiropas Savienību un Apvienoto Karalisti,

| 1. | atkārtoti norāda uz visiem elementiem, kas izklāstīti Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūcijā par sarunām ar Apvienoto Karalisti saistībā ar tās paziņojumu par nodomu izstāties no Eiropas Savienības; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka Eiropadomes 2017. gada 29. aprīlī pastiprinātās pamatnostādnes un tām sekojošās sarunu norādes, kuras Padome pieņēma 2017. gada 22. maijā, ir saskaņā ar Eiropas Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūciju; atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Savienības sarunu vedējs darbojas pilnīgā saskaņā ar minētajos dokumentos izklāstītajām pilnvarām; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka saskaņā ar Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūciju Apvienotās Karalistes premjerministre 2017. gada 22. septembra runā ierosināja laika ziņā ierobežotu pārejas periodu; norāda, ka šāda pāreja var notikt tikai tad, ja tiek ievēroti spēkā esošie Eiropas Savienības regulatīvie, budžeta, uzraudzības, tiesu un izpildes instrumenti un struktūras; uzsver, ka šāds pārejas periods, kad Apvienotā Karaliste vairs nebūs ES dalībvalsts, var nozīmēt vienīgi visa acquis communautaire īstenošanas turpinājumu, kas ietver četru pamatbrīvību (personu, kapitāla, preču un pakalpojumu brīva aprite) pilnīgu piemērošanu, un ka tam jānotiek bez jebkādiem personu brīvas pārvietošanās ierobežojumiem, kurus ieviestu, nosakot kādu jaunu kārtību; uzsver, ka šādu pārejas periodu var noteikt tikai saskaņā ar pilnīgu Eiropas Savienības Tiesas (Tiesa) jurisdikcijas ievērošanu; prasa, lai šāds pārejas periods tiktu apstiprināts tikai tad, ja tiek noslēgts visaptverošs izstāšanās līgums, ar ko noregulē visus ar Apvienotās Karalistes izstāšanos saistītos jautājumus; |
| --- | --- |

3.

Pilsoņu tiesības

| 4. | uzsver, ka izstāšanās līgumā ir jāiekļauj visas pašreizējās pilsoņu tiesības, lai būtiski nemainītos viņu stāvoklis, un ka ar šādu līgumu ir jānodrošina savstarpības, vienlīdzības, simetrijas un nediskriminācijas principu piemērošana ES pilsoņiem, kuri dzīvo Apvienotajā Karalistē, un Apvienotās Karalistes pilsoņiem, kuri dzīvo Eiropas Savienībā; jo īpaši uzsver, ka tiesīgajiem ES valstu pastāvīgajiem iedzīvotājiem un bērniem, kas dzimuši pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās, izstāšanās līgumā būtu jānosaka ģimenes locekļu statuss, nevis neatkarīgu tiesību subjektu statuss, nākamajiem ģimenes locekļiem būtu jāturpina izmantot pastāvīgas uzturēšanās tiesības ar tādiem pašiem noteikumiem, kādus piemēro pašreizējiem ģimenes locekļiem, dokumentiem jābūt interpretētiem saskaņā ar ES tiesību aktiem, būtu jānovērš ikviena apgrūtinoša administratīvā procedūra un visiem ES tiesību aktos noteiktajiem pabalstiem vajadzētu būt pārvedamiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | šajā sakarībā uzsver, ka izstāšanās līgumā būtu jāsaglabā visu Eiropas Savienības pilsoņu tiesības, kā noteikts attiecīgajos Eiropas Savienības tiesību aktos, taču uzskata, ka Apvienotās Karalistes priekšlikumi, kas izklāstīti tās 2017. gada 26. jūnija nostājas dokumentā, šajā ziņā ir nepilnīgi, jo īpaši attiecībā uz priekšlikumu izveidot jaunu kategoriju “leģitīms statuss” saskaņā ar Apvienotās Karalistes imigrācijas tiesību aktiem; pauž bažas, ka šie priekšlikumi, lēnais sarunu process un paustie politiskie risinājumi attiecībā uz ES pilsoņu turpmāko statusu rada nevajadzīgus sarežģījumus un uztraukumus ES-27 pilsoņiem, kas dzīvo Apvienotajā Karalistē; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž bažas par slikto administratīvo praksi pret ES pilsoņiem, kas dzīvo Apvienotajā Karalistē; turklāt atgādina Apvienotajai Karalistei, ka tik ilgi, kamēr tā ir Eiropas Savienības dalībvalsts, tai ir jāievēro un jāīsteno Eiropas Savienības tiesību akti un jāatturas no jebkādas administratīvas vai cita veida prakses, kas rada šķēršļus un diskriminē ES-27 pilsoņus, kuri dzīvo Apvienotajā Karalistē, tostarp darba vietā; sagaida, ka visas pārējās ES dalībvalstis no savas puses nodrošinās, lai pret Apvienotās Karalistes pilsoņiem, kas dzīvo Eiropas Savienībā, izturētos pilnīgā saskaņā ar Eiropas Savienības tiesību aktiem, ņemot vērā, ka viņi ir ES pilsoņi līdz brīdim, kad Apvienotā Karaliste izstājas no Eiropas Savienības; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzīmē, ka Apvienotās Karalistes premjerministre 2017. gada 22. septembra runā pauda apņemšanos nodrošināt, ka Apvienotajā Karalistē dzīvojošo ES-27 pilsoņu tiesības tiek tieši nostiprinātas, izstāšanās līgumu integrējot Apvienotās Karalistes tiesību aktos; uzsver, ka tas būtu jādara tā, lai nepieļautu, ka šīs tiesības tiek mainītas vienpusēji, lai ES pilsoņi varētu izmantot izstāšanās līgumā apstiprinātās tiesības, tās tieši aizstāvot Apvienotās Karalistes tiesās un valsts pārvaldē, un lai šis līgums prevalētu pār Apvienotās Karalistes tiesību aktiem; uzsver, ka nolūkā garantēt ES tiesiskās sistēmas saskaņotību un integritāti EKT ir jāpaliek vienīgajai kompetentajai iestādei, kas interpretē un piemēro Eiropas Savienības tiesību aktus un izstāšanās līgumu; šajā ziņā gaida konkrētus priekšlikumus no Apvienotās Karalistes; |
| --- | --- |

7.

Īrija un Ziemeļīrija

| 8. | uzsver, ka unikālā situācija un īpašie apstākļi, kādi pastāv Īrijas salā, ir jārisina izstāšanās līgumā un tā, lai pilnībā ievērotu visas Lielās piektdienas vienošanās daļas, apstiprinātās sadarbības jomas un Eiropas Savienības tiesību aktus nolūkā nodrošināt nepārtrauktību un stabilitāti Ziemeļīrijas miera procesā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ir pārliecināts, ka Apvienotās Karalistes valdībai ir jārod vienots, efektīvs un praktiski īstenojams risinājums, ar ko nepieļautu robežas “nocietināšanu”, pilnībā nodrošinātu visu Lielās piektdienas vienošanās daļu ievērošanu, nodrošinātu atbilstību Eiropas Savienības tiesību aktiem un pilnībā nodrošinātu iekšējā tirgus un muitas savienības integritāti; uzskata arī, ka Apvienotajai Karalistei ir jāturpina sniegt savu artavu, lai finansiāli atbalstītu Ziemeļīriju/Īriju; pauž nožēlu, ka Apvienotās Karalistes priekšlikumi, kas izklāstīti tās nostājas dokumentā “Ziemeļīrija un Īrija”, šajā ziņā ir nepilnīgi; no otras puses, atzīmē, ka Apvienotās Karalistes premjerministre 2017. gada 22. septembra runā neparedzēja nekādu fizisko infrastruktūru uz robežas, un līdz ar to jāsecina, ka Apvienotā Karaliste paliek iekšējā tirgū un muitas savienībā vai arī ka Ziemeļīrija kaut kādā ziņā paliek iekšējā tirgū un muitas savienībā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkārtoti norāda, ka nevienu Īrijas salas jautājuma risinājumu nedrīkst izmantot, lai iepriekš noteiktu risinājumus saistībā ar diskusijām par turpmākajām attiecībām starp Eiropas Savienību un Apvienoto Karalisti; |
| --- | --- |

10.

Finansiālais norēķins

| 11. | pieņem zināšanai Apvienotās Karalistes premjerministres 2017. gada 22. septembra runā pausto paziņojumu par finansiālo norēķinu, taču šajā sakarībā gaida konkrētus priekšlikumus no Apvienotās Karalistes valdības; uzsver, ka līdz šim nav sniegti nekādi skaidri priekšlikumi, un tādēļ būtiski ir novilcinātas sarunas, un ka ir nepieciešams ievērojams progress šajā jomā, lai sāktu diskusijas par citiem jautājumiem, tostarp par satvaru turpmākajām attiecībām starp Eiropas Savienību un Apvienoto Karalisti; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atkārtoti norāda, ka saskaņā ar Komisijas 2017. gada 12. jūnija nostājas dokumentu “Galvenie finansiālā norēķina principi” Apvienotajai Karalistei pilnībā ir jāievēro finanšu saistības, kas tai ir kā Eiropas Savienības dalībvalstij, un prasa, lai šis jautājums pilnībā tiktu nokārtots izstāšanās līgumā; jo īpaši norāda uz finanšu saistībām, kuras izriet no daudzgadu finanšu shēmas un 2014. gada Pašu resursu lēmuma (2), kas neatkarīgi no pārejas perioda ietver Eiropas Savienības nenokārtotās saistības, kā arī tās saistību daļu, tostarp iespējamās saistības un izmaksas par izstāšanos no Eiropas Savienības, jo nav iespējams, ka 28 dalībvalstu uzņemtās saistības ievēros tikai atlikušās 27 dalībvalstis; |
| --- | --- |

12.

Sarunu gaitu

| 13. | atgādina, ka saskaņā ar sarunu daudzpakāpju pieeju ir būtiski, lai nolūkā nodrošināt Apvienotās Karalistes sakārtotu izstāšanos no Eiropas Savienības tiktu panākts ievērojams progress sarunās par pilsoņu tiesībām, Īrijas un Ziemeļīrijas situāciju un Apvienotās Karalistes finanšu saistību nokārtošanu, un līdz ar to ir jāsāk sarunas par satvaru turpmākajām attiecībām starp Eiropas Savienību un Apvienoto Karalisti un par pārejas posmu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka ir svarīgi, lai Apvienotās Karalistes premjerministres 2017. gada 22. septembra runā uzņemtās saistības jūtami mainītu Apvienotās Karalistes nostāju un attiecīgi realizētos konkrētos priekšlikumos, un līdz ar to paātrinātu darbu pirmajā sarunu posmā un padarītu iespējamu to, ka otrajā sarunu posmā, pamatojoties uz savstarpēju uzticēšanos un lojālu sadarbību, var sākties sarunas par jaunu un ciešu partnerību, īstenojot asociācijas vienošanos starp Apvienoto Karalisti un ar Eiropas Savienību; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata, ka ceturtajā sarunu kārtā vēl nav panākts pietiekams progress attiecībā uz pilsoņu tiesībām, Īrijas un Ziemeļīrijas situāciju un Apvienotās Karalistes finanšu saistībām; aicina Eiropadomi — ja vien piektajā sarunu kārtā visās trijās šajā rezolūcijā minētajās jomās netiek panākta konstruktīva virzība — savā 2017. gada oktobra sanāksmē pieņemt lēmumu atlikt novērtējumu par to, vai ir panākts pietiekams progress; |
| --- | --- |

15.

o

o o

| 16. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Eiropadomei, Eiropas Savienības Padomei, Eiropas Komisijai, dalībvalstu parlamentiem un Apvienotās Karalistes valdībai. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0102.

(2)  Padomes Lēmums 2014/335/ES, Euratom (2014. gada 26. maijs) par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (OV L 168, 7.6.2014., 105. lpp.).

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/6

---

P8_TA(2017)0364

Sieviešu ekonomisko iespēju palielināšana privātajā un publiskajā sektorā ES

Eiropas Parlamenta 2017. gada 3. oktobra rezolūcija par sieviešu ekonomisko iespēju palielināšanu privātajā un publiskajā sektorā ES (2017/2008(INI))

(2018/C 346/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu un 3. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. pantu un 3. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 8. un 10. pantu, 153. panta 1. un 2. punktu un 157. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 8. un 10. pantu, 153. panta 1. un 2. punktu un 157. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 23. un 33. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 23. un 33. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvu 2006/54/EC par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (pārstrādāta versija) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvu 2006/54/EC par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (pārstrādāta versija) (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 7. jūlija Direktīvu 2010/41/ES par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu vīriešiem un sievietēm, kas darbojas pašnodarbinātas personas statusā, un ar kuru atceļ Padomes Direktīvu 86/613/EEK (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 7. jūlija Direktīvu 2010/41/ES par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu vīriešiem un sievietēm, kas darbojas pašnodarbinātas personas statusā, un ar kuru atceļ Padomes Direktīvu 86/613/EEK (2),

| — | ņemot vērā Padomes 1992. gada 19. oktobra Direktīvu 92/85/EEK par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti (3) (Maternitātes atvaļinājuma direktīva), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1992. gada 19. oktobra Direktīvu 92/85/EEK par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti (3) (Maternitātes atvaļinājuma direktīva),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 2. jūlija priekšlikumu Padomes direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas (COM(2008)0426), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 2. jūlija priekšlikumu Padomes direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas (COM(2008)0426),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 2. aprīļa nostāju par priekšlikumu Padomes direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 2. aprīļa nostāju par priekšlikumu Padomes direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. oktobra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Maternitātes atvaļinājuma direktīvu (COM(2008)0637), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. oktobra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Maternitātes atvaļinājuma direktīvu (COM(2008)0637),

| — | ņemot vērā tā nostāju, kas pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/85/EEK par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti, un pasākumu ieviešanu, lai palīdzētu strādājošajiem saskaņot darba un ģimenes dzīvi (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā nostāju, kas pieņemta pirmajā lasījumā 2010. gada 20. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko groza Padomes Direktīvu 92/85/EEK par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti, un pasākumu ieviešanu, lai palīdzētu strādājošajiem saskaņot darba un ģimenes dzīvi (5),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 17. decembra Direktīvu 2013/62/ES, ar ko groza Direktīvu 2010/18/ES, ar ko īsteno pārskatīto BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP un ETUC pamatnolīgumu par vecāku atvaļinājumu saistībā ar Majotas statusa grozīšanu attiecībā uz Eiropas Savienību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 17. decembra Direktīvu 2013/62/ES, ar ko groza Direktīvu 2010/18/ES, ar ko īsteno pārskatīto BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP un ETUC pamatnolīgumu par vecāku atvaļinājumu saistībā ar Majotas statusa grozīšanu attiecībā uz Eiropas Savienību (6),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 14. novembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzimumu līdzsvara uzlabošanu biržā kotēto uzņēmumu direktoru bez izpildpilnvarām vidū un saistītiem pasākumiem (Direktīva par sieviešu pārstāvību valdēs) (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 14. novembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzimumu līdzsvara uzlabošanu biržā kotēto uzņēmumu direktoru bez izpildpilnvarām vidū un saistītiem pasākumiem (Direktīva par sieviešu pārstāvību valdēs) (COM(2012)0614),

| — | ņemot vērā tā nostāju, kas pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par dzimumu līdzsvara uzlabošanu biržā kotēto uzņēmumu direktoru bez izpildpilnvarām vidū un saistītiem pasākumiem (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā nostāju, kas pieņemta pirmajā lasījumā 2013. gada 20. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par dzimumu līdzsvara uzlabošanu biržā kotēto uzņēmumu direktoru bez izpildpilnvarām vidū un saistītiem pasākumiem (7),

| — | ņemot vērā 2013. gada 12. marta rezolūciju par dzimumu stereotipu izskaušanu Eiropas Savienībā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 12. marta rezolūciju par dzimumu stereotipu izskaušanu Eiropas Savienībā (8),

| — | ņemot vērā 2013. gada 12. septembra rezolūciju par principa “Vienlīdzīga samaksa vīriešiem un sievietēm par tādu pašu vai vienādas vērtības darbu” piemērošanu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 12. septembra rezolūciju par principa “Vienlīdzīga samaksa vīriešiem un sievietēm par tādu pašu vai vienādas vērtības darbu” piemērošanu (9),

| — | ņemot vērā 2015. gada 20. maija rezolūciju par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 20. maija rezolūciju par grūtniecības un dzemdību atvaļinājumu (10),

| — | ņemot vērā 2016. gada 28. aprīļa rezolūciju par mājsaimniecībās nodarbinātām sievietēm un aprūpētājām Eiropas Savienībā (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 28. aprīļa rezolūciju par mājsaimniecībās nodarbinātām sievietēm un aprūpētājām Eiropas Savienībā (11),

| — | ņemot vērā 2016. gada 12. maija rezolūciju attiecībā uz to, kā tiek piemērota Padomes 2010. gada 8. marta Direktīva 2010/18/ES, ar ko īsteno pārskatīto BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP un ETUC pamatnolīgumu par vecāku atvaļinājumu un atceļ Direktīvu 96/34/EK (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 12. maija rezolūciju attiecībā uz to, kā tiek piemērota Padomes 2010. gada 8. marta Direktīva 2010/18/ES, ar ko īsteno pārskatīto BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP un ETUC pamatnolīgumu par vecāku atvaļinājumu un atceļ Direktīvu 96/34/EK (12),

| — | ņemot vērā 2016. gada 26. maija rezolūciju par nabadzību — dzimuma perspektīva (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 26. maija rezolūciju par nabadzību — dzimuma perspektīva (13),

| — | ņemot vērā 2016. gada 13. septembra rezolūciju par darba un privātās dzīves līdzsvaram labvēlīgu darba tirgus apstākļu izveidi (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 13. septembra rezolūciju par darba un privātās dzīves līdzsvaram labvēlīgu darba tirgus apstākļu izveidi (14),

| — | ņemot vērā 2016. gada 15. septembra rezolūciju par Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvas 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (Nodarbinātības vienlīdzības direktīva), piemērošanu (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 15. septembra rezolūciju par Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvas 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (Nodarbinātības vienlīdzības direktīva), piemērošanu (15),

| — | ņemot vērā 2015. gada 8. oktobra rezolūciju par Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvas 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos, piemērošanu (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 8. oktobra rezolūciju par Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvas 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos, piemērošanu (16),

| — | ņemot vērā 2017. gada 14. februāra ieteikumu Padomei par ES prioritātēm ANO Sieviešu statusa komisijas 61. sesijā (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 14. februāra ieteikumu Padomei par ES prioritātēm ANO Sieviešu statusa komisijas 61. sesijā (17),

| — | ņemot vērā 2017. gada 14. marta rezolūciju par dzimumu līdztiesību Eiropas Savienībā 2014. un 2015. gadā (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 14. marta rezolūciju par dzimumu līdztiesību Eiropas Savienībā 2014. un 2015. gadā (18),

| — | ņemot vērā 2017. gada 4. aprīļa rezolūciju par sievietēm un viņu lomu lauku apvidos (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 4. aprīļa rezolūciju par sievietēm un viņu lomu lauku apvidos (19),

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 19. jūnija secinājumus “Vienlīdzīgas ienākumu gūšanas iespējas sievietēm un vīriešiem — sieviešu un vīriešu pensiju atšķirības novēršana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 19. jūnija secinājumus “Vienlīdzīgas ienākumu gūšanas iespējas sievietēm un vīriešiem — sieviešu un vīriešu pensiju atšķirības novēršana”,

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011.–2020. gads), kas tika pieņemts ar Padomes 2011. gada 7. marta secinājumiem, (20) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības paktu (2011.–2020. gads), kas tika pieņemts ar Padomes 2011. gada 7. marta secinājumiem, (20)

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 7. marta Ieteikumu par to, kā ar pārredzamības palīdzību nostiprināt principu par vienādu darba samaksu sievietēm un vīriešiem (2014/124/ES) (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 7. marta Ieteikumu par to, kā ar pārredzamības palīdzību nostiprināt principu par vienādu darba samaksu sievietēm un vīriešiem (2014/124/ES) (21),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada decembra ceļvedi “Jauns mēģinājums pārvarēt darba un privātās dzīves līdzsvara izaicinājumus strādājošās ģimenēs”, kā arī ar to saistīto apspriešanos ar sabiedrību un ieinteresētajām personām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada decembra ceļvedi “Jauns mēģinājums pārvarēt darba un privātās dzīves līdzsvara izaicinājumus strādājošās ģimenēs”, kā arī ar to saistīto apspriešanos ar sabiedrību un ieinteresētajām personām,

| — | ņemot vērā ANO Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām (ANO VP) — pirmo globālo vadlīniju kopu attiecībā uz uzņēmējdarbību un cilvēktiesībām, ko ANO Cilvēktiesību padomes 2011. gada 16. jūnija sanāksmē nepārprotami atbalstīja visas ANO dalībvalstis, ņemot vērā Komisijas 2011. gada 25. oktobra paziņojumu par korporatīvo sociālo atbildību (COM(2011)0681), kurā ES dalībvalstis mudinātas ANO VP pielāgot savai nacionālajai situācijai; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām (ANO VP) — pirmo globālo vadlīniju kopu attiecībā uz uzņēmējdarbību un cilvēktiesībām, ko ANO Cilvēktiesību padomes 2011. gada 16. jūnija sanāksmē nepārprotami atbalstīja visas ANO dalībvalstis, ņemot vērā Komisijas 2011. gada 25. oktobra paziņojumu par korporatīvo sociālo atbildību (COM(2011)0681), kurā ES dalībvalstis mudinātas ANO VP pielāgot savai nacionālajai situācijai;

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 26. aprīļa paziņojumu “Eiropas sociālo tiesību pīlāra izveide” (COM(2017)0250), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 26. aprīļa paziņojumu “Eiropas sociālo tiesību pīlāra izveide” (COM(2017)0250),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 26. aprīļa paziņojumu “Iniciatīva strādājošo vecāku un aprūpētāju darba un privātās dzīves līdzsvara atbalstam” (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 26. aprīļa paziņojumu “Iniciatīva strādājošo vecāku un aprūpētāju darba un privātās dzīves līdzsvara atbalstam” (COM(2017)0252),

| — | ņemot vērā Eiropas Investīciju bankas grupas stratēģiju par dzimumu līdztiesību un sieviešu ekonomisko iespēcinātību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Investīciju bankas grupas stratēģiju par dzimumu līdztiesību un sieviešu ekonomisko iespēcinātību,

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2015. gada 3. decembra darba dokumentu “Stratēģiskā iesaiste dzimumu līdztiesības jomā 2016.–2019. gadam” (SWD(2015)0278), jo īpaši tā 3.1. nodaļu “Palielināt sieviešu līdzdalību darba tirgū un sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu ekonomisko neatkarību”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2015. gada 3. decembra darba dokumentu “Stratēģiskā iesaiste dzimumu līdztiesības jomā 2016.–2019. gadam” (SWD(2015)0278), jo īpaši tā 3.1. nodaļu “Palielināt sieviešu līdzdalību darba tirgū un sieviešu un vīriešu vienlīdzīgu ekonomisko neatkarību”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada ziņojumu par sieviešu un vīriešu līdztiesību Eiropas Savienībā, jo īpaši tā 1. nodaļu par sieviešu līdzdalības darba tirgū un vienlīdzīgas ekonomiskās neatkarības palielināšanu un 2. nodaļu par darba samaksas, ienākumu un pensiju dzimumšķirtnes samazināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada ziņojumu par sieviešu un vīriešu līdztiesību Eiropas Savienībā, jo īpaši tā 1. nodaļu par sieviešu līdzdalības darba tirgū un vienlīdzīgas ekonomiskās neatkarības palielināšanu un 2. nodaļu par darba samaksas, ienākumu un pensiju dzimumšķirtnes samazināšanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda (Eurofound) ziņojumus “Nodarbinātības dzimumšķirtne: problēmas un risinājumi” (2016), “Darba un privātās dzīves līdzsvars: rast risinājumu ikvienam” (2016), “Sociālie partneri un dzimumu līdztiesība Eiropā” (2014), “Darba gaitu izmaiņas Eiropā: EurWORK gada pārskats” (2014. un 2015. gads) un sesto Eiropas darba apstākļu pārskatu (EWCS) (2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda (Eurofound) ziņojumus “Nodarbinātības dzimumšķirtne: problēmas un risinājumi” (2016), “Darba un privātās dzīves līdzsvars: rast risinājumu ikvienam” (2016), “Sociālie partneri un dzimumu līdztiesība Eiropā” (2014), “Darba gaitu izmaiņas Eiropā: EurWORK gada pārskats” (2014. un 2015. gads) un sesto Eiropas darba apstākļu pārskatu (EWCS) (2016),

| — | ņemot vērā SDO 1951. gada Konvenciju par vienlīdzīgu atalgojumu, SDO 1994. gada Konvenciju par nepilnu darba laiku, SDO 1996. gada Konvenciju par darbu mājās, SDO 2000. gada Maternitātes aizsardzības konvenciju un 2011. gada SDO Konvenciju par pienācīgu darbu mājsaimniecībās nodarbinātajām personām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SDO 1951. gada Konvenciju par vienlīdzīgu atalgojumu, SDO 1994. gada Konvenciju par nepilnu darba laiku, SDO 1996. gada Konvenciju par darbu mājās, SDO 2000. gada Maternitātes aizsardzības konvenciju un 2011. gada SDO Konvenciju par pienācīgu darbu mājsaimniecībās nodarbinātajām personām,

| — | ņemot vērā ANO Sieviešu statusa komisijas 61. sesijas 2017. gada 24. marta saskaņotos secinājumus “Sieviešu ekonomiskā iespēcinātība mainīgajā darba vidē”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Sieviešu statusa komisijas 61. sesijas 2017. gada 24. marta saskaņotos secinājumus “Sieviešu ekonomiskā iespēcinātība mainīgajā darba vidē”,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra augsta līmeņa darba grupas sieviešu ekonomiskās iespēcinātības jautājumos 2016. gada septembra ziņojumu “Nevienu neatstāt novārtā: aicinājums rīkoties, lai panāktu dzimumu līdztiesību un sieviešu ekonomisko iespēcinātību”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra augsta līmeņa darba grupas sieviešu ekonomiskās iespēcinātības jautājumos 2016. gada septembra ziņojumu “Nevienu neatstāt novārtā: aicinājums rīkoties, lai panāktu dzimumu līdztiesību un sieviešu ekonomisko iespēcinātību”,

| — | ņemot vērā Pekinas Rīcības platformu un ANO Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pekinas Rīcības platformu un ANO Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A8-0271/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumu (A8-0271/2017),

| A. | tā kā ES ir apņēmusies veicināt dzimumu līdztiesību un visās savās darbībās integrēt dzimumu līdztiesības aspektu; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES ir apņēmusies veicināt dzimumu līdztiesību un visās savās darbībās integrēt dzimumu līdztiesības aspektu;

| B. | tā kā vienlīdzīga sieviešu līdzdalība darba tirgū un ekonomisko lēmumu pieņemšanā ir gan sieviešu iespēcinātības priekšnosacījums, gan tās iznākums; |
| --- | --- |

B.

tā kā vienlīdzīga sieviešu līdzdalība darba tirgū un ekonomisko lēmumu pieņemšanā ir gan sieviešu iespēcinātības priekšnosacījums, gan tās iznākums;

| C. | tā kā ES sievietes joprojām ir nepietiekami pārstāvētas darba tirgū un vadošos amatos un vispārējais sieviešu nodarbinātības līmenis joprojām ir par gandrīz 12 % zemāks nekā vīriešiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES sievietes joprojām ir nepietiekami pārstāvētas darba tirgū un vadošos amatos un vispārējais sieviešu nodarbinātības līmenis joprojām ir par gandrīz 12 % zemāks nekā vīriešiem;

| D. | tā kā sieviešu ekonomiskās iespēcinātības galvenie šķēršļi ir nelabvēlīgas sociālās normas, diskriminējoši tiesību akti vai juridiskās aizsardzības trūkums, starp vīriešiem un sievietēm nevienlīdzīgi sadalīts neatalgots mājsaimniecības un aprūpes darbs, kā arī nepietiekama piekļuve finanšu, digitālajiem un īpašuma aktīviem; tā kā šos šķēršļus var palielināt intersekcionāla diskriminācija (22), piemēram, uz rases un etniskās piederības, reliģijas, invaliditātes, veselības, dzimtes identitātes, seksuālās orientācijas un/vai sociālekonomisko apstākļu pamata; |
| --- | --- |

D.

tā kā sieviešu ekonomiskās iespēcinātības galvenie šķēršļi ir nelabvēlīgas sociālās normas, diskriminējoši tiesību akti vai juridiskās aizsardzības trūkums, starp vīriešiem un sievietēm nevienlīdzīgi sadalīts neatalgots mājsaimniecības un aprūpes darbs, kā arī nepietiekama piekļuve finanšu, digitālajiem un īpašuma aktīviem; tā kā šos šķēršļus var palielināt intersekcionāla diskriminācija (22), piemēram, uz rases un etniskās piederības, reliģijas, invaliditātes, veselības, dzimtes identitātes, seksuālās orientācijas un/vai sociālekonomisko apstākļu pamata;

| E. | tā kā strukturālos šķēršļus sieviešu ekonomiskajai iespēcināšanai rada multipla un intersekcionāla nevienlīdzība, stereotipi un diskriminācija privātajā un publiskajā sfērā; |
| --- | --- |

E.

tā kā strukturālos šķēršļus sieviešu ekonomiskajai iespēcināšanai rada multipla un intersekcionāla nevienlīdzība, stereotipi un diskriminācija privātajā un publiskajā sfērā;

| F. | tā kā sieviešu ekonomiskā iespēcināšana ir vienlaikus pareiza un tālredzīga, jo, pirmkārt, tā ir būtiska dzimumu līdztiesības daļa un līdz ar to uzskatāma par cilvēktiesību jautājumu un, otrkārt, lielāka sieviešu dalība darba tirgū sekmē ilgtspējīgu ekonomikas attīstību visos sabiedrības līmeņos; tā kā uzņēmumi, kas pienācīgi novērtē sievietes un dod viņām iespēju pilnīgi iesaistīties darba tirgū un lēmumu pieņemšanā, attīstās labāk un palīdz sekmēt produktivitāti un ekonomikas izaugsmi; tā kā saskaņā ar nesen veiktu Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta (EIGE) pētījumu dzimumu līdztiesības uzlabojumi līdz 2050. gadam ES radītu līdz 10,5 miljoniem jaunu darbvietu, ka ES nodarbinātības līmenis sasniegtu gandrīz 80 % un ka līdz 2050. gadam ES IKP uz vienu iedzīvotāju varētu palielināties par 6,1–9,6 % un pastiprināt dalībvalstu izaugsmi līdz 15–45 %; |
| --- | --- |

F.

tā kā sieviešu ekonomiskā iespēcināšana ir vienlaikus pareiza un tālredzīga, jo, pirmkārt, tā ir būtiska dzimumu līdztiesības daļa un līdz ar to uzskatāma par cilvēktiesību jautājumu un, otrkārt, lielāka sieviešu dalība darba tirgū sekmē ilgtspējīgu ekonomikas attīstību visos sabiedrības līmeņos; tā kā uzņēmumi, kas pienācīgi novērtē sievietes un dod viņām iespēju pilnīgi iesaistīties darba tirgū un lēmumu pieņemšanā, attīstās labāk un palīdz sekmēt produktivitāti un ekonomikas izaugsmi; tā kā saskaņā ar nesen veiktu Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta (EIGE) pētījumu dzimumu līdztiesības uzlabojumi līdz 2050. gadam ES radītu līdz 10,5 miljoniem jaunu darbvietu, ka ES nodarbinātības līmenis sasniegtu gandrīz 80 % un ka līdz 2050. gadam ES IKP uz vienu iedzīvotāju varētu palielināties par 6,1–9,6 % un pastiprināt dalībvalstu izaugsmi līdz 15–45 %;

| G. | tā kā stratēģijā “Eiropa 2020” citu starpā noteikts ES mērķis līdz 2020. gadam panākt vīriešu un sieviešu nodarbinātību 75 % līmenī, jo īpaši novēršot nodarbinātības dzimumšķirtni; tā kā nolūkā sekmēt sieviešu līdzdalību darba tirgū būs vajadzīgi koordinēti centieni; |
| --- | --- |

G.

tā kā stratēģijā “Eiropa 2020” citu starpā noteikts ES mērķis līdz 2020. gadam panākt vīriešu un sieviešu nodarbinātību 75 % līmenī, jo īpaši novēršot nodarbinātības dzimumšķirtni; tā kā nolūkā sekmēt sieviešu līdzdalību darba tirgū būs vajadzīgi koordinēti centieni;

| H. | tā kā 2015. gada nogalē Komisija nāca klajā ar Dzimumu līdztiesības rīcības plānu 2016.–2020. gadam, kurā par vienu no četrām galvenajām rīcības jomām noteiktas sieviešu ekonomiskās tiesības un iespēcinātība; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2015. gada nogalē Komisija nāca klajā ar Dzimumu līdztiesības rīcības plānu 2016.–2020. gadam, kurā par vienu no četrām galvenajām rīcības jomām noteiktas sieviešu ekonomiskās tiesības un iespēcinātība;

| I. | tā kā samazināt darba samaksas, ienākumu un pensiju dzimumšķirtnes un tādējādi cīnīties pret sieviešu nabadzību ir viena no prioritātēm, kuras Komisija noteikusi dokumentā “Stratēģiskā iesaiste dzimumu līdztiesības jomā 2016.–2019. gadam”; |
| --- | --- |

I.

tā kā samazināt darba samaksas, ienākumu un pensiju dzimumšķirtnes un tādējādi cīnīties pret sieviešu nabadzību ir viena no prioritātēm, kuras Komisija noteikusi dokumentā “Stratēģiskā iesaiste dzimumu līdztiesības jomā 2016.–2019. gadam”;

| J. | tā kā 17 ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM) ietver arī mērķrādītājus sieviešu ekonomiskās iespēcinātības jomā; |
| --- | --- |

J.

tā kā 17 ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM) ietver arī mērķrādītājus sieviešu ekonomiskās iespēcinātības jomā;

| K. | tā kā labs darba un privātās dzīves līdzsvars labvēlīgi ietekmē virzību uz vienlīdzīgu pelnītāju un vienlīdzīgu aprūpētāju modeli attiecībās starp sievietēm un vīriešiem, kā arī veselības aspektus un tā kā tas sekmē iekļaujošu ekonomisko vidi, izaugsmi, konkurētspēju, vispārēju dalību darba tirgū, dzimumu līdztiesību, nabadzības riska samazināšanu un paaudžu solidaritāti, kā arī palīdz risināt ar sabiedrības novecošanu saistītās problēmas; |
| --- | --- |

K.

tā kā labs darba un privātās dzīves līdzsvars labvēlīgi ietekmē virzību uz vienlīdzīgu pelnītāju un vienlīdzīgu aprūpētāju modeli attiecībās starp sievietēm un vīriešiem, kā arī veselības aspektus un tā kā tas sekmē iekļaujošu ekonomisko vidi, izaugsmi, konkurētspēju, vispārēju dalību darba tirgū, dzimumu līdztiesību, nabadzības riska samazināšanu un paaudžu solidaritāti, kā arī palīdz risināt ar sabiedrības novecošanu saistītās problēmas;

| L. | tā kā saskaņā ar Eurostat konstatējumiem 31,5 % ES strādājošo sieviešu un tikai 8,2 % strādājošo vīriešu strādā nepilna laika darbu un tā kā tikai nedaudz vairāk nekā 50 % sieviešu strādā pilna laika darbu, bet vīriešiem šis rādītājs ir 71,2 %, līdz ar to pilna laika nodarbinātības līmeņa šķirtne ir 25,5 %; tā kā gandrīz 20 % ekonomiski neaktīvām sievietēm neaktivitātes iemesls ir aprūpes pienākumi, bet ekonomiski neaktīvu vīriešu vidū šis rādītājs nesasniedz pat 2 %; tā kā aprūpes pienākumi un grūtības, ko rada darba un privātās dzīvas apvienošana, nozīmē, ka salīdzinājumā ar vīriešiem sievietes daudz biežāk strādā nepilna laika darbu vai ir ekonomiski neaktīvas, savukārt tas negatīvi ietekmē viņu samaksu un ar pensiju saistītos ienākumus; |
| --- | --- |

L.

tā kā saskaņā ar Eurostat konstatējumiem 31,5 % ES strādājošo sieviešu un tikai 8,2 % strādājošo vīriešu strādā nepilna laika darbu un tā kā tikai nedaudz vairāk nekā 50 % sieviešu strādā pilna laika darbu, bet vīriešiem šis rādītājs ir 71,2 %, līdz ar to pilna laika nodarbinātības līmeņa šķirtne ir 25,5 %; tā kā gandrīz 20 % ekonomiski neaktīvām sievietēm neaktivitātes iemesls ir aprūpes pienākumi, bet ekonomiski neaktīvu vīriešu vidū šis rādītājs nesasniedz pat 2 %; tā kā aprūpes pienākumi un grūtības, ko rada darba un privātās dzīvas apvienošana, nozīmē, ka salīdzinājumā ar vīriešiem sievietes daudz biežāk strādā nepilna laika darbu vai ir ekonomiski neaktīvas, savukārt tas negatīvi ietekmē viņu samaksu un ar pensiju saistītos ienākumus;

| M. | tā kā lielākā daļa aprūpes saņēmēju parasti ir bērni, vecāki ģimenes locekļi vai ģimenes locekļi ar invaliditāti, par kuru aprūpi nav nekādas samaksas; |
| --- | --- |

M.

tā kā lielākā daļa aprūpes saņēmēju parasti ir bērni, vecāki ģimenes locekļi vai ģimenes locekļi ar invaliditāti, par kuru aprūpi nav nekādas samaksas;

| N. | tā kā sievietes veic vismaz divarpus reizes vairāk neapmaksāta mājsaimniecības un aprūpes darba nekā vīrieši; |
| --- | --- |

N.

tā kā sievietes veic vismaz divarpus reizes vairāk neapmaksāta mājsaimniecības un aprūpes darba nekā vīrieši;

| O. | tā kā maternitāti nedrīkstētu uzskatīt par šķērsli sieviešu profesionālajai izaugsmei un līdz ar to viņu emancipācijai; |
| --- | --- |

O.

tā kā maternitāti nedrīkstētu uzskatīt par šķērsli sieviešu profesionālajai izaugsmei un līdz ar to viņu emancipācijai;

| P. | tā kā sievietēm un vīriešiem ir vienādas vecāku tiesības un pienākumi (izņemot atgūšanos pēc dzemdībām) un tā kā bērnu audzināšana būtu jāveic kopīgi, nevis tikai un vienīgi mātēm; |
| --- | --- |

P.

tā kā sievietēm un vīriešiem ir vienādas vecāku tiesības un pienākumi (izņemot atgūšanos pēc dzemdībām) un tā kā bērnu audzināšana būtu jāveic kopīgi, nevis tikai un vienīgi mātēm;

| Q. | tā kā 2015. gadā sievietēm ar vienu bērnu, kas jaunāks par sešiem gadiem, vidējais nodarbinātības līmenis bija par gandrīz 9 % zemāks nekā sievietēm bez jauniem bērniem un tā kā dažās dalībvalstīs šī atšķirība pārsniedza 30 %; |
| --- | --- |

Q.

tā kā 2015. gadā sievietēm ar vienu bērnu, kas jaunāks par sešiem gadiem, vidējais nodarbinātības līmenis bija par gandrīz 9 % zemāks nekā sievietēm bez jauniem bērniem un tā kā dažās dalībvalstīs šī atšķirība pārsniedza 30 %;

| R. | tā kā maternitāte un paternitāte nav pieļaujami iemesli sieviešu diskriminācijai attiecībā uz piekļuvi darba tirgum un palikšanu tajā; |
| --- | --- |

R.

tā kā maternitāte un paternitāte nav pieļaujami iemesli sieviešu diskriminācijai attiecībā uz piekļuvi darba tirgum un palikšanu tajā;

| S. | tā kā būtu jāizveido publiski pieejama darba samaksas kartēšanas sistēma, kas ietvertu arī datu vākšanu, nolūkā izskaust darba samaksas dzimumšķirtni, izdarot spiedienu gan uz publisko, gan uz privāto sektoru, lai tie izskatītu savas samaksas struktūras un novērstu visas konstatētās dzimumbalstītās atšķirības, un tā kā šāda sistēma varētu radīt izpratnes kultūru, kas darba samaksas dzimumšķirtni sektorā vai uzņēmumā padarītu par sociāli nepieņemamu; |
| --- | --- |

S.

tā kā būtu jāizveido publiski pieejama darba samaksas kartēšanas sistēma, kas ietvertu arī datu vākšanu, nolūkā izskaust darba samaksas dzimumšķirtni, izdarot spiedienu gan uz publisko, gan uz privāto sektoru, lai tie izskatītu savas samaksas struktūras un novērstu visas konstatētās dzimumbalstītās atšķirības, un tā kā šāda sistēma varētu radīt izpratnes kultūru, kas darba samaksas dzimumšķirtni sektorā vai uzņēmumā padarītu par sociāli nepieņemamu;

| T. | tā kā ir secināts, ka kvotas uzlabo privātuzņēmumu darbības rezultātus un pastiprina ekonomikas izaugsmi kopumā, kā arī palīdz labāk izmantot darba tirgus talantu rezerves; |
| --- | --- |

T.

tā kā ir secināts, ka kvotas uzlabo privātuzņēmumu darbības rezultātus un pastiprina ekonomikas izaugsmi kopumā, kā arī palīdz labāk izmantot darba tirgus talantu rezerves;

| U. | tā kā dzimumu līdztiesība un daudzveidība darbinieku pārstāvībā uzņēmumu valdēs ir svarīgs demokrātijas princips, kas pozitīvi ietekmē ekonomiku, tostarp paver ceļu uz iekļaujošu stratēģisko lēmumu pieņemšanu un samazina darba samaksas dzimumšķirtni; |
| --- | --- |

U.

tā kā dzimumu līdztiesība un daudzveidība darbinieku pārstāvībā uzņēmumu valdēs ir svarīgs demokrātijas princips, kas pozitīvi ietekmē ekonomiku, tostarp paver ceļu uz iekļaujošu stratēģisko lēmumu pieņemšanu un samazina darba samaksas dzimumšķirtni;

| V. | tā kā saskaņā ar ESAO pētījumiem uzņēmumi, kuru valdēs ir labāka sieviešu pārstāvība, gūst lielāku peļņu nekā tie, kuru valdēs ir tikai vīrieši; |
| --- | --- |

V.

tā kā saskaņā ar ESAO pētījumiem uzņēmumi, kuru valdēs ir labāka sieviešu pārstāvība, gūst lielāku peļņu nekā tie, kuru valdēs ir tikai vīrieši;

| W. | tā kā nozarēm vai lomām, kurās pārsvarā nodarbinātas sievietes, parasti ir raksturīgas zemākas algas nekā salīdzināmās nozarēs vai lomās, kurās pārsvarā nodarbināti vīrieši, un tas ir viens no elementiem, kas rada darba samaksas un pensiju dzimumšķirtnes, kuras šobrīd ir attiecīgi 16 % un 40 %; |
| --- | --- |

W.

tā kā nozarēm vai lomām, kurās pārsvarā nodarbinātas sievietes, parasti ir raksturīgas zemākas algas nekā salīdzināmās nozarēs vai lomās, kurās pārsvarā nodarbināti vīrieši, un tas ir viens no elementiem, kas rada darba samaksas un pensiju dzimumšķirtnes, kuras šobrīd ir attiecīgi 16 % un 40 %;

| X. | tā kā SDO ir izstrādājusi sistēmu, pēc kuras darbvietas izvērtē, balstoties uz četriem faktoriem, proti, kvalifikāciju, nepieciešamo piepūli, atbildību un darba apstākļiem, un tām piemēro svērumus atbilstoši to nozīmībai attiecīgajā uzņēmumā vai organizācijā; |
| --- | --- |

X.

tā kā SDO ir izstrādājusi sistēmu, pēc kuras darbvietas izvērtē, balstoties uz četriem faktoriem, proti, kvalifikāciju, nepieciešamo piepūli, atbildību un darba apstākļiem, un tām piemēro svērumus atbilstoši to nozīmībai attiecīgajā uzņēmumā vai organizācijā;

| Y. | tā kā sociālie partneri var nostiprināt sieviešu ekonomisko iespēcinātību, izmantojot darba koplīgumu slēgšanas sarunas, veicinot vienlīdzīgu darba samaksu sievietēm un vīriešiem, ieguldot darba un privātās dzīves līdzsvarā, atbalstot sieviešu karjeras izaugsmi uzņēmumos un sniedzot informāciju un apmācību darba ņēmēju tiesību jomā; |
| --- | --- |

Y.

tā kā sociālie partneri var nostiprināt sieviešu ekonomisko iespēcinātību, izmantojot darba koplīgumu slēgšanas sarunas, veicinot vienlīdzīgu darba samaksu sievietēm un vīriešiem, ieguldot darba un privātās dzīves līdzsvarā, atbalstot sieviešu karjeras izaugsmi uzņēmumos un sniedzot informāciju un apmācību darba ņēmēju tiesību jomā;

| Z. | tā kā ir liecības, ka algas ir vienlīdzīgākas tur, kur spēcīgāka ir darba koplīgumu slēgšana (23), |
| --- | --- |

Z.

tā kā ir liecības, ka algas ir vienlīdzīgākas tur, kur spēcīgāka ir darba koplīgumu slēgšana (23),

| AA. | tā kā saskaņā ar Eurostat datiem 24,4 % ES sieviešu saskaras ar nabadzības vai sociālās atstumtības risku un bezdarbs un neaktivitāte darba tirgū īpaši draud vientuļajām mātēm, sievietēm vecumā virs 55 gadiem un sievietēm ar invaliditāti; |
| --- | --- |

AA.

tā kā saskaņā ar Eurostat datiem 24,4 % ES sieviešu saskaras ar nabadzības vai sociālās atstumtības risku un bezdarbs un neaktivitāte darba tirgū īpaši draud vientuļajām mātēm, sievietēm vecumā virs 55 gadiem un sievietēm ar invaliditāti;

| AB. | tā kā Eiropas Padomes Konvencijas par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencijas) īstenošana ir sieviešu iespēcinātības un līdz ar to arī dzimumu līdztiesības priekšnosacījumus; tā kā dzimumvardarbība ir nepieņemama diskriminācijas forma un pamattiesību pārkāpums, kas ietekmē ne tikai sieviešu veselību un labjutību, bet arī viņu piekļuvi nodarbinātībai un finansiālo neatkarību; tā kā vardarbība pret sievietēm ir viens no galvenajiem šķēršļiem, kas liedz panākt dzimumu līdztiesību, un izglītība var samazināt dzimumvardarbības risku; tā kā izrietošā sociālā un ekonomiskā iespēcinātība var sievietēm palīdzēt izkļūt no vardarbības situācijām; tā kā vardarbība un aizskaršana, tostarp seksisms un seksuāla uzmākšanās, ļoti negatīvi ietekmē visus skartos darba ņēmējus, viņu kolēģus un ģimenes, kā arī organizācijas, kurās viņi strādā, un sabiedrību kopumā un var būt viens no iemesliem, kāpēc sievietes pamet darba tirgu; |
| --- | --- |

AB.

tā kā Eiropas Padomes Konvencijas par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencijas) īstenošana ir sieviešu iespēcinātības un līdz ar to arī dzimumu līdztiesības priekšnosacījumus; tā kā dzimumvardarbība ir nepieņemama diskriminācijas forma un pamattiesību pārkāpums, kas ietekmē ne tikai sieviešu veselību un labjutību, bet arī viņu piekļuvi nodarbinātībai un finansiālo neatkarību; tā kā vardarbība pret sievietēm ir viens no galvenajiem šķēršļiem, kas liedz panākt dzimumu līdztiesību, un izglītība var samazināt dzimumvardarbības risku; tā kā izrietošā sociālā un ekonomiskā iespēcinātība var sievietēm palīdzēt izkļūt no vardarbības situācijām; tā kā vardarbība un aizskaršana, tostarp seksisms un seksuāla uzmākšanās, ļoti negatīvi ietekmē visus skartos darba ņēmējus, viņu kolēģus un ģimenes, kā arī organizācijas, kurās viņi strādā, un sabiedrību kopumā un var būt viens no iemesliem, kāpēc sievietes pamet darba tirgu;

| AC. | tā kā ekonomiskā vardarbība ir sieviešu ikdienas dzīvē sastopama dzimumvardarbības forma, kas sievietēm liedz izmantot savas tiesības uz brīvību, vairo dzimumu nelīdztiesību un vājina sieviešu lomu sabiedrībā kopumā; |
| --- | --- |

AC.

tā kā ekonomiskā vardarbība ir sieviešu ikdienas dzīvē sastopama dzimumvardarbības forma, kas sievietēm liedz izmantot savas tiesības uz brīvību, vairo dzimumu nelīdztiesību un vājina sieviešu lomu sabiedrībā kopumā;

| AD. | tā kā daudzi pētījumi skaidri liecina, ka publiskā sektora budžeta samazinājumi ir ļoti lielā mērā negatīvi ietekmējuši sievietes, viņu ekonomisko iespēcinātību un dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

AD.

tā kā daudzi pētījumi skaidri liecina, ka publiskā sektora budžeta samazinājumi ir ļoti lielā mērā negatīvi ietekmējuši sievietes, viņu ekonomisko iespēcinātību un dzimumu līdztiesību;

| AE. | tā kā sieviešu ekonomiskajai iespēcinātībai sociālā, kulturālā un ekonomiskā līmenī svarīga ir izglītība, kvalifikācijas un prasmju apguve un tā kā izglītības iespējas ir atzītas par centrālu elementu cīņā pret nevienlīdzību — piemēram, nepietiekamu pārstāvību lēmumu pieņemšanas un vadošos amatos un inženierijas un zinātnes jomās — un tādējādi uzlabo sieviešu un meiteņu ekonomisko iespēcinātību; |
| --- | --- |

AE.

tā kā sieviešu ekonomiskajai iespēcinātībai sociālā, kulturālā un ekonomiskā līmenī svarīga ir izglītība, kvalifikācijas un prasmju apguve un tā kā izglītības iespējas ir atzītas par centrālu elementu cīņā pret nevienlīdzību — piemēram, nepietiekamu pārstāvību lēmumu pieņemšanas un vadošos amatos un inženierijas un zinātnes jomās — un tādējādi uzlabo sieviešu un meiteņu ekonomisko iespēcinātību;

| AF. | tā kā pozitīva digitalizācijas ietekme izpaužas kā jaunu darba iespēju izveide un stimuli konstruktīvi pāriet uz elastīgākiem darba režīmiem — īpaši attiecībā uz sievietēm, kas iesaistās vai atgriežas darba tirgū, —, kā arī iespējas gan sievietēm, gan vīriešiem panākt labāku līdzsvaru starp aprūpes pienākumiem un profesionālo dzīvi, |
| --- | --- |

AF.

tā kā pozitīva digitalizācijas ietekme izpaužas kā jaunu darba iespēju izveide un stimuli konstruktīvi pāriet uz elastīgākiem darba režīmiem — īpaši attiecībā uz sievietēm, kas iesaistās vai atgriežas darba tirgū, —, kā arī iespējas gan sievietēm, gan vīriešiem panākt labāku līdzsvaru starp aprūpes pienākumiem un profesionālo dzīvi,

I.   
  Vispārīgi apsvērumi

| 1. | uzskata, ka sieviešu ekonomiskā līdzdalība un iespēcinātība ir svarīga viņu pamattiesību nostiprināšanas nolūkā, jo ļauj viņām panākt ekonomisko neatkarību, ietekmēt sabiedrību un kontrolēt savu dzīvi, kā arī likvidē stikla griestus, kuru dēļ darba dzīvē attieksme pret sievietēm nav vienlīdzīga ar attieksmi pret vīriešiem; tāpēc atbalsta sieviešu ekonomisko iespēcināšanu ar politiskiem un finansiāliem līdzekļiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka sieviešu tiesību nostiprināšana un ekonomiskā iespēcināšana liek risināt dziļi iesakņojušās nevienlīdzīgas dzimtiskās varas attiecības, kuras izraisa diskrimināciju un vardarbību pret sievietēm un meitenēm, kā arī LGBTI, un ka dzimtiskās varas struktūras mijiedarbojas ar citām diskriminācijas un nelīdztiesības formām, piemēram, tādām, kas saistītas ar rasi, invaliditāti, vecumu un dzimtes identitāti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt līdztiesību un nediskriminēšanu darbā visiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina dalībvalstis pilnībā īstenot gan Vienlīdzīgas nodarbinātības direktīvu, gan Direktīvu 2010/41/ES par to, kā piemērot vienlīdzīgas attieksmes principu vīriešiem un sievietēm, kas darbojas pašnodarbinātas personas statusā; aicina Komisiju nodrošināt labāku šo direktīvu piemērošanu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka zemais sieviešu nodarbinātības līmenis un sieviešu izslēgšana no darba tirgus negatīvi ietekmē sieviešu ekonomisko iespēcinātību; uzsver, ka, ja ieskaita negūtus ienākumus, negūtas sociālā nodrošinājuma iemaksas un papildu publiskās finanšu izmaksas, saskaņā ar Eurofound aplēsēm zemāka sieviešu nodarbinātības līmeņa kopējās gada izmaksas 2013. gadā bija 2,8 % no ES IKP jeb EUR 370 miljardi, savukārt pēc EIGE aplēsēm sievietes izslēgšana no darba tirgus izmaksā EUR 1,2–2 miljonus atkarībā no viņas izglītības līmeņa; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka sieviešu ekonomiskā iespēcinātība un vienādas iespējas darba tirgū pirmām kārtām ir izšķirīgi svarīgas sievietēm, tomēr tās ir arī būtiskas ES ekonomiskajai izaugsmei, jo pozitīvi ietekmē IKP, uzņēmumu inkluzivitāti un konkurētspēju, kā arī palīdz risināt sarežģījumus, kas saistīti ar ES sabiedrības novecošanu; norāda, ka saskaņā ar 2009. gada pētījumu, ja darba tirgū būtu pilnīgs dzimumu līdzsvars, ES IKP teorētiski varētu palielināties par gandrīz 27 %; |
| --- | --- |

6.

II.   
  Darbības un instrumenti, ar ko uzlabot sieviešu ekonomisko iespēcinātību

Labāks darba un privātās dzīves līdzsvars

| 7. | norāda, ka Komisija uz Parlamenta aicinājumu panākt labāku darba un privātās dzīves līdzsvaru ir atbildējusi, izstrādājot neleģislatīvus priekšlikumus un vienu leģislatīva akta priekšlikumu, ar ko paredzēts izveidot vairākus atvaļinājumu veidus, kuri atbilstu 21. gadsimta vajadzībām; uzsver, ka Komisijas priekšlikumi ir labs pirmais solis virzībā un Eiropas iedzīvotāju ekspektāciju apmierināšanu, jo tie dos iespēju sievietēm un vīriešiem vienādāk sadalīt darba, ģimenes un sociālos pienākumus, īpaši gadījumos, kad ir runa par apgādājamo un bērnu aprūpi; aicina visas iestādes darboties tā, lai šī pakete tiktu pieņemta pēc iespējas drīzāk; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina dalībvalstis stiprināt aizsardzību pret diskrimināciju un nelikumīgu atlaišanu saistībā ar darba un privātās dzīves līdzsvaru, kā arī nodrošināt tiesu pieejamību un iespējas sākt tiesvedību; aicina Komisiju intensificēt ES antidiskriminācijas tiesību aktu uzraudzību, transponēšanu un īstenošanu, vajadzības gadījumā sākt pienākumu neizpildes procedūru un sekmēt atbilstību, cita starpā izmantojot informācijas kampaņas ar mērķi palielināt izpratni par juridiskajām tiesībām uz vienādu attieksmi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka atalgojums un sociālā nodrošinājuma iemaksas atvaļinājuma laikā nebūtu jāaptur; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina dalībvalstis, par pamatu ņemot paraugprakses piemērus, garantēt atpūtas atvaļinājumu vecākiem, kam ir bērni ar invaliditāti, īpašu uzmanību pievēršot vientuļajām mātēm; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mudina dalībvalstis ieguldīt ikdienējas rotaļorientētas mācīšanās pēcskolas iestādēs, kas varētu kalpot par atbalsta centriem attiecībā uz bērniem, jo īpaši pēc skolas un bērnudārza, un kas ļautu aizpildīt laiku starp skolas darbalaika un darbavietas darbalaika beigām; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzstāj, ka, lai dalībvalstis varētu sasniegt “Eiropa 2020” mērķus, tām noteikti ir jāsasniedz Barselonas mērķi un jāievieš aprūpes mērķrādītāji attiecībā uz apgādājamiem un gados vecākiem sabiedrības locekļiem, tostarp piekļūstama, cenas ziņā pieejama un kvalitatīva bērnu aprūpe un citu veidu aprūpe, iestādes un pakalpojumi, kā arī patstāvīgas dzīves politika attiecībā uz cilvēkiem ar invaliditāti; atgādina, ka ieguldījumi sociālajā infrastruktūrā, piemēram, bērnu aprūpē, ne tikai atstāj lielu ietekmi uz nodarbinātību, bet arī rada būtiskus publiskā sektora papildu ienākumus, ko dod darba nodokļi un ietaupījumi bezdarba apdrošināšanas jomā; šajā sakarā uzsver, ka lauku apvidos ir vajadzīgas bērnu aprūpes iestādes, un mudina dalībvalstis sekmēt ieguldījumus visa mūža gaitā piekļūstamos un cenas ziņā pieejamos kvalitatīvos aprūpes pakalpojumos, tostarp bērnu, apgādājamo un vecāku cilvēku aprūpes pakalpojumos; uzskata, ka vajadzētu būt pieejamai pienācīgai bērnu aprūpei par pieņemamu cenu, lai vecāki varētu izmantot mūžizglītības iespējas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, cik svarīgi, īpaši sievietēm, ir kvalitatīvi publiskie pakalpojumi; uzsver, ka vispārēja piekļuve kvalitatīviem, cenas ziņā pieejamiem, ērti izvietotiem un no pieprasījuma atkarīgiem publiskajiem pakalpojumiem ir ļoti svarīga nolūkā panākt sieviešu ekonomisko iespēcinātību; |
| --- | --- |

13.

| 14. | norāda, ka dalībvalstu sasniegumi pašlaik nesaskan ar Barselonas mērķu rādītājiem, un mudina Komisiju cieši uzraudzīt dalībvalstu veiktos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās pilda savus pienākumus; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ir pārliecināts, ka viens no tradicionālo dzimtes lomu stereotipu pārvarēšanas priekšnosacījumiem ir vīriešu iesaiste aprūpes pienākumos; turklāt uzskata, ka no taisnīgāka neatalgota darba sadalījuma un no vienlīdzīgākas ar aprūpi saistītu atvaļinājumu izmantošanas labumu gūtu gan abi dzimumi, gan sabiedrība kopumā; ir pārliecināts, ka vienlīdzīga pelnītāja un vienlīdzīga aprūpētāja modelis ir visefektīvākais līdzeklis, kā visās dzīves jomās panākt dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina dalībvalstis īstenot īpašu un aktīvu nodarbinātības un apmācības politiku, kas atbalstītu tādu sieviešu atgriešanos darbā, kuras uz laiku pārtraukušas strādāt, lai aprūpētu apgādājamas personas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka labāks darba un privātās dzīves līdzsvars un lielāka sieviešu un vīriešu līdztiesība ir svarīgi, lai sasniegtu sieviešu iespēcinātības mērķus; uzsver, ka labāks darba un privātās dzīves līdzsvars nodrošinātu taisnīgāku apmaksāta un neapmaksāta ģimenes darba sadalījumu, palielinātu sieviešu dalību darba tirgū un līdz ar to samazinātu darba samaksas un pensijas dzimumšķirtnes; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, cik svarīgi ir labi un droši darba apstākļi, kas gan sievietēm, gan vīriešiem dod iespēju līdzsvarot darbu un privāto dzīvi, un aicina Komisiju un dalībvalstis sekmēt darba tiesību nostiprināšanu, darba koplīgumu slēgšanas sarunas un dzimumu līdztiesības palielināšanu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | stingri mudina sekmēt atvaļinājuma tiesību kārtības individualizāciju, vecāku atvaļinājuma tiesību nepārnesamību vecāku starpā un vienlīdzīgu aprūpes pienākumu sadali starp abiem vecākiem, lai panāktu dzimumlīdzsvarotu darba un privātās dzīves līdzsvaru; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Komisiju finansēt pētījumus, kas analizētu sieviešu un vīriešu veikta neapmaksāta ģimenes aprūpes darba apjomu un vērtību un vidējo stundu skaitu, kas tiek veltīts apmaksātam un neapmaksātam darbam, īpašu uzmanību pievēršot vecāku cilvēku, bērnu un cilvēku ar invaliditāti aprūpei; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina izstrādāt sievietēm un vīriešiem paredzētu, uz darba ņēmējiem orientētu elastīgas nodarbinātības modeļu sistēmu, ko papildinātu pienācīga sociālā aizsardzība, lai būtu iespējams vieglāk saglabāt līdzsvaru starp personiskajiem un darba pienākumiem; taču uzskata, ka darba ņēmēju tiesības un tiesības uz drošu nodarbinātību ir svarīgākas par jebkādiem elastības palielinājumiem darba tirgū, jo ir jāgarantē, ka elastība nepalielina nestabilas, nevēlamas un nedrošas darba un nodarbinātības formas un nevājina nodarbinātības standartus, kas pašlaik vairāk attiecas uz sievietēm nekā vīriešiem (ar nestabilu nodarbinātību saprotama nodarbinātība, kas neatbilst starptautiskajiem, valsts vai ES standartiem un tiesību aktiem un/vai kas nenodrošina pietiekamus līdzekļus cilvēka cienīgai dzīvei vai pienācīgu sociālo aizsardzību, piemēram, neregulāra nodarbinātība, vairums pagaidu darba līgumu, nulles stundu līgumi un nebrīvprātīgs nepilna laika darbs); turklāt uzsver, ka ir jāizveido apstākļi, kuros būtu garantētas tiesības no brīvprātīga nepilna laika darba atgriezties pie pilna laika darba; |
| --- | --- |

21.

Vienāda darba samaksa par vienādu vienādi vērtīgu darbu un darba samaksas kartēšana

| 22. | atgādina, ka princips, ka par vienādu vai vienādi vērtīgu darbu vīriešiem un sievietēm pienākas vienāda darba samaksa, ir paredzēts un noteikts LESD 157. pantā un dalībvalstīm tas ir efektīvi jāpiemēro; šajā sakarā uzsver, ka Komisijas ieteikums par vienādas vīriešu un sieviešu darba samaksas principa stiprināšanu pārredzamības ceļā būtu jāizmanto, lai cieši uzraudzītu situāciju dalībvalstīs un sagatavotu progresa ziņojumus, cita starpā ar sociālo partneru atbalstu, un mudina dalībvalstis un Komisiju izstrādāt un īstenot attiecīgu politiku, kura atbilstu šim ieteikumam un kuras mērķis būtu izskaust noturīgo darba samaksas dzimumšķirtni; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina dalībvalstis un uzņēmumus ievērot darba samaksas paritāti un ieviest saistošus pasākumus attiecībā uz darba samaksas pārredzamību, lai izveidotu metodes, ar kurām uzņēmumi varētu risināt darba samaksas dzimumšķirtnes problēmu, tostarp ar darba samaksas revīzijām un vienlīdzīgas samaksas pasākumu iekļaušanu koplīgumu slēgšanā; uzsver, cik svarīgi ir nacionālo, reģionālo un vietējo iestāžu un tiesībaizsardzības iestāžu darbiniekiem, kā arī darba inspektoriem sniegt pienācīgu apmācību par tiesību aktiem un judikatūru attiecībā uz nediskriminēšanu nodarbinātības jomā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka ir jāatzīst un jāpārvērtē darbs, ko parasti veic sievietes, piemēram, darbs veselības aprūpes, sociālajā un izglītības sektorā, salīdzinājumā ar darbu, ko parasti veic vīrieši; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ir pārliecināts, ka nolūkā panākt vienādu darba samaksu vīriešiem un sievietēm par vienādu vienādi vērtīgu darbu vajadzīga skaidra konkrētu darbavietu izvērtēšanas rīku sistēma ar salīdzināmiem indikatoriem, kas ļautu noteikt darbavietu vai sektoru “vērtību”; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atgādina, ka saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru darba vērtība būtu jānovērtē un jāsalīdzina, pamatojoties uz tādiem objektīviem kritērijiem kā izglītības, profesionālās un apmācību prasības, prasmes, nepieciešamā piepūle un atbildība, veiktais darbs un pildāmo uzdevumu būtība; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, cik svarīgs ir dzimumneitralitātes princips darba novērtēšanas un klasifikācijas sistēmās gan publiskajā, gan privātajā sektorā; atzinīgi vērtē dalībvalstu centienus sekmēt politiku, kas novērš diskrimināciju pieņemšanā darbā, un mudina tās veicināt dzimumneitrālu CV izmantošanu, lai tādējādi darbā pieņemšanas procesā uzņēmumus un valsts pārvaldes iestādes atturētu no dzimumneobjektīvas rīcības; aicina Komisiju izskatīt iespēju izstrādāt anonimizētu Europass CV; ierosina dalībvalstīm izstrādāt programmas, kuru mērķis būtu apkarot sociālos un dzimtiskos stereotipus, īpaši gados jaunāku iedzīvotāju vidū, jo tas būtu līdzeklis, ar ko novērst amata pakāpju profesionālo kategorizāciju, kas bieži vien liedz sievietēm piekļuvi vislabāk apmaksātajām pozīcijām un amatiem; |
| --- | --- |

27.

Dzimumu līdzsvars publiskajā un privātajā sektorā

| 28. | uzskata, ka publiskajā sektorā kvotas var būt nepieciešamas tad, ja publiskās iestādes nepilda savu pienākumu nodrošināt taisnīgu pārstāvību, un ka ar kvotām būtu iespējams uzlabot lēmumu pieņemšanas iestāžu demokrātisko leģitimitāti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzskata, ka dzimumu kvotas un pamīši saraksti politisko lēmumu pieņemšanā ir izrādījušies visefektīvākie instrumenti, ar ko risināt diskriminācijas un dzimumu līdzsvara trūkuma problēmas un uzlabot demokrātisku pārstāvību politisko lēmumu pieņemšanas struktūrās; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina Komisiju uzlabot visaptverošu, salīdzināmu, uzticamu un regulāri atjaunotu datu par sieviešu pārstāvību lēmumu pieņemšanā vākšanu, analīzi un izplatīšanu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina ES iestādes veicināt sieviešu dalību Eiropas vēlēšanu procesā, nākamajā Eiropas vēlēšanu tiesību aktu pārskatīšanā iekļaujot dzimumlīdzsvarotus sarakstus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | vēlreiz aicina Padomi kā svarīgu soli ceļā uz vienlīdzīgu pārstāvību publiskajā un privātajā sektorā ātri pieņemt direktīvu, kas reglamentētu biržā kotēto uzņēmumu direktoru bez izpildpilnvarām dzimumu līdzsvaru, un norāda, ka ir pierādījies, ka uzņēmumu valdes ar labāku sieviešu pārstāvību uzlabo privātuzņēmumu sniegumu; norāda, ka viskonkrētākie panākumi (no 11,9 % 2010. gadā uz 22,7 % 2015. gadā) ir gūti dalībvalstīs, kurās ir pieņemti saistoši tiesību akti par kvotām valdēm (24); mudina Komisiju turpināt izdarīt spiedienu uz dalībvalstīm, lai tās panāktu vienošanos; |
| --- | --- |

32.

Dzimumu līdztiesības plāni

| 33. | atzīst, ka Komisija atbalsta dzimumu līdztiesības plānu pieņemšanu pētniecības un pētniecības finansēšanas organizācijās; |
| --- | --- |

33.

| 34. | norāda, ka dzimumu līdztiesības plāni uzņēmuma vai nozares līmenī var ietvert dažādus cilvēkresursu pasākumus, kas vērsti uz pieņemšanu darbā, darba samaksu, paaugstināšanu, apmācību un darba un privātās dzīves līdzsvaru, ka bieži vien tie ietver konkrētus pasākumus, piemēram, dzimumneitrālas valodas izmantošanu, seksuālās uzmākšanās novēršanu, nepietiekami pārstāvētā dzimuma darbinieku iecelšanu augstākajos amatos, nepilna laika darbu un tēvu līdzdalību bērnu aprūpē, un ka dalībvalstīs pastāv dažādas pieejas attiecībā uz šādu pasākumu obligātu ieviešanu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atzīst, ka dzimumu līdztiesības plānu pieņemšana un dzimumu līdztiesības revīzijas privātajā sektorā var veicināt pozitīvu, darba un privātās dzīves līdzsvaram draudzīgu uzņēmumu tēlu un palīdzēt palielināt darbinieku motivāciju un mazināt darbinieku mainību; tāpēc aicina Komisiju mudināt uzņēmumus, kuriem ir vairāk nekā 50 darbinieku, ar sociālajiem partneriem vienoties par dzimumu līdztiesības plāniem, lai uzlabotu dzimumu līdztiesību un apkarotu diskrimināciju darbā; aicina šos dzimumu līdztiesības plānus iekļaut stratēģijā, kas skatītu, novērstu un izskaustu seksuālu uzmākšanos darbā; |
| --- | --- |

35.

Koplīgumi un sociālie partneri

| 36. | ir pārliecināts, ka sociālie partneri un koplīgumi var sekmēt dzimumu līdztiesību, iespēcināt sievietes uz vienotības pamata un apkarot darba samaksas dzimumšķirtnes; uzsver, ka nolūkā sekmēt sieviešu ekonomisko iespēcinātību izšķirīgi svarīgi ir nodrošināt vienlīdzīgu un pienācīgu sieviešu un vīriešu pārstāvību koplīguma sarunu grupās, un tāpēc uzskata, ka sociālajiem partneriem būtu jānostiprina sieviešu pozīcijas sociālās partnerības struktūrā vadošajās lēmumu pieņemšanas pozīcijās un jārisina sarunas par dzimumu līdztiesības plāniem uzņēmumu un nozaru līmenī; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mudina Komisiju sadarboties ar sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību, lai tie varētu labāk pildīt savu uzdevumu atklāt diskriminējošu dzimumneobjektivitāti darba samaksas likmju noteikšanā un novērtēt darbu, nepieļaujot dzimumneobjektivitāti; |
| --- | --- |

37.

III.   
  Ieteikumi, kā uzlabot sieviešu ekonomisko iespēcinātību

| 38. | uzskata, ka ekonomikas modeļiem un praksei, nodokļu politikai un izdevumu prioritātēm, īpaši krīzes apstākļos, būtu jāietver dzimumperspektīva, jāņem vērā sievietes kā ekonomikas dalībnieces un jātiecas likvidēt dzimumšķirtnes, tādējādi kalpojot iedzīvotājiem, uzņēmumiem un sabiedrībai kopumā, un šajā sakarā atkārto, ka ekonomikas krīzes ir īpaši pasliktinājušas tieši sieviešu situāciju; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina īstenot reformas, kas palielinātu dzimumu līdztiesību gan ģimenes dzīvē, gan darba tirgū; |
| --- | --- |

39.

| 40. | norāda, ka sievietēm pārsvarā ir karjera bez ievērojamas izaugsmes; aicina dalībvalstis mudināt un atbalstīt sievietes tā, lai viņas varētu veidot veiksmīgu karjeru, tostarp ar tādu pozitīvo rīcību kā tīklu veidošanas un mentorēšanas programmas, kā arī izveidojot piemērotus apstākļus un jebkurā vecumā nodrošinot tādas pašas iespējas kā vīriešiem attiecībā uz apmācību, paaugstināšanu, pārkvalifikāciju un jaunu apmācību, kā arī nodrošinot pensijas tiesības un bezdarbnieku pabalstus, kas ir līdzvērtīgi tiem, kurus saņem vīrieši; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mudina dalībvalstis, balstoties uz Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīvu 2014/24/ES par publisko iepirkumu (25) (Publiskā iepirkuma direktīva), sekmēt sociālo klauzulu izmantošanu publiskajos iepirkumos, jo tas ir instruments, ar ko var uzlabot sieviešu un vīriešu līdztiesību, ja pastāv attiecīgi valsts tiesību akti, uz kuru pamata var izmantot sociālās klauzulas; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver, ka ir jāapkaro visu veidu dzimumvardarbība, tostarp vardarbība ģimenē, piemēram, izvarošana, sieviešu dzimumorgānu kropļošana, seksuāla vardarbība, seksuāla izmantošana, seksuāla uzmākšanās un piespiedu agrīna/bērnu laulība, kā arī ekonomiskā vardarbība; vērš uzmanību uz to, ka seksuālas uzmākšanās līmenis darbā ir satraucoši augsts (26), un uzsver, ka, lai sieviešu iespēcinātība tiktu sasniegta, darbavietā pilnībā jāizskauž diskriminācija un vardarbība; aicina ES un dalībvalstis bez atrunām ratificēt Stambulas konvenciju un organizēt sabiedrības izpratnes un informētības kampaņas par vardarbību pret sievietēm, kā arī sekmēt labas prakses apmaiņu; norāda, ka sieviešu ekonomiskā neatkarība ir izšķirīgi svarīga, lai viņas varētu rast izeju vardarbības situācijās; tāpēc aicina dalībvalstis nodrošināt sociālās aizsardzības sistēmas, kas sniegtu atbalstu sievietēm šādās situācijās; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atkārto, ka sieviešu individuālā, sociālā un ekonomiskā iespēcinātība un neatkarība ir savstarpēji saistīta ar tiesībām lemt pašām par savu ķermeni un seksualitāti; atgādina, ka vispārēja piekļuve pilnam seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumu un tiesību klāstam ir izšķirīgi svarīgs faktors, kas veicina visu cilvēku līdztiesību; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atzinīgi vērtē Sieviešu statusa komisijas 61. sesijas secinājumus par sieviešu ekonomisko iespēcinātību mainīgajā darba pasaulē, kuros pirmoreiz tieši un skaidri sasaistīta sieviešu ekonomiskā iespēcinātība un viņu seksuālā un reproduktīvā veselība un reproduktīvās tiesības; taču pauž nožēlu par to, ka it nemaz netika ietverta visaptveroša izglītība par seksualitāti; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atzīmē, ka sievietes ir 52 % no kopējā Eiropas iedzīvotāju skaita, bet viņas ir tikai viena trešdaļa no pašnodarbinātajām personām vai no visiem jaunajiem uzņēmējiem ES; atzīmē arī to, ka sievietes saskaras ar lielākām grūtībām nekā vīrieši finansējuma un apmācības pieejamības, tīklu veidošanas un darba un privātās dzīves līdzsvarošanas ziņā; mudina dalībvalstis sekmēt pasākumus un darbības, kuru mērķis ir atbalstīt un konsultēt sievietes, kas nolēmušas kļūt par uzņēmējām, bet uzsver, ka līdztiesības panākšanas nolūkā izšķirīgi svarīga ir finansiālā neatkarība; aicina dalībvalstis atvieglot piekļuvi kredītiem, mazināt birokrātiju un likvidēt citus šķēršļus, ar ko saskaras sieviešu jaunuzņēmumi; aicina Komisiju intensificēt sadarbību ar dalībvalstīm nolūkā apzināt un likvidēt šķēršļus, ar ko saskaras sievietes uzņēmējas, un mudināt vairāk sieviešu sākt uzņēmējdarbību, cita starpā — uzlabojot piekļuvi finansējumam, tirgus izpētei, apmācībai un tīkliem uzņēmējdarbības jomā, piemēram, sieviešu uzņēmēju platformai WEgate un citiem Eiropas tīkliem; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzsver, ka, uzlabojot sieviešu un meiteņu digitālās prasmes un IT lietotprasmi un pastiprinot viņu iesaisti IKT sektorā, varētu veicināt viņu ekonomisko iespēcinātību un neatkarību, tādējādi samazinot kopējo darba samaksas dzimumšķirtni; aicina dalībvalstis un Komisiju stiprināt centienus likvidēt digitālo plaisu starp vīriešiem un sievietēm, kā minēts stratēģijas “Eiropa 2020” Digitālajā programmā Eiropai, palielinot sieviešu piekļuvi informācijas sabiedrībai, kas darāms, īpaši koncentrējoties uz labāku sieviešu pamanāmību digitālajā sektorā; |
| --- | --- |

46.

| 47. | norāda, ka gandrīz 60 % augstskolu absolventu ES ir sievietes, taču noturīgu šķēršļu dēļ viņas ir nepietiekami pārstāvētas zinātnē, matemātikā, IT, inženierzinātnēs un saistītās jomās; aicina dalībvalstis un Komisiju ar informētības un izpratnes palielināšanas kampaņām sekmēt sieviešu dalību nozarēs, kas tradicionāli uzskatītas par “vīriešu nozarēm”, citu starpā īpaši zinātnē un jauno tehnoloģiju jomā, integrējot dzimumu līdztiesības aspektu digitālajā programmā nākamajiem gadiem, kā arī sekmējot vīriešu dalību nozarēs, kas tradicionāli uzskatītas par “sieviešu nozarēm”, īpaši aprūpē un izglītībā; uzsver, cik svarīgi ir paplašināt sociālo aizsardzību nozarēs, kurās sievietes ir lielākā daļa darbaspēka, piemēram, tādās nozarēs kā personiskā aprūpe, apkopēju un palīgu darbs, ēdināšana un veselības aprūpes palīgpersonāla darbs; uzsver, cik svarīga ir profesionālā izglītība un apmācība (PIA), kas dažādo karjeras iespējas un sievietēm un vīriešiem paver netradicionālus karjeras ceļus, tādējādi ļaujot pārvarēt horizontālo un vertikālo atstumtību un palielināt sieviešu dalību lēmumu pieņemšanas struktūrās politikā un uzņēmējdarbībā; |
| --- | --- |

47.

| 48. | prasa dalībvalstīm pieņemt leģislatīvus un neleģislatīvus pasākumus, kas garantētu darba ņēmēju ekonomiskās un sociālās tiesības tā sauktajās feminizētajās nozarēs; uzsver, cik svarīgi ir novērst to, ka sievietes ir pārmērīgi pārstāvētas nestabilā nodarbinātībā, un atgādina, ka ir jācīnās pret šo nozaru, piemēram, mājsaimniecības darba un aprūpes, nestabilo raksturu; atzīst, ka mājsaimniecības darbs un mājsaimniecības pakalpojumu sniegšana, ko lielākoties dara sievietes, bieži vien ir nedeklarēts darbs; aicina Komisiju un dalībvalstis sekmēt un attīstīt oficiālo mājsaimniecības pakalpojumu nozari — cita starpā izmantojot arī Eiropas platformu nedeklarēta darba novēršanā — un mājsaimniecības pakalpojumus, darbu ģimenē un aprūpi mājās atzīt par vērtīgām ekonomikas nozarēm, kurām piemīt darbvietu radīšanas potenciāls un kuras dalībvalstīm ir labāk jāregulē, gan lai mājsaimniecībās nodarbinātie būtu drošākā stāvoklī, gan lai ģimenēm būtu iespēja uzņemties darba devēju lomu, gan lai strādājošām ģimenēm būtu iespējas līdzsvarot ģimenes un darba dzīvi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzsver izglītības nozīmi dzimtisko stereotipu apkarošanā; tādēļ aicina Komisiju atbalstīt iniciatīvas, kuru mērķis ir izstrādāt izglītības speciālistiem domātas apmācības programmas par dzimumu līdztiesību un novērst stereotipu izplatīšanos ar izglītības programmu un pedagoģisko materiālu starpniecību; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver, cik svarīga ir dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana kā pamatinstruments dzimumsensitīvas politikas un tiesību aktu izstrādē, tostarp nodarbinātības un sociālo lietu jomā, un līdz ar to — sieviešu ekonomiskās iespēcinātības nodrošināšanā; aicina Komisiju ieviest sistemātiskus ietekmes uz dzimumu līdztiesību novērtējumus; vēlreiz aicina Komisiju paaugstināt statusu dokumentam “Stratēģiskā iesaiste dzimumu līdztiesības jomā 2016.–2019. gadam”, pieņemot to kā paziņojumu; aicina Komisiju nākamajā daudzgadu finanšu shēmā ieviest dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta plānošanā un aizvien stingrāk pārbaudīt ES budžeta izstrādes procesus un izdevumus, tostarp rīkoties, lai uzlabotu pārredzamību un ziņošanu attiecībā uz līdzekļu izlietošanu; turklāt aicina Eiropas Investīciju banku savā darbībā ES un ārpus tās integrēt dzimumu līdztiesības un sieviešu ekonomiskās iespēcinātības aspektus; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina dalībvalstis nacionālajā prasmju un darba tirgus politikā maģistralizēt dzimumperspektīvu un iekļaut attiecīgus pasākumus nacionālajos rīcības plānos un/vai Eiropas pusgada pasākumos, kā paredzēts nodarbinātības pamatnostādnēs. |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver, cik svarīgi ir piedāvāt mūžizglītību lauku sievietēm, piemēram, starpuzņēmumu mācības; uzsver, ka lauku apvidos ir liels īpatsvars pašnodarbināto personu, kam trūkst pienācīgas sociālās aizsardzības, un ka ļoti izplatīts ir “neredzamais” darbs, kas galvenokārt skar sievietes; tāpēc aicina dalībvalstis un reģionus ar likumdevēju pilnvarām garantēt sociālo nodrošinājumu vīriešiem un sievietēm, kas strādā lauku apvidos; turklāt aicina dalībvalstis sievietēm atvieglot taisnīgu piekļuvi zemei, garantēt īpašumtiesības un mantošanas tiesības un atvieglot piekļuvi kredītiem; |
| --- | --- |

52.

| 53. | norāda, ka nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļautu personu līmenis sieviešu vidū ir lielāks nekā vīriešu vidū, un tāpēc uzsver, ka nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanas pasākumi īpaši ietekmē sieviešu ekonomisko iespēcinātību; uzsver, ka pensiju dzimumšķirtnes novēršana un likvidēšana un gados vecāku sieviešu nabadzības samazināšana galvenokārt ir atkarīga no tādu apstākļu radīšanas, kuros sievietes varētu veikt līdzvērtīgas pensiju iemaksas, jo būtu labāk iekļāvušās darba tirgū, un no līdzvērtīgu iespēju nodrošināšanas atalgojuma, karjeras izaugsmes un pilnas slodzes darba iespēju ziņā; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka ESI fondi un Eiropas Stratēģisko investīciju fonds palīdz samazināt sieviešu nabadzību, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” vispārējo mērķi mazināt nabadzību; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka 20 % no ESF līdzekļiem, kas piešķirti sociālās iekļaušanas pasākumiem, tiktu izmantoti arī, lai palielinātu atbalstu nelieliem vietējiem projektiem, kuru mērķis ir iespēcināt nabadzīgas un sociāli atstumtas sievietes; |
| --- | --- |

53.

| 54. | norāda, ka nabadzības līmenis joprojām tiek mērīts, izmantojot uzkrātos mājsaimniecību ienākumus, šajā pieejā pieņemot, ka visi mājsaimniecības locekļi pelna vienādi un līdzekļu sadalījums ir vienāds; aicina ieviest individualizētas tiesības un aprēķinus, kuru pamatā būtu individuālie ienākumi, lai apzinātu patieso sieviešu nabadzības apmēru; |
| --- | --- |

54.

| 55. | norāda, ka taupības pasākumi un publiskā sektora budžeta samazinājumi (mazāka un dārgāka bērnu aprūpe, samazināti pakalpojumi gados vecākiem cilvēkiem un personām ar invaliditāti, slimnīcu privatizācija un slēgšana) visvairāk ir skāruši tieši sievietes, jo īpaši tādās jomās kā izglītība, veselība un sociālais darbs, jo viņas veido 70 % publiskā sektora darbaspēka; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzsver, cik svarīgi ir pievērst uzmanību tādu konkrētu neaizsargātu grupu specifiskajām vajadzībām un daudzveidīgajām grūtībām, kurām iesaistīšanos darba tirgū apgrūtina īpaši šķēršļi, aicina dalībvalstis nodrošināt šīm personām agrīnu un vieglu piekļuvi kvalitatīvai apmācībai, tostarp praksei, lai nodrošinātu pilnīgu integrāciju mūsu sabiedrībā un darba tirgū, ņemot vērā ikdienējās un formālās prasmes un kompetences, talantus un zinātību; aicina dalībvalstis veikt pasākumus, ar ko novērst intersekcionālo diskrimināciju, kas īpaši skar sievietes nelabvēlīgākos apstākļos; uzsver, cik svarīgi ir pareizi īstenot Direktīvu 2000/78/EK par vienlīdzīgu attieksmi pret nodarbinātību un profesiju, kā arī 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (27); |
| --- | --- |

56.

| 57. | aicina dalībvalstis un Komisiju panākt, ka tiek izpildīti jau pastāvošie tiesību akti un darbavietas politika, un uzlabot to praktisko piemērošanu, kā arī vajadzības gadījumā šos tiesību aktus un politiku uzlabot, lai aizsargātu sievietes no tiešas un netiešas diskriminācijas, īpaši attiecībā uz sieviešu atlasi, pieņemšanu darbā, paturēšanu darbā, profesionālo apmācību un paaugstināšanu gan publiskajā, gan privātajā sektorā, un nodrošināt sievietēm vienādas iespējas darba samaksas un karjeras izaugsmes ziņā; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pauž dziļu nožēlu par to, ka Padome joprojām nav pieņēmusi 2008. gada priekšlikumu direktīvai par vienlīdzīgas attieksmes principa īstenošanu neatkarīgi no personas reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas; atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir noteikusi šo direktīvu kā prioritāru; atkārtoti aicina Padomi šo priekšlikumu pieņemt pēc iespējas ātrāk; |
| --- | --- |

58.

| 59. | aicina Komisiju uzlabot specifisku dzimumu līdztiesības rādītāju un pēc dzimuma dezagregētu datu vākšanu, lai novērtētu dalībvalstu un ES politikas ietekmi uz dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

59.

| 60. | uzsver, ka sievietes nesamērīgā apmērā un bieži vien ne labprātīgi strādā nestabilā darbā; mudina dalībvalstis īstenot SDO ieteikumus, kuru mērķis ir samazināt nestabila darba izplatību, piemēram, ierobežot apstākļus, kādos var izmantot nestabila darba līgumus, kā arī ierobežot to, cik ilgi darba ņēmējus var nodarbināt uz šāda līguma pamata; |
| --- | --- |

60.

| 61. | aicina EIGE turpināt darbu pie dzimumspecifisku datu apkopošanas un rezultātu pārskata izveides visās relevantajās politikas jomās; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.

(2)  OV L 180, 15.7.2010., 1. lpp.

(3)  OV L 348, 28.11.1992., 1. lpp.

(4)  OV C 137 E, 27.5.2010., 68. lpp.

(5)  OV C 70 E, 8.3.2012., 163. lpp.

(6)  OV L 353, 28.12.2013., 7. lpp.

(7)  OV C 436, 24.11.2016., 225. lpp.

(8)  OV C 36, 29.1.2016., 18. lpp.

(9)  OV C 93, 9.3.2016., 110. lpp.

(10)  OV C 353, 27.9.2016., 39. lpp.

(11)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0203.

(12)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0226.

(13)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0235.

(14)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0338.

(15)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0360.

(16)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0351.

(17)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0029.

(18)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0073.

(19)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0099.

(20)  Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju tiesību aizsardzības padomes 3073. sanāksme Briselē 2011. gada 7. martā.

(21)  OV L 69, 8.3.2014., 112. lpp.

(22)  ANO augsta līmeņa darba grupas sieviešu ekonomiskās iespēcinātības jautājumos: “Nevienu neatstāt novārtā: aicinājums rīkoties, lai panāktu dzimumu līdztiesību un sieviešu ekonomisko iespēcinātību” (2016. gada septembris).

(23)  Sk.: Eiropas Arodbiedrību konfederācija, “Darba koplīguma slēgšanas sarunas: jaudīgs instruments, ar ko novērst darba samaksas dzimumšķirtni” (2015).

(24)  Sk.: Eiropas Komisijas faktu lapa “Dzimumu līdzsvars uzņēmumu valdēs: Eiropa liek plaisāt stikla griestiem”, 2015. gada oktobris; Eiropas Komisija, DG JUST, “Sievietes ekonomisko lēmumu pieņemšanā ES. Progresa ziņojums. “Eiropa 2020” iniciatīva”, 2012; Aagoth Storvik un Mari Teigen, “Women on Board: The Norwegian Experience”, 2010. gada jūnijs.

(25)  OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.

(26)  FRA aptauja par vardarbību pret sievietēm.

(27)  OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/20

---

P8_TA(2017)0365

Vēršanās pret pilsoniskās sabiedrības darbības iespēju samazināšanos jaunattīstības valstīs

Eiropas Parlamenta 2017. gada 3. oktobra rezolūcija par vēršanos pret pilsoniskās sabiedrības darbības iespēju samazināšanos jaunattīstības valstīs (2016/2324(INI))

(2018/C 346/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 21. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 21. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 208. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 208. pantu,

| — | ņemot vērā LESD 7. pantu, kurā atkārtoti ir apstiprināts, ka ES “nodrošina politikas un darbību saskaņotību, ņemot vērā visus tās mērķus”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 7. pantu, kurā atkārtoti ir apstiprināts, ka ES “nodrošina politikas un darbību saskaņotību, ņemot vērā visus tās mērķus”,

| — | ņemot vērā ANO Statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Statūtus,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju (VCD) un citus Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) līgumus un instrumentus cilvēktiesību jomā, īpaši Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, kas pieņemti 1966. gada 16. decembrī Ņujorkā, un 1979. gada ANO Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju (VCD) un citus Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) līgumus un instrumentus cilvēktiesību jomā, īpaši Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, kas pieņemti 1966. gada 16. decembrī Ņujorkā, un 1979. gada ANO Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas augstākā līmeņa sanāksmi par ilgtspējīgu attīstību un noslēguma dokumentu, kuru Ģenerālā asambleja pieņēma 2015. gada 25. septembrī un kura nosaukums ir “Mūsu pasaules pārveide — ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam” (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas augstākā līmeņa sanāksmi par ilgtspējīgu attīstību un noslēguma dokumentu, kuru Ģenerālā asambleja pieņēma 2015. gada 25. septembrī un kura nosaukums ir “Mūsu pasaules pārveide — ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam” (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Konsensu attīstības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Konsensu attīstības jomā,

| — | ņemot vērā dokumentu “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība — stiprāka Eiropa. Globāla Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģija”, ko 2016. gada jūnijā iesniedza Komisijas priekšsēdētāja vietniece / Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dokumentu “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība — stiprāka Eiropa. Globāla Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģija”, ko 2016. gada jūnijā iesniedza Komisijas priekšsēdētāja vietniece / Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 20. jūlijā pieņemto Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā (2015–2019) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 20. jūlijā pieņemto Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā (2015–2019) (3),

| — | ņemot vērā ES valstu ceļvežus sadarbībai ar pilsonisko sabiedrību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES valstu ceļvežus sadarbībai ar pilsonisko sabiedrību,

| — | ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (“Kotonū nolīgums”), un tā pārskatīšanu 2005. un 2010. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Partnerattiecību nolīgumu starp Āfrikas, Karību jūras reģiona un Klusā okeāna valstu grupas locekļiem, no vienas puses, un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no otras puses, kas parakstīts 2000. gada 23. jūnijā Kotonū (“Kotonū nolīgums”), un tā pārskatīšanu 2005. un 2010. gadā,

| — | ņemot vērā Starptautisko nevalstisko organizāciju konferences 2009. gada 1. oktobrī pieņemto Eiropas Labas prakses kodeksu sabiedrības līdzdalībai lēmumu pieņemšanas procesā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko nevalstisko organizāciju konferences 2009. gada 1. oktobrī pieņemto Eiropas Labas prakses kodeksu sabiedrības līdzdalībai lēmumu pieņemšanas procesā,

| — | ņemot vērā Pilsoniskās sabiedrības foruma par miera veidošanu un valsts izveidi (CSPPS) pamatgrupas no 2016. gada 6. līdz 9. jūlijam ikgadējā sanāksmē pieņemto Berlīnes deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoniskās sabiedrības foruma par miera veidošanu un valsts izveidi (CSPPS) pamatgrupas no 2016. gada 6. līdz 9. jūlijam ikgadējā sanāksmē pieņemto Berlīnes deklarāciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 233/2014, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā 2014.–2020. gadam (4), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 230/2014, ar ko izveido Stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 233/2014, ar ko izveido finanšu instrumentu sadarbībai attīstības jomā 2014.–2020. gadam (4), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 230/2014, ar ko izveido Stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu (5),

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 2. marta Regulu (ES) 2015/323 par finanšu regulu, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam (6), un Kotonū nolīguma I deklarācija (“Kopīgā deklarācija par partnerattiecību dalībniekiem”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 2. marta Regulu (ES) 2015/323 par finanšu regulu, ko piemēro 11. Eiropas Attīstības fondam (6), un Kotonū nolīguma I deklarācija (“Kopīgā deklarācija par partnerattiecību dalībniekiem”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu, 187. panta 2. punktu (7) (Finanšu regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu, 187. panta 2. punktu (7) (Finanšu regula),

| — | ņemot vērā attīstības sadarbības instrumenta (ASI) daudzgadu indikatīvo programmu 2014.–2020. gadam “Pilsoniskās sabiedrības organizācijām un vietējām pašvaldībām” (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā attīstības sadarbības instrumenta (ASI) daudzgadu indikatīvo programmu 2014.–2020. gadam “Pilsoniskās sabiedrības organizācijām un vietējām pašvaldībām” (8),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 12. septembra paziņojumu “Demokrātijas un ilgtspējīgas attīstības pirmsākumi. Eiropas iesaistīšanās ar pilsonisko sabiedrību ārējo attiecību jomā” (COM(2012)0492), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 12. septembra paziņojumu “Demokrātijas un ilgtspējīgas attīstības pirmsākumi. Eiropas iesaistīšanās ar pilsonisko sabiedrību ārējo attiecību jomā” (COM(2012)0492),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomes 2016. gada 27. jūnija rezolūciju par pilsoniskās sabiedrības darbības iespējām (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomes 2016. gada 27. jūnija rezolūciju par pilsoniskās sabiedrības darbības iespējām (9),

| — | ņemot vērā ES gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā 2015. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā 2015. gadā,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 25. oktobra rezolūciju par uzņēmumu atbildību par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem trešās valstīs (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 25. oktobra rezolūciju par uzņēmumu atbildību par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem trešās valstīs (10),

| — | ņemot vērā 2016. gada 4. oktobra rezolūciju par ĀKK un ES turpmākajām attiecībām pēc 2020. gada (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 4. oktobra rezolūciju par ĀKK un ES turpmākajām attiecībām pēc 2020. gada (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības vadlīnijas cilvēktiesību jautājumos, tostarp Eiropas Savienības Pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, kā arī ES Pamatnostādnes par reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu un aizsargāšanu, ko Padome pieņēma 2013. gada 24. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības vadlīnijas cilvēktiesību jautājumos, tostarp Eiropas Savienības Pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, kā arī ES Pamatnostādnes par reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu un aizsargāšanu, ko Padome pieņēma 2013. gada 24. jūnijā,

| — | ņemot vērā Pamatnostādnes EP parlamentu sadarbības delegācijām cilvēktiesību un demokrātijas veicināšanai to apmeklējumos ārpus Eiropas Savienības valstīm (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pamatnostādnes EP parlamentu sadarbības delegācijām cilvēktiesību un demokrātijas veicināšanai to apmeklējumos ārpus Eiropas Savienības valstīm (12),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2013. gada 9. oktobra atzinumu “Partnervalstu vietējo pašpārvalžu ietekmes palielināšana, lai uzlabotu pārvaldību un sasniegtu efektīvākus attīstības rezultātus”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2013. gada 9. oktobra atzinumu “Partnervalstu vietējo pašpārvalžu ietekmes palielināšana, lai uzlabotu pārvaldību un sasniegtu efektīvākus attīstības rezultātus”,

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2015. gada 24. februāra atzinumu “Cilvēka cienīgu dzīvi visiem — no koncepcijas līdz kopīgai rīcībai”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2015. gada 24. februāra atzinumu “Cilvēka cienīgu dzīvi visiem — no koncepcijas līdz kopīgai rīcībai”,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas augstā cilvēktiesību komisāra ziņojumu par 2016. gada 11. aprīļa praktiskajiem ieteikumiem saistībā ar drošas un labvēlīgas vides izveidi un saglabāšanu pilsoniskajai sabiedrībai, pamatojoties uz labu praksi un pieredzi (13), un ANO īpašā referenta jautājumā par miermīlīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvību ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas augstā cilvēktiesību komisāra ziņojumu par 2016. gada 11. aprīļa praktiskajiem ieteikumiem saistībā ar drošas un labvēlīgas vides izveidi un saglabāšanu pilsoniskajai sabiedrībai, pamatojoties uz labu praksi un pieredzi (13), un ANO īpašā referenta jautājumā par miermīlīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvību ziņojumus,

| — | ņemot vērā Pasaules Ekonomikas foruma 2017. gada ziņojumu par globālajiem riskiem (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Ekonomikas foruma 2017. gada ziņojumu par globālajiem riskiem (14),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 14. februāra rezolūciju par Eiropas Konsensa attīstības jomā pārskatīšanu (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 14. februāra rezolūciju par Eiropas Konsensa attīstības jomā pārskatīšanu (15),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 22. novembra rezolūciju par attīstības sadarbības efektivitātes palielināšanu (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 22. novembra rezolūciju par attīstības sadarbības efektivitātes palielināšanu (16),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 7. jūnija rezolūciju par ES 2015. gada ziņojumu par politikas saskaņotību attīstībai (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 7. jūnija rezolūciju par ES 2015. gada ziņojumu par politikas saskaņotību attīstībai (17),

| — | ņemot vērā ANO Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām,

| — | ņemot vērā 2016. gada 12. maija rezolūciju par turpmākajiem pasākumiem un pašreizējo stāvokli saistībā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 12. maija rezolūciju par turpmākajiem pasākumiem un pašreizējo stāvokli saistībā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam (18),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 22. oktobra rezolūciju par vietējām pašvaldībām un pilsonisko sabiedrību — Eiropas apņemšanās atbalstīt ilgtspējīgu attīstību (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 22. oktobra rezolūciju par vietējām pašvaldībām un pilsonisko sabiedrību — Eiropas apņemšanās atbalstīt ilgtspējīgu attīstību (19),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A8-0283/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas atzinumu (A8-0283/2017),

| A. | tā kā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 21. pantā ir noteikts, ka Savienības starptautiska mēroga darbību, tostarp attīstības sadarbības, orientējošiem principiem ir jābūt demokrātijai, tiesiskumam, cilvēktiesību un pamatbrīvību universālumam un nedalāmībai; |
| --- | --- |

A.

tā kā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 21. pantā ir noteikts, ka Savienības starptautiska mēroga darbību, tostarp attīstības sadarbības, orientējošiem principiem ir jābūt demokrātijai, tiesiskumam, cilvēktiesību un pamatbrīvību universālumam un nedalāmībai;

| B. | tā kā pilsoniskā sabiedrība ir trešais veselīgas un kvalitatīvas sabiedrības sektors, papildus publiskajam un privātajam sektoram; tā kā pilsoniskā sabiedrība ietver nevalstiskās un bezpeļņas organizācijas, kuras piedalās sabiedriskajā dzīvē, īstenojot savu locekļu vai citu personu intereses un vērtības, kuru pamatā ir ētiski, kultūras, politiski, zinātniski, reliģiski vai filantropiski apsvērumi; |
| --- | --- |

B.

tā kā pilsoniskā sabiedrība ir trešais veselīgas un kvalitatīvas sabiedrības sektors, papildus publiskajam un privātajam sektoram; tā kā pilsoniskā sabiedrība ietver nevalstiskās un bezpeļņas organizācijas, kuras piedalās sabiedriskajā dzīvē, īstenojot savu locekļu vai citu personu intereses un vērtības, kuru pamatā ir ētiski, kultūras, politiski, zinātniski, reliģiski vai filantropiski apsvērumi;

| C. | tā kā pilsoniskajai sabiedrībai ir svarīga nozīme demokrātijas izveidošanā un stiprināšanā, valsts varas uzraudzībā un labas pārvaldības, pārredzamības un pārskatatbildības veicināšanā; tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijām (PSO) kā nozīmīgam sabiedrības spēkam ir izšķiroša nozīme, jo tās ir nepieciešamas, lai līdzsvarotu spēkus, uzņemoties starpnieka un vidutāja lomu starp iedzīvotājiem un valsti, kā arī kā demokrātijas aizbildnes; tā kā daudzas pilsoniskās sabiedrības grupas ir vēlējušās iesaistīties konstitucionālās reformas procesā, lai aizsargātu demokrātiskus principus un iestādes; |
| --- | --- |

C.

tā kā pilsoniskajai sabiedrībai ir svarīga nozīme demokrātijas izveidošanā un stiprināšanā, valsts varas uzraudzībā un labas pārvaldības, pārredzamības un pārskatatbildības veicināšanā; tā kā pilsoniskās sabiedrības organizācijām (PSO) kā nozīmīgam sabiedrības spēkam ir izšķiroša nozīme, jo tās ir nepieciešamas, lai līdzsvarotu spēkus, uzņemoties starpnieka un vidutāja lomu starp iedzīvotājiem un valsti, kā arī kā demokrātijas aizbildnes; tā kā daudzas pilsoniskās sabiedrības grupas ir vēlējušās iesaistīties konstitucionālās reformas procesā, lai aizsargātu demokrātiskus principus un iestādes;

| D. | tā kā PSO aptver plašu cilvēktiesību loku, tostarp tiesības uz attīstību, izglītību un dzimumu līdztiesību, kā arī tiesības veikt pasākumus sociālajā un vides jomā; tā kā pilsoniskā sabiedrība aptver daudzas un dažādas grupas un mērķus, ietverot ne tikai pilsoniskās sabiedrības organizācijas, bet arī nevalstiskās organizācijas (NVO), cilvēktiesību un kopienas grupas, diasporas, baznīcas, reliģiskas apvienības un kopienas, personu ar invaliditāti interešu aizsardzību, sociālās kustības un arodbiedrības, pamatiedzīvotājus un fondus, kā arī neaizsargātu, diskriminētu un atstumtu personu pārstāvību; |
| --- | --- |

D.

tā kā PSO aptver plašu cilvēktiesību loku, tostarp tiesības uz attīstību, izglītību un dzimumu līdztiesību, kā arī tiesības veikt pasākumus sociālajā un vides jomā; tā kā pilsoniskā sabiedrība aptver daudzas un dažādas grupas un mērķus, ietverot ne tikai pilsoniskās sabiedrības organizācijas, bet arī nevalstiskās organizācijas (NVO), cilvēktiesību un kopienas grupas, diasporas, baznīcas, reliģiskas apvienības un kopienas, personu ar invaliditāti interešu aizsardzību, sociālās kustības un arodbiedrības, pamatiedzīvotājus un fondus, kā arī neaizsargātu, diskriminētu un atstumtu personu pārstāvību;

| E. | tā kā Kotonū nolīgumā ir atzīts, ka pilsoniskā sabiedrība ir svarīga dalībniece ĀKK un ES sadarbībā; tā kā nolīguma darbības termiņa beigas 2020. gadā rada iespēju pārskatīt partnerību un vēl vairāk palielināt pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzdalību; |
| --- | --- |

E.

tā kā Kotonū nolīgumā ir atzīts, ka pilsoniskā sabiedrība ir svarīga dalībniece ĀKK un ES sadarbībā; tā kā nolīguma darbības termiņa beigas 2020. gadā rada iespēju pārskatīt partnerību un vēl vairāk palielināt pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzdalību;

| F. | tā kā PSO ir kļuvušas par svarīgiem dalībniekiem, sniedzot globālu palīdzību attīstības jomā, īpaši nodrošinot pamata sociālos pakalpojumus, palielinot sabiedrības informētību, sekmējot demokrātiju, cilvēktiesības un labu pārvaldību, miermīlīgas un iekļaujošas sabiedrības, palielinot atsevišķu personu, ģimeņu un vietējo kopienu izturētspēju, apkarojot vardarbīgu ekstrēmismu, kā arī reaģējot uz humanitārajām krīzēm; |
| --- | --- |

F.

tā kā PSO ir kļuvušas par svarīgiem dalībniekiem, sniedzot globālu palīdzību attīstības jomā, īpaši nodrošinot pamata sociālos pakalpojumus, palielinot sabiedrības informētību, sekmējot demokrātiju, cilvēktiesības un labu pārvaldību, miermīlīgas un iekļaujošas sabiedrības, palielinot atsevišķu personu, ģimeņu un vietējo kopienu izturētspēju, apkarojot vardarbīgu ekstrēmismu, kā arī reaģējot uz humanitārajām krīzēm;

| G. | tā kā starptautiskās organizācijas savos noteikumos un praksē ir atzinušas, ka baznīcas, reliģiskās kopienas un apvienības, kā arī citas organizācijas, kuru pamatā ir reliģija vai ticība, ir aktīvi un ilgstoši operatīvās jomas dalībnieki, sniedzot attīstības un humāno palīdzību; |
| --- | --- |

G.

tā kā starptautiskās organizācijas savos noteikumos un praksē ir atzinušas, ka baznīcas, reliģiskās kopienas un apvienības, kā arī citas organizācijas, kuru pamatā ir reliģija vai ticība, ir aktīvi un ilgstoši operatīvās jomas dalībnieki, sniedzot attīstības un humāno palīdzību;

| H. | tā kā Attīstības sadarbības instrumenta (ASI) daudzgadu indikatīvajā programmā 2014.–2020. gadam, kas paredzēta tematiskajai programmai “Pilsoniskās sabiedrības organizācijas un pašvaldības”, kā transversāls elements paredzēta PSO un pašvaldībām labvēlīgas vides sekmēšana; tā kā programmas mērķis ir stiprināt PSO redzamību un dalību partnervalstu attīstības procesā un veicināt politisko, sociālo un ekonomisko dialogu; |
| --- | --- |

H.

tā kā Attīstības sadarbības instrumenta (ASI) daudzgadu indikatīvajā programmā 2014.–2020. gadam, kas paredzēta tematiskajai programmai “Pilsoniskās sabiedrības organizācijas un pašvaldības”, kā transversāls elements paredzēta PSO un pašvaldībām labvēlīgas vides sekmēšana; tā kā programmas mērķis ir stiprināt PSO redzamību un dalību partnervalstu attīstības procesā un veicināt politisko, sociālo un ekonomisko dialogu;

| I. | tā kā ES ir lielākā līdzekļu devēja vietējām pilsoniskās sabiedrības organizācijām jaunattīstības valstīs un ir bijusi vadošs spēks pilsoniskās sabiedrības dalībnieku un cilvēktiesību aizstāvju aizsardzībā, izmantojot un īstenojot dažādus instrumentus un politikas virzienus, tostarp Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu (EIDHR), ASI tematisko programmu pilsoniskās sabiedrības organizācijām un vietējām pašvaldībām (PSO/VP), Eiropas Demokrātijas fondu, 105 valstīs realizētos pilsoniskās sabiedrības ceļvežus un valsts stratēģijas dokumentus; |
| --- | --- |

I.

tā kā ES ir lielākā līdzekļu devēja vietējām pilsoniskās sabiedrības organizācijām jaunattīstības valstīs un ir bijusi vadošs spēks pilsoniskās sabiedrības dalībnieku un cilvēktiesību aizstāvju aizsardzībā, izmantojot un īstenojot dažādus instrumentus un politikas virzienus, tostarp Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu (EIDHR), ASI tematisko programmu pilsoniskās sabiedrības organizācijām un vietējām pašvaldībām (PSO/VP), Eiropas Demokrātijas fondu, 105 valstīs realizētos pilsoniskās sabiedrības ceļvežus un valsts stratēģijas dokumentus;

| J. | tā kā pēdējo desmit gadu laikā visā pasaulē pilsoniskā sabiedrība ir paplašinājusies apmēra, darbības jomas, sastāva un ietekmes ziņā; tā kā tajā pašā laikā aizvien vairāk jaunattīstības un attīstītās valstis piemēro pret pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem un darbībām ierobežojumus, kuri kļūst represīvāki un vardarbīgāki; |
| --- | --- |

J.

tā kā pēdējo desmit gadu laikā visā pasaulē pilsoniskā sabiedrība ir paplašinājusies apmēra, darbības jomas, sastāva un ietekmes ziņā; tā kā tajā pašā laikā aizvien vairāk jaunattīstības un attīstītās valstis piemēro pret pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem un darbībām ierobežojumus, kuri kļūst represīvāki un vardarbīgāki;

| K. | turklāt tā kā institucionālo palīdzības sniedzēju darba kārtībā dažkārt netiek piešķirta prioritāte to pilsoniskās sabiedrības dalībnieku reālajām vajadzībām, kuri darbojas šajā jomā; |
| --- | --- |

K.

turklāt tā kā institucionālo palīdzības sniedzēju darba kārtībā dažkārt netiek piešķirta prioritāte to pilsoniskās sabiedrības dalībnieku reālajām vajadzībām, kuri darbojas šajā jomā;

| L. | tā kā 2016. gada ziņojumā par pilsoniskās sabiedrības stāvokli tika pausts uzskats, ka 2015. gads ir bijis neveiksmīgs gads pilsoniskajai sabiedrībai, jo vairāk nekā simts valstīs pilsoniskās tiesības tika nopietni apdraudētas; tā kā šis ziņojums īpaši attiecas uz Subsahāras Āfrikas un Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas (MENA) reģioniem, jo tie biežāk saskaras ar politiskā stresa, konfliktu un nestabilitātes situācijām; |
| --- | --- |

L.

tā kā 2016. gada ziņojumā par pilsoniskās sabiedrības stāvokli tika pausts uzskats, ka 2015. gads ir bijis neveiksmīgs gads pilsoniskajai sabiedrībai, jo vairāk nekā simts valstīs pilsoniskās tiesības tika nopietni apdraudētas; tā kā šis ziņojums īpaši attiecas uz Subsahāras Āfrikas un Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas (MENA) reģioniem, jo tie biežāk saskaras ar politiskā stresa, konfliktu un nestabilitātes situācijām;

| M. | tā kā aizvien vairāk valdību juridiski vai administratīvi vajā pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tostarp piemērojot ierobežojošus likumus, paredzot finansējuma ierobežojumus, stingras licenču piešķiršanas procedūras un uz sodīšanu vērstus nodokļus; |
| --- | --- |

M.

tā kā aizvien vairāk valdību juridiski vai administratīvi vajā pilsoniskās sabiedrības organizācijas, tostarp piemērojot ierobežojošus likumus, paredzot finansējuma ierobežojumus, stingras licenču piešķiršanas procedūras un uz sodīšanu vērstus nodokļus;

| N. | tā kā pēdējo gadu laikā jaunattīstības valstīs ir satraucoši pieaudzis ziņojumu skaits par to, ka tiek vajāti, iebiedēti, stigmatizēti kā “ārvalstu aģenti”, patvaļīgi arestēti vai aizturēti aktīvisti, PSO darbinieki, cilvēktiesību aizstāvji, arodbiedrību pārstāvji, juristi, intelektuāļi, žurnālisti un reliģiskie līderi, kā arī no ļaunprātīgas izmantošanas un vardarbības cietušo skaits; tā kā vairākās valstīs tas notiek pilnīgas nesodāmības apstākļos un dažkārt ar iestāžu atbalstu vai piekrišanu; |
| --- | --- |

N.

tā kā pēdējo gadu laikā jaunattīstības valstīs ir satraucoši pieaudzis ziņojumu skaits par to, ka tiek vajāti, iebiedēti, stigmatizēti kā “ārvalstu aģenti”, patvaļīgi arestēti vai aizturēti aktīvisti, PSO darbinieki, cilvēktiesību aizstāvji, arodbiedrību pārstāvji, juristi, intelektuāļi, žurnālisti un reliģiskie līderi, kā arī no ļaunprātīgas izmantošanas un vardarbības cietušo skaits; tā kā vairākās valstīs tas notiek pilnīgas nesodāmības apstākļos un dažkārt ar iestāžu atbalstu vai piekrišanu;

| O. | tā kā cilvēktiesības ir universālas un neatņemamas, nedalāmas un savstarpēji atkarīgas un saistītas; tā kā pilsoniskās sabiedrības spējas rīkoties ir atkarīgas no pamatbrīvību, proti, biedrošanās brīvības, miermīlīgas pulcēšanās brīvības, vārda brīvības, reliģiskās pārliecības vai ticības brīvības un brīvas piekļuves informācijai izmantošanas; |
| --- | --- |

O.

tā kā cilvēktiesības ir universālas un neatņemamas, nedalāmas un savstarpēji atkarīgas un saistītas; tā kā pilsoniskās sabiedrības spējas rīkoties ir atkarīgas no pamatbrīvību, proti, biedrošanās brīvības, miermīlīgas pulcēšanās brīvības, vārda brīvības, reliģiskās pārliecības vai ticības brīvības un brīvas piekļuves informācijai izmantošanas;

| P. | tā kā pastāv saikne starp vājinātu pilsonisko sabiedrību, mazākām politiskajām un pilsoniskās sabiedrības darbības iespējām, lielāku korupciju, sociālo un dzimumu nevienlīdzību, zemu cilvēku un sociālekonomisko attīstību un nestabilitāti un konfliktiem; |
| --- | --- |

P.

tā kā pastāv saikne starp vājinātu pilsonisko sabiedrību, mazākām politiskajām un pilsoniskās sabiedrības darbības iespējām, lielāku korupciju, sociālo un dzimumu nevienlīdzību, zemu cilvēku un sociālekonomisko attīstību un nestabilitāti un konfliktiem;

| Q. | tā kā ticamai un efektīvai ES atbildei uz pilsonisko darbības iespēju samazināšanos nepieciešams precīzs un savlaicīgs novērtējums un izpratne par draudiem un faktoriem, kas nosaka ierobežojumus; tā kā šādai atbildes rīcībai nepieciešama arī saskaņota attīstības un politiskās sadarbības pieeja, lai nodrošinātu saskaņotību starp ES ārējiem un iekšējiem instrumentiem, paužot kopēju vēstījumu par nozīmi, kāda ir brīvi funkcionējošai pilsoniskajai sabiedrībai, kā arī sadarbībai vietējā, reģionālā un starptautiskā līmenī; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ticamai un efektīvai ES atbildei uz pilsonisko darbības iespēju samazināšanos nepieciešams precīzs un savlaicīgs novērtējums un izpratne par draudiem un faktoriem, kas nosaka ierobežojumus; tā kā šādai atbildes rīcībai nepieciešama arī saskaņota attīstības un politiskās sadarbības pieeja, lai nodrošinātu saskaņotību starp ES ārējiem un iekšējiem instrumentiem, paužot kopēju vēstījumu par nozīmi, kāda ir brīvi funkcionējošai pilsoniskajai sabiedrībai, kā arī sadarbībai vietējā, reģionālā un starptautiskā līmenī;

| R. | tā kā Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam, īpaši 16. un 17. IAM, paredzēta ciešāka sadarbība ar pilsonisko sabiedrību, kura ir svarīgs partneris un veicina IAM sekmēšanu, īstenošanu, izpildes kontroli un pārskatīšanu, |
| --- | --- |

R.

tā kā Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam, īpaši 16. un 17. IAM, paredzēta ciešāka sadarbība ar pilsonisko sabiedrību, kura ir svarīgs partneris un veicina IAM sekmēšanu, īstenošanu, izpildes kontroli un pārskatīšanu,

| 1. | uzskata, ka patiesi neatkarīga, dažāda, plurālistiska un dinamiska pilsoniskā sabiedrība ir ļoti būtiska valsts attīstībai un stabilitātei, lai nodrošinātu demokrātijas konsolidāciju, sociālo taisnīgumu un cilvēktiesību ievērošanu un lai izveidotu iekļaujošas sabiedrības, lai neviens netiktu atstāts novārtā; turklāt atgādina, ka pilsoniskajai sabiedrībai ir būtiska nozīme IAM sasniegšanā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka visā pasaulē pilsoniskajai sabiedrībai ir galvenā loma, atbalstot demokrātiju, nodrošinot varas dalīšanu un sekmējot pārredzamību, pārskatatbildību un labu pārvaldību, īpaši korupcijas un vardarbīga ekstrēmisma apkarošanā, un uzsver tās tiešo ietekmi uz valstu ekonomisko un sabiedrības attīstību, kā arī uz vides ilgtspēju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž dziļas bažas, ka pilsoniskās sabiedrības darbības iespēju samazināšana jaunattīstības valstīs notiek aizvien sarežģītākos un izsmalcinātākos veidos, kurus ir grūtāk apkarot, īstenojot to ar tiesību aktiem, nodokļiem, finansējuma ierobežojmiem, lielākām birokrātiskām, ziņošanas un banku pakalpojumu prasībām līdz pat kriminālatbildības noteikšanai PSO pārstāvjiem un viņu stigmatizācijai, neslavas celšanai, visu veidu administratīvajai iebiedēšanai, tiešsaistes apspiešanai, interneta piekļuves ierobežojumiem, cenzūrai, patvaļīgai aizturēšanai, ar dzimumu saistītai vardarbībai, spīdzināšanai un nogalināšanai, īpaši konfliktu vājinātās valstīs; uzstāj, ka nepieciešams cīnīties pret valstisko un nevalstisko taktiku marginalizēt kritisku viedokļu paudējus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž bažas par to, ka gadījumos, kad PSO var likumīgi saņemt ārvalstu finansējumu, tās var klasificēt kā “ārvalstu aģentus”, tādējādi stigmatizējot šīs organizācijas un ievērojami palielinot riskus, ar kuriem tās saskaras; prasa ES nostiprināt institucionālajai attīstībai un tiesiskumam paredzētos instrumentus un politikas nostādnes, lai tie ietvertu stingrus kritērijus par atbildīgumu un cīņu pret nesodāmību saistībā ar patvaļīgu apcietināšanu, policijas vardarbību, spīdzināšanu un citādi nežēlīgu izturēšanos pret cilvēktiesību aizstāvjiem, paturot prātā, ka sievietes un vīrieši to piedzīvo atšķirīgi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka pilsoniskās sabiedrības darbības iespēju mazināšanās ir globāla parādība, kura nav saistīta tikai ar jaunattīstības valstīm, bet aizvien biežāk ir konstatējama arī senās demokrātijās un valstīs ar vidējiem un augstiem ienākumiem, tostarp ES dalībvalstīs un dažās no ES tuvākajām sabiedrotajām; aicina ES un tās dalībvalstis rādīt piemēru un stingri ievērot pilsoniskās sabiedrības pamattiesības, kā arī novērst jebkādas negatīvas tendences šajā jomā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda, ka valstīm ir galvenā atbildība un pienākums aizsargāt visu cilvēku cilvēktiesības un pamatbrīvības un tām ir jānodrošina politiskā, juridiskā un administratīvā vide, kas ir labvēlīga brīvai un funkcionējošai pilsoniskajai sabiedrībai, kurā tiek nodrošināta brīva un droša darbība un piekļuve finansējumam, tostarp no ārvalstu avotiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina ES atzīt, ka ir jāsniedz norādījumi saņēmējvalstu valdībām, politiskajām partijām, parlamentiem un administrācijām, kā izstrādāt stratēģijas tādas atbilstošas tiesiskās, administratīvās un politiskās vides izveidei, kurā PSO varētu efektīvi darboties; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž dziļas bažas par aizvien biežākajiem uzbrukumiem cilvēktiesību aizstāvjiem visā pasaulē; aicina ES un jo īpaši PV/AP pieņemt tādu politiku, kurā sistemātiski un nepārprotami tiktu nosodītas cilvēktiesību aizstāvju slepkavības un visi mēģinājumi pakļaut viņus jebkādai vardarbībai, vajāšanai, draudiem, iebiedēšanai, piespiedu pazušanai, apcietināšanai vai patvaļīgai arestēšanai, kā arī nosodīt tos, kas izdara vai pieļauj šādus noziegumus, un pastiprināt publisko diplomātiju, atklāti un skaidri paužot atbalstu cilvēktiesību aizstāvjiem; mudina ES delegācijas un dalībvalstu diplomātiskās pārstāvniecības arī turpmāk aktīvi atbalstīt cilvēktiesību aizstāvjus, proti, sistemātiski sekojot līdzi tiesu procesiem, apmeklējot apcietinātos aktīvistus un, ja vajadzīgs, izplatot paziņojumus par konkrētiem gadījumiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata, ka gadījumos, kad pilsoniskās sabiedrības darbības iespējas tiek atņemtas strauji un dramatiski, dalībvalstīm būtu augstā līmenī publiski jāpauž atzinība skartajām cilvēktiesību jomā strādājošajām nevalstiskajām organizācijām / individuāliem cilvēktiesību aizstāvjiem par viņu darbu, piemēram, apmeklējot viņus oficiālu vizīšu laikā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mudina ES izstrādāt pamatnostādnes par miermīlīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvību; aicina ES pilnībā izmantot ES valstu stratēģijas cilvēktiesību un demokrātijas jomā, ieviest uzraudzības instrumentus, lai efektīvi īstenotu ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, un nodrošināt, ka nepastāv aizsardzības nepilnības un ka par smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem ir piemērotas sankcijas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atgādina, ka pilsoniskajai sabiedrībai ir svarīga loma, veicinot domas, apziņas un reliģiskās pārliecības vai ticības brīvību, un atkārtoti pauž atbalstu ES pamatnostādņu īstenošanai attiecībā uz reliģiskās pārliecības vai ticības brīvības sekmēšanu un aizsardzību; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka ir svarīgi nostiprināt PSO attiecības ar iedzīvotājiem, lai pienācīgi pārstāvētu kopienas un vēlētājus, tostarp sievietes un sieviešu tiesību organizācijas un visas neaizsargātās iedzīvotāju grupas, un lai panāktu valsts efektivitāti un pārskatatbildīgumu, nodrošinot attīstību un visu cilvēktiesību ievērošanu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē ES ilglaicīgās saistības un atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai jaunattīstības valstīs un atkārto viennozīmīgo aicinājumu turpināt un palielināt ES atbalstu un finansējumu, lai radītu brīvu un labvēlīgu vidi pilsoniskajai sabiedrībai valsts un vietējā līmenī, tostarp izmantojot ikgadēju plānošanu; aicina ES dažādot un palielināt finansēšanas režīmus un mehānismus pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem, ņemot vērā to īpatnības un nodrošinot, ka netiek ierobežota to darbības joma vai potenciālo sarunu partneru skaits; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina ES nodrošināt, ka ES finansējums tiek izmantots gan ilgtermiņa atbalstam, gan ārkārtas pasākumiem, lai īpaši palīdzētu riskam pakļautajiem pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atgādina, ka pilsoniskā līdzdalība un pilsoniskās sabiedrības spēks būtu jāņem vērā kā demokrātijas rādītājs; iesaka visās parlamentārajās debatēs par demokrātiju iekļaut pilsoniskās sabiedrības organizāciju locekļus un iesaistīt pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus visu viņu skarošo tiesību aktu apspriešanā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina ES turpināt darbu pie pilsoniskās darbības iespēju lielākas autonomijas, ne tikai pievēršoties ES attīstības un cilvēktiesību politikas virzieniem, bet arī iekļaujot visus pārējos ES iekšējās un ārējās politikas virzienus, tostarp tieslietas, iekšlietas, tirdzniecības un drošības politikas virzienus, saskaņā ar principu par politikas saskaņotību attīstības jomā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | brīdina ES un tās dalībvalstis par iecietīgas pieejas risku attiecībā uz pilsoniskās sabiedrības darbības iespēju samazināšanu un citiem cilvēktiesību jautājumiem to valstu gadījumā, ar kurām ES sadarbojas jautājumos, kas saistīti ar migrāciju; uzsver, ka pilsoniskās sabiedrības darbības iespēju samazināšanās un cilvēktiesību pārkāpumi var veicināt piespiedu migrāciju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka vēršanās pret pilsoniskās sabiedrības darbības iespēju samazināšanos pieprasa vienotu un konsekventu ES pieeju attiecībās ar trešām valstīm; aicina ES un dalībvalstis aktīvi vērsties pret pilsoniskās sabiedrības darbības iespēju samazināšanās pamatcēloņiem, īpaši sekmējot pilsoniskās sabiedrības organizāciju brīvu un atbildīgu iesaistīšanos un dalību divpusējā un daudzpusējā sadarbībā kā politiskā, ekonomiskā un sociālā dialoga partnerei; šajā sakarībā aicina ES ņemt vērā pilsoniskās sabiedrības organizāciju dažādos izmērus, spējas un zināšanas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mudina ES kļūt par aktīvu atbalstītāju un sekmēt institucionālos mehānismus un vairāku ieinteresēto pušu iniciatīvas spēcīgākiem dialogiem, un attīstīt spēcīgākas un plašākas apvienības un partnerības starp jaunattīstības valstu valdībām, PSO, vietējām iestādēm un privāto sektoru, nodrošinot pilsoniskajai sabiedrībai labvēlīgu vidi; uzsver, ka ir svarīgi izveidot drošu telpu, lai rīkotu šādus dialogus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina ES uzraudzīt terorisma apkarošanas pasākumus un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanas un pārredzamības tiesību aktu aspektus, un veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka tie neparedz nelikumīgus ierobežojumus attiecībā uz pilsoniskās sabiedrības organizāciju finansēšanu un darbību; šajā kontekstā atkārtoti uzsver, ka ieteikumus, ko sniegusi Finanšu darbību darba grupa (FATF) nedrīkst interpretēt un piemērot tādā veidā, kas pārmērīgi ierobežotu pilsoniskās sabiedrības darbības iespējas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atgādina, ka privātais sektors ir būtisks partneris IAM panākšanā, un tam ir liela nozīme, sekmējot pilsoniskās sabiedrības darbības iespējas un labvēlīgu vidi pilsoniskās sabiedrības organizācijām un arodbiedrībām un jo īpaši atkārtoti apstiprinot korporatīvās sociālās atbildības un pienācīgas rūpības pienākumus attiecībā uz piegādes ķēdēm, kā arī izmantojot publiskā un privātā sektora partnerības; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atgādina par privātā sektora pienākumu ievērot cilvēktiesības un stingrākos sociālos un vides standartus; aicina ES un tās dalībvalstis turpināt aktīvi piedalīties ANO darbā, lai izveidotu starptautisku līgumu, kas nodrošina korporāciju atbildīgumu par iesaistīšanos cilvēktiesību pārkāpumos, un ieviešot cilvēktiesību riska novērtējumus attiecībā uz publisko iepirkumu un ieguldījumiem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzskata, ka ES un tās dalībvalstu noslēgtie tirdzniecības un investīciju nolīgumi nedrīkst ne tiešā, ne arī netiešā veidā likt šķēršļus cilvēktiesību ievērošanas un pilsoniskās sabiedrības telpas veicināšanai un aizsardzībai jaunattīstības valstīs; uzskata, ka saistošas cilvēktiesību klauzulas tirdzniecības nolīgumos ir ietekmīgs instruments pilsoniskās sabiedrības darbības iespēju palielināšanai; aicina Komisiju stiprināt pilsoniskās sabiedrības dalībnieku nozīmi tirdzniecības nolīguma iestādēs, tostarp vietējo konsultantu grupās un EPN padomdevēja komitejās; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina Komisiju izstrādāt uzraudzības sistēmu ES ārējās finansēšanas instrumentiem, īpašu uzsvaru liekot uz cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju un EĀDD saistībā ar ES Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā un EIDHR vidusposma novērtējumu noteikt paraugpraksi un izstrādāt skaidrus kritērijus un rādītājus attiecībā uz iespēju mazināšanos, lai izmērītu reālu progresu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina ES pārstāvjus daudzpusējos forumos efektīvāk aizstāvēt tāda starptautiskā tiesiskā regulējuma stiprināšanu, kas veido pamatu demokrātijai un cilvēktiesībām, cita starpā sadarbojoties ar daudzpusējām organizācijām, piemēram, ANO, tostarp ANO īpašajām procedūrām un ANO Cilvēktiesību padomes vispārējā regulārā pārskata (UPR) mehānismu, un reģionālām organizācijām, piemēram, Amerikas valstu organizāciju (OAS), Āfrikas Savienību (ĀS), Dienvidaustrumāzijas valstu asociāciju (ASEAN), Arābu līgu un Demokrātiju kopienas darba grupu pilsoniskās sabiedrības iespēju veicināšanai un aizsardzībai; atgādina, ka Savienībai ir svarīgi izveidot iekļaujošu dialogu par cilvēktiesībām ar visām partnervalstīm, iesaistot tajā PSO; aicina gan Savienību, gan dalībvalstis pastiprināt labas pārvaldības programmas ar trešām valstīm un veicināt labas prakses apmaiņu nolūkā panākt PSO iesaistīšanu un līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesos; uzskata, ka ir jāveicina trīspusēji dialogi starp valdībām, ES un PSO, tostarp arī par tādiem sarežģītiem jautājumiem kā drošība un migrācija; |
| --- | --- |

26.

| 27. | prasa, iesaistot attiecīgās ES iestādes, izveidot agrīnās brīdināšanas mehānismu attiecībā uz pilsoniskās sabiedrības darbības iespēju mazināšanos, kas spētu uzraudzīt pilsoniskās sabiedrības darbības iespēju un cilvēktiesību aizstāvju apdraudējumus un nākt klajā ar brīdinājumu visos gadījumos, kad pierādījumi liecinātu, ka kāda jaunattīstības valsts gatavo nopietnus jaunus pret pilsonisko sabiedrību vērstus ierobežojumus, vai gadījumos, kad valdība izmantotu valdības izveidotas nevalstiskās organizācijas ar mērķi simulēt neatkarīgas pilsoniskās sabiedrības pastāvēšanu, lai ES spētu reaģēt laicīgāk, saskaņotāk un jūtamāk; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina ES stiprināt atbalstu minoritāšu un citu neaizsargātu grupu, piemēram, invalīdu, pamatiedzīvotāju un izolētu iedzīvotāju, pilnīgai dalībai un lielākām darbības iespējām kultūras, sociālajos, ekonomiskajos un politiskajos procesos; aicina dalībvalstis šajā sakarā nodrošināt, lai to tiesību akti un politikas nostādnes nekaitē pilsoniskās sabiedrības pārstāvju cilvēktiesību izmantošanai vai darbībai, aizstāvot savas tiesības; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pauž nožēlu, ka trūkst organizāciju, kuras palīdzētu terorisma upuriem trešās valstīs laikā, kad pieaug globālais terorisms; tādēļ uzsver, ka ir steidzami nepieciešams izveidot drošu vidi šādām organizācijām, lai aizsargātu terorisma upurus; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver sieviešu un sieviešu tiesību organizāciju, tostarp jauniešu kustību, izšķirošo lomu sociālajā progresā; aicina ES uzstāt, ka nepieciešams atbalstīt iespēju palielināšanu sievietēm un drošas un labvēlīgas vides izveidi sieviešu PSO un sieviešu tiesību aizstāvjiem, un novērst konkrētus uz dzimumu balstītus apspiešanas veidus, īpaši konfliktu skartajos reģionos; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, cik svarīgi ir aktīvi veicināt atbalstu ar sieviešu tiesībām saistītajām politikas jomām un darbībām, tostarp seksuālajai un reproduktīvajai veselībai un tiesībām; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka ES attīstības politikā ir svarīgi iekļaut tiesībās balstītu pieeju, lai integrētu cilvēktiesību un tiesiskuma principus ES attīstības politikas darbībās un sinhronizētu cilvēktiesību un attīstības sadarbības pasākumus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atgādina, cik svarīga ir reģionālā sadarbība, lai stiprinātu vidi, kas labvēlīga pilsoniskās sabiedrības darbībai; mudina jaunattīstības valstis veicināt dialogu un paraugpraksi attiecībā uz aizsardzību un sadarbību ar pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atzinīgi vērtē ES valstu ceļvežus attiecību veidošanai ar pilsonisko sabiedrību kā efektīvu instrumentu un kā iespējamu jaunu ES sistēmu, lai iesaistītos ar pilsonisko sabiedrību; uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai PSO būtu iesaistītas ne tika apspriežu procesā, kura rezultātā tiek izstrādāti ceļveži, bet arī to īstenošanā, uzraudzībā un pārskatīšanā; |
| --- | --- |

34.

| 35. | apņemas katru gadu, padziļināti apspriežoties ar attiecīgajiem institucionālajiem dalībniekiem un NVO, veidot to valstu sarakstu, kurās pilsoniskās sabiedrības darbības iespējas ir visvairāk apdraudētas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina PV/AP regulāri iekļaut Ārlietu padomes darba kārtībā diskusijas un kontroles pasākumus par ES centieniem, lai panāktu, ka tiek atbrīvoti cilvēktiesību aizstāvji, palīdzības darbinieki, žurnālisti, politiskie aktīvisti, reliģiskās vai morālās pārliecības dēļ apcietinātie un citas personas, kuras ieslodzītas pilsoniskās sabiedrības darbības iespēju samazināšanās rezultātā; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atzinīgi vērtē ES delegācijās izveidotos cilvēktiesību un pilsoniskās sabiedrības kontaktpunktus, kuru mērķis ir uzlabot sadarbību ar vietējo pilsonisko sabiedrību, īpaši sniegt palīdzību neaizsargātām un marginalizētām grupām un personām; aicina ES delegācijas regulāri palielināt valsts parlamenta deputātu, valdības un pašvaldību amatpersonu informētību par pilsoniskās sabiedrības darbības iespēju samazināšanos un aktīvistu aizsardzību un turpināt sadarboties ar PSO ES līdzekļu plānošanas ciklā un tā uzraudzībā, pat ja divpusējā sadarbība tiek pārtraukta; turklāt aicina ES delegācijas regulāri un pārredzami informēt pilsonisko sabiedrību par fondiem un finansēšanas iespējām; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina ES un tās dalībvalstis sistemātiski iekļaut pilsonisko darbības iespēju samazināšanos divpusējās attiecībās un izmantot visus pieejamos instrumentus un rīkus, tostarp attīstību un tirdzniecību, lai nodrošinātu, ka partnervalstis ievēro savu apņemšanos aizsargāt un garantēt cilvēktiesību ievērošanu; aicina ES cieši uzraudzīt pilsoniskās sabiedrības dalībnieku iesaistīšanos partnervalstīs un mudināt valdību atcelt visus likumus, ar kuriem tiek pārkāptas tiesības uz pulcēšanās un biedrošanās brīvību; šajā sakarībā uzskata, ka ES vajadzētu ieviest pozitīvu nosacījumu budžeta atbalstam attiecībā uz jebkādiem pilsoniskās sabiedrības darbības iespēju ierobežojumiem; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, ka rietumvalstu pilsoniskajai sabiedrībai būtu jāatbalsta nevalstisko organizāciju izveide un stiprināšana, nododot zinātību, lai palīdzētu viņiem palīdzēt attīstīt viņu pašu valstis; |
| --- | --- |

39.

| 40. | stingri iesaka panākt sinerģijas starp ES ārējiem finansēšanas instrumentiem, kas sniedz atbalstu pilsoniskajai sabiedrībai, un aicina valstu līmenī veikt ES pilsonisko sabiedrību finansēšanas visaptverošu kartēšanu, lai izvairītos no dubultošanās un pārklāšanās un lai palīdzētu noteikt iespējamu finansējuma nepietiekamību un nepieciešamību; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mudina ES pieņemt pamatnostādnes par partnerību ar baznīcām un reliģiskajām organizācijām un reliģiskajiem līderiem sadarbībā attīstības jomā, balstoties uz pieredzi, kas gūta no starptautiskām organizācijām un programmām (piemēram, UNICEF, Pasaules Banka, PVO vai ANO Attīstības programma (UNDP)), un paraugprakses ES dalībvalstīs un ārvalstīs; |
| --- | --- |

41.

| 42. | stingri iesaka labāk aizsargāt pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvjus trešās valstīs, lai novērstu jebkādu iespējamu naidīgumu, kas vērsti pret tiem; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atzinīgi vērtē lielāku elastīgumu, ko nodrošina vairāki ES finansēšanas instrumenti, kas attiecas uz attīstības sadarbību, cita starpā ļaujot vieglāk reģistrēt pieteikuma iesniedzējus dotācijām un vajadzības gadījumā nodrošināt saņēmēju konfidencialitāti; tomēr uzskata, ka iespējams darīt vairāk, lai nodrošinātu piemērotāko un individuāli pielāgotu atbildi konkrētām valstu situācijām, tostarp vairāk iepriekšējas informācijas par gaidāmajiem uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus, lielākas finansēšanas iespējas, regulārākus ceļvežu atjauninājumus, ceļvežu publisku pieejamību, finansējuma veidu saskaņošanu un vienkāršošanu un atbalstu PSO un to administratīvajām procedūrām; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina Komisiju iekļaut Attīstības sadarbības instrumenta (ASI) daudzgadu indikatīvajā programmā 2018.–2020. gadam tematisku globālu aicinājumu iesniegt priekšlikumus, īpaši vēršoties pret pilsoniskās sabiedrības darbības iespēju samazināšanos; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina Komisiju palielināt EIDHR finansējumu, lai risinātu ar minēto iespēju samazināšanos un cilvēktiesību aizstāvju stāvokli saistītos jautājumus; pauž nožēlu par to, ka ikgadējās summas dažās valstīs ir ārkārtīgi mazas; aicina Komisiju noteikt jaunas aktīvisma formas, ko finansēt no EIDHR, īstenojot visaptverošu pieeju PSO, un turpināt centienus ieviest elastīgāku un vienkāršāku procedūru attiecībā uz piekļuvi EIDHR finansējumam, īpaši saistībā ar jaunatni, tostarp vērā ņemamākus izņēmumus īpaši apdraudētām PSO un atbalstu nereģistrētām grupām, kuras iestādēm galu galā būtu jāatzīst; uzskata, ka vairāk būtu jākoncentrējas uz vietējām grupām un dalībniekiem sniegtu atbalstu, jo cilvēktiesību jautājumi vietējā līmenī bieži tiek izjusti skaudrāk un akūtāk; atkārtoti norāda uz EIDHR nozīmību steidzama tieša finansiāla un materiāla atbalsta sniegšanā apdraudētiem cilvēktiesību aizstāvjiem un uz tā ārkārtas fonda nozīmību, kurš ļauj ES delegācijām piešķirt tiešas ad hoc dotācijas šiem aizstāvjiem; atzīst starptautisko un valsts pilsoniskās sabiedrības dalībnieku koalīciju vai konsorciju nozīmību saistībā ar vietējo NVO darbības atvieglošanu un aizsardzību pret represīviem pasākumiem; aicina Komisiju, EĀDD un dalībvalstis veicināt ES pamatnostādņu par cilvēktiesību aizstāvjiem efektīvu kopīgu īstenošanu visās trešās valstīs, kurās pilsoniskā sabiedrība ir apdraudēta, pieņemot vietējas stratēģijas šo pamatnostādņu pilnvērtīgai īstenošanai; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

(2)  Padomes dokuments 10715/16.

(3)  Padomes dokuments 10897/15.

(4)  OV L 77, 15.3.2014., 44. lpp.

(5)  OV L 77, 15.3.2014., 1. lpp.

(6)  OV L 58, 3.3.2015., 17. lpp.

(7)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(8)  C(2014)4865 final.

(9)  A/HRC/32/L.29.

(10)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0405.

(11)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0371.

(12)  http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201203/20120329ATT42170/ 20120329ATT42170EN.pdf

(13)  A/HRC/32/20.

(14)  http://www3.weforum.org/docs/GRR17_Report_web.pdf

(15)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0026.

(16)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0437.

(17)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0246.

(18)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0224.

(19)  OV C 208, 10.6.2016., 25. lpp.

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/29 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/29

---

P8_TA(2017)0366

Cīņa pret kibernoziedzību

Eiropas Parlamenta 2017. gada 3. oktobra rezolūcija par cīņu pret kibernoziedzību (2017/2068(INI))

(2018/C 346/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 3. un 6. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 3. un 6. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 16., 67., 70., 72., 73., 75., 82., 83., 84., 85., 87. un 88. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 16., 67., 70., 72., 73., 75., 82., 83., 84., 85., 87. un 88. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (CFR) 1., 7., 8., 11., 16., 17., 21., 24., 41., 47., 48., 49., 50. un 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas (CFR) 1., 7., 8., 11., 16., 17., 21., 24., 41., 47., 48., 49., 50. un 52. pantu,

| — | ņemot vērā ANO 1989. gada 20. novembra Konvenciju par bērna tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1989. gada 20. novembra Konvenciju par bērna tiesībām,

| — | ņemot vērā Konvencijas par bērna tiesībām 2000. gada 25. maija fakultatīvo protokolu par bērnu tirdzniecību, bērnu prostitūciju un bērnu pornogrāfiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvencijas par bērna tiesībām 2000. gada 25. maija fakultatīvo protokolu par bērnu tirdzniecību, bērnu prostitūciju un bērnu pornogrāfiju,

| — | ņemot vērā Stokholmas deklarāciju un rīcības plānu, kas pieņemts Pirmajā pasaules kongresā cīņai pret bērnu komerciālo seksuālo izmantošanu, Jokohamas Vispārējo apņemšanos, kas pieņemta Otrajā pasaules kongresā cīņai pret bērnu komerciālo seksuālo izmantošanu, Budapeštas apņemšanos un rīcības plānu, kas pieņemts Otrā pasaules kongresa cīņai pret bērnu komerciālo seksuālo izmantošanu sagatavošanas konferencē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Stokholmas deklarāciju un rīcības plānu, kas pieņemts Pirmajā pasaules kongresā cīņai pret bērnu komerciālo seksuālo izmantošanu, Jokohamas Vispārējo apņemšanos, kas pieņemta Otrajā pasaules kongresā cīņai pret bērnu komerciālo seksuālo izmantošanu, Budapeštas apņemšanos un rīcības plānu, kas pieņemts Otrā pasaules kongresa cīņai pret bērnu komerciālo seksuālo izmantošanu sagatavošanas konferencē,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes 2007. gada 25. oktobra Konvenciju par bērnu aizsardzību pret seksuālo izmantošanu un seksuālo vardarbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes 2007. gada 25. oktobra Konvenciju par bērnu aizsardzību pret seksuālo izmantošanu un seksuālo vardarbību,

| — | ņemot vērā 2012. gada 20. novembra rezolūciju par bērnu aizsardzību digitālajā pasaulē (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 20. novembra rezolūciju par bērnu aizsardzību digitālajā pasaulē (1),

| — | ņemot vērā 2015. gada 11. marta rezolūciju par bērnu seksuālu izmantošanu internetā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 11. marta rezolūciju par bērnu seksuālu izmantošanu internetā (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2001. gada 28. maija Pamatlēmumu 2001/413/TI par krāpšanas un viltošanas apkarošanu attiecībā uz bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļiem (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2001. gada 28. maija Pamatlēmumu 2001/413/TI par krāpšanas un viltošanas apkarošanu attiecībā uz bezskaidras naudas maksāšanas līdzekļiem (3),

| — | ņemot vērā 2001. gada 23. novembra Budapeštas Konvenciju par kibernoziegumiem (4) un tās papildprotokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2001. gada 23. novembra Budapeštas Konvenciju par kibernoziegumiem (4) un tās papildprotokolu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regulu (EK) Nr. 460/2004, ar ko izveido Eiropas Tīklu un informācijas drošības aģentūru (5),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 8. decembra Direktīvu 2008/114/EK par to, lai apzinātu un noteiktu Eiropas kritiskās infrastruktūras un novērtētu vajadzību uzlabot to aizsardzību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 8. decembra Direktīvu 2008/114/EK par to, lai apzinātu un noteiktu Eiropas kritiskās infrastruktūras un novērtētu vajadzību uzlabot to aizsardzību (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 12. jūlija Direktīvu 2002/58/EK par personas datu apstrādi un privātās dzīves aizsardzību elektronisko komunikāciju nozarē (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Direktīvu 2011/93/ES par seksuālas vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2004/68/TI (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Direktīvu 2011/93/ES par seksuālas vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2004/68/TI (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai nosūtīto Eiropas Komisijas un Komisijas priekšsēdētājas vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2013. gada 7. februāra kopīgo paziņojumu “Eiropas Savienības kiberdrošības stratēģija — atvērta un droša kibertelpa” (JOIN(2013)0001), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai nosūtīto Eiropas Komisijas un Komisijas priekšsēdētājas vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2013. gada 7. februāra kopīgo paziņojumu “Eiropas Savienības kiberdrošības stratēģija — atvērta un droša kibertelpa” (JOIN(2013)0001),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. augusta Direktīvu 2013/40/ES par uzbrukumiem informācijas sistēmām, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2005/222/TI (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. augusta Direktīvu 2013/40/ES par uzbrukumiem informācijas sistēmām, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2005/222/TI (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 3. aprīļa Direktīvu 2014/41/ES par Eiropas izmeklēšanas rīkojumu krimināllietās (10) (EIR direktīva, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 3. aprīļa Direktīvu 2014/41/ES par Eiropas izmeklēšanas rīkojumu krimināllietās (10) (EIR direktīva,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2014. gada 8. aprīļa spriedumu (11), ar kuru ES datu saglabāšanas direktīva ir atzīta par spēkā neesošu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2014. gada 8. aprīļa spriedumu (11), ar kuru ES datu saglabāšanas direktīva ir atzīta par spēkā neesošu,

| — | ņemot vērā 2013. gada 12. septembra rezolūciju par Eiropas Savienības kiberdrošības stratēģiju — atvērta un droša kibertelpa (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 12. septembra rezolūciju par Eiropas Savienības kiberdrošības stratēģiju — atvērta un droša kibertelpa (12),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 6. maija paziņojumu “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai” (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 6. maija paziņojumu “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai” (COM(2015)0192),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 28. aprīļa paziņojumu “Eiropas Drošības programma” (COM(2015)0185) un turpmākos progresa ziņojumus par virzību uz efektīvu un patiesu drošības savienību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 28. aprīļa paziņojumu “Eiropas Drošības programma” (COM(2015)0185) un turpmākos progresa ziņojumus par virzību uz efektīvu un patiesu drošības savienību,

| — | ņemot vērā 2016. gada 7. un 8. martā Amsterdamā rīkotās konferences par jurisdikciju kibertelpā ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 7. un 8. martā Amsterdamā rīkotās konferences par jurisdikciju kibertelpā ziņojumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula — VDAR) (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula — VDAR) (13),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīvu (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Direktīvu (ES) 2016/680 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi, ko veic kompetentās iestādes, lai novērstu, izmeklētu, atklātu noziedzīgus nodarījumus vai sauktu pie atbildības par tiem vai izpildītu kriminālsodus, un par šādu datu brīvu apriti, ar ko atceļ Padomes Pamatlēmumu 2008/977/TI (14),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Regulu (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Regulu (ES) 2016/794 par Eiropas Savienības Aģentūru tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropolu) (15),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 5. jūlija lēmumu par to, lai Eiropas Savienība, ko pārstāv Komisija, un ieinteresētā organizācija parakstītu līgumisku vienošanos par publiskā un privātā sektora partnerību kiberdrošības rūpnieciskās pētniecības un inovācijas jomā (C(2016)4400), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 5. jūlija lēmumu par to, lai Eiropas Savienība, ko pārstāv Komisija, un ieinteresētā organizācija parakstītu līgumisku vienošanos par publiskā un privātā sektora partnerību kiberdrošības rūpnieciskās pētniecības un inovācijas jomā (C(2016)4400),

| — | ņemot vērā 2016. gada 6. aprīļa Komisijas un Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības Augstā pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Kopīgs regulējums hibrīddraudu apkarošanai — Eiropas Savienības reakcija” (JOIN(2016)0018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 6. aprīļa Komisijas un Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības Augstā pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Kopīgs regulējums hibrīddraudu apkarošanai — Eiropas Savienības reakcija” (JOIN(2016)0018),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropas stratēģija “Bērniem labāks internets”” (COM(2012)0196) un Komisijas 2016. gada 6. jūnija ziņojumu “Galīgais novērtējums par Savienības daudzgadu programmu to bērnu aizsardzībai, kuri izmanto internetu un citas saziņas tehnoloģijas (“Drošāks internets”)” (COM(2016) 0364), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropas stratēģija “Bērniem labāks internets”” (COM(2012)0196) un Komisijas 2016. gada 6. jūnija ziņojumu “Galīgais novērtējums par Savienības daudzgadu programmu to bērnu aizsardzībai, kuri izmanto internetu un citas saziņas tehnoloģijas (“Drošāks internets”)” (COM(2016) 0364),

| — | ņemot vērā Eiropola un ENISA2016. gada 20. maija kopīgo paziņojumu par likumīgu kriminālizmeklēšanu, kurā ievēro 21. gadsimta datu aizsardzības standartus; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropola un ENISA2016. gada 20. maija kopīgo paziņojumu par likumīgu kriminālizmeklēšanu, kurā ievēro 21. gadsimta datu aizsardzības standartus;

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 9. jūnija secinājumus par Eiropas Tiesu iestāžu tīklu kibernoziedzības jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 9. jūnija secinājumus par Eiropas Tiesu iestāžu tīklu kibernoziedzības jautājumos,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 6. jūlija Direktīvu (ES) 2016/1148 par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 6. jūlija Direktīvu (ES) 2016/1148 par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā (16),

| — | ņemot vērā ENISA 2016. gada decembra atzinumu “Šifrēšana — spēcīga šifrēšana sargā mūsu digitālo identitāti”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ENISA 2016. gada decembra atzinumu “Šifrēšana — spēcīga šifrēšana sargā mūsu digitālo identitāti”,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvencijas par kibernoziegumiem komitejas (T-CY) Mākoņdatu grupas 2016. gada 16. septembra galīgo ziņojumu “Criminal justice access to electronic evidence in the cloud: Recommendations for consideration by the T-CY” (“Piekļuve elektroniskiem pierādījumiem mākonī krimināltiesiskos nolūkos — izskatīšanai sagatavotie T-CY ieteikumi”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvencijas par kibernoziegumiem komitejas (T-CY) Mākoņdatu grupas 2016. gada 16. septembra galīgo ziņojumu “Criminal justice access to electronic evidence in the cloud: Recommendations for consideration by the T-CY” (“Piekļuve elektroniskiem pierādījumiem mākonī krimināltiesiskos nolūkos — izskatīšanai sagatavotie T-CY ieteikumi”),

| — | ņemot vērā Kopīgās kibernoziedzības rīcības uzdevumgrupas (J-CAT) darbu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kopīgās kibernoziedzības rīcības uzdevumgrupas (J-CAT) darbu,

| — | ņemot vērā Eiropola 2017. gada 28. februāra smagās un organizētās noziedzības draudu novērtējumu (SOCTA) un 2016. gada 28. septembra novērtējumu par organizētās noziedzības draudiem internetā (IOCTA), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropola 2017. gada 28. februāra smagās un organizētās noziedzības draudu novērtējumu (SOCTA) un 2016. gada 28. septembra novērtējumu par organizētās noziedzības draudiem internetā (IOCTA),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas (ES Tiesa) 2016. gada 21. decembra spriedumu lietā C-203/15 (TELE2 spriedums) (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas (ES Tiesa) 2016. gada 21. decembra spriedumu lietā C-203/15 (TELE2 spriedums) (17),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 15. marta Direktīvu (ES) 2017/541 par terorisma apkarošanu un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/475/TI un groza Padomes Lēmumu 2005/671/TI (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 15. marta Direktīvu (ES) 2017/541 par terorisma apkarošanu un ar ko aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2002/475/TI un groza Padomes Lēmumu 2005/671/TI (18),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu (A8-0272/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu (A8-0272/2017),

| A. | tā kā kibernoziedzība rada būtisku sociālu un ekonomisku kaitējumu, ietekmējot personu pamattiesības, radot draudus tiesiskumam kibertelpā un apdraudot demokrātiskas sabiedrības stabilitāti; |
| --- | --- |

A.

tā kā kibernoziedzība rada būtisku sociālu un ekonomisku kaitējumu, ietekmējot personu pamattiesības, radot draudus tiesiskumam kibertelpā un apdraudot demokrātiskas sabiedrības stabilitāti;

| B. | tā kā dalībvalstīs kibernoziedzības problēma saasinās; |
| --- | --- |

B.

tā kā dalībvalstīs kibernoziedzības problēma saasinās;

| C. | tā kā 2016. gada IOCTA ir norādīts, ka arvien vairāk palielinās kibernoziegumu intensitāte, sarežģītība un apmērs, dažās ES valstīs kibernoziegumu skaits pārsniedz tradicionālo noziegumu skaitu, kibernoziegumi ir saistīti arī ar citiem noziegumu veidiem, piemēram, cilvēku tirdzniecību, arvien vairāk palielinās šifrēšanas un anonimizēšanas līdzekļu izmantošana nelikumīgiem mērķiem un ar izspiedējvīrusu palīdzību veiktu uzbrukumu skaits daudzkārt pārsniedz tradicionālo ļaunprātīgās programmatūras draudu, piemēram, Trojas zirgu, apmēru; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2016. gada IOCTA ir norādīts, ka arvien vairāk palielinās kibernoziegumu intensitāte, sarežģītība un apmērs, dažās ES valstīs kibernoziegumu skaits pārsniedz tradicionālo noziegumu skaitu, kibernoziegumi ir saistīti arī ar citiem noziegumu veidiem, piemēram, cilvēku tirdzniecību, arvien vairāk palielinās šifrēšanas un anonimizēšanas līdzekļu izmantošana nelikumīgiem mērķiem un ar izspiedējvīrusu palīdzību veiktu uzbrukumu skaits daudzkārt pārsniedz tradicionālo ļaunprātīgās programmatūras draudu, piemēram, Trojas zirgu, apmēru;

| D. | tā kā 2016. gadā Komisijas serveriem tika veikts par 20 % vairāk uzbrukumu nekā 2015. gadā; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2016. gadā Komisijas serveriem tika veikts par 20 % vairāk uzbrukumu nekā 2015. gadā;

| E. | tā kā datoru neaizsargātības cēlonis ir gan īpašais veids, kā informāciju tehnoloģijas gadu gaitā ir attīstījušās, gan tiešsaistes uzņēmējdarbības pieauguma apjomi, gan pārvaldes iestāžu rīcības trūkums; |
| --- | --- |

E.

tā kā datoru neaizsargātības cēlonis ir gan īpašais veids, kā informāciju tehnoloģijas gadu gaitā ir attīstījušās, gan tiešsaistes uzņēmējdarbības pieauguma apjomi, gan pārvaldes iestāžu rīcības trūkums;

| F. | tā kā kiberpasaulē plašumā vēršas tādas melnā tirgus darbības kā datorizēta izspiešana, īrētu robottīklu izmantošana, uzlaušana un tirdzniecība ar zagtām digitālām precēm; |
| --- | --- |

F.

tā kā kiberpasaulē plašumā vēršas tādas melnā tirgus darbības kā datorizēta izspiešana, īrētu robottīklu izmantošana, uzlaušana un tirdzniecība ar zagtām digitālām precēm;

| G. | tā kā visizplatītākais kiberuzbrukumu veids joprojām ir ļaunprogrammatūras, piemēram, Trojas zirgu uzbrukumi bankām, taču skaita ziņā arvien palielinās uzbrukumi rūpnieciskajām kontroles sistēmām un tīkliem nolūkā graut kritisko infrastruktūru un ekonomiskās struktūras un destabilizēt sabiedrību (kā to parādīja 2017. gada maija WannaCry izspiedējvīrusa uzbrukums), un tāpēc tie arvien vairāk apdraud drošības, aizsardzības un citas svarīgas nozares; tā kā lielākā daļa tiesībaizsardzības iestāžu starptautisko datu pieprasījumu attiecas uz krāpniecību un finanšu noziegumiem, bet mazāka daļa attiecas uz vardarbīgiem un smagiem noziegumiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā visizplatītākais kiberuzbrukumu veids joprojām ir ļaunprogrammatūras, piemēram, Trojas zirgu uzbrukumi bankām, taču skaita ziņā arvien palielinās uzbrukumi rūpnieciskajām kontroles sistēmām un tīkliem nolūkā graut kritisko infrastruktūru un ekonomiskās struktūras un destabilizēt sabiedrību (kā to parādīja 2017. gada maija WannaCry izspiedējvīrusa uzbrukums), un tāpēc tie arvien vairāk apdraud drošības, aizsardzības un citas svarīgas nozares; tā kā lielākā daļa tiesībaizsardzības iestāžu starptautisko datu pieprasījumu attiecas uz krāpniecību un finanšu noziegumiem, bet mazāka daļa attiecas uz vardarbīgiem un smagiem noziegumiem;

| H. | tā kā savienojamība starp cilvēkiem, vietām un lietām arvien palielinās un nodrošina daudzas priekšrocības, taču vienlaikus tas rada lielāku kibernoziedzības risku; tā kā ar lietu internetu (IoT) savienotās ierīces, tostarp viedie tīkli, ar internetu savienotie ledusskapji, automašīnas, medicīniskie instrumenti vai palīgierīces bieži vien nav tik labi aizsargātas kā ar internetu savienotās tradicionālās ierīces, un tāpēc tās kļūst par ideālu mērķi kibernoziedzniekiem, jo īpaši tāpēc, ka savienotu ierīču drošības atjauninājumu režīms bieži vien ir fragmentārs vai tāda nav vispār; tā kā uzlauztas IoT ierīces, kurām ir fiziski pievadi vai kuru darbību tās var vadīt, var radīt konkrētus draudus cilvēku dzīvībai; |
| --- | --- |

H.

tā kā savienojamība starp cilvēkiem, vietām un lietām arvien palielinās un nodrošina daudzas priekšrocības, taču vienlaikus tas rada lielāku kibernoziedzības risku; tā kā ar lietu internetu (IoT) savienotās ierīces, tostarp viedie tīkli, ar internetu savienotie ledusskapji, automašīnas, medicīniskie instrumenti vai palīgierīces bieži vien nav tik labi aizsargātas kā ar internetu savienotās tradicionālās ierīces, un tāpēc tās kļūst par ideālu mērķi kibernoziedzniekiem, jo īpaši tāpēc, ka savienotu ierīču drošības atjauninājumu režīms bieži vien ir fragmentārs vai tāda nav vispār; tā kā uzlauztas IoT ierīces, kurām ir fiziski pievadi vai kuru darbību tās var vadīt, var radīt konkrētus draudus cilvēku dzīvībai;

| I. | tā kā ir būtiski izveidot efektīvu datu aizsardzības tiesisko regulējumu, lai vairotu paļāvību un uzticēšanos tiešsaistes videi, tādējādi nodrošinot iespēju patērētājiem un uzņēmumiem gūt labumu no digitālā vienotā tirgus, kā arī iespēju risināt ar kibernoziedzību saistītus jautājumus; |
| --- | --- |

I.

tā kā ir būtiski izveidot efektīvu datu aizsardzības tiesisko regulējumu, lai vairotu paļāvību un uzticēšanos tiešsaistes videi, tādējādi nodrošinot iespēju patērētājiem un uzņēmumiem gūt labumu no digitālā vienotā tirgus, kā arī iespēju risināt ar kibernoziedzību saistītus jautājumus;

| J. | tā kā uzņēmumi vieni paši nevar savienoto pasauli padarīt drošāku un valdībai kiberdrošība būtu jāveicina, pieņemot noteikumus un nodrošinot stimulus, kas mudina lietotājus ievērot lielāku piesardzību; |
| --- | --- |

J.

tā kā uzņēmumi vieni paši nevar savienoto pasauli padarīt drošāku un valdībai kiberdrošība būtu jāveicina, pieņemot noteikumus un nodrošinot stimulus, kas mudina lietotājus ievērot lielāku piesardzību;

| K. | tā kā šķirtne starp kibernoziedzību, kiberspiegošanu, kiberkaru, kibersabotāžu un kiberterorismu kļūst arvien neskaidrāka; tā kā kibernoziegumi var skart fiziskas personas un publiskās vai privātās struktūras un aptver daudzveidīgus noziedzīgus nodarījumus, tostarp privātuma pārkāpumus, seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē, publisku kūdīšanu uz vardarbību un naidu, sabotāžu, spiegošanu, finanšu noziegumus un krāpniecību, piemēram, ar maksājumiem saistītu krāpšanu, zādzības un identitātes zādzības, kā arī nelikumīgu sistēmas traucējumu radīšanu; |
| --- | --- |

K.

tā kā šķirtne starp kibernoziedzību, kiberspiegošanu, kiberkaru, kibersabotāžu un kiberterorismu kļūst arvien neskaidrāka; tā kā kibernoziegumi var skart fiziskas personas un publiskās vai privātās struktūras un aptver daudzveidīgus noziedzīgus nodarījumus, tostarp privātuma pārkāpumus, seksuālu vardarbību pret bērniem tiešsaistē, publisku kūdīšanu uz vardarbību un naidu, sabotāžu, spiegošanu, finanšu noziegumus un krāpniecību, piemēram, ar maksājumiem saistītu krāpšanu, zādzības un identitātes zādzības, kā arī nelikumīgu sistēmas traucējumu radīšanu;

| L. | tā kā Pasaules Ekonomikas foruma 2017. gada ziņojumā par globālajiem riskiem apjomos milzīgi krāpšanas gadījumi datu jomā un datu zādzības gadījumi ir nosaukti par vienu no pieciem nozīmīgākajiem globālajiem riskiem, vērtējot to iespējamību; |
| --- | --- |

L.

tā kā Pasaules Ekonomikas foruma 2017. gada ziņojumā par globālajiem riskiem apjomos milzīgi krāpšanas gadījumi datu jomā un datu zādzības gadījumi ir nosaukti par vienu no pieciem nozīmīgākajiem globālajiem riskiem, vērtējot to iespējamību;

| M. | tā kā liela daļa kibernoziegumu veicēju netiek saukta pie atbildības un paliek nesodīta; tā kā ziņošana joprojām ir nepietiekama; noteikšanas periodi, kuru laikā kibernoziedznieki var izveidot vairākkārtējas ieejas/izejas vai apiešanas iespējas, ir ilgi; piekļūt elektroniskajiem pierādījumiem ir sarežģīti un ir problēmas saistībā ar to iegūšanu un pieņemamību tiesā; ar pārrobežu noziegumiem saistītās procedūras ir sarežģītas un ir jurisdikcijas noteikšanas grūtības; |
| --- | --- |

M.

tā kā liela daļa kibernoziegumu veicēju netiek saukta pie atbildības un paliek nesodīta; tā kā ziņošana joprojām ir nepietiekama; noteikšanas periodi, kuru laikā kibernoziedznieki var izveidot vairākkārtējas ieejas/izejas vai apiešanas iespējas, ir ilgi; piekļūt elektroniskajiem pierādījumiem ir sarežģīti un ir problēmas saistībā ar to iegūšanu un pieņemamību tiesā; ar pārrobežu noziegumiem saistītās procedūras ir sarežģītas un ir jurisdikcijas noteikšanas grūtības;

| N. | tā kā Padome savos 2016. gada jūnija secinājumos uzsvēra, ka, ņemot vērā kibernoziegumu pārrobežu raksturu, ir svarīgi veicināt sadarbību un informācijas apmaiņu starp policiju, tiesu iestādēm un kibernoziedzības jomas ekspertiem, lai veiktu efektīvu izmeklēšanu kibertelpā un iegūtu elektroniskus pierādījumus; |
| --- | --- |

N.

tā kā Padome savos 2016. gada jūnija secinājumos uzsvēra, ka, ņemot vērā kibernoziegumu pārrobežu raksturu, ir svarīgi veicināt sadarbību un informācijas apmaiņu starp policiju, tiesu iestādēm un kibernoziedzības jomas ekspertiem, lai veiktu efektīvu izmeklēšanu kibertelpā un iegūtu elektroniskus pierādījumus;

| O. | tā kā ES Tiesai, ar 2014. gada 8. aprīļa spriedumu atceļot Datu saglabāšanas direktīvu, kā arī aizliedzot datu visaptverošu, nediferencētu un nemērķtiecīgu saglabāšanu, kā apstiprināts ar ES Tiesas 2016. gada 21. decembra spriedumu TELE2 lietā, ir noteikti stingri ierobežojumi attiecībā uz telekomunikāciju datu masveida apstrādi un kompetento iestāžu piekļuvi šādiem datiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā ES Tiesai, ar 2014. gada 8. aprīļa spriedumu atceļot Datu saglabāšanas direktīvu, kā arī aizliedzot datu visaptverošu, nediferencētu un nemērķtiecīgu saglabāšanu, kā apstiprināts ar ES Tiesas 2016. gada 21. decembra spriedumu TELE2 lietā, ir noteikti stingri ierobežojumi attiecībā uz telekomunikāciju datu masveida apstrādi un kompetento iestāžu piekļuvi šādiem datiem;

| P. | tā kā ES Tiesas spriedumā Maximillian Schrems lietā (19) ir uzsvērts, ka masveida novērošana ir pamattiesību pārkāpums; |
| --- | --- |

P.

tā kā ES Tiesas spriedumā Maximillian Schrems lietā (19) ir uzsvērts, ka masveida novērošana ir pamattiesību pārkāpums;

| Q. | tā kā cīņā pret kibernoziedzību ir jāievēro tās pašas procesuālās un materiāltiesiskās garantijas un pamattiesības, proti, attiecībā uz datu aizsardzību un vārda brīvību, kā cīņā pret jebkura cita veida noziedzību; |
| --- | --- |

Q.

tā kā cīņā pret kibernoziedzību ir jāievēro tās pašas procesuālās un materiāltiesiskās garantijas un pamattiesības, proti, attiecībā uz datu aizsardzību un vārda brīvību, kā cīņā pret jebkura cita veida noziedzību;

| R. | tā kā bērni izmanto internetu jau no agrīna vecuma un ir jo īpaši neaizsargāti pret kļūšanu par iedraudzināšanas un cita veida seksuālās izmantošanas tiešsaistē (kiberterorizēšanas, seksuālas vardarbības, piespiešanas uz seksuālām darbībām un seksuāla rakstura izspiešanas), personas datu izmantošanas upuriem, kā arī pret tādu bīstamu kampaņu ietekmi, kas veidotas, lai popularizētu dažādus paškaitēšanas veidus, piemēram, “zilais valis”, tāpēc viņiem ir nepieciešama īpaša aizsardzība; tā kā tiešsaistē varmākām ir iespējams ātrāk atrast un iedraudzināt savus upurus, izmantojot tērzētavas, e-pastu, tiešsaistes spēles un sociālo tīklu vietnes, un bērnu seksuālas izmantošanas noziedznieki izmanto slēptus vienādranga (P2P) tīklus, kas ir galvenās platformas, kur viņiem sazināties, piekļūt materiāliem, kuros attēlota bērnu seksuālā izmantošana, un glabāt un kopīgot tos, un meklēt jaunus upurus, sevi neatklājot; |
| --- | --- |

R.

tā kā bērni izmanto internetu jau no agrīna vecuma un ir jo īpaši neaizsargāti pret kļūšanu par iedraudzināšanas un cita veida seksuālās izmantošanas tiešsaistē (kiberterorizēšanas, seksuālas vardarbības, piespiešanas uz seksuālām darbībām un seksuāla rakstura izspiešanas), personas datu izmantošanas upuriem, kā arī pret tādu bīstamu kampaņu ietekmi, kas veidotas, lai popularizētu dažādus paškaitēšanas veidus, piemēram, “zilais valis”, tāpēc viņiem ir nepieciešama īpaša aizsardzība; tā kā tiešsaistē varmākām ir iespējams ātrāk atrast un iedraudzināt savus upurus, izmantojot tērzētavas, e-pastu, tiešsaistes spēles un sociālo tīklu vietnes, un bērnu seksuālas izmantošanas noziedznieki izmanto slēptus vienādranga (P2P) tīklus, kas ir galvenās platformas, kur viņiem sazināties, piekļūt materiāliem, kuros attēlota bērnu seksuālā izmantošana, un glabāt un kopīgot tos, un meklēt jaunus upurus, sevi neatklājot;

| S. | tā kā pieaugošā tendence veikt piespiešanu uz seksuālām darbībām un seksuāla rakstura izspiešanu nav pietiekami pētīta un par to netiek ziņots galvenokārt šā nozieguma rakstura dēļ, jo cietušās personas izjūt kaunu un vainas apziņu; |
| --- | --- |

S.

tā kā pieaugošā tendence veikt piespiešanu uz seksuālām darbībām un seksuāla rakstura izspiešanu nav pietiekami pētīta un par to netiek ziņots galvenokārt šā nozieguma rakstura dēļ, jo cietušās personas izjūt kaunu un vainas apziņu;

| T. | tā kā par vardarbības pret bērnu tiešraidēm internetā tiek ziņots kā par apdraudējumu, kura izplatība pieaug; tā kā vardarbības pret bērnu tiešraidēm internetā ir visuzskatāmākās saiknes ar materiālu, kuros redzama bērnu seksuālā izmantošana, komerciālu izplatīšanu; |
| --- | --- |

T.

tā kā par vardarbības pret bērnu tiešraidēm internetā tiek ziņots kā par apdraudējumu, kura izplatība pieaug; tā kā vardarbības pret bērnu tiešraidēm internetā ir visuzskatāmākās saiknes ar materiālu, kuros redzama bērnu seksuālā izmantošana, komerciālu izplatīšanu;

| U. | tā kā nesenā Apvienotās Karalistes Valsts noziedzības apkarošanas aģentūras (National Crime Agency) pētījumā konstatēts, ka jauniešus, kuri veic uzlaušanas darbības, mazāk motivē nauda, un uzbrukumus datortīkliem viņi veic, lai atstātu iespaidu uz draugiem vai izteiktu politisku protestu; |
| --- | --- |

U.

tā kā nesenā Apvienotās Karalistes Valsts noziedzības apkarošanas aģentūras (National Crime Agency) pētījumā konstatēts, ka jauniešus, kuri veic uzlaušanas darbības, mazāk motivē nauda, un uzbrukumus datortīkliem viņi veic, lai atstātu iespaidu uz draugiem vai izteiktu politisku protestu;

| V. | tā kā ir palielinājusies informētība par kibernoziedzības radītajiem riskiem, taču piesardzības pasākumi, kuri būtu jāievēro gan individuāliem lietotājiem, gan publiskām iestādēm un uzņēmumiem, kopumā ir nepiemēroti galvenokārt zināšanu un resursu trūkuma dēļ; |
| --- | --- |

V.

tā kā ir palielinājusies informētība par kibernoziedzības radītajiem riskiem, taču piesardzības pasākumi, kuri būtu jāievēro gan individuāliem lietotājiem, gan publiskām iestādēm un uzņēmumiem, kopumā ir nepiemēroti galvenokārt zināšanu un resursu trūkuma dēļ;

| W. | tā kā cīņai pret kibernoziedzību un nelikumīgām darbībām tiešsaistē nevajadzētu kavēt brīvas un atvērtas kibertelpas pozitīvos aspektus, kas nodrošina jaunas iespējas visā pasaulē apmainīties ar zināšanām un veicināt politisko un sociālo iekļaušanu, |
| --- | --- |

W.

tā kā cīņai pret kibernoziedzību un nelikumīgām darbībām tiešsaistē nevajadzētu kavēt brīvas un atvērtas kibertelpas pozitīvos aspektus, kas nodrošina jaunas iespējas visā pasaulē apmainīties ar zināšanām un veicināt politisko un sociālo iekļaušanu,

Vispārīgi apsvērumi

| 1. | uzsver, ka krasa izspiedējvīrusu skaita palielināšanās un neatļauta datorsistēmu traucējumu izraisīšana ietekmē personu drošību, personas datu pieejamību un integritāti, kā arī privātuma un pamatbrīvību aizsardzību un kritiskās infrastruktūras integritāti, cita starpā tādās jomās kā energoapgāde un elektroapgāde un tādas finanšu struktūras kā biržas; šajā saistībā atgādina, ka cīņa pret kibernoziedzību ir viena no prioritātēm 2015. gada 28. aprīļa Eiropas Drošības programmā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver vajadzību saskaņot kibernoziedzības, kiberkara, kiberdrošības, kiberuzmākšanās un kiberuzbrukumu jēdzienu kopīgas definīcijas, nodrošinot, ka ES iestādēs un ES dalībvalstīs tiek lietotas vienotas juridiskās definīcijas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka cīņā pret kibernoziedzību pirmām kārtām jāpievēršas kritiskās infrastruktūras un citu tīklā savienotu ierīču aizsardzībai un nostiprināšanai, nevis tikai jāīsteno represīvi pasākumi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina, ka liela nozīme ir Eiropas līmenī pieņemtiem juridiskiem pasākumiem, kas paredzēti, lai saskaņotu tādu noziedzīgu nodarījumu definīciju, kuri saistīti ar uzbrukumiem informācijas sistēmām, kā arī ar seksuālu vardarbību pret bērniem un bērnu seksuālu izmantošanu tiešsaistē, un lai noteiktu dalībvalstīm par pienākumu izveidot sistēmu šādu noziedzīgu nodarījumu statistikas datu reģistrēšanai, veidošanai un sniegšanai nolūkā efektīvāk cīnīties pret šiem noziegumu veidiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | stingri iesaka dalībvalstīm, kas to vēl nav izdarījušas, nekavējoties un pareizi transponēt Direktīvu 2011/93/ES par seksuālas vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu; aicina Komisiju stingri raudzīties un nodrošināt, lai direktīva būtu pilnībā un efektīvi īstenota un vienlaikus aizstātu Padomes Pamatlēmumu 2004/68/TI, un savus secinājumus savlaicīgi darīt zināmus Parlamentam un tā atbildīgajai komitejai; uzsver, ka Eurojust un Eiropolam ir jāpiešķir pienācīgi resursi, lai uzlabotu cietušo personu identificēšanu, apkarotu organizētus seksuālo varmāku tīklus un paātrinātu ar bērnu ļaunprātīgu izmantošanu saistītu un tiešsaistē un bezsaistē esošu materiālu atklāšanu, analīzi un nodošanu izskatīšanai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž nožēlu par to, ka 80 % uzņēmumu Eiropā ir pieredzējuši vismaz vienu kiberdrošības incidentu un ka kiberuzbrukumi uzņēmumiem bieži vien paliek neatklāti vai par tiem netiek ziņots; atgādina, ka dažādos pētījumos ir aplēsts, ka kiberuzbrukumu radītās gada izmaksas būtiski ietekmē pasaules ekonomiku; uzskata, ka ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (Vispārīgā datu aizsardzības regula — VDAR) un Direktīvā (ES) 2016/1148 par pasākumiem nolūkā panākt vienādi augsta līmeņa tīklu un informācijas sistēmu drošību visā Savienībā (Kiberdrošības direktīva) noteikto pienākumu informēt par drošības pārkāpumiem un apmainīties ar informāciju par riskiem šo problēmu varēs atrisināt, sniedzot palīdzību uzņēmumiem, jo īpaši MVU; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka arvien mainīgā kiberdraudu būtība rada visām ieinteresētajām personām nopietnas juridiskas un tehnoloģiskas problēmas; uzskata, ka jaunās tehnoloģijas nebūtu jāuzskata par draudu, un atzīst, ka tehnoloģiskie sasniegumi šifrēšanā uzlabos mūsu informācijas sistēmu vispārējo drošību, kā arī ļaus galalietotājiem labāk aizsargāt savus datus un saziņu; tomēr norāda, ka joprojām pastāv ievērojami trūkumi attiecībā uz saziņas drošību un ka ļaunprātīgi lietotāji, tostarp teroristi un bērnu seksuālās izmantošanas noziedznieki, hakeri, kurus sponsorē nedraudzīgas trešās valstis vai politiskas vai reliģiskas ekstrēmistu organizācijas, nelikumīgi izmanto tādus paņēmienus kā sīpola maršrutizācija un slēptie tīkli, jo īpaši tāpēc, lai slēptu savas noziedzīgās darbības un identitāti, kas ievērojami apgrūtina izmeklēšanu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž dziļas bažas par neseno globālo izspiedējvīrusu uzbrukumu, kas, kā izskatās, ir ietekmējis desmitiem tūkstošu datoru gandrīz 100 valstīs un daudzās organizācijās, cita starpā arī Apvienotās Karalistes Valsts veselības aprūpes dienestā (NHS), kurš ir vispazīstamākais no šī apjomīgā ļaunprogrammatūras uzbrukuma cietušais; šajā sakarā atzīst, cik svarīgs ir darbs, ko veic iniciatīva No More Ransom (NMR), kas nodrošina vairāk nekā 40 bezmaksas atšifrēšanas rīku, kuri sniedz izspiedējvīrusu uzbrukumos cietušajiem visā pasaulē iespēju atšifrēt uzbrukumos cietušās ierīces; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka noteiktās valstīs slēptie tīkli un sīpola maršrutizācija nodrošina arī žurnālistiem, politiskajiem aktīvistiem un cilvēktiesību aizstāvjiem brīvu telpu, kurā viņus nevar atklāt represīvas valsts iestādes; |
| --- | --- |

9.

| 10. | norāda, ka noziedznieku un teroristu tīkli joprojām ļoti ierobežoti izmanto kibernoziedzības rīkus un pakalpojumus; taču uzsver, ka situācija, visticamāk, mainīsies, jo saikne starp terorismu un organizēto noziedzību kļūst arvien ciešāka un slēptajos tīklos ir plaši pieejami šaujamieroči un sprāgstvielu prekursori; |
| --- | --- |

10.

| 11. | stingri nosoda jebkuru iejaukšanos sistēmu darbībā, ko veic vai vada kāda ārvalsts vai tās aģenti, lai traucētu demokrātijas procesu citā valstī; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka pārrobežu domēnu konfiskācijas, satura izņemšanas un piekļuves lietotāju datiem pieprasījumi rada nopietnas problēmas, kuru risināšanai ir nepieciešama steidzama rīcība, jo šie jautājumi ir ļoti svarīgi; šajā sakarā uzsver, ka starptautiskais cilvēktiesību regulējums, kas ir spēkā gan tiešsaistē, gan bezsaistē, ir būtisks globālas nozīmes etalons; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina dalībvalstis nodrošināt, lai kiberuzbrukumos cietušās personas pilnībā varētu izmantot visas tām Direktīvā 2012/29/ES paredzētās tiesības, un pastiprināt centienus saistībā ar cietušo personu identifikāciju un cietušajiem vajadzīgo pakalpojumu sniegšanu, tostarp turpinot atbalstīt Eiropola Cietušo personu identifikācijas darba grupu; aicina dalībvalstis sadarbībā ar Eiropolu steidzami izveidot saistītas platformas, lai nodrošinātu, ka visi interneta lietotāji zina, kā vērsties pēc palīdzības tiešsaistē veiktu nelikumīgu uzbrukumu gadījumos; aicina Komisiju publicēt pētījumu par pārrobežu kibernoziedzības ietekmi uz Direktīvas 2012/29/ES īstenošanu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka Eiropola 2014. gada IOCTA ziņojumā ir norādīts, ka ir vajadzīgi efektīvāki un iedarbīgāki juridiskie instrumenti, ņemot vērā savstarpējas tiesiskās palīdzības līgumu (MLAT) procesa pašreizējos ierobežojumus, un atbalsta arī to, ka atsevišķos gadījumos ir jāturpina saskaņot tiesību aktus Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka kibernoziedzība spēcīgi ietekmē digitālā vienotā tirgus darbību, mazinot uzticēšanos digitālo pakalpojumu sniedzējiem, samazinot pārrobežu darījumus un būtiski kaitējot digitālo pakalpojumu patērētāju interesēm; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka kibernoziedzības stratēģijas un pasākumi var būt pamatoti un efektīvi tikai tad, ja tie balstās uz Eiropas Savienības Pamattiesību hartā ietvertajām pamattiesībām un brīvībām un uz ES pamatvērtībām; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka pastāv leģitīma un spēcīga nepieciešamība aizsargāt saziņu starp fiziskām personām un starp fiziskām personām un publiskām un privātām organizācijām, lai novērstu kibernoziedzību; tāpēc akcentē, ka spēcīga kriptogrāfija ir līdzeklis šā jautājuma risināšanai; turklāt uzsver, ka kriptogrāfijas rīku ierobežotas izmantošanas vai to spēcīguma vājināšanas dēļ veidosies nepilnības, kuras var tikt izmantotas noziedzīgiem mērķiem un pazemināt uzticēšanos elektroniskajiem pakalpojumiem, kas savukārt izraisīs kaitējumu pilsoniskajai sabiedrībai, kā arī nozares pārstāvjiem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina izstrādāt pasākumu plānu attiecībā uz bērnu tiesību aizsardzību tiešsaistē un bezsaistē kibertelpā un atgādina, ka cīņā pret kibernoziedzību tiesībaizsardzības iestādēm īpaša uzmanība jāpievērš noziegumiem pret bērniem; šajā sakarībā uzsver, ka jāstiprina tiesu iestāžu un policijas sadarbība starp dalībvalstīm un ar Eiropolu un tā Eiropas Kibernoziedzības centru (EC3), lai novērstu un apkarotu kibernoziedzību, un jo īpaši bērnu seksuālu izmantošanu tiešsaistē; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mudina Komisiju un dalībvalstis ieviest visus juridiskos pasākumus, lai apkarotu pret sievietēm vērstas vardarbības un kiberiebiedēšanas parādību tiešsaistē; īpaši prasa ES un dalībvalstīm apvienot spēkus, lai radītu tādu tiesisko regulējumu kriminālnoziegumu apkarošanas jomā, kurā tiktu noteikts pienākums tiešsaistes uzņēmumiem dzēst vai apturēt cilvēka cieņu degradējoša, aizskaroša vai pazemojoša satura izplatīšanu; prasa arī nodrošināt psiholoģiskā atbalsta pieejamību sievietēm, kuras cietušas no vardarbības tiešsaistē, un meitenēm, pret kurām ir tikusi vērsta kiberiebiedēšana; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka par nelikumīgu atzīts saturs internetā būtu nekavējoties jādzēš likumā paredzētajā kārtībā; uzsver informācijas un komunikācijas tehnoloģiju, interneta pakalpojumu sniedzēju un interneta serveru pārvaldītāju darbības nozīmi, nodrošinot ātru un efektīvu nelikumīga satura dzēšanu internetā pēc atbildīgo tiesībaizsardzības iestāžu pieprasījuma; |
| --- | --- |

20.

Preventīvi pasākumi

| 21. | aicina Komisiju saistībā ar Eiropas kiberdrošības stratēģijas pārskatīšanu turpināt identificēt tīkla un Eiropas kritiskās infrastruktūras informācijas drošības ievainojamību, sākt noturīgu sistēmu attīstību un novērtēt situāciju attiecībā uz cīņu pret kibernoziedzību Eiropas Savienībā un dalībvalstīs, lai varētu labāk izprast noziedzīgu nodarījumu tendences un attīstību kibertelpā; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka galvenais elements kibernoziedzības novēršanā ir kibernoturība un tādēļ tai būtu jāpiešķir visaugstākā prioritāte; aicina dalībvalstis pieņemt proaktīvu politiku un pasākumus, lai aizsargātu tīklus un kritisko infrastruktūru; prasa cīņā pret kibernoziedzību izmantot visaptverošu Eiropas pieeju, kas ir saderīga ar pamattiesībām, datu aizsardzību, kiberdrošību, patērētāju aizsardzību un elektronisko tirdzniecību; |
| --- | --- |

22.

| 23. | šajā saistībā atzinīgi vērtē ES līdzekļu ieguldīšanu tādos pētniecības projektos kā publiskā un privātā sektora partnerība kiberdrošības jomā (Cybersecurity PPP), kuru mērķis ir ar jauninājumu un spēju veidošanas palīdzību veicināt Eiropas kibernoturību; jo īpaši atzinīgi vērtē partnerības kiberdrošības jomā centienus izstrādāt piemērotus ievainojamības novēršanas risinājumus tā dēvētajā nulles dienā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | šajā sakarībā uzsver brīvās un atklātā pirmkoda programmatūras nozīmību; prasa palielināt pieejamos ES līdzekļus brīvās un atklātā pirmkoda programmatūras pētniecībai nolūkā uzlabot IT drošību; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ar bažām norāda, ka trūkst tādu kvalificētu IT speciālistu, kuri varētu strādāt kiberdrošības jomā; mudina dalībvalstis ieguldīt līdzekļus izglītībā; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzskata, ka reglamentācijai būtu jāpiešķir lielāka nozīme kiberdrošības risku pārvaldībā, izmantojot labākus produktu un programmatūras izstrādes un vēlāko atjauninājumu standartus, kā arī standartu minimumu attiecībā uz noklusējuma lietotājvārdiem un parolēm; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mudina dalībvalstis ar Eurojust, Eiropola un ENISA starpniecību sekmēt informācijas apmaiņu par grūtībām, ar kurām tās saskaras cīņā pret kibernoziedzību, kā arī par konkrētiem juridiskiem un tehniskiem risinājumiem, lai pārvarētu šīs grūtības un veicinātu kibernoturību, un ar Eiropas CSIRT (Datordrošības incidentu reaģēšanas vienības) tīkla un datorapdraudējumu reaģēšanas vienību (CERTs) starpniecību apmainīties ar paraugpraksi; šajā sakarā aicina Komisiju veicināt efektīvu sadarbību un sekmēt informācijas apmaiņu, lai paredzētu un pārvaldītu iespējamos riskus, kā paredzēts Kiberdrošības direktīvā; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pauž bažas par Eiropola konstatējumu, ka lielākā daļa uzbrukumu fiziskām personām ir izdevusies digitālās higiēnas trūkuma un lietotāju neinformētības dēļ vai tāpēc, ka pietiekama uzmanība nav pievērsta tādiem tehniskiem drošības pasākumiem kā integrēta drošība; uzsver, ka lietotāji ir pirmie, kas cieš no slikti aizsargātas datortehnikas un programmatūras; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina Komisiju un dalībvalstis sākt sabiedrības informēšanas kampaņu, iesaistot visus attiecīgos dalībniekus un ieinteresētās personas, lai informētu bērnus un sniegtu atbalstu vecākiem, aprūpētājiem un pedagogiem tiešsaistes risku izprašanā un novēršanā un bērnu drošības tiešsaistē aizsardzībā, palīdzētu dalībvalstīm izstrādāt pasākumu programmas, kuru mērķis ir novērst seksuālu izmantošanu tiešsaistē, sekmētu izpratnes veicināšanas kampaņas par atbildīgu uzvedību sociālajos medijos un lai mudinātu lielākās meklētājprogrammas un sociālo mediju tīklus aktīvi rīkoties, garantējot bērnu drošību tiešsaistē; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina Komisiju un dalībvalstis sākt informētības palielināšanas un profilaktiskas kampaņas un veicināt paraugpraksi, lai nodrošinātu, ka iedzīvotāji, jo īpaši bērni un citi neaizsargāti lietotāji, kā arī centrālā valdība un pašvaldības, nozīmīgi operatori un privātā sektora dalībnieki, jo īpaši MVU, būtu informēti par kibernoziedzības radītajiem riskiem, zinātu par to, kā būt drošībā tiešsaistē un kā aizsargāt datortehniku; turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt praktiskus drošības pasākumus, piemēram, šifrēšanu vai citas drošības un privātuma aizsardzību uzlabošanas tehnoloģijas un anonimizācijas līdzekļus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka informētības palielināšanas kampaņas būtu jāpapildina ar izglītojošām programmām par informācijas tehnoloģijas līdzekļu informētu izmantošanu; mudina dalībvalstis ietvert skolu mācību programmās datormācības, kurās skolēni saņemtu informāciju par kiberdrošību un riskiem un sekām, kas rodas, tiešsaistē izmantojot personas datus; šajā saistībā akcentē īstenotos centienus saistībā ar Eiropas stratēģiju “Bērniem labāks internets” (2012. gada BIK stratēģija); |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka cīņā pret kibernoziedzību vairāk centienu ir steidzami jāīsteno attiecībā uz mācībām un apmācību par tīkla un informācijas drošību (TID), nodrošinot datorzinātņu studentiem apmācību par TID, drošu programmatūru izstrādi un personas datu aizsardzību, kā arī nodrošinot valsts administrācijas darbiniekiem pamata apmācību par TID; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzskata, ka apdrošināšana pret kiberuzlaušanu varētu būt viens no līdzekļiem, kā paātrināt par programmatūras izstrādi atbildīgo uzņēmumu un lietotāju, kuri tiek aicināti programmatūru izmantot atbilstoši, rīcību drošības jomā; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver, ka uzņēmumiem būtu jāidentificē ievainojamība un riski, regulāri veicot novērtējumus, jāaizsargā savi produkti un pakalpojumi, nekavējoties novēršot to ievainojamību, tostarp izmantojot tā dēvēto ielāpu pārvaldības politiku un datu aizsardzības atjauninājumus, jāmazina izspiedējvīrusu uzbrukumi, izveidojot stabilas dublējuma sistēmas, un sistemātiski jāziņo par kiberuzbrukumiem; |
| --- | --- |

34.

| 35. | mudina dalībvalstis izveidot CERTs, kam uzņēmumi un patērētāji var ziņot par ļaunprātīgiem e-pasta ziņojumiem un tīmekļa vietnēm, kā noteikts TID direktīvā, lai dalībvalstis tiktu regulāri informētas par drošības incidentiem un pasākumiem, kas paredzēti, lai cīnītos pret risku, kas apdraud viņu sistēmas, un mazinātu šo risku; mudina dalībvalstis apsvērt iespēju izveidot datubāzi, kurā tiktu reģistrēti visi kibernoziegumu veidi un uzraudzīta attiecīgā fenomena attīstība; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mudina dalībvalstis veikt ieguldījumus, lai savai kritiskajai infrastruktūrai un saistītajiem datiem nodrošinātu lielāku aizsardzību pret kiberuzbrukumiem; |
| --- | --- |

36.

Pakalpojumu sniedzēju atbildības un saistību veicināšana

| 37. | uzskata, ka kompetento iestāžu un pakalpojumu sniedzēju sadarbības uzlabošana ir galvenais elements, lai Eiropas tiesiskajā regulējumā paredzēto pilnvaru ietvaros pastiprinātu un racionalizētu savstarpējās tiesiskās palīdzības un savstarpējās atzīšanas procedūras; aicina elektronisko sakaru pakalpojumu sniedzējus, kuri neveic uzņēmējdarbību Savienībā, iecelt Savienībā savus pārstāvjus, to rakstiski apliecinot; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atkārtoti norāda, ka lietu interneta (IoT) jomā ražotāji ir galvenais sākumpunkts atbildības režīmu pastiprināšanai, kā rezultātā uzlabosies produktu kvalitāte un tiks radīta ārējās piekļuves ziņā drošāka vide un dokumentēta atjaunināšanas iespēja; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzskata, ka, ņemot vērā inovācijas tendences un arvien lielāku IoT ierīču pieejamību, īpaša uzmanība jāpievērš visu ierīču, pat visvienkāršāko ierīču, drošībai; uzskata, ka datoraparatūras ražotāju un inovatīvas programmatūras izstrādātāju interesēs ir ieguldīt kibernoziegumu nepieļaušanas risinājumos un apmainīties ar informāciju par draudiem kiberdrošībai; mudina Komisiju un dalībvalstis veicināt integrētās drošības pieeju un mudina nozares dalībniekus izmantot integrētās drošības risinājumus visās šādās ierīcēs; šajā saistībā mudina privātā sektora dalībniekus īstenot brīvprātīgus pasākumus, kas izstrādāti, pamatojoties uz attiecīgiem ES tiesību aktiem, piemēram, TID direktīvu, un kas ir saskaņoti ar starptautiski atzītiem standartiem, piemēram, IoT uzticamības marķējumu, lai veicinātu uzticēšanos programmatūras un aparatūras drošībai; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mudina pakalpojumu sniedzējus pievienoties Rīcības kodeksam cīņai pret nelikumīgiem naidu kurinošiem izteikumiem tiešsaistē un mudina Komisiju un iesaistītos uzņēmumus turpināt sadarbību šajā jautājumā; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atgādina, ka Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. jūnija Direktīva 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (20) (Direktīva par elektronisko tirdzniecību) atbrīvo starpniekus no atbildības par saturu tikai tad, ja viņiem ir neitrāla un pasīva loma attiecībā uz pārraidīto un/vai mitināto saturu, taču tajā ir arī noteikta prasība nekavējoties reaģēt, lai dzēstu saturu vai atspējotu piekļuvi šādam saturam gadījumā, ja starpnieks apzinās, ka izdara pārkāpumu vai nelikumīgu darbību vai ka informācija ir nelikumīga; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver, ka ir absolūti nepieciešams aizsargāt tiesībaizsardzības datubāzes pret drošības incidentiem un nelikumīgu piekļuvi, jo tas ir jautājums, kas rūp iedzīvotājiem; pauž bažas par to, ka tiesībaizsardzības iestāžu pilnvaras piekļūt datiem saistībā ar kriminālizmeklēšanu sniedzas pāri valstu robežām, un uzsver nepieciešamību ieviest stingrus noteikumus šajā jomā; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzskata, ka jautājumi, kas saistīti ar nelikumīgām darbībām tiešsaistē, jārisina nekavējoties un efektīvi, tostarp izmantojot izņemšanas procedūras, ja saturs nav nepieciešams vai vairs nav nepieciešams, lai atklātu un izmeklētu noziedzīgus nodarījumus un sauktu pie atbildības par tiem; atgādina, ka gadījumos, kad satura dzēšana nav iespējama, dalībvalstis var veikt nepieciešamus un samērīgus pasākumus, lai no Savienības teritorijas bloķētu piekļuvi šādam saturam; uzsver, ka šādiem pasākumiem jāatbilst spēkā esošajām likumdošanas un juridiskajām procedūrām, kā arī Pamattiesību hartai, un ka to īstenošanā jānodrošina atbilstīgi aizsardzības pasākumi, tostarp tiesiskā aizsardzība; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver digitālās informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzēju nozīmi, nodrošinot ātru un efektīvu nelikumīga satura dzēšanu internetā pēc atbildīgās tiesībaizsardzības iestādes pieprasījuma, un atzinīgi vērtē šajā saistībā panākto progresu, tostarp ar ES Interneta foruma palīdzību; uzsver, ka ir nepieciešama stingrāka kompetento iestāžu un informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzēju apņemšanās un sadarbība, lai nodrošinātu iespēju nozares dalībniekiem ātri un efektīvi izņemt saturu un lai nelikumīgu saturu nevajadzētu bloķēt, izmantojot valdības pieņemtus pasākumus; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka platformām, kas neievēro noteikumus, tiek noteikta juridiskā atbildība; atgādina, ka jebkādi pasākumi, kas paredzēti nelikumīga tiešsaistes satura dzēšanai, pamatojoties uz noteikumiem, būtu pieļaujami vienīgi tad, ja valsts procesuālie noteikumi nodrošina iespēju lietotājiem izmantot savas tiesības tiesā pēc tam, kad viņi uzzina par šādu pasākumu veikšanu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver, ka saskaņā ar Parlamenta 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par virzību uz Digitālā vienotā tirgus aktu (21) ir būtiski ierobežot starpnieku atbildību, lai aizsargātu interneta atvērtību, pamattiesības, juridisko noteiktību un inovāciju; atzinīgi vērtē Komisijas nodomu sniegt norādījumus par paziņošanas un izņemšanas procedūrām, palīdzēt tiešsaistes platformām izpildīt savus pienākumus un nodrošināt atbilstību noteikumiem par atbildību, kā noteikts Direktīvā (2000/31/EK) par elektronisko tirdzniecību, nolūkā uzlabot juridisko noteiktību un vairot lietotāju uzticēšanos; mudina Komisiju nākt klajā ar tiesību akta priekšlikumu šajā jautājumā; |
| --- | --- |

45.

| 46. | prasa piemērot pieeju “sekot naudai”, kā noteikts Parlamenta 2015. gada 9. jūnija rezolūcijā par virzību uz atjaunotu vienprātību par intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanu: ES rīcības plāns (22), pamatojoties uz Direktīvā par elektronisko tirdzniecību un Intelektuālā īpašuma tiesību piemērošanas direktīvā noteikto tiesisko regulējumu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzsver, ka ir būtiski svarīgi nodrošināt nepārtrauktu un speciālu apmācību un psiholoģisko atbalstu privāto un valsts iestāžu satura moderatoriem, kuri ir atbildīgi par apstrīdama vai nelikumīga tiešsaistes satura novērtēšanu, jo viņi būtu jāuzskata par “pirmajiem reaģētājiem” šajā jomā; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina pakalpojumu sniedzējus paredzēt skaidrus ziņošanas veidus un izveidot pienācīgi noteiktu atbalsta infrastruktūru, kas spēj nodrošināt ātru un piemērotu reakciju uz ziņojumiem; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina pakalpojumu sniedzējus censties intensificēt tiešsaistes risku apzināšanās pasākumus, jo īpaši attiecībā uz bērniem, izstrādājot interaktīvus rīkus un informatīvus materiālus; |
| --- | --- |

49.

Policijas un tiesu iestāžu sadarbības stiprināšana

| 50. | pauž bažas par to, ka liela daļa kibernoziegumu veicēju paliek nesodīti; pauž nožēlu par to, ka interneta piekļuves pakalpojumu sniedzēji izmanto tādas tehnoloģijas kā NAT CGN, kas būtiski kavē izmeklēšanu, padarot tehniski neiespējamu IP adreses lietotāju precīzu identificēšanu un tādējādi arī noziedzīgu nodarījumu atklāšanu tiešsaistē; uzsver, ka ir jānodrošina likumīga iespēja tiesībaizsardzības iestādēm piekļūt attiecīgai informācijai tādos noteiktos gadījumos, kad šāda piekļuve ir nepieciešama un samērīga drošības un tiesībaizsardzības nolūkos; uzsver, ka tiesu un tiesībaizsardzības iestāžu rīcībā ir jābūt pietiekamām spējām veikt leģitīmu izmeklēšanu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | mudina dalībvalstis šifrēšanas nodrošinātājiem nenoteikt nekādus pienākumus, kuru dēļ tiktu vājināta vai apdraudēta viņu tīklu un pakalpojumu drošība, piemēram, radot vai sekmējot apiešanas iespējas; uzsver, ka gan ar tiesību aktu palīdzību, gan izmantojot tehnoloģijas attīstību, ir jāpiedāvā īstenojami risinājumi, ja tādi ir nepieciešami drošības un tiesībaizsardzības nolūkos; aicina dalībvalstis, apspriežoties ar tiesu iestādēm un Eurojust, sadarboties, lai saskaņotu nosacījumus par izmeklēšanas līdzekļu likumīgu izmantošanu tiešsaistē; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver, ka likumīga pārtveršana var būt ārkārtīgi efektīvs līdzeklis nelikumīgas uzlaušanas apkarošanai, ja tas ir nepieciešams, samērīgs, balstīts uz likumā paredzēto kārtību un pilnībā atbilst pamattiesībām, ES datu aizsardzības tiesību aktiem un judikatūrai; aicina visas dalībvalstis izmantot pret aizdomās turētajām personām likumā noteiktās pārtveršanas iespējas, izveidot skaidru kārtību, kādā jāsaņem iepriekšēja tiesas atļauja likumīgu uzlaušanas darbību veikšanai, tostarp noteikt likumīgu uzlaušanas līdzekļu izmantošanas un to derīguma ierobežojumus, izveidot uzraudzības mehānismu un nodrošināt efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus tiem, pret kuriem ir vērstas šīs uzlaušanas darbības; |
| --- | --- |

52.

| 53. | mudina dalībvalstis sadarboties ar IKT drošības kopienu un aicināt to uzņemties aktīvāku lomu tā dēvēto labdabīgo hakeru darbību veicināšanā un ziņošanā par nelikumīgu saturu, piemēram, materiāliem, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem; |
| --- | --- |

53.

| 54. | mudina Eiropolu izveidot slēptajos tīklos anonīmu ziņošanas sistēmu, kas nodrošinās personām iespēju ziņot iestādēm par nelikumīgu saturu, piemēram, materiāliem, kuros atspoguļota seksuāla vardarbība pret bērniem, izmantojot tādus pašus tehniskos aizsardzības pasākumus, kādus ir ieviesušas daudzas preses organizācijas, kas šādas sistēmas izmanto, lai atvieglotu sensitīvu datu apmaiņu ar žurnālistiem tādā veidā, kas nodrošina lielāku anonimitātes un drošības pakāpi, nekā to ļauj tradicionālā e-pasta apmaiņa; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uzsver, ka ir jāmazina interneta lietotāju privātumam radītie riski gadījumos, kad likumīgas izmeklēšanas laikā informācijas noplūdi izraisa tiesībaizsardzības iestāžu izmantotie mūķi vai rīki; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzsver, ka tiesu un tiesībaizsardzības iestāžu rīcībā ir jābūt pietiekamām iespējām un finansējumam, lai tās spētu efektīvi reaģēt uz kibernoziedzību; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzsver, ka dažādu atsevišķu un teritoriāli noteiktu valsts jurisdikciju dēļ rodas grūtības noteikt piemērojamos tiesību aktus transnacionālu darbību gadījumos, izraisot juridisku nenoteiktību un tādējādi kavējot pārrobežu sadarbību, kas ir nepieciešama, lai efektīvi risinātu ar kibernoziedzību saistītos jautājumus; |
| --- | --- |

57.

| 58. | uzsver nepieciešamību izstrādāt konkrētus priekšlikumus, veidojot kopēju ES pieeju kibertelpas jurisdikcijas jomā, kā norādīts tieslietu un iekšlietu ministru 2016. gada 26. janvāra neoficiālās sanāksmes laikā; |
| --- | --- |

58.

| 59. | šajā saistībā uzsver, ka ir jāizstrādā kopīgi procesuālie standarti, ar kuru palīdzību var noteikt teritoriālos faktorus, kas nodrošina pamatojumu tiesību aktu piemērošanai kibertelpā, un ir jānosaka izmeklēšanas pasākumi, kurus var piemērot neatkarīgi no ģeogrāfiskajām robežām; |
| --- | --- |

59.

| 60. | atzīst, ka šāda kopēja visas Eiropas pieeja, kurā ir jāievēro pamattiesības un privātums, vairos ieinteresēto personu uzticēšanos, samazinās pārrobežu pieprasījumu apstrādes kavēšanos, nodrošinās dažādu dalībnieku sadarbspēju un dos iespēju iekļaut pienācīgas tiesvedības prasības spēkā esošajos regulējumos; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uzskata, ka ilgtermiņā kopīgi procesuālie standarti par izpildes jurisdikciju kibertelpā būtu jāizstrādā arī pasaules līmenī; šajā saistībā atzinīgi vērtē Eiropas Padomes izveidotās Mākoņdatu grupas paveikto; |
| --- | --- |

61.

Elektroniskie pierādījumi

| 62. | uzsver, ka prioritāte ir kopējas Eiropas pieejas īstenošana attiecībā uz krimināltiesībām kibertelpā, jo tā ļaus uzlabot tiesiskuma īstenošanu kibertelpā un atvieglos elektronisko pierādījumu iegūšanu kriminālprocesā, kā arī sekmēs ierosināto lietu daudz ātrāku pabeigšanu, nekā tas ir šobrīd; |
| --- | --- |

62.

| 63. | uzsver, ka ir nepieciešams atrast līdzekļus, kā nodrošināt un ātrāk iegūt elektroniskos pierādījumus, un ka svarīga ir cieša sadarbība starp tiesībaizsardzības iestādēm (tostarp biežāk izmantojot kopīgu izmeklēšanas grupu palīdzību), trešām valstīm un pakalpojumu sniedzējiem, kuri darbojas Eiropas teritorijā saskaņā ar VDAR ((ES) 2016/679), Direktīvu (ES) 2016/680 (Policijas direktīvu) un spēkā esošajiem nolīgumiem par savstarpēju tiesisko palīdzību (MLA); uzsver, ka visās dalībvalstīs ir jāizveido vienoti kontaktpunkti un ka jāoptimizē pašreizējo kontaktpunktu izmantošana, jo tas atvieglos piekļuvi elektroniskajiem pierādījumiem un informācijas apmaiņu, uzlabos sadarbību ar pakalpojumu sniedzējiem un paātrinās MLA procesus; |
| --- | --- |

63.

| 64. | atzīst, ka pašreizējā fragmentētā tiesiskā regulējuma dēļ var rasties grūtības tiem pakalpojumu sniedzējiem, kas vēlas izpildīt tiesībaizsardzības iestāžu pieprasījumus; aicina Komisiju ierosināt Eiropas tiesisko regulējumu elektroniskajiem pierādījumiem, tostarp saskaņotus noteikumus, lai noteiktu pakalpojumu sniedzēja statusu (vietējs vai ārvalstu), un noteikt pienākumu pakalpojumu sniedzējiem reaģēt uz citu dalībvalstu pieprasījumiem, kas iesniegti likumā paredzētajā kārtībā un atbilst Eiropas izmeklēšanas rīkojumam (EIR), vienlaikus ņemot vērā samērīguma principu, lai nepieļautu negatīvu ietekmi uz brīvību veikt uzņēmējdarbību un brīvību sniegt pakalpojumus, un nodrošinot pienācīgus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, nolūkā nodrošināt juridisko noteiktību, kā arī uzlabot pakalpojumu sniedzēju un starpnieku spējas reaģēt uz tiesībaizsardzības iestāžu pieprasījumiem; |
| --- | --- |

64.

| 65. | uzsver nepieciešamību regulējumā par elektroniskajiem pierādījumiem nodrošināt visu iesaistīto personu tiesību un brīvību pietiekamu aizsardzību; uzsver, ka tajā būtu jāiekļauj prasība, ka elektronisko pierādījumu pieprasījumi vispirms tiek novirzīti datu kontrolieriem vai īpašniekiem, lai nodrošinātu, ka tiek ievērotas viņu tiesības un to personu tiesības, uz kurām šie dati attiecas (piemēram, tiesības apstiprināt savas juridiskās privilēģijas un vērsties pēc tiesiskās aizsardzības nesamērīgas vai kā citādi nelikumīgas piekļuves gadījumā); turklāt uzsver arī vajadzību nodrošināt, ka šis tiesiskais regulējums aizsargā piegādātājus un visas citas iesaistītās personas no pieprasījumiem, kas var radīt tiesību aktu pretrunas vai kā citādi aizskart citu valstu suverenitāti; |
| --- | --- |

65.

| 66. | aicina dalībvalstis pilnībā īstenot Direktīvu 2014/41/ES par Eiropas izmeklēšanas rīkojumu krimināllietās (EIR direktīvu), lai Eiropas Savienībā nodrošinātu elektronisko pierādījumu efektīvu nodrošināšanu un iegūšanu, kā arī savos kriminālkodeksos paredzēt īpašus noteikumus par kibertelpu nolūkā sekmēt elektronisko pierādījumu pieņemamību tiesā, un izdot skaidrākus norādījumus tiesnešiem par kibernoziegumu gadījumā piemērojamiem sodiem; |
| --- | --- |

66.

| 67. | atzinīgi vērtē Komisijas pašreizējo darbu pie tādas sadarbības platformas izveides, kurā ir paredzēts drošs sakaru kanāls EIR digitālai elektronisko pierādījumu un atbilžu apmaiņai starp ES tiesu iestādēm; aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm, Eurojust un pakalpojumu sniedzējiem pārbaudīt un saskaņot veidlapas, rīkus un procedūras, kas paredzētas elektronisko pierādījumu nodrošināšanai un iegūšanai, lai sekmētu autentifikāciju, nodrošinātu ātru procedūru izpildi un palielinātu elektronisko pierādījumu iegūšanas un nodrošināšanas procesa pārredzamību un pārskatatbildību; aicina Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūru (CEPOL) izstrādāt mācību moduļus par to, kā tiek efektīvi piemērots pašreizējais regulējums, lai nodrošinātu un iegūtu elektroniskos pierādījumus; šajā saistībā uzsver, ka pakalpojumu sniedzēju politikas racionalizācija palīdzētu samazināt izmantoto pieeju dažādību, jo īpaši attiecībā uz procedūrām un noteikumiem par piekļuves piešķiršanu pieprasītajiem datiem; |
| --- | --- |

67.

Spēju veidošana Eiropas līmenī

| 68. | norāda, ka nesenie gadījumi ir skaidri parādījuši to, cik neaizsargāta šobrīd ir ES un jo īpaši ES iestādes, valstu valdības un parlamenti, Eiropas lielie uzņēmumi, Eiropas IT infrastruktūras un tīkli pret veikliem uzbrukumiem, ko veic, izmantojot sarežģītas programmatūras un ļaunprogrammatūras; aicina Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūru (ENISA) pastāvīgi izvērtēt draudu līmeni un aicina Komisiju ieguldīt IT spēju veidošanā, kā arī ES iestāžu kritiskās infrastruktūras aizsardzībā un noturībā, lai mazinātu ES neaizsargātību pret nopietniem kiberuzbrukumiem, kurus veic lielas noziedzīgas organizācijas vai teroristu grupas vai kuri ir valsts atbalstīti uzbrukumi; |
| --- | --- |

68.

| 69. | atzīst Eiropolā un Eurojust izveidotā Eiropas Kibernoziedzības centra (EC3), kā arī ENISA ieguldījumu cīņā pret kibernoziedzību; |
| --- | --- |

69.

| 70. | aicina Eiropolu atbalstīt nacionālās tiesībaizsardzības iestādes drošu un piemērotu pārraides kanālu izveidē; |
| --- | --- |

70.

| 71. | pauž nožēlu par to, ka vēl nav izstrādāti ES līmeņa standarti apmācības un sertifikācijas jomā; atzīst, ka turpmākās tendences kiberdrošības jomā prasa aizvien augstāku speciālistu zināšanu līmeni; atzinīgi vērtē to, ka pašreizējās iniciatīvas, piemēram, Eiropas Kibernoziedzības apkarošanas apmācības un izglītības grupa (ECTEG), instruktoru apmācības (Training of Trainers — TOT) projekts un apmācības pasākumi, kas paredzēti ES politiskā cikla ietvaros, jau ir vērsti uz zināšanu trūkuma novēršanu ES līmenī; |
| --- | --- |

71.

| 72. | aicina CEPOL un Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu paplašināt mācību piedāvājumu, iekļaujot tajā Savienības kompetentajām tiesībaizsardzības struktūrām un tiesu iestādēm paredzētus kursus par tēmām, kas saistītas ar kibernoziedzību; |
| --- | --- |

72.

| 73. | uzsver, ka par 30 % ir pieaudzis tādu kibernoziegumu skaits, kas ir nodoti izskatīšanai Eurojust; prasa piešķirt Eurojust pietiekamu finansējumu, vajadzības gadījumā palielinot personāla skaitu, lai aģentūra varētu tikt galā ar pieaugošo darba slodzi kibernoziedzības jomā, kā arī attīstīt un vēl vairāk pastiprināt savu atbalstu kibernoziedzības jautājumos specializētiem valsts prokuroriem pārrobežu lietās, tostarp izmantojot nesen izveidoto Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu kibernoziedzības apkarošanai; |
| --- | --- |

73.

| 74. | prasa pārskatīt ENISA pilnvaras un stiprināt valsts kiberdrošības aģentūru darbību; prasa stiprināt ENISA darbību tās pienākumu, personāla un resursu ziņā; uzsver, ka jaunajās pilnvarās būtu jāparedz arī saiknes stiprināšana ar Eiropolu un nozares ieinteresētajām personām, lai aģentūra varētu vairāk atbalstīt kompetentās iestādes cīņā pret kibernoziedzību; |
| --- | --- |

74.

| 75. | aicina Pamattiesību aģentūru (FRA) izstrādāt praktisku rokasgrāmatu, kurā būtu sniegta sīka informācija norādījumi par dalībvalstu rīcībā esošajiem uzraudzības un rūpīgas kontroles mehānismiem; |
| --- | --- |

75.

Ciešāka sadarbība ar trešām valstīm

| 76. | uzsver, ka pasaules valstu cīņā pret kibernoziedzību ir svarīgi cieši sadarboties ar trešām valstīm, tostarp apmainīties ar paraugpraksi, veikt kopīgas izmeklēšanas, veidot spējas un nodrošināt savstarpēju tiesisko palīdzību; |
| --- | --- |

76.

| 77. | aicina dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, ratificēt un pilnībā īstenot Eiropas Padomes 2001. gada 23. novembra Konvenciju par kibernoziegumiem (Budapeštas konvenciju), kā arī tās papildprotokolus un sadarbībā ar Komisiju popularizēt šo konvenciju attiecīgos starptautiskos forumos; |
| --- | --- |

77.

| 78. | uzsver nopietnās bažas par darbu Eiropas Padomes Konvencijas par kibernoziegumiem komitejā, interpretējot Budapeštas konvencijas 32. pantu par pārrobežu piekļuvi datorā uzglabātiem datiem (“pierādījumi mākonī”), un iebilst pret papildu protokolu noslēgšanu vai norādījumiem, kuru mērķis ir paplašināt šā noteikuma piemērošanas jomu, kas ir noteikta atbilstoši pašreizējam šajā konvencijā paredzētajam režīmam, kurš jau tā ir nozīmīgs teritorialitātes principa izņēmums, jo tas varētu izraisīt situāciju, ka tiesībaizsardzības iestādes var brīvi attālināti piekļūt serveriem un datoriem, kuri atrodas citās jurisdikcijās, neatsaucoties uz MLA un citiem tiesiskās sadarbības instrumentiem, kas ir paredzēti, lai garantētu, ka tiek ievērotas cilvēka pamattiesības, tostarp tiesības uz datu aizsardzību un tiesību aktos paredzētās kārtības ievērošanu, un jo īpaši — Eiropas Padomes 108. konvencija; |
| --- | --- |

78.

| 79. | pauž nožēlu par to, ka nav saistošu starptautisku tiesību aktu par kibernoziegumiem, un mudina dalībvalstis un Eiropas iestādes sadarboties, lai izveidotu ar šo jautājumu saistītu konvenciju; |
| --- | --- |

79.

| 80. | aicina Komisiju ierosināt vairākus iniciatīvu variantus, lai uzlabotu nolīgumu par savstarpēju juridisko palīdzību (MLATs) efektivitāti un veicinātu to izmantošanu cīņā pret trešo valstu ekstrateritoriālās jurisdikcijas izmantošanu; |
| --- | --- |

80.

| 81. | aicina dalībvalstīs nodrošināt pietiekamas administratīvās spējas tādu MLA pieprasījumu apstrādei, kas ir saistīti ar izmeklēšanu kibertelpā, un izstrādāt atbilstošas apmācības programmas par to apstrādi atbildīgajam personālam; |
| --- | --- |

81.

| 82. | uzsver, ka stratēģiskas un operatīvas sadarbības nolīgumi starp Eiropolu un trešām valstīm veicina gan informācijas apmaiņu, gan praktisku sadarbību; |
| --- | --- |

82.

| 83. | ņem vērā to, ka vislielākais skaits tiesībaizsardzības iestāžu pieprasījumu ir nosūtīts ASV un Kanādai; pauž bažas par to, ka lielo ASV pakalpojumu sniedzēju brīvprātīgas informācijas paušanas līmenis, izpildot Eiropas krimināltiesu iestāžu pieprasījumus, ir zemāks par 60 %, un atgādina, ka VDAR V nodaļa, savstarpējās tiesiskās palīdzības nolīgumi un citi starptautiski nolīgumi ir ieteicamais mehānisms, kā nodrošināt piekļuvi personas datiem ārvalstīs; |
| --- | --- |

83.

| 84. | aicina Komisiju ierosināt konkrētus pasākumus, lai aizsargātu aizdomās turēto personu vai apsūdzēto personu brīdī, kad notiek informācijas apmaiņa starp Eiropas tiesībaizsardzības iestādēm un trešām valstīm un pirmām kārtām aizsardzības pasākumus gadījumā, kad saskaņā ar tiesas lēmumu ātri jāiegūst no tiesībaizsardzības iestādēm un/vai pakalpojumu sniedzējiem attiecīgi pierādījumi, ar abonentiem saistīta informācija vai detalizēti metadati un satura dati (ja vien tie nav šifrēti), lai uzlabotu savstarpējo tiesisko palīdzību; |
| --- | --- |

84.

| 85. | aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm, iesaistītajām Eiropas struktūrām un vajadzības gadījumā ar trešām valstīm apsvērt jaunus veidus, kā efektīvi nodrošināt un iegūt trešās valstīs glabātus elektroniskos pierādījumus, pilnībā ievērojot pamattiesības un ES datu aizsardzības tiesību aktu un pastiprinot un racionalizējot MLA un atbilstošā gadījumā arī savstarpējās atzīšanas procedūras; |
| --- | --- |

85.

| 86. | uzsver NATO Kiberincidentu reaģēšanas centra svarīgo nozīmi; |
| --- | --- |

86.

| 87. | aicina dalībvalstis piedalīties Pasaules kiberdrošības ekspertīzes forumā (GFCE), lai veicinātu partnerību izveidi spēju pilnveidošanai; |
| --- | --- |

87.

| 88. | atbalsta spēju veidošanas palīdzību, ko ES sniedz austrumu kaimiņvalstīm, ņemot vērā, ka daudzi uzbrukumi tiek veikti tieši no šīm valstīm; |
| --- | --- |

88.

o

o o

| 89. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

89.

---

(1)  OV C 419, 16.12.2015., 33. lpp.

(2)  OV C 316, 30.8.2016., 109. lpp.

(3)  OV L 149, 2.6.2001., 1. lpp.

(4)  Eiropas Padome, Eiropas Līgumu sērija, Nr. 185, 23.11.2001.

(5)  OV L 77, 13.3.2004., 1. lpp.

(6)  OV L 345, 23.12.2008., 75. lpp.

(7)  OV L 201, 31.7.2002., 37. lpp.

(8)  OV L 335, 17.12.2011., 1. lpp.

(9)  OV L 218, 14.8.2013., 8. lpp.

(10)  OV L 130, 1.5.2014., 1. lpp.

(11)  ECLI:EU:C:2014:238.

(12)  OV C 93, 9.3.2016., 112. lpp.

(13)  OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

(14)  OV L 119, 4.5.2016., 89. lpp.

(15)  OV L 135, 24.5.2016., 53. lpp.

(16)  OV L 194, 19.7.2016., 1. lpp.

(17)  ES Tiesas 2016. gada 21. decembra spriedums lietā C-203/15, Tele2 Sverige AB / Post- och telestyrelsen un Secretary of State for the Home Department / Tom Watson and Others, ECLI:EU:C:2016:970.

(18)  OV L 88, 31.3.2017., 6. lpp.

(19)  ECLI:EU:C:2015:650.

(20)  OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.

(21)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0009.

(22)  OV C 407, 4.11.2016., 25. lpp.

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/44

---

P8_TA(2017)0367

ES politiskās attiecības ar ASEAN

Eiropas Parlamenta 2017. gada 3. oktobra rezolūcija par ES politiskajām attiecībām ar ASEAN (2017/2026(INI))

(2018/C 346/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā to, ka 1967. gada 8. augustā tika nodibināta Dienvidaustrumāzijas valstu asociācija (ASEAN), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka 1967. gada 8. augustā tika nodibināta Dienvidaustrumāzijas valstu asociācija (ASEAN),

| — | ņemot vērā ES attiecību ar ASEAN galveno tiesisko regulējumu, proti, 1980. gada martā parakstīto ASEAN un EEK sadarbības nolīgumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES attiecību ar ASEAN galveno tiesisko regulējumu, proti, 1980. gada martā parakstīto ASEAN un EEK sadarbības nolīgumu (1),

| — | ņemot vērā ASEAN hartu, ko parakstīja 2007. gada novembrī un ar ko tiek izveidots ASEAN juridiskas personas statuss, kā arī ASEAN tiesiskais regulējums un iestāžu sistēma, tostarp Pastāvīgo pārstāvju komiteja (CPR), kas atbalsta un koordinē ASEAN darbu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASEAN hartu, ko parakstīja 2007. gada novembrī un ar ko tiek izveidots ASEAN juridiskas personas statuss, kā arī ASEAN tiesiskais regulējums un iestāžu sistēma, tostarp Pastāvīgo pārstāvju komiteja (CPR), kas atbalsta un koordinē ASEAN darbu,

| — | ņemot vērā ASEAN Reģionālo forumu (ARF), kas tika izveidots 1993. gadā, lai sekmētu dialogu un konsultācijas par politikas un drošības jautājumiem un veicinātu uzticību un preventīvo diplomātiju Āzijas un Klusā okeāna reģionā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASEAN Reģionālo forumu (ARF), kas tika izveidots 1993. gadā, lai sekmētu dialogu un konsultācijas par politikas un drošības jautājumiem un veicinātu uzticību un preventīvo diplomātiju Āzijas un Klusā okeāna reģionā,

| — | ņemot vērā to, ka ASEAN ietvaros ir vairākas iespējas atbalstīt uzticēšanās veidošanu reģionā: ARF, ASEAN aizsardzības ministru sanāksme (ADMM-Plus), Austrumāzijas augstākā līmeņa sanāksme (EAS), “ASEAN + trīs” (ASEAN pluss Ķīna, Japāna un Dienvidkoreja) un “ASEAN + seši” (ASEAN pluss Ķīna, Japāna, Dienvidkoreja, Indija, Austrālija un Jaunzēlande), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka ASEAN ietvaros ir vairākas iespējas atbalstīt uzticēšanās veidošanu reģionā: ARF, ASEAN aizsardzības ministru sanāksme (ADMM-Plus), Austrumāzijas augstākā līmeņa sanāksme (EAS), “ASEAN + trīs” (ASEAN pluss Ķīna, Japāna un Dienvidkoreja) un “ASEAN + seši” (ASEAN pluss Ķīna, Japāna, Dienvidkoreja, Indija, Austrālija un Jaunzēlande),

| — | ņemot vērā spēkā esošos ASEAN tirdzniecības nolīgumus ar Japānu, Ķīnu, Dienvidkoreju, Indiju, Austrāliju un Jaunzēlandi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā spēkā esošos ASEAN tirdzniecības nolīgumus ar Japānu, Ķīnu, Dienvidkoreju, Indiju, Austrāliju un Jaunzēlandi,

| — | ņemot vērā pašreizējās sarunas un/vai septiņu partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un dažām ASEAN dalībvalstīm, proti, Bruneju Darusalamu, Indonēziju, Malaiziju, Filipīnām, Singapūru, Taizemi un Vjetnamu, noslēgšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pašreizējās sarunas un/vai septiņu partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un dažām ASEAN dalībvalstīm, proti, Bruneju Darusalamu, Indonēziju, Malaiziju, Filipīnām, Singapūru, Taizemi un Vjetnamu, noslēgšanu,

| — | ņemot vērā par brīvās tirdzniecības nolīgumiem (BTN) notiekošās sarunas ar Indonēziju un Filipīnām, kā arī sarunas ar Malaiziju un Taizemi, kuras šobrīd ir apturētas, nākamajos mēnešos paredzēto BTN noslēgšanu ar Singapūru un Vjetnamu, kā arī sarunas par investīciju nolīgumu ar Mjanmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā par brīvās tirdzniecības nolīgumiem (BTN) notiekošās sarunas ar Indonēziju un Filipīnām, kā arī sarunas ar Malaiziju un Taizemi, kuras šobrīd ir apturētas, nākamajos mēnešos paredzēto BTN noslēgšanu ar Singapūru un Vjetnamu, kā arī sarunas par investīciju nolīgumu ar Mjanmu,

| — | ņemot vērā ES tirdzniecības komisāres Cecilia Malmström un ASEAN finanšu ministru sanāksmi, kas 2017. gada 10. martā norisinājās Manilā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES tirdzniecības komisāres Cecilia Malmström un ASEAN finanšu ministru sanāksmi, kas 2017. gada 10. martā norisinājās Manilā,

| — | ņemot vērā 9. Āzijas un Eiropas Parlamentārās partnerības sanāksmi (ASEP9), kas notika 2016. gada 21. un 22. aprīlī Ulanbatorā, Mongolijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 9. Āzijas un Eiropas Parlamentārās partnerības sanāksmi (ASEP9), kas notika 2016. gada 21. un 22. aprīlī Ulanbatorā, Mongolijā,

| — | ņemot vērā 2007. gada martā pieņemto Nirnbergas deklarāciju par ES un ASEAN ciešāku partnerību un 2007. gada novembrī pieņemto rīcības plānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada martā pieņemto Nirnbergas deklarāciju par ES un ASEAN ciešāku partnerību un 2007. gada novembrī pieņemto rīcības plānu,

| — | ņemot vērā Bandarseribegavanas rīcības plānu ASEAN un ES ciešākas partnerības stiprināšanai (2013–2017), ko pieņēma Brunejā Darusalamā 2012. gada 27. aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Bandarseribegavanas rīcības plānu ASEAN un ES ciešākas partnerības stiprināšanai (2013–2017), ko pieņēma Brunejā Darusalamā 2012. gada 27. aprīlī,

| — | ņemot vērā 2015. gada 18. maija kopīgo Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “ES un ASEAN — partnerība ar stratēģisku mērķi” (JOIN(2015)0022), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 18. maija kopīgo Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “ES un ASEAN — partnerība ar stratēģisku mērķi” (JOIN(2015)0022),

| — | ņemot vērā ES Ārlietu padomes 2015. gada 22. jūnija secinājumus par ES un ASEAN attiecībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Ārlietu padomes 2015. gada 22. jūnija secinājumus par ES un ASEAN attiecībām,

| — | ņemot vērā 2016. gada 14. oktobra Bangkokas deklarāciju par ASEAN un ES globālas partnerības veicināšanu attiecībā uz kopīgiem stratēģiskiem mērķiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 14. oktobra Bangkokas deklarāciju par ASEAN un ES globālas partnerības veicināšanu attiecībā uz kopīgiem stratēģiskiem mērķiem,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības pievienošanos Līgumam par draudzību un sadarbību Dienvidaustrumu Āzijā (TAC) 2012. gada 12. jūlijā Pnompeņā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības pievienošanos Līgumam par draudzību un sadarbību Dienvidaustrumu Āzijā (TAC) 2012. gada 12. jūlijā Pnompeņā (2),

| — | ņemot vērā Āzijas un Eiropas 11. augstākā līmeņa sanāksmi (ASEM11), kas notika 2016. gada 15. un 16. jūlijā Ulanbatorā, Mongolijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āzijas un Eiropas 11. augstākā līmeņa sanāksmi (ASEM11), kas notika 2016. gada 15. un 16. jūlijā Ulanbatorā, Mongolijā,

| — | ņemot vērā Āzijas un Eiropas fondu (ASEF), ko nodibināja 1997. gada februārī, lai nodrošinātu nevalstiska dialoga forumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āzijas un Eiropas fondu (ASEF), ko nodibināja 1997. gada februārī, lai nodrošinātu nevalstiska dialoga forumu,

| — | ņemot vērā ASEAN un ES Reģionālās integrācijas atbalsta programmu (APRIS), ASEAN Reģionālās integrācijas atbalsta programmu (ARISE) un Reģionālo ES un ASEAN dialoga instrumentu (READI) politikas saskaņošanas atbalstam un ar tirdzniecību nesaistītu nozaru regulējumam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASEAN un ES Reģionālās integrācijas atbalsta programmu (APRIS), ASEAN Reģionālās integrācijas atbalsta programmu (ARISE) un Reģionālo ES un ASEAN dialoga instrumentu (READI) politikas saskaņošanas atbalstam un ar tirdzniecību nesaistītu nozaru regulējumam,

| — | ņemot vērā 2007. gadā saskaņoto ASEAN ekonomiskās kopienas plānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gadā saskaņoto ASEAN ekonomiskās kopienas plānu,

| — | ņemot vērā ASEAN 14. augstākā līmeņa sanāksmi, kas notika 2009. gadā, kā arī ASEAN ekonomiskās kopienas, ASEAN politiskās drošības kopienas (APSC) un ASEAN sociālās un kultūras kopienas (ASCC) ASEAN vienotā tirgus ceļveža izstrādi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASEAN 14. augstākā līmeņa sanāksmi, kas notika 2009. gadā, kā arī ASEAN ekonomiskās kopienas, ASEAN politiskās drošības kopienas (APSC) un ASEAN sociālās un kultūras kopienas (ASCC) ASEAN vienotā tirgus ceļveža izstrādi,

| — | ņemot vērā ASEAN 28. un 29. augstākā līmeņa sanāksmi, kas 2016. gada 6. un 7. septembrī norisinājās Vjentjanā (Laosā), un ASEAN 30. augstākā līmeņa sanāksmi, kas 2017. gada 26.–29. aprīlī norisinājās Manilā (Filipīnās), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASEAN 28. un 29. augstākā līmeņa sanāksmi, kas 2016. gada 6. un 7. septembrī norisinājās Vjentjanā (Laosā), un ASEAN 30. augstākā līmeņa sanāksmi, kas 2017. gada 26.–29. aprīlī norisinājās Manilā (Filipīnās),

| — | ņemot vērā ASEAN un ES Apvienotās sadarbības komitejas 24. sanāksmi, kas notika Džakartā (Indonēzijā) 2017. gada 2. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASEAN un ES Apvienotās sadarbības komitejas 24. sanāksmi, kas notika Džakartā (Indonēzijā) 2017. gada 2. martā,

| — | ņemot vērā ASEAN kopienas redzējumu 2025. gadam, kas tika pieņemts ASEAN 27. augstākā līmeņa sanāksmē, kura 2015. gada 18.–22. novembrī norisinājās Kualalumpurā (Malaizijā), un 2015. gada 31. decembra paziņojumu par ASEAN Ekonomikas kopienas izveidi, kuras mērķis ir izveidot iekšējo tirgu vairāk nekā 600 miljoniem cilvēku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASEAN kopienas redzējumu 2025. gadam, kas tika pieņemts ASEAN 27. augstākā līmeņa sanāksmē, kura 2015. gada 18.–22. novembrī norisinājās Kualalumpurā (Malaizijā), un 2015. gada 31. decembra paziņojumu par ASEAN Ekonomikas kopienas izveidi, kuras mērķis ir izveidot iekšējo tirgu vairāk nekā 600 miljoniem cilvēku,

| — | ņemot vērā Austrumāzijas 11. augstākā līmeņa sanāksmi (EAS), kura norisinājās 2016. gada 8. septembrī Vjentjanā (Laosā) un kurā piedalījās 18 valstu vadītāji no ASEAN dalībvalstīm, Ķīnas, Japānas un Dienvidkorejas (ASEAN+3), Indijas, Austrālijas un Jaunzēlandes (ASEAN+6), kā arī Krievijas un ASV, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Austrumāzijas 11. augstākā līmeņa sanāksmi (EAS), kura norisinājās 2016. gada 8. septembrī Vjentjanā (Laosā) un kurā piedalījās 18 valstu vadītāji no ASEAN dalībvalstīm, Ķīnas, Japānas un Dienvidkorejas (ASEAN+3), Indijas, Austrālijas un Jaunzēlandes (ASEAN+6), kā arī Krievijas un ASV,

| — | ņemot vērā 2012. gada 18. novembrī pieņemto pirmo ASEAN cilvēktiesību deklarāciju un ASEAN Starpvaldību cilvēktiesību komisijas (AICHR) izveidi 2009. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 18. novembrī pieņemto pirmo ASEAN cilvēktiesību deklarāciju un ASEAN Starpvaldību cilvēktiesību komisijas (AICHR) izveidi 2009. gadā,

| — | ņemot vērā organizāciju “ASEAN”“parlamentārieši par cilvēktiesībām” (APHR) — struktūru, kas dibināta 2013. gadā, lai veicinātu demokrātiju un cilvēktiesību ievērošanu visās ASEAN valstīs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā organizāciju “ASEAN”“parlamentārieši par cilvēktiesībām” (APHR) — struktūru, kas dibināta 2013. gadā, lai veicinātu demokrātiju un cilvēktiesību ievērošanu visās ASEAN valstīs,

| — | ņemot vērā ASEAN Miera un izlīguma institūtu (AIPR), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASEAN Miera un izlīguma institūtu (AIPR),

| — | ņemot vērā Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu, Konvenciju par bērna tiesībām un Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, ko ratificējušas visas ASEAN dalībvalstis, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu, Konvenciju par bērna tiesībām un Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, ko ratificējušas visas ASEAN dalībvalstis,

| — | ņemot vērā Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām: Apvienoto Nāciju Organizācijas satvara “Aizsargāt, ievērot un labot” īstenošana, ko ANO Cilvēktiesību padome pieņēma 2011. gada 16. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām: Apvienoto Nāciju Organizācijas satvara “Aizsargāt, ievērot un labot” īstenošana, ko ANO Cilvēktiesību padome pieņēma 2011. gada 16. jūnijā,

| — | ņemot vērā ASEAN Konvenciju par cilvēku tirdzniecības, jo sevišķi tirdzniecības ar sievietēm un bērniem, novēršanu, ko 2015. gada novembrī parakstīja visas ASEAN dalībvalstis, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASEAN Konvenciju par cilvēku tirdzniecības, jo sevišķi tirdzniecības ar sievietēm un bērniem, novēršanu, ko 2015. gada novembrī parakstīja visas ASEAN dalībvalstis,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes vispārējos periodiskos pārskatus, kuru sagatavošanā piedalījušās visas ASEAN dalībvalstis, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes vispārējos periodiskos pārskatus, kuru sagatavošanā piedalījušās visas ASEAN dalībvalstis,

| — | ņemot vērā nesenās rezolūcijas par ASEAN, jo īpaši 2014. gada 15. janvāra rezolūciju par ES un ASEAN turpmākajām attiecībām (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nesenās rezolūcijas par ASEAN, jo īpaši 2014. gada 15. janvāra rezolūciju par ES un ASEAN turpmākajām attiecībām (3),

| — | ņemot vērā nesenās rezolūcijas par ASEAN dalībvalstīm, jo īpaši 2016. gada 9. jūnija rezolūciju par Vjetnamu (4), 2015. gada 17. decembra rezolūciju par ES un Vjetnamas Pamatnolīgumu par visaptverošu partnerību un sadarbību (rezolūcija) (5), 2015. gada 17. decembra rezolūciju par ES un Vjetnamas Pamatnolīgumu par visaptverošu partnerību un sadarbību (piekrišana) (6), 2016. gada 8. jūnija rezolūciju par ES un Filipīnu pamatnolīgumu par partnerību un sadarbību (piekrišana) (7) un 2016. gada 8. jūnija rezolūciju par ES un Filipīnu pamatnolīgumu par partnerību un sadarbību (rezolūcija) (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nesenās rezolūcijas par ASEAN dalībvalstīm, jo īpaši 2016. gada 9. jūnija rezolūciju par Vjetnamu (4), 2015. gada 17. decembra rezolūciju par ES un Vjetnamas Pamatnolīgumu par visaptverošu partnerību un sadarbību (rezolūcija) (5), 2015. gada 17. decembra rezolūciju par ES un Vjetnamas Pamatnolīgumu par visaptverošu partnerību un sadarbību (piekrišana) (6), 2016. gada 8. jūnija rezolūciju par ES un Filipīnu pamatnolīgumu par partnerību un sadarbību (piekrišana) (7) un 2016. gada 8. jūnija rezolūciju par ES un Filipīnu pamatnolīgumu par partnerību un sadarbību (rezolūcija) (8),

| — | ņemot vērā nesenās rezolūcijas par ārkārtas stāvokli cilvēktiesību jomā ASEAN dalībvalstīs, jo īpaši 2017. gada 14. septembra rezolūciju par Mjanmu un jo īpaši par rohingu stāvokli (9), 2015. gada 21. maija rezolūciju par rohingu bēgļu ciešanām, tostarp masu kapiem Taizemē (10), 2016. gada 15. decembra rezolūciju par Mjanmas rohingu minoritātes stāvokli (11), 2016. gada 7. jūlija rezolūciju par Mjanmu un jo īpaši par rohingu stāvokli (12), 2017. gada 14. septembra rezolūciju par Kambodžu, jo īpaši attiecībā uz Kem Sokha (13), 2016. gada 9. jūnija rezolūciju par Kambodžu (14), 2015. gada 26. novembra rezolūciju par politisko situāciju Kambodžā (15), 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par Kambodžas likumprojektiem par NVO un arodbiedrībām (16), 2016. gada 6. oktobra rezolūciju par Taizemi, it īpaši Andy Hall (17), 2015. gada 8. oktobra rezolūciju par stāvokli Taizemē (18), 2015. gada 17. decembra rezolūciju par Malaiziju (19), 2017. gada 19. janvāra rezolūciju par Indonēziju (20), 2017. gada 15. jūnija rezolūciju par Indonēziju (21), 2016. gada 15. septembra (22) un 2017. gada 16. marta rezolūciju (23) par Filipīnām un 2017. gada 14. septembra rezolūciju par Laosu, jo īpaši Somphone Phimmasone, Lod Thammavong un Soukane Chaithad lietām (24); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nesenās rezolūcijas par ārkārtas stāvokli cilvēktiesību jomā ASEAN dalībvalstīs, jo īpaši 2017. gada 14. septembra rezolūciju par Mjanmu un jo īpaši par rohingu stāvokli (9), 2015. gada 21. maija rezolūciju par rohingu bēgļu ciešanām, tostarp masu kapiem Taizemē (10), 2016. gada 15. decembra rezolūciju par Mjanmas rohingu minoritātes stāvokli (11), 2016. gada 7. jūlija rezolūciju par Mjanmu un jo īpaši par rohingu stāvokli (12), 2017. gada 14. septembra rezolūciju par Kambodžu, jo īpaši attiecībā uz Kem Sokha (13), 2016. gada 9. jūnija rezolūciju par Kambodžu (14), 2015. gada 26. novembra rezolūciju par politisko situāciju Kambodžā (15), 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par Kambodžas likumprojektiem par NVO un arodbiedrībām (16), 2016. gada 6. oktobra rezolūciju par Taizemi, it īpaši Andy Hall (17), 2015. gada 8. oktobra rezolūciju par stāvokli Taizemē (18), 2015. gada 17. decembra rezolūciju par Malaiziju (19), 2017. gada 19. janvāra rezolūciju par Indonēziju (20), 2017. gada 15. jūnija rezolūciju par Indonēziju (21), 2016. gada 15. septembra (22) un 2017. gada 16. marta rezolūciju (23) par Filipīnām un 2017. gada 14. septembra rezolūciju par Laosu, jo īpaši Somphone Phimmasone, Lod Thammavong un Soukane Chaithad lietām (24);

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0243/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0243/2017),

| A. | tā kā šogad tiek atzīmēta ASEAN 50. gadadiena, Romas līgumu 60. gadadiena un 40. gadadiena, kopš tika uzsāktas ES un ASEAN oficiālās attiecības; |
| --- | --- |

A.

tā kā šogad tiek atzīmēta ASEAN 50. gadadiena, Romas līgumu 60. gadadiena un 40. gadadiena, kopš tika uzsāktas ES un ASEAN oficiālās attiecības;

| B. | tā kā ASEAN ir kļuvusi par vienu no pasaules dinamiskākajiem un ātrāk augošajiem reģioniem, jo īpaši ekonomikas, tehnoloģiju un pētniecības ziņā, tai ir ģeopolitiski un ģeoekonomiski stratēģisks izvietojums, bagātīgi resursi, palielinātas ekonomiskās integrācijas mērķis un vērienīga ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) programma, jo īpaši izglītības jomā, un tā stingri aizstāv daudzpusējas attiecības; tā kā ASEAN valstu attīstības līmeņu izlīdzināšana ir būtiski svarīgs faktors, kas veicinās turpmāko integrācijas procesu un palīdzēs nodrošināt drošību, stabilitāti un sociālo, ekonomisko un politisko tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

B.

tā kā ASEAN ir kļuvusi par vienu no pasaules dinamiskākajiem un ātrāk augošajiem reģioniem, jo īpaši ekonomikas, tehnoloģiju un pētniecības ziņā, tai ir ģeopolitiski un ģeoekonomiski stratēģisks izvietojums, bagātīgi resursi, palielinātas ekonomiskās integrācijas mērķis un vērienīga ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) programma, jo īpaši izglītības jomā, un tā stingri aizstāv daudzpusējas attiecības; tā kā ASEAN valstu attīstības līmeņu izlīdzināšana ir būtiski svarīgs faktors, kas veicinās turpmāko integrācijas procesu un palīdzēs nodrošināt drošību, stabilitāti un sociālo, ekonomisko un politisko tiesību aizsardzību;

| C. | tā kā ES un ASEAN integrācijas procesi, kurus ierosinājuši atšķirīgi apstākļi un kuriem ir atšķirīgs redzējums un uzdevumi, atšķiras; tā kā, lai gan tiem ir katram sava loģika, tie abi tomēr ir salīdzināmi, jo abas organizācijas, ievērojot savus noteikumus, vairākas desmitgades veicina mierīgu līdzāspastāvēšanu, reģionālo integrāciju un starptautisko sadarbību un attīstību un cenšas radīt uzticēšanos savu dalībnieku starpā; ASEAN un ES partnerība faktiski ir unikāla; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES un ASEAN integrācijas procesi, kurus ierosinājuši atšķirīgi apstākļi un kuriem ir atšķirīgs redzējums un uzdevumi, atšķiras; tā kā, lai gan tiem ir katram sava loģika, tie abi tomēr ir salīdzināmi, jo abas organizācijas, ievērojot savus noteikumus, vairākas desmitgades veicina mierīgu līdzāspastāvēšanu, reģionālo integrāciju un starptautisko sadarbību un attīstību un cenšas radīt uzticēšanos savu dalībnieku starpā; ASEAN un ES partnerība faktiski ir unikāla;

| D. | tā kā abi reģioni ir sasnieguši ievērojamu mijiedarbības līmeni un ES un ASEAN attiecības ir visaptverošas un aptver plašu nozaru spektru, tostarp tirdzniecību un ieguldījumus, attīstību un ekonomikas un politikas jautājumus; tā kā ASEAN ir ES trešais lielākais tirdzniecības partneris, savukārt ES — ASEAN otrais lielākais tirdzniecības partneris, gadā veicot divpusēju preču tirdzniecību vairāk nekā EUR 200 miljardu vērtībā, un ES ir pirmā, kas ASEAN reģionā veikusi ārvalstu tiešos ieguldījumus; tā kā Eiropas uzņēmumiem ASEAN ir iespēja piekļūt plašākam reģionam; tā kā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam ES un tās dalībvalstis ir pirmā palīdzības sniedzēja attīstības jomā reģionā un ES ir apsolījusi piešķirt vairāk nekā EUR 3 miljardus, lai samazinātu nabadzību un novērstu attīstības atšķirības ASEAN valstīs ar zemiem ienākumiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā abi reģioni ir sasnieguši ievērojamu mijiedarbības līmeni un ES un ASEAN attiecības ir visaptverošas un aptver plašu nozaru spektru, tostarp tirdzniecību un ieguldījumus, attīstību un ekonomikas un politikas jautājumus; tā kā ASEAN ir ES trešais lielākais tirdzniecības partneris, savukārt ES — ASEAN otrais lielākais tirdzniecības partneris, gadā veicot divpusēju preču tirdzniecību vairāk nekā EUR 200 miljardu vērtībā, un ES ir pirmā, kas ASEAN reģionā veikusi ārvalstu tiešos ieguldījumus; tā kā Eiropas uzņēmumiem ASEAN ir iespēja piekļūt plašākam reģionam; tā kā laikposmā no 2014. līdz 2020. gadam ES un tās dalībvalstis ir pirmā palīdzības sniedzēja attīstības jomā reģionā un ES ir apsolījusi piešķirt vairāk nekā EUR 3 miljardus, lai samazinātu nabadzību un novērstu attīstības atšķirības ASEAN valstīs ar zemiem ienākumiem;

| E. | tā kā ES pieredze iepriekš ir kalpojusi par iedvesmas avotu citiem reģionālajiem integrācijas procesiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES pieredze iepriekš ir kalpojusi par iedvesmas avotu citiem reģionālajiem integrācijas procesiem;

| F. | tā kā ES ir pastāvīgi atbalstījusi ASEAN un jo īpaši ASEAN sekretariāta darbu un, atzīstot ASEAN nozīmīgumu, īpaši šim nolūkam ir iecēlusi ES delegācijas sakariem ar ASEAN vadītāju, kurš uzsāka darbu 2015. gadā, |
| --- | --- |

F.

tā kā ES ir pastāvīgi atbalstījusi ASEAN un jo īpaši ASEAN sekretariāta darbu un, atzīstot ASEAN nozīmīgumu, īpaši šim nolūkam ir iecēlusi ES delegācijas sakariem ar ASEAN vadītāju, kurš uzsāka darbu 2015. gadā,

| G. | tā kā pašlaik integrācijas process abos reģionos ir apdraudēts, tomēr vienlaicīgi tas paver jaunas iespējas; tā kā ES saskaras ar vairākām krīzēm; tā kā, neraugoties uz mērķi, kas paredz ASEAN centrālās lomas veicināšanu, ASEAN 2016. gadā saskārās ar iekšējās tirdzniecības samazināšanos ASEAN un problēmām, tostarp atšķirīgiem ārpolitikas virzieniem un plašāku ietekmi, ko radījušas iekšējās problēmas saistībā ar demokrātiju un tiesiskumu, starpreliģiju attiecībām, etniskajām minoritātēm, sociālo nevienlīdzību un cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp problēmām ar pārrobežu ietekmi; |
| --- | --- |

G.

tā kā pašlaik integrācijas process abos reģionos ir apdraudēts, tomēr vienlaicīgi tas paver jaunas iespējas; tā kā ES saskaras ar vairākām krīzēm; tā kā, neraugoties uz mērķi, kas paredz ASEAN centrālās lomas veicināšanu, ASEAN 2016. gadā saskārās ar iekšējās tirdzniecības samazināšanos ASEAN un problēmām, tostarp atšķirīgiem ārpolitikas virzieniem un plašāku ietekmi, ko radījušas iekšējās problēmas saistībā ar demokrātiju un tiesiskumu, starpreliģiju attiecībām, etniskajām minoritātēm, sociālo nevienlīdzību un cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp problēmām ar pārrobežu ietekmi;

| H. | tā kā ES ir noteikusi, ka attiecībās ar trešām valstīm tā cilvēktiesības izvirzīs pirmajā plānā; |
| --- | --- |

H.

tā kā ES ir noteikusi, ka attiecībās ar trešām valstīm tā cilvēktiesības izvirzīs pirmajā plānā;

| I. | tā kā ES 2014. gada decembrī Filipīnām piešķīra VPS+ statusu, un tā ir pirmā ASEAN valsts, kam pieejamas šādas tirdzniecības preferences; tā kā šis statuss Filipīnām nodrošina iespēju bez tarifiem eksportēt uz ES 66 % no saviem ražojumiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā ES 2014. gada decembrī Filipīnām piešķīra VPS+ statusu, un tā ir pirmā ASEAN valsts, kam pieejamas šādas tirdzniecības preferences; tā kā šis statuss Filipīnām nodrošina iespēju bez tarifiem eksportēt uz ES 66 % no saviem ražojumiem;

| J. | tā kā ASV izstāšanās no Klusā okeāna valstu partnerības (TPP) var radīt jaunu impulsu reģionālas visaptverošas ekonomikas partnerības (RCEP) sarunām; tā kā Ķīna, kura izrāda lielāku apņēmību, ir uzsākusi tādas iniciatīvas kā “Viena josla, viens ceļš”, kas rada izaicinājumu visām valstīm kaimiņreģionā un ārpus tā; |
| --- | --- |

J.

tā kā ASV izstāšanās no Klusā okeāna valstu partnerības (TPP) var radīt jaunu impulsu reģionālas visaptverošas ekonomikas partnerības (RCEP) sarunām; tā kā Ķīna, kura izrāda lielāku apņēmību, ir uzsākusi tādas iniciatīvas kā “Viena josla, viens ceļš”, kas rada izaicinājumu visām valstīm kaimiņreģionā un ārpus tā;

| K. | tā kā saspīlējumi Dienvidķīnas jūrā (SCS) rada apdraudējumu un risku drošībai un stabilitātei reģionā; tā kā vislielākās bažas rada militarizācijas process SCS; tā kā ASEAN un Ķīnas dialogs par rīcības kodeksu joprojām ir ASEAN galvenais mehānisms viedokļu apmaiņai ar Ķīnu par SCS; tā kā Ķīnas pasākumi, kas ietver gan militārās patruļas un mācības, gan būvniecības darbības, neievērojot principus, kas izklāstīti 2002. gada deklarācijā par pušu rīcību Dienvidķīnas jūrā, joprojām rada bažas, |
| --- | --- |

K.

tā kā saspīlējumi Dienvidķīnas jūrā (SCS) rada apdraudējumu un risku drošībai un stabilitātei reģionā; tā kā vislielākās bažas rada militarizācijas process SCS; tā kā ASEAN un Ķīnas dialogs par rīcības kodeksu joprojām ir ASEAN galvenais mehānisms viedokļu apmaiņai ar Ķīnu par SCS; tā kā Ķīnas pasākumi, kas ietver gan militārās patruļas un mācības, gan būvniecības darbības, neievērojot principus, kas izklāstīti 2002. gada deklarācijā par pušu rīcību Dienvidķīnas jūrā, joprojām rada bažas,

| 1. | sveic ASEAN dalībvalstis ASEAN 50. gadadienā un pilnībā atbalsta visus reģionālās integrācijas centienus; turklāt pauž savu atzinību par 40 gadu ilgajām ES un ASEAN attiecībām un atgādina savu ieteikumu attiecībā uz to, ka attiecības būtu jāpastiprina, izveidojot stratēģiskas partnerattiecības, kuru pamatā ir konkrētas darbības, reāli rezultāti un stabilāka patstāvīgā sadarbība; uzsver, ka ES ir ieinteresēta sadarboties ar šo stratēģiski svarīgā reģiona centrālo dalībnieku; uzsver, ka stratēģiskā partnerība dos iespēju ES nostiprināt savu ieguldījumu kopīgo mērķu īstenošanā Indijas un Klusā okeāna reģionā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver stipru ASEAN un ES tirdzniecības un investīciju attiecību politisko vērtību un mudina abus partnerus arī turpmāk stiprināt savas ekonomiskās un politiskās attiecības; uzsver, ka ES un ASEAN tirdzniecības attiecību izaugsmei ir plašas iespējas; uzsver, ka ES ir ASEAN galvenais ārvalstu investors; uzsver arī sadarbības iespējas saistībā ar IAM īstenošanu; aicina paātrināt sadarbību, lai likvidētu attīstības atšķirības ASEAN valstīs; uzskata, ka daudzās jomās, piemēram, risinot pasaules mēroga problēmas, tostarp ar klimata pārmaiņām, pārrobežu organizēto noziedzību un terorismu, robežu pārvaldību, jūras drošību, finanšu sektora attīstību, pārredzamību un makroekonomikas politiku saistītās problēmas, varētu uzlabot sadarbību un īstenot labas prakses apmaiņu; uzsver centienus veidot augsta līmeņa ES un ASEAN sadarbību daudzpusējās institūcijās, piemēram, ne vien ANO, bet arī PTO attiecībā uz daudzpusējas tirdzniecības struktūras un brīvās tirdzniecības attiecību uzturēšanu, stiprināšanu un pilnveidi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž atzinību PV/AP un Komisijai par to, ka pieņemts kopīgs paziņojums, kuru apstiprinājušas dalībvalstis un kurā izklāstīts ceļvedis partnerattiecību padziļināšanai politiskajos, drošības un ekonomikas jautājumos, kā arī savienojamības, vides, dabas resursu un citās jomās, piemēram, cilvēktiesību veicināšana un aizsardzība; uzsver, ka ir svarīgi stiprināt ES un ASEAN politisko dialogu; atgādina, ka ES aktīvs atbalsts ASEAN valstu integrācijai veicina to izturētspēju un reģiona stabilitāti; uzsver, ka ES sniedz tehnisko palīdzību un palīdz veidot iekšējā tirgus izveides spējas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzinīgi vērtē ES delegācijas sakariem ar ASEAN vadītāja iecelšanu un ES misijas atklāšanu ASEAN 2015. gadā, kura tiek attīstīta, apliecinot ES un ASEAN attiecību nozīmīgumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda — tā kā Apvienotajai Karalistei gadu gaitā ir bijusi nozīmīga un ietekmīga loma ES un ASEAN saiknes veicināšanā, ASEAN un ES un tās dalībvalstīm būs nepieciešama iespēja aktīvi pastiprināt attiecības, ņemot vērā jauno Brexit realitāti; aicina AK turpināt ciešu sadarbību ar ES un ASEAN partnerību; aicina paātrināt ES iesaistīšanos esošajos ASEAN vadītajos forumos; uzskata, ka ES būtu jāuzlabo un jāpastiprina diplomātiskie centieni ar ASEAN, lai veicinātu lielāku stabilitāti un drošību konfliktu zonās, kurās ir atjaunojusies spriedze, šim nolūkam cieši sadarbojoties ar attiecīgā reģiona partneriem un ievērojot starptautiskās tiesības; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž nožēlu par to, ka ES ir novēloti un ierobežoti reaģējusi uz saistībā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS) pieņemto lēmumu par Dienvidķīnas jūras strīdu, un prasa ES nodrošināt UNCLOS noteikumu ievērošanu; atgādina, ka ES atbalsta mierīgā ceļā saskaņotus starptautisku strīdu atrisinājumus; uzstāj, ka ir jānodrošina kuģošanas brīvība; aicina Ķīnu pieņemt tiesas lēmumu; mudina puses saistībā ar UNCLOS censties miermīlīgi izšķirt strīdus, balstoties uz starptautisko tiesību principiem; atbalsta ASEAN dalībvalstu centienus panākt ātrāku Rīcības kodeksa attiecībā uz pušu rīcību Dienvidķīnas jūrā faktisku noslēgšanu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž nožēlu par tādām darbībām kā pārmērīga zemes meliorācija un par militāru iekārtu un arsenāla izvietošanu uz meliorētajām zemes platībām, kas rada militāra konflikta risku; pauž nopietnas bažas par aizsardzības izdevumu palielināšanos reģionā un tā kaimiņvalstīs un par pieaugošo konfliktu militarizāciju, jo īpaši Dienvidķīnas jūrā un Austrumķīnas jūrā; norāda, ka ES ir jāturpina atbalstīt miermīlīgu attiecību veidošana starp Ķīnu un tās Dienvidķīnas jūras kaimiņvalstīm, izmantojot konstruktīvus divpusējus un iekļaujošus daudzpusējus mehānismus; atbalsta visas darbības, kas Dienvidķīnas jūrai ļautu kļūt par “miera un sadarbības jūru”; prasa ES dalībvalstīm stingri ievērot ES Rīcības kodeksu attiecībā uz ieroču eksportu; uzsver masu iznīcināšanas ieroču neizplatīšanas nozīmi, jo īpaši, ņemot vērā pēdējos notikumus Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atbalsta ES un ASEAN partnerību drošības jomā un pieredzes un labas prakses apmaiņu saistībā ar vairākiem galvenokārt nekonvencionāliem drošības jautājumiem, lai uzlabotu reģiona spējas, jo īpaši attiecībā uz dialoga un sadarbības uzlabošanu jautājumos par jūras drošību, pirātismu, cīņu pret organizēto noziedzību un atbalstu Eiropola un Inter-ASEAN Police (Aseanapol) sadarbībai šajā jomā, terorisma apkarošanu, kiberdrošību, klimata drošību, uzticības veicināšanas pasākumiem, preventīvo diplomātiju un mediāciju, krīžu pārvarēšanu, sagatavotību katastrofām un katastrofu seku likvidēšanu un humāno palīdzību; atbalsta lielāku ES ieguldījumu un iesaistīšanos ARF; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē 3. augsta līmeņa dialoga rīkošanu par sadarbību jūras satiksmes drošības jomā, kas 2016. gada 15. un 16. septembrī notika Taizemē, kurā tika noteiktas un ierosinātas konkrētas ASEAN un ES turpmākās sadarbības jomas jūras satiksmes drošības un preventīvās diplomātijas jomā; sagaida 4. ASEAN un ES augsta līmeņa dialogu par sadarbību jūras satiksmes drošības jomā, kas notiks 2017. gadā Filipīnās; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkārto, ka ES atbalsta ASEAN centrālo lomu un ASEAN nozīmīgo ieguldījumu dialoga veicināšanā un sadarbībā mieram, drošībai, stabilitātei un labklājībai Āzijas Klusā okeāna reģionā un ārpus tā; prasa izveidot funkcionētspējīgus un efektīvus strīdu izšķiršanas mehāniskus, kas paredzēti ASEAN hartas 8. nodaļā un 2010. gadā Hartai pievienotajā protokolā, tostarp juridiski saistošus pasākumus un noteikumus; norāda uz veiksmīgo pieredzi, kas Eiropas kontinentā 40 gados ir gūta attiecībā uz izpratni par drošību, kas ietver gan politisku un militāru dimensiju, gan ekonomikas un vides dimensiju, gan humāno dimensiju; pauž pārliecību, ka šo pieredzi ir iespējams izmantot attiecībā uz ASEAN centieniem nodrošināt reģiona mierīgu attīstību; uzsver, ka ES ir ieinteresēta iesaistīties turpmākajās reģiona darbībās saistībā ar visiem ASEAN vadītajiem procesiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver ES īpašo pieredzi iestāžu veidošanas, vienotā tirgus, regulējuma konverģences, konfliktu un krīzes pārvaldības, jūras satiksmes drošības, mediācijas, humānās palīdzības un katastrofu seku likvidēšanas jomā, kā arī tās neseno progresu aizsardzības integrācijas jomā un neseno veiksmīgo pieredzi attiecībā uz reģionālo normu noteikšanu un spēcīgas reģionālās arhitektūras izveidi cilvēktiesību un demokrātijas jomā un ES gatavību dalīties šajā pieredzē, ja tas ir lietderīgi; uzsver sarunas par ES un ASEAN visaptverošo gaisa transporta nolīgumu (CATA) un plašāku savienojamības programmu; norāda, ka 2014.–2020. gadā ES pusi no ASEAN paredzētā finansiālā atbalsta veltīs ASEAN savienojamībai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka daudzpusējā līmenī ir jāiesaistās sadarbībā ar pārējām reģiona jurisdikcijām, piemēram, ASEAN novērotājiem, Papua-Jaungvineju un Austrumtimoru, kā arī ar Ķīnu, Japānu un Taivānu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka ģeopolitiskā skatījumā ir ļoti labs iemesls atbalstīt sarunu atsākšanu par reģionālu ES un ASEAN brīvās tirdzniecības nolīgumu, un atzinīgi vērtē nesen notikušās ES tirdzniecības komisāres Cecilia Malmström un ASEAN ekonomikas ministru sanāksmes secinājumus par jomas izpēti šajā ziņā, kā arī veiktos pasākumus, lai sasniegtu galīgo mērķi — reģionu savstarpējo nolīgumu; mudina stratēģiskā ziņā īstenot visus centienus, lai izvērtētu iespējas noslēgt brīvās tirdzniecības nolīgumus ar visām ASEAN valstīm; atgādina, ka ASEAN ir trešais lielākais ES tirdzniecības partneris ārpus Eiropas, bet ES ir ASEAN otrais lielākais tirdzniecības partneris; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka valsts un ārzemju uzņēmumiem, kas darbojas ASEAN valstīs, ir jāpiemēro korporatīvās sociālās atbildības principi; mudina ASEAN valstis nodrošināt, lai pilnībā tiktu ievērotas sociālās, vides un darba tiesības; prasa pilnībā un efektīvi īstenot SDO konvencijas un ievērot galvenos nodarbinātības standartus; aicina ASEAN un tās dalībvalstis faktiski īstenot ANO Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, lai veicinātu pienācīgu nodarbinātības aizsardzību un pienācīgas kvalitātes darba apstākļu pieejamību, kā arī izveidot vidi, kas ir labvēlīgāka arodbiedrību attīstībai; aicina Komisiju un EĀDD izmantot visus pieejamos instrumentus, lai uzlabotu iepriekš minētā ievērošanu; turklāt uzsver, ka ir jānodrošina visu piespiedu vai obligātas nodarbinātības veidu izskaušana un bērnu darba izskaušana; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Eiropas uzņēmumus, kas veikuši ieguldījumus ASEAN reģionā, rīkoties saskaņā ar uzņēmumu sociālās atbildības principiem un ievērot Eiropas standartus patērētāju, darba un vides tiesību jomā un ievērot pirmiedzīvotāju tiesības; |
| --- | --- |

15.

| 16. | vienlaikus aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt iestāžu sociālo dialogu starp Āzijas un Eiropas Tautu forumu (AEPF) un attiecīgajām pilsoniskās sabiedrības struktūrām ES; |
| --- | --- |

16.

| 17. | norāda uz ASEAN paziņojumu, ka tā ir orientēta uz cilvēkiem un ka cilvēki ir tās darbību centrā, ka reģionālās integrācijas procesu likumību un atbilstību kā ES, tā ASEAN valstīs ietekmē pēc iespējas lielāka ieinteresēto personu skaita iesaistīšana šajā procesā un tā panākumu publiskošana; uzskata, ka tieši personiski kontakti, jo īpaši starp jauniešiem, ir ļoti svarīgs kultūras apmaiņas instruments, un prasa ievērojami paplašināt Erasmus + mehānismu ASEAN; uzsver, ka ASEAN valstīs ir plašas profesionālās apmācības iespējas, un uzsver sadarbības izredzes saistībā ar duālās apmācības sistēmu, ko izmanto konkrētās ES dalībvalstīs; mudina arī izstrādāt kultūras diplomātijas pasākumus saskaņā ar 2016. gada 8. jūnija paziņojumu par Starptautisko kultūras attiecību ES stratēģiju un neseno Parlamenta ziņojumu par šo pašu tematu; uzsver Āzijas un Eiropas fonda nozīmīgo funkciju un uzskata, ka būtu jāpaplašina atbalsts tā darbam; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver uzskatu, ka strukturēti apmaiņas pasākumi un sadarbība reģionu un pilsētu līmenī (pilsētu mērķsadarbība) ir interesants instruments, ko izmantot, lai paplašinātu praktisko divpusējo sadarbību, un vērš uzmanību uz konkrētām iniciatīvām, piemēram, Pilsētas mēru pakts vai Under2 MOU, kas būtu aktīvi jāatbalsta; |
| --- | --- |

18.

| 19. | iesaka ASEAN un ES gadadienu šogad atzīmēt ar ES un ASEAN jauno līderu apmaiņas programmas iniciatīvu, kas tiktu īstenota 2018. gadā, kad ASEAN būs Singapūras vadībā; uzskata, ka, ja tā būs veiksmīga, būtu jāizveido ikgadējs ES un ASEAN jauno līderu forums, lai apmainītos ar idejām un veidotu attiecības nolūkā atbalstīt ES un ASEAN turpmākās attiecības; turklāt ierosina kopīgi ar ASEAN partneriem izvērtēt praktiskās iespējas nodrošināt savstarpēji izdevīgu finansējumu pētniecības institūtiem vai akadēmiskajām programmām, kuru mērķis būtu pētīt integrācijas procesus un saistībā ar šiem procesiem gūto pieredzi attiecīgajā partnerreģionā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka ir jāveicina dzimumu līdztiesība, kā arī sieviešu līdzdalība, un jāuzlabo meiteņu un sieviešu dzīves apstākļi; uzsver, ka tādēļ būtiski svarīga nozīme ir izglītības pieejamībai, kas varētu veicināt sociālās un ekonomiskās pārmaiņas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka ES būtu arī jāveicina intensīvāki politikas dialogi un sadarbība tādos jautājumos kā pamattiesības, tostarp etnisko un reliģisko minoritāšu tiesības, un jautājumos, kas ir svarīgi visiem, cita starpā saistībā ar tiesiskumu un drošību, vārda brīvību un brīvu informācijas plūsmu, cīņu pret starptautisko noziedzību, korupciju, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, cilvēku un narkotiku kontrabandu, terorisma apkarošanu, ieroču neizplatīšanu, atbruņošanos, jūras satiksmes drošību un kiberdrošību; |
| --- | --- |

21.

| 22. | Atzinīgi vērtē pirmo ES un ASEAN politikas dialogu par cilvēktiesībām 2015. gada oktobrī un sagaida šādus dialogus arī turpmāk; pauž dziļas bažas par demokrātijas stāvokļa pasliktināšanos un cilvēktiesību un minoritāšu tiesību pārkāpumus, kā arī nemitīgās represijas un diskrimināciju vairākās reģiona valstīs un to, ka bēgļiem un bezvalstniekiem vai pilsoniskajai sabiedrībai netiek nodrošinātas pietiekamas iespējas, jo īpaši attiecībā uz vides un darba tiesību, tiesību uz zemi aktīvistiem, cilvēktiesību aizstāvjiem un plašsaziņas līdzekļu darbiniekiem; brīdina, ka, nerisinot minoritāšu atstumtības jautājumus, tiktu apdraudēta ASEAN ilgtspēja un panākumi ilgtermiņā; pauž nožēlu par to, ka represīva attieksme pret narkotiku lietotājiem ir bijusi saistīta ar lieliem cilvēku upuriem un ārpustiesas nogalināšanu; uzsver, ka ASEAN valstu pilsoniskā sabiedrība ir jāiesaista lēmumu pieņemšanā saistībā ar reģionālās politikas veidošanu, nodrošinot jēgpilnu apspriešanos ar NVO un vietējām kustībām; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pauž bažas par šķēršļiem saistībā ar nāvessoda atcelšanu reģionā un aicina visas ASEAN valstis atturēties no nāvessoda atjaunošanas un pildīt savas starptautiskās saistības; atzinīgi vērtē darbības, kas veiktas cīņā pret cilvēku tirdzniecību un piespiedu darbu, un aicina visas valdības arī turpmāk pastiprināt cietušo aizsardzību un starpvalstu sadarbību; |
| --- | --- |

23.

| 24. | prasa ASEAN piešķirt pienācīgus resursus Starpvaldību cilvēktiesību komisijai (AICHR); cer, ka AICHR piecu gadu darba plānā tiks ietverti konkrēti un izmērāmi mērķi un ka tās pilnvaras tiks pastiprinātas, lai tā varētu aktīvi uzraudzīt un izmeklēt cilvēktiesību pārkāpumus, vainīgos par tiem saukt pie atbildības, un novērst šādus pārkāpumus; mudina AICHR izvērtēt un apspriest iespēju papildus izveidot ASEAN cilvēktiesību tiesu pēc citos pasaules reģionos esošā parauga; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mudina ES un dalībvalstis meklēt visas sadarbības iespējas ar ASEAN valstīm demokrātijas stiprināšanas jomā; atbalsta Reģionālā ES un ASEAN dialoga instrumenta Cilvēktiesību mehānisma biroja darbu, lai publiskotu cilvēktiesību problēmas un pasākumus šajā jomā un informētu par cilvēktiesībām; mudina visas ASEAN dalībvalstis turpināt ratificēt ANO cilvēktiesību konvencijas un to fakultatīvos protokolus, kā arī Starptautiskās Krimināltiesas statūtus (ICC) un atbalstīt iniciatīvas attiecībā uz pārejas tiesiskumu, izlīgumu un cīņu pret nesodāmību reģionā; |
| --- | --- |

25.

| 26. | pauž bažas par to, ka ASEAN dalībvalstīs dzīvo miljons bezvalstnieku; norāda, ka saskaņā ar UNHCR bezvalstniecības mandātu Mjanmas rohingi ir pasaulē lielākā vienotā bezvalstnieku grupa (vairāk nekā 1 miljons cilvēku), tomēr lielas bezvalstnieku grupas ir arī Brunejā, Vjetnamā, Filipīnās, Taizemē, Malaizijā un citur; mudina ASEAN dalībvalstis sadarboties un apmainīties ar labas prakses piemēriem un apvienot centienus, lai visā reģionā izbeigtu bezvalstniecību; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzīst ES ieguldījumu progresā, ko līdz šim panākušas ASEAN valstis, un aicina ES vienmēr turpināt dialogu, lai atbalstītu reģiona virzību ceļā uz demokrātiju, attīstību un integrāciju; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pauž bažas par to, ka klimata pārmaiņas būtiski ietekmēs ASEAN; atgādina, ka ASEAN reģions šajā ziņā joprojām ir viens no visneaizsargātākajiem reģioniem; mudina ASEAN dalībvalstis paātrināt pāreju uz mazoglekļa ekonomiku un strauji samazināt atmežošanu, efektīvi ierobežot mežu ugunsgrēkus un attiecībā uz transportu un būvēm sākt izmantot videi draudzīgākas tehnoloģijas; atzinīgi vērtē ES iniciatīvu par jaunu īpašu ES un ASEAN dialogu par ilgtspējīgu attīstību; šajā ziņā norāda uz ES atbalstu nesprāgušas munīcijas iznīcināšanai dažās reģiona valstīs; mudina īstenot ES un ASEAN sadarbību ilgtspējīga tūrisma, pārtikas nekaitīguma, bioloģiskās daudzveidības, jo īpaši koraļļu rifu un mangrovju mežu aizsardzības jomā, un efektīvi novērst pārzveju šajā reģionā; uzsver, ka ir jāatbalsta ASEAN valstis, lai uzlabotu bioloģiskās daudzveidības aizsardzību un ilgtspējīgu izmantošanu un mežu ekosistēmu sistemātisku atveseļošanu; mudina ASEAN dalībvalstis apvienot centienus, lai uzlabotu ātrās reaģēšanas spēju dabas katastrofu gadījumos saskaņā ar ASEAN Nolīgumu par katastrofu pārvarēšanu un reaģēšanu ārkārtas situācijās (AADMER); |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina ES iestādes un ES dalībvalstis noteikt atbilstīgu prioritāti politiskās saziņas intensīvam grafikam, jo īpaši ministru līmenī, un pilnībā izmantot tās ASEAN dalībvalsts sniegtās iespējas, kas atbild par ASEAN dialoga ar ES koordinēšanu un ASEAN vadību; atgādina par iepriekšējiem pieprasījumiem nodrošināt reģionu savstarpējo ES un ASEAN parlamentāro asambleju un mudina plašāk izmantot parlamentāro publisko diplomātiju dažādās politikas jomās; vienlaicīgi prasa, lai tiktu stiprināta sadarbība ar ASEAN Starpparlamentāro asambleju (AIPA), veicot regulāru un lietišķu informācijas apmaiņu; aicina ES iestādes un dalībvalstis izmantot arī iespējas pastiprināt dialogu par reģionālajiem jautājumiem, kas aplūkoti ikgadējā Shangri-La dialoga forumā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam, ASEAN Parlamentārajai asamblejai, ASEAN Sekretariātam un ASEAN dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  OV C 85, 8.4.1980., 83. lpp.

(2)  OV L 154, 15.6.2012., 1. lpp.

(3)  OV C 482, 23.12.2016., 75. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0276.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0468.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0467.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0262.

(8)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0263.

(9)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0351.

(10)  OV C 353, 27.9.2016., 52. lpp.

(11)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0506.

(12)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0316.

(13)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0348.

(14)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0274.

(15)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0413.

(16)  OV C 265, 11.8.2017., 144. lpp.

(17)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0380.

(18)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0343.

(19)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0465.

(20)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0002.

(21)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0269.

(22)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0349.

(23)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0088.

(24)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0350.

---

Trešdiena, 2017. gada 4. oktobris

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/52

---

P8_TA(2017)0376

Iebildumu izteikšana pret īstenošanas aktu: zinātniskie kritēriji endokrīni disruptīvu īpašību noteikšanai

Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas regulai, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikumu, aprakstot zinātniskus kritērijus endokrīni disruptīvu īpašību noteikšanai (D048947/06 – 2017/2801(RPS))

(2018/C 346/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas regulai, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikumu, aprakstot zinātniskus kritērijus endokrīni disruptīvu īpašību noteikšanai (D048947/06 (“regulas projekts”) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas regulai, ar ko groza Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikumu, aprakstot zinātniskus kritērijus endokrīni disruptīvu īpašību noteikšanai (D048947/06 (“regulas projekts”)

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu, 78. panta 1. punkta a) apakšpunktu un II pielikuma 3.6.5. punkta otro daļu un 3.8.2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 4. panta 1. punktu, 78. panta 1. punkta a) apakšpunktu un II pielikuma 3.6.5. punkta otro daļu un 3.8.2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Vispārējās tiesas 2015. gada 16. decembra spriedumu (2), un jo īpaši tā 71. un 72. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Vispārējās tiesas 2015. gada 16. decembra spriedumu (2), un jo īpaši tā 71. un 72. punktu,

| — | ņemot vērā 2016. gada 8. jūnija rezolūciju par vielām, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus — stāvoklis pēc Eiropas Savienības Vispārējās tiesas 2015. gada 16. decembra sprieduma (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 8. jūnija rezolūciju par vielām, kas izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus — stāvoklis pēc Eiropas Savienības Vispārējās tiesas 2015. gada 16. decembra sprieduma (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 15. jūnija paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par endokrīnajiem disruptoriem un Komisijas tiesību aktu projektiem, kuri ES aug aizsardzības līdzekļu un biocīdu tiesību aktu kontekstā apraksta endokrīno disruptoru noteikšanas zinātniskos kritērijus (COM(2016)0350), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 15. jūnija paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par endokrīnajiem disruptoriem un Komisijas tiesību aktu projektiem, kuri ES aug aizsardzības līdzekļu un biocīdu tiesību aktu kontekstā apraksta endokrīno disruptoru noteikšanas zinātniskos kritērijus (COM(2016)0350),

| — | ņemot vērā 2017. gada 28. februārī Briselē notikušās Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komitejas sanāksmes kopsavilkuma ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 28. februārī Briselē notikušās Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komitejas sanāksmes kopsavilkuma ziņojumu,

| — | ņemot vērā 2013. gada 14. marta rezolūciju par sabiedrības veselības aizsardzību pret endokrīnās sistēmas traucējumu izraisītājiem (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 14. marta rezolūciju par sabiedrības veselības aizsardzību pret endokrīnās sistēmas traucējumu izraisītājiem (4),

| — | ņemot vērā 5.a panta 3. punkta b) apakšpunktu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 5.a panta 3. punkta b) apakšpunktu Padomes 1999. gada 28. jūnija Lēmumā 1999/468/EK, ar ko nosaka Komisijai piešķirto ieviešanas pilnvaru īstenošanas kārtību (5),

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu, kā arī 4. punkta c) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu, kā arī 4. punkta c) apakšpunktu,

| A. | tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.8.2. punktu aktīvo vielu apstiprina tikai tad, ja nav uzskatāms, ka tai piemīt endokrīni graujošas īpašības, kurām būtu toksikoloģiski ievērojama ietekme uz organismiem, ja vien iedarbība ārpus šo darbīgo vielu mērķa grupas reālos piedāvātajos izmantošanas apstākļos ir niecīga (“nošķiršanas kritērijs”); |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.8.2. punktu aktīvo vielu apstiprina tikai tad, ja nav uzskatāms, ka tai piemīt endokrīni graujošas īpašības, kurām būtu toksikoloģiski ievērojama ietekme uz organismiem, ja vien iedarbība ārpus šo darbīgo vielu mērķa grupas reālos piedāvātajos izmantošanas apstākļos ir niecīga (“nošķiršanas kritērijs”);

| B. | tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.6.5. punkta otro daļu Komisijai līdz 2013. gada 14. decembrim bija jāiesniedz Pārtikas un dzīvnieku veselības pastāvīgajai komitejai pasākumu projekts konkrētu zinātnisko kritēriju pieņemšanai, lai noteiktu endokrīno sistēmu noārdošas īpašības; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.6.5. punkta otro daļu Komisijai līdz 2013. gada 14. decembrim bija jāiesniedz Pārtikas un dzīvnieku veselības pastāvīgajai komitejai pasākumu projekts konkrētu zinātnisko kritēriju pieņemšanai, lai noteiktu endokrīno sistēmu noārdošas īpašības;

| C. | tā kā Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komiteja 2017. gada 4. jūlijā sniedza apstiprinošu atzinumu par regulas projektu, trim dalībvalstīm balsojot pret un četrām dalībvalstīm atturoties; |
| --- | --- |

C.

tā kā Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgā komiteja 2017. gada 4. jūlijā sniedza apstiprinošu atzinumu par regulas projektu, trim dalībvalstīm balsojot pret un četrām dalībvalstīm atturoties;

| D. | tā kā regulas projekta pēdējā punktā ir noteikts, ka “ja novērtējamās aktīvās vielas paredzētais augu aizsardzības iedarbības veids ir mērķa organisma, kas nav mugurkaulnieki, kontrole, iedarbojoties uz to endokrīno sistēmu, tad, nosakot, vai vielai piemīt endokrīni disruptīvas īpašības attiecībā uz nemērķa organismiem, neņem vērā šīs vielas iedarbību uz organismiem, kuri pieder pie tā paša taksonomiskā tipa kā mērķa organisms”; |
| --- | --- |

D.

tā kā regulas projekta pēdējā punktā ir noteikts, ka “ja novērtējamās aktīvās vielas paredzētais augu aizsardzības iedarbības veids ir mērķa organisma, kas nav mugurkaulnieki, kontrole, iedarbojoties uz to endokrīno sistēmu, tad, nosakot, vai vielai piemīt endokrīni disruptīvas īpašības attiecībā uz nemērķa organismiem, neņem vērā šīs vielas iedarbību uz organismiem, kuri pieder pie tā paša taksonomiskā tipa kā mērķa organisms”;

| E. | tā kā Vispārējā tiesa savā spriedumā lietā T-521/14 skaidri norādīja, ka “la spécification des critères scientifiques pour la détermination des propriétés perturbant le système endocrinien ne peut se faire que de manière objective, au regard de données scientifiques relatives audit système, indépendamment de toute autre considération, en particulier économique” (6) (71. punkts); |
| --- | --- |

E.

tā kā Vispārējā tiesa savā spriedumā lietā T-521/14 skaidri norādīja, ka “la spécification des critères scientifiques pour la détermination des propriétés perturbant le système endocrinien ne peut se faire que de manière objective, au regard de données scientifiques relatives audit système, indépendamment de toute autre considération, en particulier économique” (6) (71. punkts);

| F. | tā kā nebūtu zinātniski atzīt, ka viela ar endokrīnu iedarbības veidu nav uzskatāma par endokrīno disruptoru attiecībā uz nemērķa organismiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā nebūtu zinātniski atzīt, ka viela ar endokrīnu iedarbības veidu nav uzskatāma par endokrīno disruptoru attiecībā uz nemērķa organismiem;

| G. | tā kā šī iemesla dēļ nevar uzskatīt, ka regulas projekts būtu balstīts uz objektīviem zinātniskiem datiem par endokrīno sistēmu, kā to prasījusi Tiesa; tā kā Komisija ar to pārsniedz savas īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

G.

tā kā šī iemesla dēļ nevar uzskatīt, ka regulas projekts būtu balstīts uz objektīviem zinātniskiem datiem par endokrīno sistēmu, kā to prasījusi Tiesa; tā kā Komisija ar to pārsniedz savas īstenošanas pilnvaras;

| H. | tā kā minētā pēdējā punkta patiesais nolūks ir skaidri izklāstīts Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas 2017. gada 28. februārī Briselē notikušās sanāksmes kopsavilkuma ziņojumā, kurā norādīts: “turklāt ir izskaidrota motivācija noteikuma pieņemšanai par aktīvajām vielām, kurām ir paredzēts endokrīns iedarbības veids (turpmāk “augšanas regulatori” (GR)). [...] Noteikums par GR pieļauj izslēgšanas kritēriju nepiemērošanu vielām, kurām ir paredzēts endokrīns iedarbības veids [...]”; |
| --- | --- |

H.

tā kā minētā pēdējā punkta patiesais nolūks ir skaidri izklāstīts Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas 2017. gada 28. februārī Briselē notikušās sanāksmes kopsavilkuma ziņojumā, kurā norādīts: “turklāt ir izskaidrota motivācija noteikuma pieņemšanai par aktīvajām vielām, kurām ir paredzēts endokrīns iedarbības veids (turpmāk “augšanas regulatori” (GR)). [...] Noteikums par GR pieļauj izslēgšanas kritēriju nepiemērošanu vielām, kurām ir paredzēts endokrīns iedarbības veids [...]”;

| I. | tā kā minētais pēdējais punkts faktiski rada atkāpi no Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.8.2. punktā paredzētajiem izslēgšanas kritērijiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā minētais pēdējais punkts faktiski rada atkāpi no Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.8.2. punktā paredzētajiem izslēgšanas kritērijiem;

| J. | tā kā no Regulas (EK) Nr. 1107/2009 6.–10. apsvēruma un 1. panta 3. punkta izriet, ka, risinot sarežģīto jautājumu par to, kā paredzēt noteikumus par aktīvo vielu apstiprināšanu, bija jārod delikāts līdzsvars starp dažādiem un iespējami pretrunīgiem mērķiem, t. i., lauksaimniecisko ražošanu un iekšējo tirgu, no vienas puses, un veselības un vides aizsardzību, no otras puses; |
| --- | --- |

J.

tā kā no Regulas (EK) Nr. 1107/2009 6.–10. apsvēruma un 1. panta 3. punkta izriet, ka, risinot sarežģīto jautājumu par to, kā paredzēt noteikumus par aktīvo vielu apstiprināšanu, bija jārod delikāts līdzsvars starp dažādiem un iespējami pretrunīgiem mērķiem, t. i., lauksaimniecisko ražošanu un iekšējo tirgu, no vienas puses, un veselības un vides aizsardzību, no otras puses;

| K. | tā kā Vispārējā tiesa iepriekš minētajā spriedumā nosprieda: ‘Dans ce contexte, il importe de relever que, en adoptant le règlement no 528/2012, le législateur a procédé à une mise en balance de l’objectif d’amélioration du marché intérieur et de celui de la préservation de la santé humaine, de la santé animale et de l’environnement, que la Commission se doit de respecter et ne saurait remettre en cause [...]. Or, dans le cadre de la mise en œuvre des pouvoirs qui lui sont délégués par le législateur, la Commission ne saurait remettre en cause cet équilibre, ce que cette institution a d’ailleurs en substance admis lors de l’audience’ (7) (72. punkts); |
| --- | --- |

K.

tā kā Vispārējā tiesa iepriekš minētajā spriedumā nosprieda: ‘Dans ce contexte, il importe de relever que, en adoptant le règlement no 528/2012, le législateur a procédé à une mise en balance de l’objectif d’amélioration du marché intérieur et de celui de la préservation de la santé humaine, de la santé animale et de l’environnement, que la Commission se doit de respecter et ne saurait remettre en cause [...]. Or, dans le cadre de la mise en œuvre des pouvoirs qui lui sont délégués par le législateur, la Commission ne saurait remettre en cause cet équilibre, ce que cette institution a d’ailleurs en substance admis lors de l’audience’ (7) (72. punkts);

| L. | tā kā Parlaments šo nostāju ir atkārtojis savā 2016. gada 8. jūnija rezolūcijā, kurā uzsvērts: “Vispārējā tiesa nolēma, ka zinātnisko kritēriju precizēšanu var veikt tikai objektīvi, pamatojoties uz zinātniskiem datiem, kas saistīti ar endokrīno sistēmu, neatkarīgi no visiem citiem apsvērumiem, jo īpaši ekonomiskiem apsvērumiem, un ka Komisija nav tiesīga mainīt normatīvo līdzsvaru, kas noteikts pamataktā, izmantojot pilnvaras, kuras tai piešķirtas saskaņā ar [Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD)] 290. pantu; |
| --- | --- |

L.

tā kā Parlaments šo nostāju ir atkārtojis savā 2016. gada 8. jūnija rezolūcijā, kurā uzsvērts: “Vispārējā tiesa nolēma, ka zinātnisko kritēriju precizēšanu var veikt tikai objektīvi, pamatojoties uz zinātniskiem datiem, kas saistīti ar endokrīno sistēmu, neatkarīgi no visiem citiem apsvērumiem, jo īpaši ekonomiskiem apsvērumiem, un ka Komisija nav tiesīga mainīt normatīvo līdzsvaru, kas noteikts pamataktā, izmantojot pilnvaras, kuras tai piešķirtas saskaņā ar [Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD)] 290. pantu;

| M. | tā kā tie paši pilnvaru ierobežojumi attiecas uz Komisijas pilnvarām saistībā ar īstenošanas akta pieņemšanu, ievērojot regulatīvo kontroles procedūru; |
| --- | --- |

M.

tā kā tie paši pilnvaru ierobežojumi attiecas uz Komisijas pilnvarām saistībā ar īstenošanas akta pieņemšanu, ievērojot regulatīvo kontroles procedūru;

| N. | tā kā Komisijas 2016. gada 15. jūnija paziņojumā ir norādīts, ka “Komisijas uzdevums šajā darbā ir noteikt kritērijus, pēc kā augu aizsardzības līdzekļu un biocīdu vajadzībām noteikt, kuras vielas ir endokrīnie disruptori, — nevis lemt, kā šādas vielas reglamentēt. Regulatīvās sekas likumdevējs jau ir noteicis augu aizsardzības līdzekļus reglamentējošos tiesību aktos (2009) un biocīdus reglamentējošos tiesību aktos (2012)”; |
| --- | --- |

N.

tā kā Komisijas 2016. gada 15. jūnija paziņojumā ir norādīts, ka “Komisijas uzdevums šajā darbā ir noteikt kritērijus, pēc kā augu aizsardzības līdzekļu un biocīdu vajadzībām noteikt, kuras vielas ir endokrīnie disruptori, — nevis lemt, kā šādas vielas reglamentēt. Regulatīvās sekas likumdevējs jau ir noteicis augu aizsardzības līdzekļus reglamentējošos tiesību aktos (2009) un biocīdus reglamentējošos tiesību aktos (2012)”;

| O. | tā kā Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.8.2. punktā paredzētais izslēgšanas kritērijs ir attiecīgās regulas būtisks elements; |
| --- | --- |

O.

tā kā Regulas (EK) Nr. 1107/2009 II pielikuma 3.8.2. punktā paredzētais izslēgšanas kritērijs ir attiecīgās regulas būtisks elements;

| P. | tā kā saskaņā ar ilgstoši iedibinātu judikatūru tādu reglamentējošu elementu pieņemšana, kas ir būtiski kādā jautājumā, ir tikai ES likumdevēju ziņā, un to nedrīkst deleģēt Komisijai; |
| --- | --- |

P.

tā kā saskaņā ar ilgstoši iedibinātu judikatūru tādu reglamentējošu elementu pieņemšana, kas ir būtiski kādā jautājumā, ir tikai ES likumdevēju ziņā, un to nedrīkst deleģēt Komisijai;

| Q. | tā kā Komisija ir pārsniegusi savas īstenošanas pilnvaras, grozot Regulas (EK) Nr. 1107/2009 būtisku regulējuma elementu, neraugoties uz to, ka Eiropas Tiesas izskatītās lietas T-521/14 tiesvedības laikā atzina savu pilnvaru robežas, neraugoties uz Komisijas apgalvojumiem tās 2016. gada 15. jūnija paziņojumā un neraugoties uz Savienības pamatprincipu – tiesiskumu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Komisija ir pārsniegusi savas īstenošanas pilnvaras, grozot Regulas (EK) Nr. 1107/2009 būtisku regulējuma elementu, neraugoties uz to, ka Eiropas Tiesas izskatītās lietas T-521/14 tiesvedības laikā atzina savu pilnvaru robežas, neraugoties uz Komisijas apgalvojumiem tās 2016. gada 15. jūnija paziņojumā un neraugoties uz Savienības pamatprincipu – tiesiskumu;

| R. | tā kā pat tad, ja ar jauniem zinātniskiem un tehniskiem datiem varētu pienācīgi pamatot atkāpes ieviešanu attiecībā uz tādu vielu apstiprināšanas nosacījumiem, kurām ir paredzēts endokrīnās iedarbības veids, šādu atkāpi saskaņā ar LESD 294. pantu varētu ieviest tikai, ar likumdošanas procedūru grozot Regulu (EK) Nr. 1107/2009; |
| --- | --- |

R.

tā kā pat tad, ja ar jauniem zinātniskiem un tehniskiem datiem varētu pienācīgi pamatot atkāpes ieviešanu attiecībā uz tādu vielu apstiprināšanas nosacījumiem, kurām ir paredzēts endokrīnās iedarbības veids, šādu atkāpi saskaņā ar LESD 294. pantu varētu ieviest tikai, ar likumdošanas procedūru grozot Regulu (EK) Nr. 1107/2009;

| 1. | izsaka iebildumus pret Komisijas regulas projekta pieņemšanu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka šis Komisijas regulas projekts pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1107/2009 paredzētās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai atsaukt regulas projektu un nekavējoties iesniegt komitejai jaunu projektu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Komisijai grozīt regulas projektu, svītrojot tā pēdējo punktu: |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

(2)  Tiesas 2015. gada 16. decembra spriedums, Zviedrija/Komisija, T–521/14, ECLI:EU:T:2008:976;

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0270.

(4)  OV C 36, 29.1.2016., 85. lpp.

(5)  OV L 184, 17.7.1999., 23. lpp.

(6)  Tā kā spriedums lietā Nr. T-521/14 ir pieejams tikai franču un zviedru valodā, Parlamenta tulkošanas dienesti ir sagatavojuši teksta tulkojumu: “zinātniskos kritērijus endokrīni disruptīvo īpašību noteikšanai drīkst noteikt tikai objektīvi, ņemot vērā zinātniskos datus par šo sistēmu, un neatkarīgi no visiem citiem apsvērumiem, jo īpaši ekonomiskiem.”

(7)  Tā kā lieta Nr. T-521/14 tika izskatīta tikai franču un zviedru valodā, Parlamenta tulkošanas dienesti ir sagatavojuši teksta tulkojumu: “Šajā kontekstā ir jāatgādina, ka, pieņemot Regulu Nr. (ES) Nr. 528/2012, likumdevējs ir līdzsvaroti izsvēris mērķus, proti, iekšējā tirgus darbības uzlabošanu un cilvēku veselības, dzīvnieku veselības un vides aizsardzību, nonākot pie secinājumiem, kas Komisijai ir jāievēro un kurus tā nevar apšaubīt [..]. Īstenojot pilnvaras, ko tai deleģējis likumdevējs, Komisija nevar apšaubīt šo līdzsvaru, turklāt šī iestāde to pēc būtības atzina arī tiesas sēdē.”

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/55 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/55

---

P8_TA(2017)0377

Ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 × A5547-127

Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (D051972 – 2017/2879(RSP))

(2018/C 346/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (D051972), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (D051972),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu, 9. panta 2. punktu, 19. panta 3. punktu un 21. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu, 9. panta 2. punktu, 19. panta 3. punktu un 21. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2017. gada 17. jūlija balsojumu, kurā netika sniegts atzinums; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2017. gada 17. jūlija balsojumu, kurā netika sniegts atzinums;

| — | ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2017. gada 1. martā pieņemto atzinumu, kas publicēts 2017. gada 6. aprīlī (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2017. gada 1. martā pieņemto atzinumu, kas publicēts 2017. gada 6. aprīlī (3),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, ar ko iebilst pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, ar ko iebilst pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (4),

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu,

| A. | tā kā 2013. gada 10. decembrī uzņēmumi Bayer Crop Science LP un M.S. Technologies LLC Nīderlandes kompetentajai iestādei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu iesniedza pieteikumu, lai saņemtu atļauju laist tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 × A5547-127, sastāv vai ir ražota no tām; tā kā šis pieteikums attiecās arī uz tādu produktu laišanu tirgū, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 × A5547-127 vai sastāv no tām un ko nav paredzēts izmantot pārtikai un barībai tādā pašā veidā kā jebkuras citas sojas pupas, izņemot kultivēšanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2013. gada 10. decembrī uzņēmumi Bayer Crop Science LP un M.S. Technologies LLC Nīderlandes kompetentajai iestādei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu iesniedza pieteikumu, lai saņemtu atļauju laist tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 × A5547-127, sastāv vai ir ražota no tām; tā kā šis pieteikums attiecās arī uz tādu produktu laišanu tirgū, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 × A5547-127 vai sastāv no tām un ko nav paredzēts izmantot pārtikai un barībai tādā pašā veidā kā jebkuras citas sojas pupas, izņemot kultivēšanu;

| B. | tā kā 2017. gada 1. martā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) pieņēma labvēlīgu atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu un 2017. gada 6. aprīlī šis atzinums ir publicēts (5); |
| --- | --- |

B.

tā kā 2017. gada 1. martā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) pieņēma labvēlīgu atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu un 2017. gada 6. aprīlī šis atzinums ir publicēts (5);

| C. | tā kā Regulā (EK) Nr. 1829/2003 ir noteikts, ka ģenētiski modificēta pārtika vai barība nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi un ka Komisija, izstrādājot savu lēmumu, ņem vērā visus attiecīgos Savienības tiesību aktu noteikumus un citus tiesiskus faktorus, kas attiecas uz izskatāmo jautājumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Regulā (EK) Nr. 1829/2003 ir noteikts, ka ģenētiski modificēta pārtika vai barība nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi un ka Komisija, izstrādājot savu lēmumu, ņem vērā visus attiecīgos Savienības tiesību aktu noteikumus un citus tiesiskus faktorus, kas attiecas uz izskatāmo jautājumu;

| D. | tā kā sojas pupas FG72 × A5547-127 tika izstrādātas, lai piešķirtu toleranci pret izoksaflutola (5-ciklopropilisoksazol-4-il 2-mezil-4-trifluorometilfenil ketons), glifosfāta (N-(fosfonometil) glicīns) un glufozināta (l-fosfinotricin) uz amoniju balstītiem herbicīdiem; tā kā toleranci pret šiem herbicīdiem panāk, attiecīgi izpaužot HPPD W336 (4-hidroksil fenil-piruvāta-dioksigenāze), 2mEPSPS (5-enolpiruvilšikimāt-3-fosfāta sintāze) un PAT (fosfinotricīna acetil-transferāze) proteīnus; |
| --- | --- |

D.

tā kā sojas pupas FG72 × A5547-127 tika izstrādātas, lai piešķirtu toleranci pret izoksaflutola (5-ciklopropilisoksazol-4-il 2-mezil-4-trifluorometilfenil ketons), glifosfāta (N-(fosfonometil) glicīns) un glufozināta (l-fosfinotricin) uz amoniju balstītiem herbicīdiem; tā kā toleranci pret šiem herbicīdiem panāk, attiecīgi izpaužot HPPD W336 (4-hidroksil fenil-piruvāta-dioksigenāze), 2mEPSPS (5-enolpiruvilšikimāt-3-fosfāta sintāze) un PAT (fosfinotricīna acetil-transferāze) proteīnus;

| E. | tā kā triju mēnešu apspriešanās periodā no dalībvalstīm ir saņemts daudz kritisku piezīmju (6); tā kā viskritiskākās piezīmes ietver konstatējumu, ka 90 dienu subhroniskās toksicitātes testa neesamības gadījumā nevar izdarīt nekādus secinājumus par riskiem, kas saistīti ar ĢMO izmantošanu cilvēku pārtikā un dzīvnieku barībā, ka sniegtā informācija par sastāvu, fenotipisko novērtējumu un toksikoloģiju ir nepietiekama, ka secinājumi par līdzvērtību starp ĢMO un tradicionālajām sojas pupām un par pārtikas un barības nekaitīgumu, pamatojoties uz šo informāciju, ir pāragri, un ka šis ĢMO sojas pupas nav pārbaudītas ar zinātnisko stingrību, kas nepieciešama nekaitīguma noteikšanai; |
| --- | --- |

E.

tā kā triju mēnešu apspriešanās periodā no dalībvalstīm ir saņemts daudz kritisku piezīmju (6); tā kā viskritiskākās piezīmes ietver konstatējumu, ka 90 dienu subhroniskās toksicitātes testa neesamības gadījumā nevar izdarīt nekādus secinājumus par riskiem, kas saistīti ar ĢMO izmantošanu cilvēku pārtikā un dzīvnieku barībā, ka sniegtā informācija par sastāvu, fenotipisko novērtējumu un toksikoloģiju ir nepietiekama, ka secinājumi par līdzvērtību starp ĢMO un tradicionālajām sojas pupām un par pārtikas un barības nekaitīgumu, pamatojoties uz šo informāciju, ir pāragri, un ka šis ĢMO sojas pupas nav pārbaudītas ar zinātnisko stingrību, kas nepieciešama nekaitīguma noteikšanai;

| F. | tā kā neatkarīgā pētījumā ir secināts, ka EFSA veiktais riska novērtējums ir nepieņemams tā pašreizējā formā, jo tajā nav identificēti zināšanu trūkumi un neskaidrības un tajā nav novērtēts toksiskums vai ietekme uz imūnsistēmu un reproduktīvo sistēmu (7); |
| --- | --- |

F.

tā kā neatkarīgā pētījumā ir secināts, ka EFSA veiktais riska novērtējums ir nepieņemams tā pašreizējā formā, jo tajā nav identificēti zināšanu trūkumi un neskaidrības un tajā nav novērtēts toksiskums vai ietekme uz imūnsistēmu un reproduktīvo sistēmu (7);

| G. | tā kā glifosāta pašreizējās atļaujas termiņš beidzas ne vēlāk kā 2017. gada 31. decembrī; tā kā joprojām pastāv jautājumi par glifosāta kancerogenitāti; tā kā EFSA 2015. gada novembrī secināja, ka glifosāts, visticamāk, nav kancerogēns, un Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra (ECHA) 2017. gada martā secināja, ka klasificēšana nav pamatota; tā kā PVO Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra (IARC), gluži pretēji, 2015. gadā klasificēja glifosātu kā iespējami kancerogēnu cilvēkiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā glifosāta pašreizējās atļaujas termiņš beidzas ne vēlāk kā 2017. gada 31. decembrī; tā kā joprojām pastāv jautājumi par glifosāta kancerogenitāti; tā kā EFSA 2015. gada novembrī secināja, ka glifosāts, visticamāk, nav kancerogēns, un Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra (ECHA) 2017. gada martā secināja, ka klasificēšana nav pamatota; tā kā PVO Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra (IARC), gluži pretēji, 2015. gadā klasificēja glifosātu kā iespējami kancerogēnu cilvēkiem;

| H. | tā kā glufosināts ir klasificēts kā toksisks reproduktīvajai sistēmai un tāpēc tam piemērojami izslēgšanas kritēriji, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (8); tā kā glufosināta atļauja ir derīga līdz 2018. gada 31. jūlijam (9); |
| --- | --- |

H.

tā kā glufosināts ir klasificēts kā toksisks reproduktīvajai sistēmai un tāpēc tam piemērojami izslēgšanas kritēriji, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (8); tā kā glufosināta atļauja ir derīga līdz 2018. gada 31. jūlijam (9);

| I. | tā kā izoksaflutols, visticamāk, ir kancerogēns cilvēkiem (10), ir toksisks dažiem ūdens organismiem un nemērķa augiem, un tā noārdīšanās produkti un metabolīti bez grūtībām piesārņo ūdeni; tā kā šādu bažu rezultātā ir noteikti ierobežojumi tā izmantošanai (11); |
| --- | --- |

I.

tā kā izoksaflutols, visticamāk, ir kancerogēns cilvēkiem (10), ir toksisks dažiem ūdens organismiem un nemērķa augiem, un tā noārdīšanās produkti un metabolīti bez grūtībām piesārņo ūdeni; tā kā šādu bažu rezultātā ir noteikti ierobežojumi tā izmantošanai (11);

| J. | tā kā komplementāru herbicīdu izmantošana ir daļa no parastas lauksaimniecības prakses pret herbicīdiem izturīgu augu kultivēšanā un tāpēc var prognozēt, ka atliekas no izsmidzināšanas vienmēr būs atrodamas ražā un ir neizbēgamas sastāvdaļas; tā kā ir pierādīts, ka pret herbicīdiem noturīgu ģenētiski modificētu kultūru izmantošana izraisa komplementāru herbicīdu izmantošanu lielākos apmēros salīdzinājumā ar to tradicionālajām alternatīvām (12); |
| --- | --- |

J.

tā kā komplementāru herbicīdu izmantošana ir daļa no parastas lauksaimniecības prakses pret herbicīdiem izturīgu augu kultivēšanā un tāpēc var prognozēt, ka atliekas no izsmidzināšanas vienmēr būs atrodamas ražā un ir neizbēgamas sastāvdaļas; tā kā ir pierādīts, ka pret herbicīdiem noturīgu ģenētiski modificētu kultūru izmantošana izraisa komplementāru herbicīdu izmantošanu lielākos apmēros salīdzinājumā ar to tradicionālajām alternatīvām (12);

| K. | tā kā atliekas no apsmidzināšanas ar komplementāriem herbicīdiem EFSA nenovērtēja; tā kā tāpēc nevar secināt, ka ģenētiski modificētas sojas pupas, kas apsmidzinātas ar izoksaflutolu, glifosātu un glufosinātu, ir nekaitīgas lietošanai pārtikā un barībā; |
| --- | --- |

K.

tā kā atliekas no apsmidzināšanas ar komplementāriem herbicīdiem EFSA nenovērtēja; tā kā tāpēc nevar secināt, ka ģenētiski modificētas sojas pupas, kas apsmidzinātas ar izoksaflutolu, glifosātu un glufosinātu, ir nekaitīgas lietošanai pārtikā un barībā;

| L. | tā kā ģenētiski modificēti kultūraugi, kas ir noturīgi pret vairākiem selektīviem herbicīdiem, galvenokārt attīstījās tādēļ, ka strauji palielinājās nezāļu noturība pret glifosātu valstīs, kuras lielā mērā paļāvās uz ģenētiski modificētiem kultūraugiem; tā kā vairāk nekā 20 dažādas pret glifosātu izturīgu nezāļu šķirnes ir dokumentētas zinātniskās publikācijās (13); tā kā kopš 2009. gada ir novērotas pret glufosinātu izturīgas nezāles; |
| --- | --- |

L.

tā kā ģenētiski modificēti kultūraugi, kas ir noturīgi pret vairākiem selektīviem herbicīdiem, galvenokārt attīstījās tādēļ, ka strauji palielinājās nezāļu noturība pret glifosātu valstīs, kuras lielā mērā paļāvās uz ģenētiski modificētiem kultūraugiem; tā kā vairāk nekā 20 dažādas pret glifosātu izturīgu nezāļu šķirnes ir dokumentētas zinātniskās publikācijās (13); tā kā kopš 2009. gada ir novērotas pret glufosinātu izturīgas nezāles;

| M. | tā kā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja 2017. gada 17. jūlijā balsoja, nesniedzot atzinumu; tā kā 15 dalībvalstis balsoja pret, bet tikai 10 dalībvalstis, kas pārstāv tikai 38,43 % no Savienības iedzīvotāju skaita, nobalsoja par, un trīs dalībvalstis atturējās; |
| --- | --- |

M.

tā kā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja 2017. gada 17. jūlijā balsoja, nesniedzot atzinumu; tā kā 15 dalībvalstis balsoja pret, bet tikai 10 dalībvalstis, kas pārstāv tikai 38,43 % no Savienības iedzīvotāju skaita, nobalsoja par, un trīs dalībvalstis atturējās;

| N. | tā kā Apelācijas komiteja 2017. gada 14. septembrī balsoja, nesniedzot atzinumu; tā kā 15 dalībvalstis balsoja pret, bet tikai 11 dalībvalstis, kas pārstāv 38,69 % no Savienības iedzīvotāju skaita, nobalsoja par, un divas dalībvalstis atturējās; |
| --- | --- |

N.

tā kā Apelācijas komiteja 2017. gada 14. septembrī balsoja, nesniedzot atzinumu; tā kā 15 dalībvalstis balsoja pret, bet tikai 11 dalībvalstis, kas pārstāv 38,69 % no Savienības iedzīvotāju skaita, nobalsoja par, un divas dalībvalstis atturējās;

| O. | tā kā Komisija vairākkārt ir nosodījusi to, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā Komisijas lēmumi par atļauju piešķiršanu ir pieņemti bez Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atbalsta un ka dokumentu nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai, kas iepriekš bija visnotaļ liels izņēmums visā procedūrā, nu ir kļuvusi par ierastu praksi gadījumos, kad ir jāpieņem lēmums par atļaujas piešķiršanu ģenētiski modificētai pārtikai un barībai; tā kā arī Komisijas priekšsēdētājs Ž. K. Junkers ir nosodījis šādu praksi kā nedemokrātisku (14); |
| --- | --- |

O.

tā kā Komisija vairākkārt ir nosodījusi to, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā Komisijas lēmumi par atļauju piešķiršanu ir pieņemti bez Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atbalsta un ka dokumentu nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai, kas iepriekš bija visnotaļ liels izņēmums visā procedūrā, nu ir kļuvusi par ierastu praksi gadījumos, kad ir jāpieņem lēmums par atļaujas piešķiršanu ģenētiski modificētai pārtikai un barībai; tā kā arī Komisijas priekšsēdētājs Ž. K. Junkers ir nosodījis šādu praksi kā nedemokrātisku (14);

| P. | tā kā Parlaments 2015. gada 28. oktobrī pirmajā lasījumā noraidīja 2015. gada 22. aprīļa priekšlikumu tiesību aktam, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (15), un aicināja Komisiju to atsaukt un iesniegt jaunu priekšlikumu; |
| --- | --- |

P.

tā kā Parlaments 2015. gada 28. oktobrī pirmajā lasījumā noraidīja 2015. gada 22. aprīļa priekšlikumu tiesību aktam, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (15), un aicināja Komisiju to atsaukt un iesniegt jaunu priekšlikumu;

| Q. | tā kā Regulas (ES) Nr. 182/2011 14. apsvērumā norādīts, ka Komisija, ciktāl iespējams, rīkosies tā, lai izvairītos no vēršanās pret jebkādu dominējošu nostāju, kas pārsūdzības komitejā varētu rasties pret īstenošanas akta piemērotību, jo īpaši attiecībā uz tādiem jutīgiem jautājumiem kā patērētāju veselība, pārtikas nekaitīgums un vide, |
| --- | --- |

Q.

tā kā Regulas (ES) Nr. 182/2011 14. apsvērumā norādīts, ka Komisija, ciktāl iespējams, rīkosies tā, lai izvairītos no vēršanās pret jebkādu dominējošu nostāju, kas pārsūdzības komitejā varētu rasties pret īstenošanas akta piemērotību, jo īpaši attiecībā uz tādiem jutīgiem jautājumiem kā patērētāju veselība, pārtikas nekaitīgums un vide,

| 1. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1829/2003 paredzētās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts neatbilst Savienības tiesību aktiem, jo nav savienojams ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 mērķi, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 178/2002 (16) paredzētajiem vispārējiem principiem ir nodrošināt pamatu, lai garantētu cilvēku dzīvības un veselības, dzīvnieku veselības un labturības, vides un patērētāju interešu augsta līmeņa aizsardzību saistībā ar ģenētiski modificētu pārtiku un barību, vienlaikus nodrošinot efektīvu iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai atsaukt īstenošanas lēmuma projektu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju pārtraukt jebkādus īstenošanas lēmumus attiecībā uz pieteikumiem par atļauju piešķiršanu ģenētiski modificētiem organismiem līdz atļaujas piešķiršanas procedūra būs pārskatīta tā, lai novērstu nepilnības pašreizējā procedūrā, kas ir izrādījusies neatbilstīga; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju neizsniegt atļauju nevienam pret herbicīdiem noturīgam ģenētiski modificētam augam (ĢMA), pirms nav veikts pilnīgs novērtējums par atliekām pēc apsmidzināšanas ar papildu herbicīdiem un to tirdzniecības preparātiem, ko izmanto audzēšanas valstīs; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju neizsniegt atļauju nevienam pret herbicīdiem noturīgam ĢMA, kas ir padarīts noturīgs pret herbicīdu kombināciju, kā tas ir, piemēram, attiecībā uz sojas pupām FG72 × A5547-127, pirms ir veikts pilnīgs novērtējums par to specifisko kumulatīvo ietekmi, kāda ir atliekām pēc smidzināšanas ar vairākiem papildu herbicīdiem un to tirdzniecības preparātiem, ko izmanto audzēšanas valstīs; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju pieprasīt daudz detalizētāku to veselības risku pārbaudi, kas saistīti ar tādiem vairākiem transformācijas gadījumiem kā sojas pupas FG72 × A5547-127; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju izstrādāt stratēģijas veselības riska novērtējumam un toksikoloģijai, kā arī pēctirgus uzraudzībai attiecībā uz visu pārtikas un barības ķēdi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju pret herbicīdiem noturīgu ĢMA riska novērtējumā pilnībā integrēt riska novērtējumu par papildu herbicīdiem un to atliekām neatkarīgi no tā, vai ģenētiski modificētais augs ir paredzēts audzēšanai Savienības teritorijā vai importam kā pārtika un dzīvnieku barība; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

(2)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.'

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4744

(4)

| — | Parlamenta 2014. gada 16. janvāra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ģenētiski modificēta kukurūzas produkta (Zea mays L. līnija 1507) ar izturību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem laišanu tirgū kultivēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (OV C 482, 23.12.2016., 110. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2014. gada 16. janvāra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ģenētiski modificēta kukurūzas produkta (Zea mays L. līnija 1507) ar izturību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem laišanu tirgū kultivēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (OV C 482, 23.12.2016., 110. lpp.).

| — | Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija par Komisijas 2015. gada 4. decembra Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2279, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25, sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija par Komisijas 2015. gada 4. decembra Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2279, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25, sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0456).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87705 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87705 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0040).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0039).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 (MST-FGØ72-2), sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 (MST-FGØ72-2), sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0038).

| — | Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs modifikācijas gadījumi, sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs modifikācijas gadījumi, sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0271).

| — | Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0272). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0272).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atjauno atļauju ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 sēklu laišanai tirgū kultivēšanas nolūkos (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atjauno atļauju ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 sēklu laišanai tirgū kultivēšanas nolūkos (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0388).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 produktus (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 produktus (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0389).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas Bt11 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas Bt11 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0386).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas 1507 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas 1507 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0387).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj produktu, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastāv vai ir ražoti no tās, laišanu tirgū (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj produktu, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastāv vai ir ražoti no tās, laišanu tirgū (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0390).

| — | Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas, trīs vai četras no modifikācijām Bt11, 59122, MIR604, 1507 un GA21, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas, trīs vai četras no modifikācijām Bt11, 59122, MIR604, 1507 un GA21, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0123).

| — | Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0215).

| — | Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0214).

| — | Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0341). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0341).

(5)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4744

(6)  G pielikums – dalībvalstu piezīmes un ĢMO ekspertu grupas atbildes http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2013-01032

(7)  http://www.testbiotech.org/en/node/1975

(8)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

(9)  Komisijas 2015. gada 11. marta Īstenošanas regula (ES) 2015/404, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām beflubutamīdam, kaptānam, dimetoātam, dimetomorfam, etoprofosam, fipronilam, folpetam, formetanātam, glufosinātam, metiokarbam, metribuzīnam, fosmetam, pirimifosmetilam un propamokarbam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV L 67, 12.3.2015., 6. lpp.).

(10)  https://a816-healthpsi.nyc.gov/ll37/pdf/carcclassJuly2004_1.pdf

(11)  G pielikums – dalībvalstu piezīmes un ĢMO ekspertu grupas atbildes, 27. lpp. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2013-01032

(12)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7.

(13)  https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-7796-5_12

(14)  Piemēram, Parlamenta plenārsēdē teiktajā uzrunā par nākamās Komisijas politiskajām vadlīnijām (Strasbūrā 2014. gada 15. jūlijā) vai uzrunā par Savienības stāvokli 2016. gadā (Strasbūrā 2016. gada 14. septembrī).

(15)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0379.

(16)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/60 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/60

---

P8_TA(2017)0378

Ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-44406-6

Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-44406-6, sastāv vai ir ražoti no tām (D051971 – 2017/2878(RSP))

(2018/C 346/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-44406-6, sastāv vai ir ražoti no tām (D051971), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-44406-6, sastāv vai ir ražoti no tām (D051971),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu, 9. panta 2. punktu, 19. panta 3. punktu un 21. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu, 9. panta 2. punktu, 19. panta 3. punktu un 21. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas 2017. gada 17. jūlija balsojumu, ar kuru nolemts nesniegt atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pastāvīgās pārtikas aprites un dzīvnieku veselības komitejas 2017. gada 17. jūlija balsojumu, ar kuru nolemts nesniegt atzinumu,

| — | ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2017. gada 17. februārī pieņemto atzinumu, kas publicēts 2017. gada 21. martā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2017. gada 17. februārī pieņemto atzinumu, kas publicēts 2017. gada 21. martā (3),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, ar ko iebilst pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, ar ko iebilst pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (4),

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu,

| A. | tā kā 2012. gada 16. februārī uzņēmumi Dow Agrosciences LLC un MS Technologies LLC Nīderlandes kompetentajai iestādei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu iesniedza pieteikumu, lai saņemtu atļauju laist tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-44406-6, sastāv vai ir ražota no tām; tā kā šis pieteikums attiecās arī uz tādu produktu laišanu tirgū, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-44406-6 vai sastāv no tām un ko nav paredzēts izmantot pārtikai un barībai tādā pašā veidā kā jebkuras citas sojas pupas, izņemot kultivēšanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2012. gada 16. februārī uzņēmumi Dow Agrosciences LLC un MS Technologies LLC Nīderlandes kompetentajai iestādei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu iesniedza pieteikumu, lai saņemtu atļauju laist tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-44406-6, sastāv vai ir ražota no tām; tā kā šis pieteikums attiecās arī uz tādu produktu laišanu tirgū, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-44406-6 vai sastāv no tām un ko nav paredzēts izmantot pārtikai un barībai tādā pašā veidā kā jebkuras citas sojas pupas, izņemot kultivēšanu;

| B. | tā kā 2017. gada 17. februārī Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) pieņēma labvēlīgu atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu un 2017. gada 21. martā šis atzinums ir publicēts (5); |
| --- | --- |

B.

tā kā 2017. gada 17. februārī Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) pieņēma labvēlīgu atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu un 2017. gada 21. martā šis atzinums ir publicēts (5);

| C. | tā kā Regulā (EK) Nr. 1829/2003 ir noteikts, ka ģenētiski modificēta pārtika vai barība nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi un ka Komisija, izstrādājot savu lēmumu, ņem vērā visus attiecīgos Savienības tiesību aktu noteikumus un citus tiesiskus faktorus, kas attiecas uz izskatāmo jautājumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Regulā (EK) Nr. 1829/2003 ir noteikts, ka ģenētiski modificēta pārtika vai barība nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi un ka Komisija, izstrādājot savu lēmumu, ņem vērā visus attiecīgos Savienības tiesību aktu noteikumus un citus tiesiskus faktorus, kas attiecas uz izskatāmo jautājumu;

| D. | tā kā triju mēnešu apspriešanās periodā no dalībvalstīm ir saņemts daudz kritisku piezīmju (6); tā kā viskritiskākās piezīmes ietver konstatējumu, ka “pašreizējā piemērošana un uzrādītie riska novērtējuma dati nesniedz pietiekamu informāciju, lai varētu viennozīmīgi izslēgt kaitīgu ietekmi uz cilvēkiem un dzīvniekiem” (7), “informācija par fenotipisko novērtējumu, sastāvu un toksikoloģiju ir nepietiekama” (8) un kompetentā iestāde “uzskata par nepieciešamu turpmāku analīzi, lai novērtētu glifosāta, 2,4-D, glufozināta un to noārdīšanās produktu koncentrāciju sēklās un lopbarībā, kas paredzēta pārtikai un barībai, lai izslēgtu jebkādu potenciāli nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību” (9); |
| --- | --- |

D.

tā kā triju mēnešu apspriešanās periodā no dalībvalstīm ir saņemts daudz kritisku piezīmju (6); tā kā viskritiskākās piezīmes ietver konstatējumu, ka “pašreizējā piemērošana un uzrādītie riska novērtējuma dati nesniedz pietiekamu informāciju, lai varētu viennozīmīgi izslēgt kaitīgu ietekmi uz cilvēkiem un dzīvniekiem” (7), “informācija par fenotipisko novērtējumu, sastāvu un toksikoloģiju ir nepietiekama” (8) un kompetentā iestāde “uzskata par nepieciešamu turpmāku analīzi, lai novērtētu glifosāta, 2,4-D, glufozināta un to noārdīšanās produktu koncentrāciju sēklās un lopbarībā, kas paredzēta pārtikai un barībai, lai izslēgtu jebkādu potenciāli nelabvēlīgu ietekmi uz cilvēku un dzīvnieku veselību” (9);

| E. | tā kā neatkarīgā pētījumā ir secināts, ka “EFSA veiktais riska novērtējums ir nepieņemams tā pašreizējā formā, jo tajā nav identificēti zināšanu trūkumi un neskaidrības un tajā nav novērtēts toksiskums un ietekme uz imūnsistēmu un reproduktīvo sistēmu”; tā kā tajā pašā pētījumā ir konstatēts, ka “monitoringa plāns būtu jānoraida, jo tas nepadarīs pieejamus būtiskus datus” (10); |
| --- | --- |

E.

tā kā neatkarīgā pētījumā ir secināts, ka “EFSA veiktais riska novērtējums ir nepieņemams tā pašreizējā formā, jo tajā nav identificēti zināšanu trūkumi un neskaidrības un tajā nav novērtēts toksiskums un ietekme uz imūnsistēmu un reproduktīvo sistēmu”; tā kā tajā pašā pētījumā ir konstatēts, ka “monitoringa plāns būtu jānoraida, jo tas nepadarīs pieejamus būtiskus datus” (10);

| F. | tā kā sojas pupas DAS-44406-6 izpauž 5-enolpiruvil-šikimāt-3-fosfāta sintāzi (22mEPSPS), kas piešķir noturību pret glifosāta herbicīdiem, ariloksialkanoāta dioksigenāzi (AAD-12), kas piešķir noturību pret 2,4-dihlorfenoksietiķskābi (2,4-D) un citiem saistītiem fenoksi herbicīdiem, un fosfinotricīna acetiltransferāzi (PAT), kas piešķir noturību pret glufozinātamonija herbicīdiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā sojas pupas DAS-44406-6 izpauž 5-enolpiruvil-šikimāt-3-fosfāta sintāzi (22mEPSPS), kas piešķir noturību pret glifosāta herbicīdiem, ariloksialkanoāta dioksigenāzi (AAD-12), kas piešķir noturību pret 2,4-dihlorfenoksietiķskābi (2,4-D) un citiem saistītiem fenoksi herbicīdiem, un fosfinotricīna acetiltransferāzi (PAT), kas piešķir noturību pret glufozinātamonija herbicīdiem;

| G. | tā kā glifosāta pašreizējās atļaujas termiņš beidzas ne vēlāk kā 2017. gada 31. decembrī; tā kā joprojām pastāv šaubas par glifosāta kancerogenitāti; tā kā EFSA 2015. gada novembrī secināja, ka glifosāts, visticamāk, nav kancerogēns, un Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra (ECHA) 2017. gada martā secināja, ka klasificēšana nav pamatota; tā kā PVO Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra (IARC), gluži pretēji, 2015. gadā klasificēja glifosātu kā iespējami kancerogēnu cilvēkiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā glifosāta pašreizējās atļaujas termiņš beidzas ne vēlāk kā 2017. gada 31. decembrī; tā kā joprojām pastāv šaubas par glifosāta kancerogenitāti; tā kā EFSA 2015. gada novembrī secināja, ka glifosāts, visticamāk, nav kancerogēns, un Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra (ECHA) 2017. gada martā secināja, ka klasificēšana nav pamatota; tā kā PVO Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra (IARC), gluži pretēji, 2015. gadā klasificēja glifosātu kā iespējami kancerogēnu cilvēkiem;

| H. | tā kā neatkarīgi pētījumi vieš bažas par riskiem, ko rada šī 2,4-D aktīvā sastāvdaļa attiecībā uz embriju attīstību, iedzimtiem defektiem un endokrīnās sistēmas darbības traucējumiem (11); tā kā, lai gan aktīvās vielas 2,4-D apstiprinājums tika atjaunots 2015. gadā, pieteikuma iesniedzējs vēl nav iesniedzis informāciju attiecībā uz vielas iespējamo ietekmi uz endokrīnās sistēmas darbību (12); |
| --- | --- |

H.

tā kā neatkarīgi pētījumi vieš bažas par riskiem, ko rada šī 2,4-D aktīvā sastāvdaļa attiecībā uz embriju attīstību, iedzimtiem defektiem un endokrīnās sistēmas darbības traucējumiem (11); tā kā, lai gan aktīvās vielas 2,4-D apstiprinājums tika atjaunots 2015. gadā, pieteikuma iesniedzējs vēl nav iesniedzis informāciju attiecībā uz vielas iespējamo ietekmi uz endokrīnās sistēmas darbību (12);

| I. | tā kā glufosināts ir klasificēts kā toksisks reproduktīvajai sistēmai un tāpēc tam piemērojami izslēgšanas kritēriji, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (13); tā kā glufosināta atļauja ir derīga līdz 2018. gada 31. jūlijam (14); |
| --- | --- |

I.

tā kā glufosināts ir klasificēts kā toksisks reproduktīvajai sistēmai un tāpēc tam piemērojami izslēgšanas kritēriji, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (13); tā kā glufosināta atļauja ir derīga līdz 2018. gada 31. jūlijam (14);

| J. | tā kā vairāki eksperti ir pauduši bažas par 2,4-D sadalīšanās produktu 2,4-dihlorfenolu, kas var būt importētajās sojas pupās DAS-44406-6; tā kā 2,4-dihlorfenols ir zināma endokrīnās sistēmas darbības traucējumu izraisītājviela, kam ir toksiska ietekme uz reproduktīvo sistēmu; |
| --- | --- |

J.

tā kā vairāki eksperti ir pauduši bažas par 2,4-D sadalīšanās produktu 2,4-dihlorfenolu, kas var būt importētajās sojas pupās DAS-44406-6; tā kā 2,4-dihlorfenols ir zināma endokrīnās sistēmas darbības traucējumu izraisītājviela, kam ir toksiska ietekme uz reproduktīvo sistēmu;

| K. | tā kā toksicitāte 2,4-dihlorfenolam, kas ir tiešs 2,4-D metabolīts, var būt augstāka nekā pašam herbicīdam; tā kā 2,4-dihlorfenols ir klasificēts kā IARC 2B tipa kancerogēna viela un ir iekļauts sarakstā ar ķīmiskajām vielām, ko paredzēts izskatīt ES stratēģijā attiecībā uz endokrīnajiem disruptoriem (15); |
| --- | --- |

K.

tā kā toksicitāte 2,4-dihlorfenolam, kas ir tiešs 2,4-D metabolīts, var būt augstāka nekā pašam herbicīdam; tā kā 2,4-dihlorfenols ir klasificēts kā IARC 2B tipa kancerogēna viela un ir iekļauts sarakstā ar ķīmiskajām vielām, ko paredzēts izskatīt ES stratēģijā attiecībā uz endokrīnajiem disruptoriem (15);

| L. | tā kā tādēļ, ka 2,4-dihlorfenols ļoti labi šķīst taukos un eļļās, ir sagaidāms, ka tas var uzkrāties sojas eļļā sojas pupu apstrādes laikā; tā kā galvenais sojas produkts, ko izmanto cilvēki, ir sojas eļļa, kas ir iekļauta daudzos produktos, tostarp zīdaiņiem paredzētos maisījumos (16); |
| --- | --- |

L.

tā kā tādēļ, ka 2,4-dihlorfenols ļoti labi šķīst taukos un eļļās, ir sagaidāms, ka tas var uzkrāties sojas eļļā sojas pupu apstrādes laikā; tā kā galvenais sojas produkts, ko izmanto cilvēki, ir sojas eļļa, kas ir iekļauta daudzos produktos, tostarp zīdaiņiem paredzētos maisījumos (16);

| M. | tā kā 2,4-dihlorfenola daudzums produktā var būt augstāks nekā 2,4-D atlieku daudzums; tā kā Savienība nav noteikusi maksimālo atlieku līmeni (MAL) attiecībā uz 2,4-dihlorfenolu; |
| --- | --- |

M.

tā kā 2,4-dihlorfenola daudzums produktā var būt augstāks nekā 2,4-D atlieku daudzums; tā kā Savienība nav noteikusi maksimālo atlieku līmeni (MAL) attiecībā uz 2,4-dihlorfenolu;

| N. | tā kā atliekas no apsmidzināšanas ar komplementāriem herbicīdiem nav novērtētas; tā kā tāpēc nevar secināt, ka ģenētiski modificētas sojas pupas, kas apsmidzinātas ar 2,4-D, glifosātu un glufosinātu, ir nekaitīgas lietošanai pārtikā un barībā; |
| --- | --- |

N.

tā kā atliekas no apsmidzināšanas ar komplementāriem herbicīdiem nav novērtētas; tā kā tāpēc nevar secināt, ka ģenētiski modificētas sojas pupas, kas apsmidzinātas ar 2,4-D, glifosātu un glufosinātu, ir nekaitīgas lietošanai pārtikā un barībā;

| O. | tā kā ģenētiski modificēti kultūraugi, kas ir noturīgi pret vairākiem selektīviem herbicīdiem, galvenokārt attīstījās tādēļ, ka strauji palielinājās nezāļu noturība pret glifosātu valstīs, kuras lielā mērā paļāvās uz ģenētiski modificētiem kultūraugiem; tā kā vairāk nekā 20 dažādas pret glifosātu izturīgu nezāļu šķirnes ir dokumentētas zinātniskās publikācijās (17); tā kā kopš 2009. gada ir novērotas pret glufosinātu izturīgas nezāles; |
| --- | --- |

O.

tā kā ģenētiski modificēti kultūraugi, kas ir noturīgi pret vairākiem selektīviem herbicīdiem, galvenokārt attīstījās tādēļ, ka strauji palielinājās nezāļu noturība pret glifosātu valstīs, kuras lielā mērā paļāvās uz ģenētiski modificētiem kultūraugiem; tā kā vairāk nekā 20 dažādas pret glifosātu izturīgu nezāļu šķirnes ir dokumentētas zinātniskās publikācijās (17); tā kā kopš 2009. gada ir novērotas pret glufosinātu izturīgas nezāles;

| P. | tā kā atļauja importēt sojas pupas DAS-44406-6 Savienībā, bez šaubām, izraisīs to plašāku audzēšanu trešās valstīs un attiecīgi palielināsies arī glifosāta, 2,4-D un glufosināta herbicīdu lietošana; tā kā sojas pupas DAS-44406-6 patlaban kultivē Argentīnā, Brazīlijā, ASV un Kanādā; |
| --- | --- |

P.

tā kā atļauja importēt sojas pupas DAS-44406-6 Savienībā, bez šaubām, izraisīs to plašāku audzēšanu trešās valstīs un attiecīgi palielināsies arī glifosāta, 2,4-D un glufosināta herbicīdu lietošana; tā kā sojas pupas DAS-44406-6 patlaban kultivē Argentīnā, Brazīlijā, ASV un Kanādā;

| Q. | tā kā Savienība ir apņēmusies pildīt ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), kas ietver apņemšanos līdz 2030. gadam būtiski samazināt to nāves gadījumu un slimību skaitu, kuras izraisa bīstamas ķīmiskas vielas un gaisa, ūdens un augsnes piesārņojums un kontaminācija (3. IAM 3.9. mērķis) (18); tā kā ir pierādīts, ka pret herbicīdiem noturīgu ģenētiski modificētu kultūru izmantošana izraisa šo herbicīdu izmantošanu lielākos apmēros salīdzinājumā ar to tradicionālajām alternatīvām (19); |
| --- | --- |

Q.

tā kā Savienība ir apņēmusies pildīt ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), kas ietver apņemšanos līdz 2030. gadam būtiski samazināt to nāves gadījumu un slimību skaitu, kuras izraisa bīstamas ķīmiskas vielas un gaisa, ūdens un augsnes piesārņojums un kontaminācija (3. IAM 3.9. mērķis) (18); tā kā ir pierādīts, ka pret herbicīdiem noturīgu ģenētiski modificētu kultūru izmantošana izraisa šo herbicīdu izmantošanu lielākos apmēros salīdzinājumā ar to tradicionālajām alternatīvām (19);

| R. | tā kā Savienība ir apņēmusies īstenot politikas saskaņotību attīstībai ar mērķi līdz minimumam samazināt pretrunas un veidot dažādu Savienības politikas jomu sinerģijas, tostarp tādās jomās kā tirdzniecība, vide un lauksaimniecība (20), lai no tā gūtu labumu jaunattīstības valstis un lai palielinātu attīstības sadarbības efektivitāti (21); |
| --- | --- |

R.

tā kā Savienība ir apņēmusies īstenot politikas saskaņotību attīstībai ar mērķi līdz minimumam samazināt pretrunas un veidot dažādu Savienības politikas jomu sinerģijas, tostarp tādās jomās kā tirdzniecība, vide un lauksaimniecība (20), lai no tā gūtu labumu jaunattīstības valstis un lai palielinātu attīstības sadarbības efektivitāti (21);

| S. | tā kā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja 2017. gada 17. jūlijā balsoja, nesniedzot atzinumu; tā kā 15 dalībvalstis balsoja pret, bet tikai 10 dalībvalstis, kas pārstāv tikai 38,43 % no Savienības iedzīvotāju skaita, nobalsoja par, un trīs dalībvalstis atturējās; |
| --- | --- |

S.

tā kā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja 2017. gada 17. jūlijā balsoja, nesniedzot atzinumu; tā kā 15 dalībvalstis balsoja pret, bet tikai 10 dalībvalstis, kas pārstāv tikai 38,43 % no Savienības iedzīvotāju skaita, nobalsoja par, un trīs dalībvalstis atturējās;

| T. | tā kā Apelācijas komiteja 2017. gada 14. septembrī balsoja, nesniedzot atzinumu; tā kā 14 dalībvalstis balsoja pret, bet tikai 12 dalībvalstis, kas pārstāv 38,78 % no Savienības iedzīvotāju skaita, nobalsoja par, un divas dalībvalstis atturējās; |
| --- | --- |

T.

tā kā Apelācijas komiteja 2017. gada 14. septembrī balsoja, nesniedzot atzinumu; tā kā 14 dalībvalstis balsoja pret, bet tikai 12 dalībvalstis, kas pārstāv 38,78 % no Savienības iedzīvotāju skaita, nobalsoja par, un divas dalībvalstis atturējās;

| U. | tā kā Komisija vairākkārt ir nosodījusi to, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā Komisijas lēmumi par atļauju piešķiršanu ir pieņemti bez Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atbalsta un ka dokumentu nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai, kas iepriekš bija visnotaļ liels izņēmums visā procedūrā, nu ir kļuvusi par ierastu praksi gadījumos, kad ir jāpieņem lēmums par atļaujas piešķiršanu ģenētiski modificētai pārtikai un barībai; tā kā arī Komisijas priekšsēdētājs Ž. K. Junkers ir nosodījis šādu praksi kā nedemokrātisku (22); |
| --- | --- |

U.

tā kā Komisija vairākkārt ir nosodījusi to, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā Komisijas lēmumi par atļauju piešķiršanu ir pieņemti bez Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atbalsta un ka dokumentu nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai, kas iepriekš bija visnotaļ liels izņēmums visā procedūrā, nu ir kļuvusi par ierastu praksi gadījumos, kad ir jāpieņem lēmums par atļaujas piešķiršanu ģenētiski modificētai pārtikai un barībai; tā kā arī Komisijas priekšsēdētājs Ž. K. Junkers ir nosodījis šādu praksi kā nedemokrātisku (22);

| V. | tā kā Parlaments 2015. gada 28. oktobrī pirmajā lasījumā noraidīja 2015. gada 22. aprīļa priekšlikumu tiesību aktam, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (23), un aicināja Komisiju to atsaukt un iesniegt jaunu priekšlikumu; |
| --- | --- |

V.

tā kā Parlaments 2015. gada 28. oktobrī pirmajā lasījumā noraidīja 2015. gada 22. aprīļa priekšlikumu tiesību aktam, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (23), un aicināja Komisiju to atsaukt un iesniegt jaunu priekšlikumu;

| W. | tā kā Regulas (ES) Nr. 182/2011 14. apsvērumā norādīts, ka Komisija, ciktāl iespējams, rīkosies tā, lai izvairītos no vēršanās pret jebkādu dominējošu nostāju, kas pārsūdzības komitejā varētu rasties pret īstenošanas akta piemērotību, jo īpaši attiecībā uz tādiem jutīgiem jautājumiem kā patērētāju veselība, pārtikas nekaitīgums un vide, |
| --- | --- |

W.

tā kā Regulas (ES) Nr. 182/2011 14. apsvērumā norādīts, ka Komisija, ciktāl iespējams, rīkosies tā, lai izvairītos no vēršanās pret jebkādu dominējošu nostāju, kas pārsūdzības komitejā varētu rasties pret īstenošanas akta piemērotību, jo īpaši attiecībā uz tādiem jutīgiem jautājumiem kā patērētāju veselība, pārtikas nekaitīgums un vide,

| 1. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1829/2003 paredzētās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts neatbilst Savienības tiesību aktiem, jo nav savienojams ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 mērķi, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 178/2002 (24) paredzētajiem vispārējiem principiem ir nodrošināt pamatu, lai garantētu cilvēku dzīvības un veselības, dzīvnieku veselības un labturības, vides un patērētāju interešu augsta līmeņa aizsardzību saistībā ar ģenētiski modificētu pārtiku un barību, vienlaikus nodrošinot efektīvu iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai atsaukt īstenošanas lēmuma projektu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju pārtraukt jebkādus īstenošanas lēmumus attiecībā uz pieteikumiem par atļauju piešķiršanu ģenētiski modificētiem organismiem līdz atļaujas piešķiršanas procedūra būs pārskatīta tā, lai novērstu nepilnības pašreizējā procedūrā, kas ir izrādījusies neatbilstīga; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju neizsniegt atļauju nevienam pret herbicīdiem noturīgam ģenētiski modificētam augam (ĢMA), pirms nav veikts pilnīgs novērtējums par atliekām pēc apsmidzināšanas ar papildu herbicīdiem un to tirdzniecības preparātiem, ko izmanto audzēšanas valstīs; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju neizsniegt atļauju nevienam pret herbicīdiem noturīgam ĢMA, kas ir padarīts noturīgs pret herbicīdu kombināciju, kā tas ir, piemēram, attiecībā uz sojas pupām DAS-44406-6, pirms ir veikts pilnīgs novērtējums par to specifisko kumulatīvo ietekmi, kāda ir atliekām pēc smidzināšanas ar vairākiem papildu herbicīdiem un to tirdzniecības preparātiem, ko izmanto audzēšanas valstīs; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju izstrādāt stratēģijas veselības riska novērtējumam un toksikoloģijai, kā arī pēctirgus uzraudzībai attiecībā uz visu pārtikas un barības ķēdi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju pret herbicīdiem noturīgu ĢMA riska novērtējumā pilnībā integrēt riska novērtējumu par papildu herbicīdiem un to atliekām neatkarīgi no tā, vai ģenētiski modificētais augs ir paredzēts audzēšanai Savienības teritorijā vai importam kā pārtika un dzīvnieku barība; |
| --- | --- |

8.

| 9. | prasa Komisijai pildīt politikas saskaņotības attīstībai paredzētās saistības, kas izriet no Līguma par Eiropas Savienības darbību 208. panta; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

(2)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4738

(4)

| — | Parlamenta 2014. gada 16. janvāra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ģenētiski modificēta kukurūzas produkta (Zea mays L. līnija 1507) ar izturību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem laišanu tirgū kultivēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (OV C 482, 23.12.2016., 110. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2014. gada 16. janvāra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ģenētiski modificēta kukurūzas produkta (Zea mays L. līnija 1507) ar izturību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem laišanu tirgū kultivēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (OV C 482, 23.12.2016., 110. lpp.).

| — | Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija par Komisijas 2015. gada 4. decembra Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2279, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25, sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija par Komisijas 2015. gada 4. decembra Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2279, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25, sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0456).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87705 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87705 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0040).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0039).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 (MST-FGØ72-2), sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 (MST-FGØ72-2), sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0038).

| — | Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs modifikācijas gadījumi, sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs modifikācijas gadījumi, sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0271).

| — | Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0272). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0272).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atjauno atļauju ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 sēklu laišanai tirgū kultivēšanas nolūkos (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atjauno atļauju ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 sēklu laišanai tirgū kultivēšanas nolūkos (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0388).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 produktus (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 produktus (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0389).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas Bt11 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas Bt11 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0386).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas 1507 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas 1507 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0387).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj produktu, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastāv vai ir ražoti no tās, laišanu tirgū (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj produktu, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastāv vai ir ražoti no tās, laišanu tirgū (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0390).

| — | Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas, trīs vai četras no modifikācijām Bt11, 59122, MIR604, 1507 un GA21, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas, trīs vai četras no modifikācijām Bt11, 59122, MIR604, 1507 un GA21, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0123).

| — | Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0215).

| — | Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0214).

| — | Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0341). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0341).

(5)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4738

(6)  G pielikums — dalībvalstu piezīmes un ĢMO ekspertu grupas atbildes http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2012-00368

(7)  G pielikums — dalībvalstu piezīmes un ĢMO ekspertu grupas atbildes, 1. lpp.

(8)  G pielikums — dalībvalstu piezīmes un ĢMO ekspertu grupas atbildes, 52. lpp.

(9)  G pielikums — dalībvalstu piezīmes un ĢMO ekspertu grupas atbildes, 87. lpp.

(10)  http://www.testbiotech.org/node/1946

(11)  http://www.pan-europe.info/sites/pan-europe.info/files/public/resources/reports/pane-2014-risks-of-herbicide-2-4-d.pdf

(12)  Komisijas 2015. gada 13. novembra Īstenošanas regula (ES) Nr. 2015/2033, ar ko darbīgās vielas 2,4-D apstiprinājumu atjauno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Komisijas Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (OV L 298, 14.11.2015., 8. lpp.).

(13)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

(14)  Komisijas 2015. gada 11. marta Īstenošanas regula (ES) 2015/404, ar ko attiecībā uz apstiprinājuma periodu pagarināšanu darbīgajām vielām beflubutamīdam, kaptānam, dimetoātam, dimetomorfam, etoprofosam, fipronilam, folpetam, formetanātam, glufosinātam, metiokarbam, metribuzīnam, fosmetam, pirimifosmetilam un propamokarbam groza Īstenošanas regulu (ES) Nr. 540/2011 (OV L 67, 12.3.2015., 6. lpp.).

(15)  G pielikums – dalībvalstu piezīmes un ĢMO ekspertu grupas atbildes, 5. lpp. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2012-00368

(16)  Dalībvalstu piezīmes un ĢMO ekspertu grupas atbildes saistībā ar atļaujas pieprasījumu ĢM sojas pupām DAS-68416-4, 31. lpp. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2011-00052

(17)  https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-7796-5_12

(18)  https://sustainabledevelopment.un.org/sdg3

(19)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7

(20)  Komisijas 2005. gada 12. aprīļa paziņojums “Attīstības politiku saskaņotība. Kāpināt progresu, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus” (COM(2005)0134).

(21)  https://ec.europa.eu/europeaid/policies/policy-coherence-development_en

(22)  Piemēram, Parlamenta plenārsēdē teiktajā uzrunā par nākamās Komisijas politiskajām vadlīnijām (Strasbūrā 2014. gada 15. jūlijā) vai uzrunā par Savienības stāvokli 2016. gadā (Strasbūrā 2016. gada 14. septembrī).

(23)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0379.

(24)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/66 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/66

---

P8_TA(2017)0379

Bērnu laulību izbeigšana

Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par bērnu laulību izbeigšanu (2017/2663(RSP))

(2018/C 346/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, jo īpaši tās 16. pantu, un visus citus Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) līgumus un instrumentus cilvēktiesību jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, jo īpaši tās 16. pantu, un visus citus Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) līgumus un instrumentus cilvēktiesību jomā,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1989. gada 20. novembrī pieņemto Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par bērna tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1989. gada 20. novembrī pieņemto Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par bērna tiesībām,

| — | ņemot vērā 2014. gada 27. novembra rezolūciju par ANO Konvencijas par bērna tiesībām 25. gadskārtu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 27. novembra rezolūciju par ANO Konvencijas par bērna tiesībām 25. gadskārtu (1),

| — | ņemot vērā Konvencijas par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu 16. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvencijas par jebkuras sieviešu diskriminācijas izskaušanu 16. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 23. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 23. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskā pakta par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām 10.1. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskā pakta par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām 10.1. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 9. pantu,

| — | ņemot vērā dienestu kopējo darba dokumentu “Dzimumu līdztiesība un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana sievietēm: Meiteņu un sieviešu dzīves pārveidošana ar ES ārējo attiecību starpniecību 2016.–2020. gadā”. |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dienestu kopējo darba dokumentu “Dzimumu līdztiesība un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana sievietēm: Meiteņu un sieviešu dzīves pārveidošana ar ES ārējo attiecību starpniecību 2016.–2020. gadā”.

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 26. oktobra secinājumus par Dzimumu līdztiesības rīcības plānu (2016–2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 26. oktobra secinājumus par Dzimumu līdztiesības rīcības plānu (2016–2020),

| — | ņemot vērā ES Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā (2015.–2019. gads), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā (2015.–2019. gads),

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par bērnu tiesību veicināšanu un aizsardzību (2017) — “Neatstāt novārtā nevienu bērnu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par bērnu tiesību veicināšanu un aizsardzību (2017) — “Neatstāt novārtā nevienu bērnu”,

| — | ņemot vērā Eiropas Konsensu attīstības jomā, kurā uzsvērta ES apņemšanās integrēt cilvēktiesības un dzimumu līdztiesību saskaņā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Konsensu attīstības jomā, kurā uzsvērta ES apņemšanās integrēt cilvēktiesības un dzimumu līdztiesību saskaņā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam;

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvencijas par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija) 32. un 37. pantu un 59. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvencijas par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija) 32. un 37. pantu un 59. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā ANO Iedzīvotāju fonda (UNFPA) 2012. gada ziņojumu “Pārāk agras laulības — bērnu laulību izbeigšana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Iedzīvotāju fonda (UNFPA) 2012. gada ziņojumu “Pārāk agras laulības — bērnu laulību izbeigšana”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā ES ir apņēmusies veicināt bērna tiesības un tā kā bērnu, agrīnas un piespiedu laulības (CEFM) ir šo tiesību pārkāpums; tā kā ES ir apņēmusies visaptveroši aizsargāt un veicināt bērna tiesības savā ārējā politikā saskaņā ar ANO Konvenciju par bērna tiesībām un tās fakultatīvajiem protokoliem un citiem attiecīgiem starptautiskiem standartiem un līgumiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES ir apņēmusies veicināt bērna tiesības un tā kā bērnu, agrīnas un piespiedu laulības (CEFM) ir šo tiesību pārkāpums; tā kā ES ir apņēmusies visaptveroši aizsargāt un veicināt bērna tiesības savā ārējā politikā saskaņā ar ANO Konvenciju par bērna tiesībām un tās fakultatīvajiem protokoliem un citiem attiecīgiem starptautiskiem standartiem un līgumiem;

| B. | tā kā CEFM saskaņā ar starptautiskām cilvēktiesību normām ir atzītas par kaitīgu praksi un bieži ir saistītas ar nopietnu vardarbību pret sievietēm un meitenēm, tostarp vardarbību starp intīmu attiecību partneriem; |
| --- | --- |

B.

tā kā CEFM saskaņā ar starptautiskām cilvēktiesību normām ir atzītas par kaitīgu praksi un bieži ir saistītas ar nopietnu vardarbību pret sievietēm un meitenēm, tostarp vardarbību starp intīmu attiecību partneriem;

| C. | tā kā bērnu, agrīnām un piespiedu laulībām ir postoša ietekme uz meiteņu un sieviešu tiesību vispārējo īstenošanu un baudīšanu un meiteņu veselību, tostarp tās rada nopietnu sarežģījumu risku saistībā ar grūtniecību un HIV infekciju; tā kā šī parādība pakļauj meitenes seksuālai vardarbībai, vardarbībai ģimenē un pat goda aizstāvības slepkavībām; |
| --- | --- |

C.

tā kā bērnu, agrīnām un piespiedu laulībām ir postoša ietekme uz meiteņu un sieviešu tiesību vispārējo īstenošanu un baudīšanu un meiteņu veselību, tostarp tās rada nopietnu sarežģījumu risku saistībā ar grūtniecību un HIV infekciju; tā kā šī parādība pakļauj meitenes seksuālai vardarbībai, vardarbībai ģimenē un pat goda aizstāvības slepkavībām;

| D. | tā kā nopietnas bažas rada vispārējās finansējuma bloķēšanas politikas abortus atbalstošām organizācijām atjaunošana un paplašināšana, līdzekļu samazināšana tādām organizācijām kā, piemēram, ANO Iedzīvotāju fonds (UNFPA), kas nodrošina cietušajām meitenēm ģimenes plānošanas un seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumus, lai palīdzētu samazināt risku inficēties ar HIV un novērstu agrīnas grūtniecības komplikācijas; |
| --- | --- |

D.

tā kā nopietnas bažas rada vispārējās finansējuma bloķēšanas politikas abortus atbalstošām organizācijām atjaunošana un paplašināšana, līdzekļu samazināšana tādām organizācijām kā, piemēram, ANO Iedzīvotāju fonds (UNFPA), kas nodrošina cietušajām meitenēm ģimenes plānošanas un seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumus, lai palīdzētu samazināt risku inficēties ar HIV un novērstu agrīnas grūtniecības komplikācijas;

| E. | tā kā CEFM ir tiesību lemt par savu ķermeni un tā integritāti un autonomijas pār to uzskatāma liegšana; |
| --- | --- |

E.

tā kā CEFM ir tiesību lemt par savu ķermeni un tā integritāti un autonomijas pār to uzskatāma liegšana;

| F. | tā kā bērnu laulības ir piespiedu laulības, jo bērni sava vecuma dēļ nespēj sniegt pilnīgu, brīvu un apzinātu piekrišanu savai laulībai vai brīdim, kad tā notiek; |
| --- | --- |

F.

tā kā bērnu laulības ir piespiedu laulības, jo bērni sava vecuma dēļ nespēj sniegt pilnīgu, brīvu un apzinātu piekrišanu savai laulībai vai brīdim, kad tā notiek;

| G. | tā kā jaunattīstības valstīs katra trešā meitene tiek izprecināta līdz 18 gadu vecumam, bet katra piektā — līdz 15 gadu vecumam; tā kā vislielākajam riskam ir pakļautas meitenes, viņām esot 82 % šīs parādības skartajiem bērnu vidū; |
| --- | --- |

G.

tā kā jaunattīstības valstīs katra trešā meitene tiek izprecināta līdz 18 gadu vecumam, bet katra piektā — līdz 15 gadu vecumam; tā kā vislielākajam riskam ir pakļautas meitenes, viņām esot 82 % šīs parādības skartajiem bērnu vidū;

| H. | tā kā uz meitenēm līgavām tiek izdarīts sociālais spiediens, lai pārbaudītu viņu auglību, kas viņas vairāk pakļauj agrīnas un biežas grūtniecības riskam; tā kā grūtniecības un dzemdību komplikācijas ir galvenais nāves cēlonis meitenēm vecumā no 15 līdz 19 gadiem valstīs ar zemiem un vidējiem ienākumiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā uz meitenēm līgavām tiek izdarīts sociālais spiediens, lai pārbaudītu viņu auglību, kas viņas vairāk pakļauj agrīnas un biežas grūtniecības riskam; tā kā grūtniecības un dzemdību komplikācijas ir galvenais nāves cēlonis meitenēm vecumā no 15 līdz 19 gadiem valstīs ar zemiem un vidējiem ienākumiem;

| I. | tā kā CEFM ir saistītas ar augstu māšu mirstības, nepietiekamas ģimenes plānošanas izmantošanas un nevēlamas grūtniecības līmeni un parasti liecina par meiteņu izglītības pārtraukšanu; tā kā CEFM izbeigšana ir stingri balstīta uz Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam saskaņā ar 5. un 5.3. ilgtspējīgas attīstības mērķi un tā kā šādas laulības ir pasludinātas par nepārprotamiem šķēršļiem ceļā uz dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm; |
| --- | --- |

I.

tā kā CEFM ir saistītas ar augstu māšu mirstības, nepietiekamas ģimenes plānošanas izmantošanas un nevēlamas grūtniecības līmeni un parasti liecina par meiteņu izglītības pārtraukšanu; tā kā CEFM izbeigšana ir stingri balstīta uz Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam saskaņā ar 5. un 5.3. ilgtspējīgas attīstības mērķi un tā kā šādas laulības ir pasludinātas par nepārprotamiem šķēršļiem ceļā uz dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm;

| J. | tā kā CEFM izbeigšana ir iekļauta kā viena no ES ārējo darbību prioritātēm, lai veicinātu sieviešu tiesības un cilvēktiesības; |
| --- | --- |

J.

tā kā CEFM izbeigšana ir iekļauta kā viena no ES ārējo darbību prioritātēm, lai veicinātu sieviešu tiesības un cilvēktiesības;

| K. | tā kā vairāk nekā 60 % no mazgadīgām līgavām jaunattīstības valstīs nav ieguvušas formālu izglītību, kas ir viens no dzimumu diskriminācijas veidiem, un tā kā bērnu laulības liedz skolas vecuma bērniem tiesības uz izglītību, kas ir nepieciešama viņu individuālajai attīstībai, gatavošanās procesam pieaugušo dzīvei un spējai sniegt ieguldījumu savās kopienās; |
| --- | --- |

K.

tā kā vairāk nekā 60 % no mazgadīgām līgavām jaunattīstības valstīs nav ieguvušas formālu izglītību, kas ir viens no dzimumu diskriminācijas veidiem, un tā kā bērnu laulības liedz skolas vecuma bērniem tiesības uz izglītību, kas ir nepieciešama viņu individuālajai attīstībai, gatavošanās procesam pieaugušo dzīvei un spējai sniegt ieguldījumu savās kopienās;

| L. | tā kā šī problēma ir sastopama ne tikai trešās valstīs, bet arī ES dalībvalstīs; |
| --- | --- |

L.

tā kā šī problēma ir sastopama ne tikai trešās valstīs, bet arī ES dalībvalstīs;

| M. | tā kā ES nesen nolēma parakstīt Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija); |
| --- | --- |

M.

tā kā ES nesen nolēma parakstīt Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija);

| N. | tā kā Stambulas konvencija klasificē piespiedu laulību kā vardarbības pret sievietēm veidu un prasa noteikt kriminālatbildību par bērnu piespiešanu stāties laulībā un bērnu pievilināšanu no ārvalstīm, lai viņus piespiestu stāties laulībā; |
| --- | --- |

N.

tā kā Stambulas konvencija klasificē piespiedu laulību kā vardarbības pret sievietēm veidu un prasa noteikt kriminālatbildību par bērnu piespiešanu stāties laulībā un bērnu pievilināšanu no ārvalstīm, lai viņus piespiestu stāties laulībā;

| O. | tā kā ir pieejams ļoti maz statistikas datu valstu, ES un starptautiskā līmenī, kuri apliecinātu CEFM problēmas apmēru ES dalībvalstīs (2); |
| --- | --- |

O.

tā kā ir pieejams ļoti maz statistikas datu valstu, ES un starptautiskā līmenī, kuri apliecinātu CEFM problēmas apmēru ES dalībvalstīs (2);

| P. | tā kā nesenā migrācijas krīze ir atklājusi jaunus bērnu, tostarp par 14 gadiem jaunāku bērnu, piespiedu laulības gadījumus ārvalstīs; |
| --- | --- |

P.

tā kā nesenā migrācijas krīze ir atklājusi jaunus bērnu, tostarp par 14 gadiem jaunāku bērnu, piespiedu laulības gadījumus ārvalstīs;

| Q. | tā kā bērni, kas stājas laulībā pirms 18 gadu vecuma sasniegšanas, biežāk pamet skolu vai dzīvo nabadzībā; |
| --- | --- |

Q.

tā kā bērni, kas stājas laulībā pirms 18 gadu vecuma sasniegšanas, biežāk pamet skolu vai dzīvo nabadzībā;

| R. | tā kā bruņotu konfliktu un nestabilas situācijas ievērojami palielina CEFM gadījumu skaitu, |
| --- | --- |

R.

tā kā bruņotu konfliktu un nestabilas situācijas ievērojami palielina CEFM gadījumu skaitu,

| 1. | atgādina, ka pastāv saikne starp tiesībās balstītu pieeju, kas aptver visas cilvēktiesības, un dzimumu līdztiesību, un ka ES ir apņēmusies turpināt veicināt, aizsargāt un īstenot visas cilvēktiesības un pilnībā un efektīvi īstenot Pekinas rīcības platformu, Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW), Stambulas konvenciju un ES rīcības plānu par dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka bērnu laulības ir bērna tiesību pārkāpums un pret sievietēm un meitenēm īstenotas vardarbības veids; uzsver, ka līdz ar to šī parādība būtu jānosoda; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa ES un dalībvalstīm sasniegt mērķus, kas noteikti Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam, lai efektīvāk apkarotu kaitīgu praksi un sauktu vainīgos pie atbildības; aicina ES un dalībvalstis strādāt kopā ar ANO Dzimumu līdztiesības un sieviešu iespēju veicināšanas iestādi (UN Women), Apvienoto Nāciju Organizācijas Bērnu fondu, ANO Iedzīvotāju fondu (UNFPA) un citiem partneriem, lai pievērstu uzmanību CEFM, koncentrējoties uz iespēju nodrošināšanu sievietēm, tostarp ar izglītību, ekonomisko iespēju palielināšanu un lielāku līdzdalību lēmumu pieņemšanā, kā arī pievērstu uzmanību visu sieviešu un meiteņu cilvēktiesību aizsardzībai un veicināšanai, tostarp seksuālās un reproduktīvās veselības jomā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa ES un dalībvalstīm uzlabot piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem, tostarp seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību pakalpojumiem, sievietēm un mazgadīgām līgavām; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos izmantot visus pieejamos instrumentus, izstrādājot politikas virzienus, programmas un tiesību aktus, tostarp politiskos dialogus, cilvēktiesību dialogus, divpusēju un daudzpusēju sadarbību, stratēģiju “Tirdzniecība visiem”, VPS+ un citus instrumentus, lai novērstu un ierobežotu CEFM praksi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina ES un dalībvalstis piemērot vienotus juridiskos standartus attiecībā uz procedūru, lai risinātu bērnu laulību problēmu, ņemot vērā arī Stambulas konvencijas ratificēšanu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina ES un dalībvalstis sadarboties ar tiesībaizsardzības iestādēm un tiesu sistēmām trešās valstīs un nodrošināt mācības un tehnisko palīdzību, lai palīdzētu pieņemt un īstenot tiesību aktus, ar kuriem aizliedz agrīnas un piespiedu laulības, tostarp nosaka minimālo laulību vecumu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver nepieciešamību nodrošināt īpašus rehabilitācijas un palīdzības pasākumus, kas paredzēti mazgadīgām līgavām, lai viņas varētu turpināt izglītību vai mācības un izvairīties no ģimenes un sabiedrības spiediena saistībā ar agrīnām laulībām; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver nepieciešamību piešķirt budžeta līdzekļus bērnu laulību novēršanas programmām, kuru mērķis ir radīt tādu vidi, kurā meitenes var pilnībā īstenot savu potenciālu, tostarp ar izglītības, sociālo un ekonomisko programmu skolu neapmeklējošām meitenēm, bērnu aizsardzības sistēmu, meiteņu un sieviešu patversmju, juridisku konsultāciju un psiholoģiskā atbalsta starpniecību; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē projektus, kas izstrādāti saskaņā ar programmu “Daphne”, koncentrējoties uz palīdzību cietušajiem un novēršot bērnu, agrīnas un piespiedu laulības; uzskata, ka šādi projekti būtu jāstiprina un ka tiem būtu jāsaņem atbilstīgs papildu finansējums; |
| --- | --- |

10.

| 11. | prasa pievērst īpašu uzmanību bērniem no nelabvēlīgā situācijā esošām kopienām un uzsver nepieciešamību koncentrēties uz izpratnes veidošanu, izglītību un ekonomisko iespēju nodrošināšanu kā šīs problēmas risināšanas līdzekli; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka ir jāizstrādā un jāievieš īpašas procedūras, lai nodrošinātu bērnu aizsardzību bēgļu un patvēruma meklētāju vidū saskaņā ar ANO Konvenciju par bērna tiesībām; aicina uzņēmējvalstis nodrošināt bērniem bēgļiem pilnīgu piekļuvi izglītībai un pēc iespējas veicināt viņu integrāciju un iekļaušanu valsts izglītības sistēmās; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prasa izveidot īpašas procedūras, kas jāievieš bēgļu un patvēruma meklētāju uzņemšanas centros, lai atklātu CEFM gadījumus un palīdzētu cietušajiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka ir nepieciešama pienācīga un saskaņota bērnu laulību gadījumu uzraudzība ES dalībvalstīs un ka ir jāvāc pa dzimumiem sadalīti dati, lai varētu labāk novērtēt problēmas mērogu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver lielo atšķirību starp oficiāli reģistrētu lietu un gadījumu, kad potenciālie upuri lūdz palīdzību, skaitu, norādot, ka bieži vien bērnu laulības var palikt neievērotas no iestāžu puses; prasa nodrošināt sociālajiem darbiniekiem, skolotājiem un citam personālam, kas ir kontaktā ar potenciālajiem upuriem, īpašu apmācību un rokasgrāmatas par to, kā atklāt upurus un kā uzsākt procedūras, lai viņiem palīdzētu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | prasa stiprināt īpašus projektus un kampaņas, kas ir daļa no ES ārējās darbības, kura vērsta uz CEFM; uzsver, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš izpratnes veidošanas kampaņām un kampaņām, kas jo īpaši vērstas uz sieviešu un meiteņu izglītošanu un iespēju veicināšanu paplašināšanās procesā un Eiropas kaimiņattiecību politikā iesaistītajās valstīs; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka ES būtu jāatbalsta un jāiedrošina trešās valstis, lai garantētu, ka pilsoniskā sabiedrība var uzņemties savu lomu un nodrošināt CEFM cietušajiem bērniem un viņu pārstāvjiem neatkarīgu piekļuvi tiesu iestādēm bērniem draudzīgā veidā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver nepieciešamību humānās palīdzības ietvaros finansēt projektus, kuru uzmanības centrā ir ar dzimumu saistītas vardarbības novēršana un izglītība par rīcību ārkārtas situācijās, lai mazinātu spiedienu uz CEFM cietušajiem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka ir jānosaka bērnu laulības riska faktori humanitāro krīžu apstākļos, tajā iesaistot pusaudzes, un jāietver atbalsts precētām meitenēm humānās palīdzības sniegšanā jau krīzes agrīnā posmā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | stingri nosoda tā sauktās vispārējās finansējuma bloķēšanas politikas abortus atbalstošām organizācijām atjaunošanu un paplašināšanu un tās ietekmi uz sieviešu un meiteņu vispārējo veselības aprūpi un tiesībām; atkārto aicinājumu ES un tās dalībvalstīm aizpildīt ASV radīto finansējuma trūkumu seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību jomā, izmantojot gan valstu, gan ES sniegto attīstības finansējumu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos/Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniecei, Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  OV C 289, 9.8.2016., 57. lpp.

(2)  http://fileserver.wave-network.org/home/ForceEarlyMarriageRoadmap.pdf

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/70 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/70

---

P8_TA(2017)0380

ANO 2017. gada Klimata pārmaiņu konference (COP 23) Bonnā (Vācija)

Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par ANO 2017. gada Klimata pārmaiņu konferenci (COP 23) Bonnā (Vācijā) (2017/2620(RSP))

(2018/C 346/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un tai pievienoto Kioto protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un tai pievienoto Kioto protokolu,

| — | ņemot vērā Parīzes nolīgumu, Lēmumu 1/CP.21 un UNFCCC Pušu konferences 21. sesiju (COP21) un Pušu konferences 11. sesiju (CMP11), kas vienlaikus ir Kioto protokola pušu sanāksme un kas notika Parīzē no 2015. gada 30. novembra līdz 11. decembrim, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parīzes nolīgumu, Lēmumu 1/CP.21 un UNFCCC Pušu konferences 21. sesiju (COP21) un Pušu konferences 11. sesiju (CMP11), kas vienlaikus ir Kioto protokola pušu sanāksme un kas notika Parīzē no 2015. gada 30. novembra līdz 11. decembrim,

| — | ņemot vērā UNFCCC Pušu konferences 18. sesiju (COP18) un Pušu konferences 8. sesiju (CMP8), kas vienlaikus ir Kioto protokola pušu sanāksme un kas notika Dohā, Katarā no 2012. gada 26. novembra līdz 8. decembrim, un protokola grozījuma pieņemšanu, ar ko nosaka Kioto protokola otro saistību periodu no 2013. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNFCCC Pušu konferences 18. sesiju (COP18) un Pušu konferences 8. sesiju (CMP8), kas vienlaikus ir Kioto protokola pušu sanāksme un kas notika Dohā, Katarā no 2012. gada 26. novembra līdz 8. decembrim, un protokola grozījuma pieņemšanu, ar ko nosaka Kioto protokola otro saistību periodu no 2013. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim,

| — | ņemot vērā to, ka Parīzes nolīgums tika nodots parakstīšanai ANO galvenajā mītnē Ņujorkā 2016. gada 22. aprīlī un tas bija pieejams parakstīšanai līdz 2017. gada 21. aprīlim, un ka Parīzes nolīgumu ir parakstījušas 195 valstis un 160 valstis ir deponējušas tā ratifikācijas instrumentus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka Parīzes nolīgums tika nodots parakstīšanai ANO galvenajā mītnē Ņujorkā 2016. gada 22. aprīlī un tas bija pieejams parakstīšanai līdz 2017. gada 21. aprīlim, un ka Parīzes nolīgumu ir parakstījušas 195 valstis un 160 valstis ir deponējušas tā ratifikācijas instrumentus,

| — | ņemot vērā UNFCCC Pušu konferences 22. sesiju (COP22) un Pušu konferences 1. sesiju (CMA1), kas vienlaikus ir Kioto protokola pušu sanāksme un kas notika Marrākešā, Marokā no 2016. gada 15. novembra līdz 18. novembrim, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNFCCC Pušu konferences 22. sesiju (COP22) un Pušu konferences 1. sesiju (CMA1), kas vienlaikus ir Kioto protokola pušu sanāksme un kas notika Marrākešā, Marokā no 2016. gada 15. novembra līdz 18. novembrim,

| — | ņemot vērā 2016. gada 6. oktobra rezolūciju par Parīzes nolīguma īstenošanu un 2016. gada ANO Klimata pārmaiņu konferenci Marrākešā, Marokā (COP22) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 6. oktobra rezolūciju par Parīzes nolīguma īstenošanu un 2016. gada ANO Klimata pārmaiņu konferenci Marrākešā, Marokā (COP22) (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 20. jūlija paziņojumu “Paātrināta pāreja uz mazoglekļa ekonomiku Eiropā” (COM(2016)0500), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 20. jūlija paziņojumu “Paātrināta pāreja uz mazoglekļa ekonomiku Eiropā” (COM(2016)0500),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2016. gada 15. februāra, 2016. gada 30. septembra un 2017. gada 23. jūnija secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2016. gada 15. februāra, 2016. gada 30. septembra un 2017. gada 23. jūnija secinājumus,

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 19. jūnija secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 19. jūnija secinājumus,

| — | ņemot vērā 2015. gada 6. martā Latvijas un Eiropas Komisijas UNFCCC iesniegto dokumentu “Iecerētais ES un tās dalībvalstu nacionāli noteiktais devums (INND)”, kas tika iesniegts Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 6. martā Latvijas un Eiropas Komisijas UNFCCC iesniegto dokumentu “Iecerētais ES un tās dalībvalstu nacionāli noteiktais devums (INND)”, kas tika iesniegts Eiropas Savienības un tās dalībvalstu vārdā,

| — | ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) 5. novērtējuma ziņojumu un kopsavilkuma ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) 5. novērtējuma ziņojumu un kopsavilkuma ziņojumu,

| — | ņemot vērā ANO Vides programmas (UNEP) 2016. gada novembra kopsavilkuma ziņojumu “Emisiju neatbilstības ziņojums 2016” un tās 2016. gada ziņojumu par pielāgošanās nepietiekamību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vides programmas (UNEP) 2016. gada novembra kopsavilkuma ziņojumu “Emisiju neatbilstības ziņojums 2016” un tās 2016. gada ziņojumu par pielāgošanās nepietiekamību,

| — | ņemot vērā 2015. gada 7.–8. jūnijā G7 samitā Elmavas pilī, Vācijā pieņemto valstu vadītāju deklarāciju “Domājam uz priekšu. Rīkojamies kopīgi”, kurā atkārtoti pausta G7 valstu vadītāju apņēmība līdz 2050. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas par 40 % līdz 70 % salīdzinājumā ar 2010. gada līmeni, un ka nepieciešams, lai šis samazinājums būtu tuvāks 70 % nekā 40 %; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 7.–8. jūnijā G7 samitā Elmavas pilī, Vācijā pieņemto valstu vadītāju deklarāciju “Domājam uz priekšu. Rīkojamies kopīgi”, kurā atkārtoti pausta G7 valstu vadītāju apņēmība līdz 2050. gadam samazināt siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas par 40 % līdz 70 % salīdzinājumā ar 2010. gada līmeni, un ka nepieciešams, lai šis samazinājums būtu tuvāks 70 % nekā 40 %;

| — | ņemot vērā G7 valstu vadītāju 2017. gada paziņojumu presei, un jo īpaši G7 valstu Vides ministru Boloņas paziņojumu presei, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā G7 valstu vadītāju 2017. gada paziņojumu presei, un jo īpaši G7 valstu Vides ministru Boloņas paziņojumu presei,

| — | ņemot vērā ASV prezidenta paziņoto lēmumu par izstāšanos no Parīzes nolīguma, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASV prezidenta paziņoto lēmumu par izstāšanos no Parīzes nolīguma,

| — | ņemot vērā Pāvesta Franciska encikliku “Esi slavēts” (Laudato Si'), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pāvesta Franciska encikliku “Esi slavēts” (Laudato Si'),

| — | ņemot vērā jautājumus Padomei un Komisijai par ANO 2017. gada klimata pārmaiņu konferenci Bonnā, Vācijā (COP23) (O-000068/2017 – B8-0329/2017 un O-000069/2017 – B8-0330/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumus Padomei un Komisijai par ANO 2017. gada klimata pārmaiņu konferenci Bonnā, Vācijā (COP23) (O-000068/2017 – B8-0329/2017 un O-000069/2017 – B8-0330/2017),

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Parīzes nolīgums stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī un 160 no 197 Konvencijas Līgumslēdzējām pusēm ir deponējušas savus ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās instrumentus ANO (2017. gada 8. septembra dati); |
| --- | --- |

A.

tā kā Parīzes nolīgums stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī un 160 no 197 Konvencijas Līgumslēdzējām pusēm ir deponējušas savus ratifikācijas, pieņemšanas, apstiprināšanas vai pievienošanās instrumentus ANO (2017. gada 8. septembra dati);

| B. | tā kā 2015. gada jūlija priekšlikums emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) reformai un 2016. gada jūlija klimata tiesību aktu kopums (ar priekšlikumiem par kopīgiem centieniem, zemes izmantojumu, zemes izmantojuma maiņu un mežsaimniecību (LULUCF), kā arī par Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģiju) ir izšķiroši svarīgi instrumenti, lai nodrošinātu šo saistību izpildi un atkārtoti apliecinātu, ka ES ir globāla līdere cīņā pret klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2015. gada jūlija priekšlikums emisiju kvotu tirdzniecības sistēmas (ETS) reformai un 2016. gada jūlija klimata tiesību aktu kopums (ar priekšlikumiem par kopīgiem centieniem, zemes izmantojumu, zemes izmantojuma maiņu un mežsaimniecību (LULUCF), kā arī par Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģiju) ir izšķiroši svarīgi instrumenti, lai nodrošinātu šo saistību izpildi un atkārtoti apliecinātu, ka ES ir globāla līdere cīņā pret klimata pārmaiņām;

| C. | tā kā centieni mazināt globālo sasilšanu nebūtu jāuzskata par šķērsli ekonomiskās izaugsmes nodrošināšanai, bet gluži pretēji — tie jāuzskata par virzītājspēku jaunai un ilgtspējīgai izaugsmei un nodarbinātībai; |
| --- | --- |

C.

tā kā centieni mazināt globālo sasilšanu nebūtu jāuzskata par šķērsli ekonomiskās izaugsmes nodrošināšanai, bet gluži pretēji — tie jāuzskata par virzītājspēku jaunai un ilgtspējīgai izaugsmei un nodarbinātībai;

| D. | tā kā klimata pārmaiņu smagākā ietekme būs jūtama jaunattīstības valstīs un jo īpaši tajās vismazāk attīstītajās valstīs un mazo salu jaunattīstības valstīs, kurām nav pietiekamu resursu, lai sagatavotos un pielāgotos notiekošajām pārmaiņām; tā kā saskaņā ar Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) sniegto informāciju Āfrika ir īpaši neaizsargāta pret problēmām, ko rada šāda situācija, un tādējādi īpaši pakļauta ūdens trūkuma izraisītai spriedzei, ārkārtīgi skarbiem laikapstākļiem un pārtikas trūkumam, ko rada sausums un pārtuksnešošanās; |
| --- | --- |

D.

tā kā klimata pārmaiņu smagākā ietekme būs jūtama jaunattīstības valstīs un jo īpaši tajās vismazāk attīstītajās valstīs un mazo salu jaunattīstības valstīs, kurām nav pietiekamu resursu, lai sagatavotos un pielāgotos notiekošajām pārmaiņām; tā kā saskaņā ar Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes (IPCC) sniegto informāciju Āfrika ir īpaši neaizsargāta pret problēmām, ko rada šāda situācija, un tādējādi īpaši pakļauta ūdens trūkuma izraisītai spriedzei, ārkārtīgi skarbiem laikapstākļiem un pārtikas trūkumam, ko rada sausums un pārtuksnešošanās;

| E. | tā kā klimata pārmaiņas var palielināt konkurenci par resursiem, piemēram, pārtiku, ūdeni un ganībām, un saasināt ekonomiskās grūtības un politisko nestabilitāti, kā arī ne tik tālā nākotnē var kļūt par būtiskāko iemeslu iedzīvotāju pārvietošanai gan valstu iekšienē, gan arī ārpus to robežām; tā kā tādēļ jautājumam par migrāciju klimata apstākļu dēļ būtu jāpiešķir augsta prioritāte starptautiskajā darba kārtībā; |
| --- | --- |

E.

tā kā klimata pārmaiņas var palielināt konkurenci par resursiem, piemēram, pārtiku, ūdeni un ganībām, un saasināt ekonomiskās grūtības un politisko nestabilitāti, kā arī ne tik tālā nākotnē var kļūt par būtiskāko iemeslu iedzīvotāju pārvietošanai gan valstu iekšienē, gan arī ārpus to robežām; tā kā tādēļ jautājumam par migrāciju klimata apstākļu dēļ būtu jāpiešķir augsta prioritāte starptautiskajā darba kārtībā;

| F. | tā kā 2015. gada 6. martā ES un tās dalībvalstis iesniedza UNFCCC savus INND, kurā tās uzņemas saistošu mērķi līdz 2030. gadam panākt vismaz 40 % SEG emisiju iekšzemes samazinājumu salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni, |
| --- | --- |

F.

tā kā 2015. gada 6. martā ES un tās dalībvalstis iesniedza UNFCCC savus INND, kurā tās uzņemas saistošu mērķi līdz 2030. gadam panākt vismaz 40 % SEG emisiju iekšzemes samazinājumu salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni,

| G. | tā kā vērienīga klimata pārmaiņu mazināšanas politika var nodrošināt izaugsmi un radīt darbvietas; tā kā, tomēr, dažas konkrētas nozares ar augstu oglekļa emisiju intensitāti un augstu tirdzniecisko intensitāti var ciest no oglekļa emisiju pārvirzes, ja citos tirgos netiktu noteikti tikpat vērienīgi mērķi; tā kā tāpēc ir nepieciešama pienācīga aizsardzība pret oglekļa emisiju pārvirzi, lai aizsargātu darbvietas šajās konkrētajās nozarēs; |
| --- | --- |

G.

tā kā vērienīga klimata pārmaiņu mazināšanas politika var nodrošināt izaugsmi un radīt darbvietas; tā kā, tomēr, dažas konkrētas nozares ar augstu oglekļa emisiju intensitāti un augstu tirdzniecisko intensitāti var ciest no oglekļa emisiju pārvirzes, ja citos tirgos netiktu noteikti tikpat vērienīgi mērķi; tā kā tāpēc ir nepieciešama pienācīga aizsardzība pret oglekļa emisiju pārvirzi, lai aizsargātu darbvietas šajās konkrētajās nozarēs;

1.

atgādina, ka klimata pārmaiņas ir viens no cilvēces lielākajiem izaicinājumiem un ka visām valstīm un visiem dalībniekiem pasaulē ir jādara viss iespējamais, lai ierobežotu ar tām saistītās problēmas; uzsver, ka Parīzes nolīgums ir būtisks solis šajā virzienā, tomēr joprojām ir daudz darāmā;

Zinātniskais pamats rīcībai klimata jomā

Zinātniskais pamats rīcībai klimata jomā

| 2. | atgādina, ka saskaņā ar 2014. gada IPCC5. novērtējuma ziņojumā sniegtajiem zinātniskajiem pierādījumiem klimata sistēmas sasilšana ir neapšaubāma, klimata pārmaiņas tiešām notiek un kopš 20. gadsimta vidus novērotā sasilšanas procesa galvenais cēlonis ir cilvēka darbība; pauž bažas par to, ka plaši izplatīta un būtiska klimata pārmaiņu ietekme jau ir skaidri redzama dabas un cilvēku sistēmās visos kontinentos un okeānos; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka saskaņā ar 2014. gada IPCC5. novērtējuma ziņojumā sniegtajiem zinātniskajiem pierādījumiem klimata sistēmas sasilšana ir neapšaubāma, klimata pārmaiņas tiešām notiek un kopš 20. gadsimta vidus novērotā sasilšanas procesa galvenais cēlonis ir cilvēka darbība; pauž bažas par to, ka plaši izplatīta un būtiska klimata pārmaiņu ietekme jau ir skaidri redzama dabas un cilvēku sistēmās visos kontinentos un okeānos;

| 3. | ņem vērā globālo oglekļa budžetu, kā tas norādīts IPCC 5. novērtējuma ziņojumā, un secina, ka turpinot pašreizējos globālos SEG emisiju līmeņus, tiks patērēts atlikušais oglekļa budžets, kas atbilst iespējai nākamajos četros gados ierobežot pasaules vidējās temperatūras pieaugumu 1,5 oC robežās; uzsver — lai izvairītos no globālās sasilšanas ļaunākās ietekmes, visām valstīm būtu jāpaātrina pāreja uz SEG nulles emisiju līmeni un klimatnoturību saskaņā ar Parīzes nolīgumu; |
| --- | --- |

3.

ņem vērā globālo oglekļa budžetu, kā tas norādīts IPCC 5. novērtējuma ziņojumā, un secina, ka turpinot pašreizējos globālos SEG emisiju līmeņus, tiks patērēts atlikušais oglekļa budžets, kas atbilst iespējai nākamajos četros gados ierobežot pasaules vidējās temperatūras pieaugumu 1,5 o

| 4. | atkārtoti norāda uz to, cik svarīgi ir balstīt globālu rīcību klimata pārmaiņu jomā uz labākajiem pieejamajiem zinātnes atzinumiem, un atzinīgi vērtē 2018. gada veicinošo dialogu, kas paredzēts pirms UNFCCC noteiktā termiņa — līdz 2020. gadam no jauna iesniegt nacionāli noteiktos devumus (NND), kā arī 2023. gadā paredzēto vispārējo izvērtēšanu, jo tās ir pirmās iespējas īstenot šo principu dzīvē; |
| --- | --- |

4.

atkārtoti norāda uz to, cik svarīgi ir balstīt globālu rīcību klimata pārmaiņu jomā uz labākajiem pieejamajiem zinātnes atzinumiem, un atzinīgi vērtē 2018. gada veicinošo dialogu, kas paredzēts pirms UNFCCC noteiktā termiņa — līdz 2020. gadam no jauna iesniegt nacionāli noteiktos devumus (NND), kā arī 2023. gadā paredzēto vispārējo izvērtēšanu, jo tās ir pirmās iespējas īstenot šo principu dzīvē;

| 5. | mudina pie sestā novērtēšanas cikla rezultātu sagatavošanas un publicēšanas īstenot dialogu starp IPCC ekspertiem un pusēm; šajā sakarā atzinīgi vērtē lēmumu 2018. gadā publicēt IPCC īpašu ziņojumu par to, kādu ietekmi rada globāla temperatūras paaugstināšanās par 1,5 oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālo līmeni un ar to saistītās globālās SEG emisiju trajektorijas; |
| --- | --- |

5.

mudina pie sestā novērtēšanas cikla rezultātu sagatavošanas un publicēšanas īstenot dialogu starp IPCC ekspertiem un pusēm; šajā sakarā atzinīgi vērtē lēmumu 2018. gadā publicēt IPCC īpašu ziņojumu par to, kādu ietekmi rada globāla temperatūras paaugstināšanās par 1,5 o

Parīzes nolīgums: ratifikācija un saistību īstenošana

Parīzes nolīgums: ratifikācija un saistību īstenošana

| 6. | atzinīgi vērtē nepieredzēto ātrumu, ar kādu notika Parīzes nolīguma ratifikācija un tā stāšanās spēkā, kā arī vispārējo apņemšanos to pilnībā un ātri īstenot, kā pausts Marrākešas rīcības proklamācijā; mudina visas puses pēc iespējas ātrāk ratificēt šo nolīgumu; |
| --- | --- |

6.

atzinīgi vērtē nepieredzēto ātrumu, ar kādu notika Parīzes nolīguma ratifikācija un tā stāšanās spēkā, kā arī vispārējo apņemšanos to pilnībā un ātri īstenot, kā pausts Marrākešas rīcības proklamācijā; mudina visas puses pēc iespējas ātrāk ratificēt šo nolīgumu;

| 7. | pauž gandarījumu par to, ka COP22 Marrākešā visas puses apņēmās turpināt Parīzes nolīguma saistību izpildi neatkarīgi no politisko apstākļu izmaiņām; |
| --- | --- |

7.

pauž gandarījumu par to, ka COP22 Marrākešā visas puses apņēmās turpināt Parīzes nolīguma saistību izpildi neatkarīgi no politisko apstākļu izmaiņām;

| 8. | pauž neapmierinātību par ASV prezidenta Donalda Trampa paziņojumu par viņa vēlmi atsaukt ASV dalību Parīzes nolīgumā; pauž nožēlu par šo lēmumu, jo tā ir regresīva rīcība; norāda uz to, ka oficiāla izstāšanās var stāties spēkā, visagrākais, tikai pēc nākamajām ASV prezidenta vēlēšanām 2020. gadā; atzinīgi vērtē daudzu valstu valdību reakciju uz šo lēmumu un to nelokāmo un vēl stingrāko atbalstu Parīzes nolīguma pilnīgai īstenošanai; ar atzinību norāda uz dažu ASV štatu, pilsētu un uzņēmumu solījumiem turpināt ievērot ASV saistības saskaņā ar Parīzes nolīgumu; |
| --- | --- |

8.

pauž neapmierinātību par ASV prezidenta Donalda Trampa paziņojumu par viņa vēlmi atsaukt ASV dalību Parīzes nolīgumā; pauž nožēlu par šo lēmumu, jo tā ir regresīva rīcība; norāda uz to, ka oficiāla izstāšanās var stāties spēkā, visagrākais, tikai pēc nākamajām ASV prezidenta vēlēšanām 2020. gadā; atzinīgi vērtē daudzu valstu valdību reakciju uz šo lēmumu un to nelokāmo un vēl stingrāko atbalstu Parīzes nolīguma pilnīgai īstenošanai; ar atzinību norāda uz dažu ASV štatu, pilsētu un uzņēmumu solījumiem turpināt ievērot ASV saistības saskaņā ar Parīzes nolīgumu;

| 9. | pauž atzinību par to, ka, kopš prezidenta Trampa paziņojuma, visas lielākās puses ir apstiprinājušas savu apņēmību īstenot Parīzes nolīgumu; |
| --- | --- |

9.

pauž atzinību par to, ka, kopš prezidenta Trampa paziņojuma, visas lielākās puses ir apstiprinājušas savu apņēmību īstenot Parīzes nolīgumu;

| 10. | uzsver, ka Eiropai tagad ir jāuzņemas vadība Parīzes nolīguma aizstāvībā, lai nodrošinātu, ka gan mūsu videi, gan mūsu nozarēm ir nākotne; atzinīgi vērtē to, ka ES nostiprinās spēkā esošās partnerības un meklēs jaunus sabiedrotos; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka Eiropai tagad ir jāuzņemas vadība Parīzes nolīguma aizstāvībā, lai nodrošinātu, ka gan mūsu videi, gan mūsu nozarēm ir nākotne; atzinīgi vērtē to, ka ES nostiprinās spēkā esošās partnerības un meklēs jaunus sabiedrotos;

| 11. | norāda uz līdz šim panākto straujo progresu ES starptautisko saistību iekļaušanā ES tiesību aktos, nosakot robustu klimata un enerģētikas politikas satvaru laikam līdz 2030. gadam, un uzsver savu apņēmību pabeigt šo likumdošanas procesu līdz 2017. gada beigām; |
| --- | --- |

11.

norāda uz līdz šim panākto straujo progresu ES starptautisko saistību iekļaušanā ES tiesību aktos, nosakot robustu klimata un enerģētikas politikas satvaru laikam līdz 2030. gadam, un uzsver savu apņēmību pabeigt šo likumdošanas procesu līdz 2017. gada beigām;

| 12. | uzstāj, ka pēc prezidenta Trampa paziņojuma ir jo īpaši svarīgi noteikt atbilstīgus noteikumus, lai nepieļautu oglekļa emisiju pārvirzi, kā arī lai nodrošinātu, ka uzņēmumi, kam ir vislabākie rādītāji un kam ir augsta oglekļa emisiju intensitāte, kā arī augsta tirdznieciskā intensitāte, saņem nepieciešamās kvotas bez maksas; prasa Komisijai izvērtēt tādu papildpasākumu efektivitāti un likumību, ar kuriem aizsargātu tās nozares, kas pakļautas oglekļa emisiju pārvirzes riskam, piemēram, nosakot robežšķērsošanas nodokļa pielāgojumu un maksu par patēriņu, jo īpaši attiecībā uz produktiem, kas nāk no valstīm, kuras nepilda Parīzes nolīguma saistības; |
| --- | --- |

12.

uzstāj, ka pēc prezidenta Trampa paziņojuma ir jo īpaši svarīgi noteikt atbilstīgus noteikumus, lai nepieļautu oglekļa emisiju pārvirzi, kā arī lai nodrošinātu, ka uzņēmumi, kam ir vislabākie rādītāji un kam ir augsta oglekļa emisiju intensitāte, kā arī augsta tirdznieciskā intensitāte, saņem nepieciešamās kvotas bez maksas; prasa Komisijai izvērtēt tādu papildpasākumu efektivitāti un likumību, ar kuriem aizsargātu tās nozares, kas pakļautas oglekļa emisiju pārvirzes riskam, piemēram, nosakot robežšķērsošanas nodokļa pielāgojumu un maksu par patēriņu, jo īpaši attiecībā uz produktiem, kas nāk no valstīm, kuras nepilda Parīzes nolīguma saistības;

| 13. | uzsver, ka Parīzes nolīgumā paredzētās saistības ierobežot pasaules vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālo līmeni un turpināt ierobežot temperatūras pieaugumu līdz 1,5 oC, kā arī mērķis šā gadsimta otrajā pusē panākt līdzsvaru starp SEG antropogēnajām emisijām pa avotiem un uztveršanu piesaistītājsistēmās (“neto nulles emisijas”), balstoties uz taisnīgumu, ir izšķirošs izrāviens kolektīvajos pasaules mēroga centienos pāriet uz globālu ekonomiku, kas būtu noturīga pret klimata pārmaiņām un klimata ziņā neitrāla; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka Parīzes nolīgumā paredzētās saistības ierobežot pasaules vidējās temperatūras pieaugumu krietni zem 2 o

o

| 14. | atgādina, ka globālās vidējās temperatūras paaugstināšanās ierobežošana krietni zem 2 oC negarantē izvairīšanos no nozīmīgas negatīvas ietekmes uz klimatu; atzīst, ka pašreizējās saistības vēl joprojām nav pietiekamas, lai sasniegtu Parīzes nolīguma mērķus; tādēļ uzsver, ka globālo siltumnīcefekta gāzu emisiju pēdējais augstākais punkts būtu jāsasniedz cik drīz vien iespējams un ka visām pusēm un jo īpaši G20 valstīm vajadzētu pastiprināt centienus un atjaunināt savu NND līdz 2020. gadam, ņemot vērā 2018. gada veicinošo dialogu; atgādina, ka līdz 2050. gadam ir jāizbeidz globālās oglekļa emisijas; uzskata, ka politikai un pasākumiem ar mērķi izpildīt un sekojoši arī pārsniegt NND vajadzētu būt vienai no galvenajām visu valstu iekšzemes prioritātēm un ka tie būtu jāpārvērtē ik pēc pieciem gadiem saskaņā ar Parīzes nolīgumā paredzēto vērienīgu saistību mehānismu; tomēr atzīst, ka iekšzemes emisiju samazināšanas stratēģiju stingrība un vērienīguma līmenis nav atkarīgi no atjauninātā NND iesniegšanas; |
| --- | --- |

14.

atgādina, ka globālās vidējās temperatūras paaugstināšanās ierobežošana krietni zem 2 o

| 15. | aicina visas puses nodrošināt, ka to NND atbilst ilgtermiņa mērķiem saskaņā ar Parīzes nolīgumā noteikto ilgtermiņa mērķi temperatūras pieauguma ierobežošanai; uzsver, ka būtu jāņem vērā darbs saistībā ar IPCC īpašo ziņojumu par 1,5 oC ierobežojuma ietekmi un trajektorijām, kā arī 2018. gada veicinošā dialoga secinājumi; šajā sakarībā atgādina par G7 valstu apņemšanos krietni pirms 2020. gada termiņa iesniegt gadsimta vidum paredzētas, zemu SEG emisiju attīstības stratēģijas; pauž gatavību pilnībā piedalīties ES stratēģijas izstrādē, pamatojoties uz Komisijas analīzi, kas izklāstīta tās 2016. gada 2. marta paziņojumā “Ceļā no Parīzes” (COM(2016)0110); |
| --- | --- |

15.

aicina visas puses nodrošināt, ka to NND atbilst ilgtermiņa mērķiem saskaņā ar Parīzes nolīgumā noteikto ilgtermiņa mērķi temperatūras pieauguma ierobežošanai; uzsver, ka būtu jāņem vērā darbs saistībā ar IPCC īpašo ziņojumu par 1,5 o

| 16. | uzsver visu to lielāko ekonomiku īpašo atbildību, kuras kopā rada trīs ceturtdaļas emisiju pasaulē, un uzskata, ka rīcībai klimata jomā joprojām ir jābūt G7 un G20 valstu svarīgākajam darba kārtības jautājumam, jo īpaši tādās jomās kā NND īstenošana, stratēģijas gadsimta vidum, subsīdiju fosilajam kurināmam reforma, datu par oglekli atklāšana, nepiesārņojoša enerģija, kā arī citās jomās; uzsver, ka ir jāturpina vadošo ekonomiku ministru iesaiste tādos forumos kā ministru sanāksme par nepiesārņojošu enerģiju; |
| --- | --- |

16.

uzsver visu to lielāko ekonomiku īpašo atbildību, kuras kopā rada trīs ceturtdaļas emisiju pasaulē, un uzskata, ka rīcībai klimata jomā joprojām ir jābūt G7 un G20 valstu svarīgākajam darba kārtības jautājumam, jo īpaši tādās jomās kā NND īstenošana, stratēģijas gadsimta vidum, subsīdiju fosilajam kurināmam reforma, datu par oglekli atklāšana, nepiesārņojoša enerģija, kā arī citās jomās; uzsver, ka ir jāturpina vadošo ekonomiku ministru iesaiste tādos forumos kā ministru sanāksme par nepiesārņojošu enerģiju;

| 17. | prasa, lai ES savā NND uzņemtos vēl lielākas emisiju samazināšanas saistības laikam līdz 2030. gadam, ņemot vērā 2018. gada veicinošo dialogu; |
| --- | --- |

17.

prasa, lai ES savā NND uzņemtos vēl lielākas emisiju samazināšanas saistības laikam līdz 2030. gadam, ņemot vērā 2018. gada veicinošo dialogu;

| 18. | uzsver, ka ir svarīgi parādīt ES apņēmību Parīzes nolīguma ievērošanā, citstarp, īstenojot šo nolīgumu ar ES tiesību aktiem, tostarp nodrošinot, ka likumdevēji nevilcinoties pieņem ES Klimata rīcības regulu un pārskata ES ETS direktīvu, kā arī savlaicīgi kāpinot ES mērķus un politikas instrumentus; atgādina, ka visas puses ir aicinātas līdz 2020. gadam paziņot UNFCCC sekretariātam gadsimta vidum paredzētas, ilgtermiņa, zemu SEG emisiju līmeņa attīstības stratēģijas; tāpēc mudina Komisiju, lai izpildītu nolīguma saistības, līdz COP 24 sagatavot ES stratēģiju nulles emisiju līmeņa sasniegšanai līdz gadsimta vidum, paredzot izmaksu ziņā efektīvu plānu Parīzes nolīgumā pieņemtā nulles emisiju līmeņa mērķa sasniegšanai, lai saglabātu pasaules vidējās temperatūras pieaugumu zem 2 oC, un censtos nodrošināt, ka tas nepārsniedz 1,5 oC; uzskata, ka šis process ir jāsāk pēc iespējas ātrāk, lai nodrošinātu visaptverošas debates, kurās Eiropas Parlamentam ir jābūt izšķirīgai lomai, sadarbojoties ar pārstāvjiem no valsts, reģionālām un vietējām iestādēm, kā arī pilsoniskās sabiedrības un uzņēmējdarbības sektora; tomēr atgādina, ka ar ES līmeņa rīcību vien nepietiks, un tāpēc aicina Komisiju un Padomi strādāt enerģiskāk, lai rosinātu citus partnerus darīt to pašu; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka ir svarīgi parādīt ES apņēmību Parīzes nolīguma ievērošanā, citstarp, īstenojot šo nolīgumu ar ES tiesību aktiem, tostarp nodrošinot, ka likumdevēji nevilcinoties pieņem ES Klimata rīcības regulu un pārskata ES ETS direktīvu, kā arī savlaicīgi kāpinot ES mērķus un politikas instrumentus; atgādina, ka visas puses ir aicinātas līdz 2020. gadam paziņot UNFCCC sekretariātam gadsimta vidum paredzētas, ilgtermiņa, zemu SEG emisiju līmeņa attīstības stratēģijas; tāpēc mudina Komisiju, lai izpildītu nolīguma saistības, līdz COP 24 sagatavot ES stratēģiju nulles emisiju līmeņa sasniegšanai līdz gadsimta vidum, paredzot izmaksu ziņā efektīvu plānu Parīzes nolīgumā pieņemtā nulles emisiju līmeņa mērķa sasniegšanai, lai saglabātu pasaules vidējās temperatūras pieaugumu zem 2 o

o

| 19. | atzinīgi vērtē Parīzes nolīgumā noteiktās saistības gadsimta otrajā pusē samazināt globālās emisijas līdz nulles līmenim; atzīst, ka tas nozīmē, ka lielākajā daļā ES nozaru ievērojami ātrāk jāpanāk nulles emisiju līmenis; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē Parīzes nolīgumā noteiktās saistības gadsimta otrajā pusē samazināt globālās emisijas līdz nulles līmenim; atzīst, ka tas nozīmē, ka lielākajā daļā ES nozaru ievērojami ātrāk jāpanāk nulles emisiju līmenis;

| 20. | uzskata, ka būtu jāturpina sarunas par Parīzes nolīguma galvenajiem elementiem, tostarp lielākas pārredzamības regulējumu, vispārējās izvērtēšanas detaļām, turpmākām vadlīnijām par iecerēto nacionāli noteikto devumu (INND), izpratni par diferenciāciju, zaudējumiem un kaitējumu, finansējumu klimata pārmaiņu jomā un kapacitātes atbalstu, iekļaujošu vairāklīmeņu pārvaldību un mehānismu, ar kuru sekmētu īstenošanu un veicinātu ievērošanu; mudina Komisiju un dalībvalstis ievērot saistībā ar Parīzes nolīgumu pieņemtās saistības, jo īpaši attiecībā uz ES ieguldījumu mazināšanas un pielāgošanās jomā, kā arī attiecībā uz atbalstu finansēšanas, tehnoloģiju tālāknodošanas un veiktspējas veicināšanas jomā; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka būtu jāturpina sarunas par Parīzes nolīguma galvenajiem elementiem, tostarp lielākas pārredzamības regulējumu, vispārējās izvērtēšanas detaļām, turpmākām vadlīnijām par iecerēto nacionāli noteikto devumu (INND), izpratni par diferenciāciju, zaudējumiem un kaitējumu, finansējumu klimata pārmaiņu jomā un kapacitātes atbalstu, iekļaujošu vairāklīmeņu pārvaldību un mehānismu, ar kuru sekmētu īstenošanu un veicinātu ievērošanu; mudina Komisiju un dalībvalstis ievērot saistībā ar Parīzes nolīgumu pieņemtās saistības, jo īpaši attiecībā uz ES ieguldījumu mazināšanas un pielāgošanās jomā, kā arī attiecībā uz atbalstu finansēšanas, tehnoloģiju tālāknodošanas un veiktspējas veicināšanas jomā;

| 21. | uzsver laika nozīmi kopīgajos centienos cīnīties pret klimata pārmaiņām un godāt Parīzes nolīgumu; uzsver, ka ES ir gan iespējas, gan arī pienākums uzņemties vadošo lomu, rādot piemēru, un nekavējoties uzsākt darbu, lai pielāgotu tās mērķus klimata un enerģētikas jomā saskaņotajam starptautiskajam mērķim ierobežot pasaules vidējās temperatūras pieaugumu zem 2 oC, cenšoties, lai šis pieaugums nepārsniegtu 1,5 oC; |
| --- | --- |

21.

uzsver laika nozīmi kopīgajos centienos cīnīties pret klimata pārmaiņām un godāt Parīzes nolīgumu; uzsver, ka ES ir gan iespējas, gan arī pienākums uzņemties vadošo lomu, rādot piemēru, un nekavējoties uzsākt darbu, lai pielāgotu tās mērķus klimata un enerģētikas jomā saskaņotajam starptautiskajam mērķim ierobežot pasaules vidējās temperatūras pieaugumu zem 2 o

o

| 22. | atgādina — lai nodrošinātu šā pasaules vidējās temperatūras mērķa sasniegšanu, ir nepieciešama jau agrīna dekarbonizācija, un atgādina, ka SEG emisiju pēdējais augstākais punkts ir jāsasniedz cik drīz vien iespējams; atgādina, ka globālās emisijas būtu jāizbeidz līdz 2050. gadam vai neilgi pēc tam, lai tādējādi nodrošinātu, ka pasaule virzās pa izmaksu ziņā efektīvu emisiju trajektoriju, kas atbilst Parīzes nolīguma mērķiem temperatūras jomā; aicina visas puses, kuras to spēj, īstenot savus valsts dekarbonizācijas mērķus un stratēģijas, piešķirot prioritāti emisiju, kas rodas, izmantojot akmeņogles, pakāpeniskai samazināšanai, jo akmeņogles ir enerģijas avots, kas rada lielāko piesārņojumu, un prasa, lai ES šā jautājuma risināšanā sadarbotos ar tās starptautiskajiem partneriem, sniedzot labas prakses piemērus; |
| --- | --- |

22.

atgādina — lai nodrošinātu šā pasaules vidējās temperatūras mērķa sasniegšanu, ir nepieciešama jau agrīna dekarbonizācija, un atgādina, ka SEG emisiju pēdējais augstākais punkts ir jāsasniedz cik drīz vien iespējams; atgādina, ka globālās emisijas būtu jāizbeidz līdz 2050. gadam vai neilgi pēc tam, lai tādējādi nodrošinātu, ka pasaule virzās pa izmaksu ziņā efektīvu emisiju trajektoriju, kas atbilst Parīzes nolīguma mērķiem temperatūras jomā; aicina visas puses, kuras to spēj, īstenot savus valsts dekarbonizācijas mērķus un stratēģijas, piešķirot prioritāti emisiju, kas rodas, izmantojot akmeņogles, pakāpeniskai samazināšanai, jo akmeņogles ir enerģijas avots, kas rada lielāko piesārņojumu, un prasa, lai ES šā jautājuma risināšanā sadarbotos ar tās starptautiskajiem partneriem, sniedzot labas prakses piemērus;

| 23. | atzinīgi vērtē UNFCCC procesa iekļaujošo raksturu; uzskata — lai nodrošinātu efektīvu līdzdalību, ir jānodrošina, ka tiek risināts jautājums par savtīgām vai konfliktējošām interesēm; šajā sakarā prasa, lai visi procesa dalībnieki ievieš vadlīnijas vai procedūras, kas veicina atklātību, pārredzamību un iekļautību, neapdraudot UNFCCC un Parīzes nolīguma mērķus; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē UNFCCC

UNFCCC

| 24. | aicina dalībvalstis ratificēt Dohas grozījumu Kioto protokolam; |
| --- | --- |

24.

aicina dalībvalstis ratificēt Dohas grozījumu Kioto protokolam;

Bonnas COP23

Bonnas COP23

| 25. | atzinīgi vērtē Marrākešā pausto apņemšanos pabeigt darba programmu, lai līdz 2018. gadam izstrādātu detalizētus Parīzes nolīguma īstenošanas noteikumus; uzskata, ka COP23 ir svarīgs pagrieziena punkts šajā tehniskajā darbā; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē Marrākešā pausto apņemšanos pabeigt darba programmu, lai līdz 2018. gadam izstrādātu detalizētus Parīzes nolīguma īstenošanas noteikumus; uzskata, ka COP23 ir svarīgs pagrieziena punkts šajā tehniskajā darbā;

| 26. | sagaida, ka COP23 konferences laikā tiks panākta skaidrība par 2018. gada veicinošā dialoga struktūru, kas būs laba iespēja kritiski izvērtēt progresu ceļā uz nolīgumā paredzēto mazināšanas mērķi un ar informāciju atbalstīt pušu NND laikam līdz 2030. gadam sagatavošanu un pārskatīšanu, kas jāveic līdz 2020. gadam, lai tādējādi sasniegtu nolīguma mērķus; uzskata, ka ES šajā pirmajā veicinošajā dialogā būtu jābūt proaktīvai, lai izvērtētu kopīgos centienus un panākumus saistību izpildē; aicina Komisiju un dalībvalstis ļoti savlaicīgi pirms veicinošā dialoga iesniegt turpmākas SEG samazinājumu saistības, kas pārsniedz uzņemtās saistības saskaņā ar Parīzes nolīgumu un pietiekamā mērā veicina neatbilstību novēršanu klimata pārmaiņu mazināšanas jomā atbilstīgi ES iespējām; |
| --- | --- |

26.

sagaida, ka COP23 konferences laikā tiks panākta skaidrība par 2018. gada veicinošā dialoga struktūru, kas būs laba iespēja kritiski izvērtēt progresu ceļā uz nolīgumā paredzēto mazināšanas mērķi un ar informāciju atbalstīt pušu NND laikam līdz 2030. gadam sagatavošanu un pārskatīšanu, kas jāveic līdz 2020. gadam, lai tādējādi sasniegtu nolīguma mērķus; uzskata, ka ES šajā pirmajā veicinošajā dialogā būtu jābūt proaktīvai, lai izvērtētu kopīgos centienus un panākumus saistību izpildē; aicina Komisiju un dalībvalstis ļoti savlaicīgi pirms veicinošā dialoga iesniegt turpmākas SEG samazinājumu saistības, kas pārsniedz uzņemtās saistības saskaņā ar Parīzes nolīgumu un pietiekamā mērā veicina neatbilstību novēršanu klimata pārmaiņu mazināšanas jomā atbilstīgi ES iespējām;

| 27. | atgādina, ka klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumu paplašināšana laikposmā pirms 2020. gada ir absolūts priekšnosacījums, lai sasniegtu Parīzes nolīgumā noteiktos ilgtermiņa mērķus, un prasa ES nodrošināt, ka īstermiņa rīcība paliek COP23 darba kārtībā; |
| --- | --- |

27.

atgādina, ka klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumu paplašināšana laikposmā pirms 2020. gada ir absolūts priekšnosacījums, lai sasniegtu Parīzes nolīgumā noteiktos ilgtermiņa mērķus, un prasa ES nodrošināt, ka īstermiņa rīcība paliek COP23 darba kārtībā;

Rīcības klimata jomā finansējums un citi īstenošanas līdzekļi

Rīcības klimata jomā finansējums un citi īstenošanas līdzekļi

| 28. | atzinīgi vērtē “Ceļvedi uz 100 miljardiem dolāru”, kura mērķis ir līdz 2020. gadam savākt USD100 miljardus, lai finansētu jaunattīstības valstu rīcību klimata jomā; uzsver, ka līdzekļu vākšanu ir paredzēts turpināt līdz 2025. gadam, par ko vienojās COP21; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē “Ceļvedi uz 100 miljardiem dolāru”, kura mērķis ir līdz 2020. gadam savākt USD100 miljardus, lai finansētu jaunattīstības valstu rīcību klimata jomā; uzsver, ka līdzekļu vākšanu ir paredzēts turpināt līdz 2025. gadam, par ko vienojās COP21;

| 29. | atzinīgi vērtē pušu pieņemtās saistības saskaņā ar Parīzes nolīgumu, kurās paredzēts padarīt visas finanšu plūsmas atbilstīgas mērķim samazināt SEG emisijas un veicināt klimatnoturīgu attīstību; tāpēc uzskata, ka ES ir steidzami jārisina jautājumi saistībā ar finanšu plūsmām fosilajam kurināmam un augsta oglekļa dioksīda emisiju līmeņa infrastruktūrai; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē pušu pieņemtās saistības saskaņā ar Parīzes nolīgumu, kurās paredzēts padarīt visas finanšu plūsmas atbilstīgas mērķim samazināt SEG emisijas un veicināt klimatnoturīgu attīstību; tāpēc uzskata, ka ES ir steidzami jārisina jautājumi saistībā ar finanšu plūsmām fosilajam kurināmam un augsta oglekļa dioksīda emisiju līmeņa infrastruktūrai;

| 30. | uzsver, cik svarīgi ir risināt jautājumu par zaudējumu un kaitējumu atlīdzības mehānismu, kas iekļauts Parīzes nolīgumā, un pauž stingru atbalstu sarunām par šo mehānismu Bonnas COP23; |
| --- | --- |

30.

uzsver, cik svarīgi ir risināt jautājumu par zaudējumu un kaitējumu atlīdzības mehānismu, kas iekļauts Parīzes nolīgumā, un pauž stingru atbalstu sarunām par šo mehānismu Bonnas COP23;

| 31. | uzsver, cik liela nozīme ir tam, lai cilvēktiesības arī turpmāk būtu galvenais pamats rīcībai klimata jomā, un uzstāj, ka Komisijai un dalībvalstīm ir jāpanāk, lai sarunās par pielāgošanās pasākumiem būtu atzīta nepieciešamība ievērot, aizsargāt un veicināt cilvēktiesības, cita starpā to attiecinot arī uz dzimumu līdztiesību, nodrošināt sieviešu pilnīgu un līdztiesīgu dalību un aktīvi veicināt darbaspēkam taisnīgu pāreju, kas rada pienācīgu nodarbinātību un kvalitatīvas darbvietas visiem; |
| --- | --- |

31.

uzsver, cik liela nozīme ir tam, lai cilvēktiesības arī turpmāk būtu galvenais pamats rīcībai klimata jomā, un uzstāj, ka Komisijai un dalībvalstīm ir jāpanāk, lai sarunās par pielāgošanās pasākumiem būtu atzīta nepieciešamība ievērot, aizsargāt un veicināt cilvēktiesības, cita starpā to attiecinot arī uz dzimumu līdztiesību, nodrošināt sieviešu pilnīgu un līdztiesīgu dalību un aktīvi veicināt darbaspēkam taisnīgu pāreju, kas rada pienācīgu nodarbinātību un kvalitatīvas darbvietas visiem;

| 32. | atzinīgi vērtē pastāvīgi pieaugošo ES finansējumu klimata pārmaiņu jomā, tomēr uzsver, ka ir nepieciešami vēl lielāki centieni; uzsver, ka ir svarīgi, lai citas rūpnieciski attīstītās puses nodrošina savu paredzēto devumu USD 100 miljardu mērķa sasniegšanā; prasa noteikt konkrētas ES un starptautiskās saistības, lai nodrošinātu papildu finansējuma avotus; |
| --- | --- |

32.

atzinīgi vērtē pastāvīgi pieaugošo ES finansējumu klimata pārmaiņu jomā, tomēr uzsver, ka ir nepieciešami vēl lielāki centieni; uzsver, ka ir svarīgi, lai citas rūpnieciski attīstītās puses nodrošina savu paredzēto devumu USD 100 miljardu mērķa sasniegšanā; prasa noteikt konkrētas ES un starptautiskās saistības, lai nodrošinātu papildu finansējuma avotus;

| 33. | prasa, lai valdības un publiskās, kā arī privātās finanšu institūcijas, tostarp bankas, pensiju fondi un apdrošināšanas sabiedrības uzņemtos vērienīgas saistības pielāgot savu aizdošanas un investīciju praksi mērķim par pasaules vidējās temperatūras pieauguma samazinājumu krietni zem 2 oC saskaņā ar Parīzes nolīguma 2. panta 1. punkta c) apakšpunktu un izbeigt investīcijas fosilajā kurināmajā, tostarp eksporta kredītus investīcijām fosilajā kurināmajā; prasa noteikt īpašas valsts garantijas, ar ko veicina zaļos ieguldījumus, marķējumu un fiskālu priekšrocību paredzēšanu zaļajiem ieguldījumu fondiem, kā arī zaļo obligāciju emitēšanu; |
| --- | --- |

33.

prasa, lai valdības un publiskās, kā arī privātās finanšu institūcijas, tostarp bankas, pensiju fondi un apdrošināšanas sabiedrības uzņemtos vērienīgas saistības pielāgot savu aizdošanas un investīciju praksi mērķim par pasaules vidējās temperatūras pieauguma samazinājumu krietni zem 2 o

| 34. | atzīst, ka izmaiņas valstu un starptautiskajās nodokļu sistēmās, tostarp nodokļu sloga pārvirzīšana no darbspēka uz kapitālu, “maksā piesārņotājs” principa piemērošana, investīciju izbeigšana fosilam kurināmam un pienācīgas cenas noteikšana oglekļa dioksīda emisijām, ir izšķiroši soļi, lai radītu tādu ekonomisko vidi, kas veicinātu publiskās un privātās investīcijas, kuras dotu iespēju īstenot ilgtspējīgas attīstības mērķus atbilstīgi nozaru politikas virzieniem; |
| --- | --- |

34.

atzīst, ka izmaiņas valstu un starptautiskajās nodokļu sistēmās, tostarp nodokļu sloga pārvirzīšana no darbspēka uz kapitālu, “maksā piesārņotājs” principa piemērošana, investīciju izbeigšana fosilam kurināmam un pienācīgas cenas noteikšana oglekļa dioksīda emisijām, ir izšķiroši soļi, lai radītu tādu ekonomisko vidi, kas veicinātu publiskās un privātās investīcijas, kuras dotu iespēju īstenot ilgtspējīgas attīstības mērķus atbilstīgi nozaru politikas virzieniem;

| 35. | mudina pastiprināt sadarbību starp rūpnieciski attīstītām un jaunattīstības valstīm, tostarp saskaņā ar NND partnerību, lai valstīm būtu efektīvāka piekļuve tehniskajām zināšanām un finanšu atbalstam, kas nepieciešams, lai ieviestu politikas virzienus, ar kuriem panākt NND izpildi un pārsniegšanu; |
| --- | --- |

35.

mudina pastiprināt sadarbību starp rūpnieciski attīstītām un jaunattīstības valstīm, tostarp saskaņā ar NND partnerību, lai valstīm būtu efektīvāka piekļuve tehniskajām zināšanām un finanšu atbalstam, kas nepieciešams, lai ieviestu politikas virzienus, ar kuriem panākt NND izpildi un pārsniegšanu;

| 36. | aicina Komisiju pilnībā izvērtēt Parīzes nolīguma iespējamo ietekmi uz ES budžetu un izveidot mērķtiecīgu, automātisku ES finanšu mehānismu, kas sniegtu atbilstīgu un papildu atbalstu, lai nodrošinātu, ka ES iegulda taisnīgu daļu starptautiskā mērķa — finansējuma klimata jomā USD 100 miljardu apmērā — sasniegšanā; |
| --- | --- |

36.

aicina Komisiju pilnībā izvērtēt Parīzes nolīguma iespējamo ietekmi uz ES budžetu un izveidot mērķtiecīgu, automātisku ES finanšu mehānismu, kas sniegtu atbilstīgu un papildu atbalstu, lai nodrošinātu, ka ES iegulda taisnīgu daļu starptautiskā mērķa — finansējuma klimata jomā USD 100 miljardu apmērā — sasniegšanā;

| 37. | prasa uzņemties konkrētas saistības, lai nodrošinātu papildu finanšu avotus klimata jomai, tostarp nosakot finanšu darījumu nodevu, atliekot daļu ES ETS emisiju kvotas laikposmā no 2021. līdz 2030. gadam un piešķirot starptautiskajam klimata jomas finansējumam, kā arī Klimata pārmaiņu mazināšanas fondam ieņēmumus no ES un starptautiskajiem pasākumiem aviācijas un kuģniecības emisiju jomā; |
| --- | --- |

37.

prasa uzņemties konkrētas saistības, lai nodrošinātu papildu finanšu avotus klimata jomai, tostarp nosakot finanšu darījumu nodevu, atliekot daļu ES ETS emisiju kvotas laikposmā no 2021. līdz 2030. gadam un piešķirot starptautiskajam klimata jomas finansējumam, kā arī Klimata pārmaiņu mazināšanas fondam ieņēmumus no ES un starptautiskajiem pasākumiem aviācijas un kuģniecības emisiju jomā;

Nevalstisko dalībnieku loma

Nevalstisko dalībnieku loma

| 38. | uzsver aizvien lielāka skaita nevalstisko dalībnieku centienus nodrošināt dekarbonizāciju un noturību pret klimata pārmaiņām; tādēļ uzsver, cik būtiska nozīme ir strukturētam un konstruktīvam dialogam starp valdībām, uzņēmējiem, pilsētām, reģioniem, starptautiskajām organizācijām, pilsonisko sabiedrību un akadēmiskajām iestādēm un to iesaistīšanās nodrošināšanai plānošanā un samērīgas rīcības klimata jomā īstenošanā, lai veicinātu izlēmīgu un globālu rīcību, radot mazoglekļa un noturīgas sabiedrības, un nodrošinātu progresu Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

38.

uzsver aizvien lielāka skaita nevalstisko dalībnieku centienus nodrošināt dekarbonizāciju un noturību pret klimata pārmaiņām; tādēļ uzsver, cik būtiska nozīme ir strukturētam un konstruktīvam dialogam starp valdībām, uzņēmējiem, pilsētām, reģioniem, starptautiskajām organizācijām, pilsonisko sabiedrību un akadēmiskajām iestādēm un to iesaistīšanās nodrošināšanai plānošanā un samērīgas rīcības klimata jomā īstenošanā, lai veicinātu izlēmīgu un globālu rīcību, radot mazoglekļa un noturīgas sabiedrības, un nodrošinātu progresu Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanā;

| 39. | prasa, lai ES un tās dalībvalstis kopīgi ar citām UNFCCC pusēm veicinātu tādus procesus, kas aktīvi iesaista nevalstiskos dalībniekus sarunās par Parīzes nolīguma īstenošanu, kas atbalsta to centienus sniegt ieguldījumu valsts NND sasniegšanā, neraugoties uz valstu politiskajām transformācijām, un kas dod iespēju izpētīt jaunus līdzdalības un sadarbības veidus UNFCCC ietvaros; |
| --- | --- |

39.

prasa, lai ES un tās dalībvalstis kopīgi ar citām UNFCCC pusēm veicinātu tādus procesus, kas aktīvi iesaista nevalstiskos dalībniekus sarunās par Parīzes nolīguma īstenošanu, kas atbalsta to centienus sniegt ieguldījumu valsts NND sasniegšanā, neraugoties uz valstu politiskajām transformācijām, un kas dod iespēju izpētīt jaunus līdzdalības un sadarbības veidus UNFCCC ietvaros;

| 40. | uzsver, cik svarīga loma ir Nevalstisko dalībnieku platformai rīcībai klimata jomā (NAZCA), veicinot un apzinot nevalstisko dalībnieku darbu, piemēram, Pasaules mēru pakta, Mission Innovation, InsuResilience, Ilgtspējīga enerģija visiem un NDC partnerības darbu; |
| --- | --- |

40.

uzsver, cik svarīga loma ir Nevalstisko dalībnieku platformai rīcībai klimata jomā (NAZCA), veicinot un apzinot nevalstisko dalībnieku darbu, piemēram, Pasaules mēru pakta, Mission Innovation

InsuResilience

| 41. | atzinīgi vērtē Klimata pārmaiņu mazināšanas līderu centienus saskaņā ar Marrākešas partnerību klimata rīcības jomā; |
| --- | --- |

41.

atzinīgi vērtē Klimata pārmaiņu mazināšanas līderu centienus saskaņā ar Marrākešas partnerību klimata rīcības jomā;

| 42. | prasa ES un tās dalībvalstīm sadarboties ar pilsonisko sabiedrību (iestādēm, privāto sektoru, NVO un vietējām kopienām), lai izstrādātu mazināšanas iniciatīvas galvenajās nozarēs (enerģētika, tehnoloģijas, pilsētvide, transports), kā arī pielāgošanās un noturības veicināšanas iniciatīvas, risinot pielāgošanās jautājumus, jo īpaši attiecībā uz ūdens pieejamību, nodrošinājumu ar pārtiku un riska novēršanu; aicina visas valdības un visus pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus atbalstīt un nostiprināt šo rīcības programmu; |
| --- | --- |

42.

prasa ES un tās dalībvalstīm sadarboties ar pilsonisko sabiedrību (iestādēm, privāto sektoru, NVO un vietējām kopienām), lai izstrādātu mazināšanas iniciatīvas galvenajās nozarēs (enerģētika, tehnoloģijas, pilsētvide, transports), kā arī pielāgošanās un noturības veicināšanas iniciatīvas, risinot pielāgošanās jautājumus, jo īpaši attiecībā uz ūdens pieejamību, nodrošinājumu ar pārtiku un riska novēršanu; aicina visas valdības un visus pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus atbalstīt un nostiprināt šo rīcības programmu;

| 43. | atgādina ANO un UNFCCC pusēm, ka individuālu cilvēku rīcība ir tikpat svarīga, kā valdību un iestāžu rīcība; tādēļ prasa aktīvāk organizēt kampaņas un pasākumus, lai informētu sabiedrību un veicinātu izpratni par tām gan mazajām, gan lielajām darbībām, kuras var veikt, lai palīdzētu cīņā pret klimata pārmaiņām gan attīstītajās, gan arī jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

43.

atgādina ANO un UNFCCC pusēm, ka individuālu cilvēku rīcība ir tikpat svarīga, kā valdību un iestāžu rīcība; tādēļ prasa aktīvāk organizēt kampaņas un pasākumus, lai informētu sabiedrību un veicinātu izpratni par tām gan mazajām, gan lielajām darbībām, kuras var veikt, lai palīdzētu cīņā pret klimata pārmaiņām gan attīstītajās, gan arī jaunattīstības valstīs;

Visu nozaru visaptveroši centieni

Visu nozaru visaptveroši centieni

| 44. | atzinīgi vērtē dažādu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu izveidi visā pasaulē, tostarp 18 emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas, kuras darbojas četros kontinentos un veido 40 % no pasaules IKP; mudina Komisiju veicināt saikni starp ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ETS) un citām emisijas kvotu tirdzniecības sistēmām, lai veidotu starptautiskus oglekļa emisiju tirgus mehānismus nolūkā paplašināt vērienīgās saistības klimata jomā, vienlaikus samazinot oglekļa emisiju pārvirzes risku, jo tiktu nodrošināti vienlīdzīgi konkurences apstākļi; aicina Komisiju paredzēt aizsardzības pasākumus, lai nodrošinātu, ka piesaiste ES ETS nodrošina pastāvīgu devumu klimata pārmaiņu mazināšanas jomā un neapdraud ES iekšējā siltumnīcefekta gāzu emisiju mazināšanas mērķa sasniegšanu; |
| --- | --- |

44.

atzinīgi vērtē dažādu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu izveidi visā pasaulē, tostarp 18 emisijas kvotu tirdzniecības sistēmas, kuras darbojas četros kontinentos un veido 40 % no pasaules IKP; mudina Komisiju veicināt saikni starp ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ETS) un citām emisijas kvotu tirdzniecības sistēmām, lai veidotu starptautiskus oglekļa emisiju tirgus mehānismus nolūkā paplašināt vērienīgās saistības klimata jomā, vienlaikus samazinot oglekļa emisiju pārvirzes risku, jo tiktu nodrošināti vienlīdzīgi konkurences apstākļi; aicina Komisiju paredzēt aizsardzības pasākumus, lai nodrošinātu, ka piesaiste ES ETS nodrošina pastāvīgu devumu klimata pārmaiņu mazināšanas jomā un neapdraud ES iekšējā siltumnīcefekta gāzu emisiju mazināšanas mērķa sasniegšanu;

| 45. | uzsver, ka joprojām vajadzīgs lielāks vēriens un rīcība, lai saglabātu pietiekamus stimulus SEG emisiju samazināšanai, kas nepieciešama, lai sasniegtu ES mērķus klimata un enerģētikas jomā 2050. gadam; uzsver, ka panāktais progress SEG emisiju samazināšanas jomā transporta un lauksaimniecības nozarē ir bijis nepietiekams attiecībā uz 2020. gada mērķiem un ka jāpastiprina centieni, lai šīs nozares nodrošinātu emisiju samazināšanas mērķu sasniegšanā sniegto devumu līdz 2030. gadam; |
| --- | --- |

45.

uzsver, ka joprojām vajadzīgs lielāks vēriens un rīcība, lai saglabātu pietiekamus stimulus SEG emisiju samazināšanai, kas nepieciešama, lai sasniegtu ES mērķus klimata un enerģētikas jomā 2050. gadam; uzsver, ka panāktais progress SEG emisiju samazināšanas jomā transporta un lauksaimniecības nozarē ir bijis nepietiekams attiecībā uz 2020. gada mērķiem un ka jāpastiprina centieni, lai šīs nozares nodrošinātu emisiju samazināšanas mērķu sasniegšanā sniegto devumu līdz 2030. gadam;

| 46. | uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt vides integritāti ikvienā turpmākā tirgus pieejā, gan saistībā ar Parīzes nolīgumu, gan ārpus tā, izskatot riskus, piemēram, iespējas veikt dubulto uzskaiti, problēmas saistībā ar emisiju samazināšanas pastāvību un papildināmību, iespējamo negatīvo ietekmi uz ilgtspējīgu attīstību, kā arī perversus stimulus, kas mazinātu NND vērienīgumu; |
| --- | --- |

46.

uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt vides integritāti ikvienā turpmākā tirgus pieejā, gan saistībā ar Parīzes nolīgumu, gan ārpus tā, izskatot riskus, piemēram, iespējas veikt dubulto uzskaiti, problēmas saistībā ar emisiju samazināšanas pastāvību un papildināmību, iespējamo negatīvo ietekmi uz ilgtspējīgu attīstību, kā arī perversus stimulus, kas mazinātu NND vērienīgumu;

| 47. | uzsver ka “20-20-20 mērķi” SEG emisijām, atjaunojamajai enerģijai un energotaupībai ir bijuši šā progresa virzītājspēks un nodrošinājuši darbvietas dažādās ekonozarēs vairāk nekā 4,2 miljoniem iedzīvotāju un ka šajās nozarēs izaugsme turpinājusies arī krīzes laikā; |
| --- | --- |

47.

uzsver ka “20-20-20 mērķi” SEG emisijām, atjaunojamajai enerģijai un energotaupībai ir bijuši šā progresa virzītājspēks un nodrošinājuši darbvietas dažādās ekonozarēs vairāk nekā 4,2 miljoniem iedzīvotāju un ka šajās nozarēs izaugsme turpinājusies arī krīzes laikā;

| 48. | ņem vērā Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) asamblejas 2016. gada lēmumu izveidot starptautiskās gaisa satiksmes radīto oglekļa emisiju izlīdzināšanas un samazināšanas shēmu (CORSIA); |
| --- | --- |

48.

ņem vērā Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) asamblejas 2016. gada lēmumu izveidot starptautiskās gaisa satiksmes radīto oglekļa emisiju izlīdzināšanas un samazināšanas shēmu (CORSIA);

| 49. | tomēr pauž vilšanos par to, ka ICAO, koncentrējoties galvenokārt uz izlīdzināšanu, nepanāca vienošanos par emisiju samazināšanu ar CORSIA; pauž nožēlu par to, ka nebūt netiek garantēta izlīdzināšanas vienību kvalitāte, ka CORSIA piemērošana ir juridiski saistoša tikai no 2027. gada un ka lielākās ICAO dalībvalstis līdz šim vēl nav apņēmušās piedalīties brīvprātīgajā fāzē, kamēr citi lielākie emitētāji nav pat apņēmušies īstenot oglekļa emisiju ziņā neitrālu izaugsmi, kā rezultātā ir daudz jautājumu par tās reālo ietekmi uz klimatu, jo rezultāts pieviļ ES cerības, uz kuru pamata tā nolēma apturēt ES ETS šajā jomā; aicina ātri pabeigt stingru noteikumu izstrādi nolūkā nodrošināt CORSIA darbību, tās savlaicīgu īstenošanu valsts un reģionālā līmenī un visu pušu nodrošinātu tās pienācīgu izpildi; turklāt prasa veicināt visas tehnoloģiskās inovācijas, kas saistītas ar dzinēju darbību un degvielas kvalitāti; |
| --- | --- |

49.

tomēr pauž vilšanos par to, ka ICAO, koncentrējoties galvenokārt uz izlīdzināšanu, nepanāca vienošanos par emisiju samazināšanu ar CORSIA; pauž nožēlu par to, ka nebūt netiek garantēta izlīdzināšanas vienību kvalitāte, ka CORSIA piemērošana ir juridiski saistoša tikai no 2027. gada un ka lielākās ICAO dalībvalstis līdz šim vēl nav apņēmušās piedalīties brīvprātīgajā fāzē, kamēr citi lielākie emitētāji nav pat apņēmušies īstenot oglekļa emisiju ziņā neitrālu izaugsmi, kā rezultātā ir daudz jautājumu par tās reālo ietekmi uz klimatu, jo rezultāts pieviļ ES cerības, uz kuru pamata tā nolēma apturēt ES ETS šajā jomā; aicina ātri pabeigt stingru noteikumu izstrādi nolūkā nodrošināt CORSIA darbību, tās savlaicīgu īstenošanu valsts un reģionālā līmenī un visu pušu nodrošinātu tās pienācīgu izpildi; turklāt prasa veicināt visas tehnoloģiskās inovācijas, kas saistītas ar dzinēju darbību un degvielas kvalitāti;

| 50. | atgādina — lai gan Eiropas iekšējiem lidojumiem joprojām tiks piemērota ES ETS, jebkādas izmaiņas spēkā esošajos tiesību aktos un CORSIA plānoto ieviešanu var apsvērt tikai, ņemot vērā sistēmas vērienīguma līmeni un īstenošanas pasākumus, kas vēl tiks izstrādāti; |
| --- | --- |

50.

atgādina — lai gan Eiropas iekšējiem lidojumiem joprojām tiks piemērota ES ETS, jebkādas izmaiņas spēkā esošajos tiesību aktos un CORSIA plānoto ieviešanu var apsvērt tikai, ņemot vērā sistēmas vērienīguma līmeni un īstenošanas pasākumus, kas vēl tiks izstrādāti;

| 51. | ņem vērā Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO) Jūras vides aizsardzības komitejas 70. sesijā pieņemto ceļvedi, kas paredz izstrādāt “Visaptverošu SJO stratēģiju par siltumnīcefekta gāzu emisijas no kuģiem samazināšanu”; mudina SJO izstrādāt globālu mehānismu saskaņā ar Parīzes nolīgumu, nosakot vērienīgu emisiju samazināšanas mērķi un konkrētu grafiku, kā daļu no sākotnējās SJO SEG emisiju stratēģijas, ko plānots pieņemt 2018. gada pavasarī; |
| --- | --- |

51.

ņem vērā Starptautiskā Jūrniecības organizācija (SJO) Jūras vides aizsardzības komitejas 70. sesijā pieņemto ceļvedi, kas paredz izstrādāt “Visaptverošu SJO stratēģiju par siltumnīcefekta gāzu emisijas no kuģiem samazināšanu”; mudina SJO izstrādāt globālu mehānismu saskaņā ar Parīzes nolīgumu, nosakot vērienīgu emisiju samazināšanas mērķi un konkrētu grafiku, kā daļu no sākotnējās SJO SEG emisiju stratēģijas, ko plānots pieņemt 2018. gada pavasarī;

| 52. | atzinīgi vērtē Kigali grozījumu par fluorogļūdeņražu (HFC), kuri būtiski veicina klimata sasilšanu, pakāpenisku izmantošanas samazināšanu pasaules mērogā; uzskata, ka tas ir konkrēts solis, kas palīdzēs sasniegt Parīzes nolīguma mērķus, kā rezultātā līdz 2050. gadam varētu nepieļaut vairāk nekā 70 miljardu tonnu CO2 ekvivalenta emisijas, kas atbilst ASV 11 gadu misijām un tādējādi mudina visas puses, kas parakstījušas Monreālas protokolu, veikt visus nepieciešamos pasākumus tā ātrai ratifikācijai; atgādina, ka ES ir pieņēmusi vērienīgu tiesību aktu kopumu, lai līdz 2030. gadam par 79 % samazinātu fluorogļūdeņražu izmantošanu, jo ir plaši pieejamas videi nekaitīgas alternatīvas un to potenciāls ir pilnībā jāizmanto; |
| --- | --- |

52.

atzinīgi vērtē Kigali grozījumu par fluorogļūdeņražu (HFC), kuri būtiski veicina klimata sasilšanu, pakāpenisku izmantošanas samazināšanu pasaules mērogā; uzskata, ka tas ir konkrēts solis, kas palīdzēs sasniegt Parīzes nolīguma mērķus, kā rezultātā līdz 2050. gadam varētu nepieļaut vairāk nekā 70 miljardu tonnu CO2

Pielāgošanās kā ceļš uz noturību pret klimata pārmaiņām

Pielāgošanās kā ceļš uz noturību pret klimata pārmaiņām

| 53. | norāda, ka Fidži prezidentūras prioritātes attiecībā uz COP23 iekļauj jomas, kurās pielāgošanās un izturētspējas darbībām ir nozīmīga vieta; atgādina, ka pielāgošanās pasākumi ir absolūti nepieciešami visām valstīm, ja tās vēlas mazināt nelabvēlīgo ietekmi un pilnībā izmantot iespējas, ko sniedz pret klimata pārmaiņām noturīga izaugsme un ilgtspējīga attīstība; |
| --- | --- |

53.

norāda, ka Fidži prezidentūras prioritātes attiecībā uz COP23 iekļauj jomas, kurās pielāgošanās un izturētspējas darbībām ir nozīmīga vieta; atgādina, ka pielāgošanās pasākumi ir absolūti nepieciešami visām valstīm, ja tās vēlas mazināt nelabvēlīgo ietekmi un pilnībā izmantot iespējas, ko sniedz pret klimata pārmaiņām noturīga izaugsme un ilgtspējīga attīstība;

| 54. | prasa attiecīgi noteikt ilgtermiņa pielāgošanās mērķus; atgādina, ka jaunattīstības valstis, jo īpaši vismazāk attīstītās valstis un mazo salu jaunattīstības valstis, kuras vismazāk ir veicinājušas klimata pārmaiņas, ir visneaizsargātākās pret to nelabvēlīgajām sekām un tām ir ierobežotākās spējas šādām pārmaiņām pielāgoties; |
| --- | --- |

54.

prasa attiecīgi noteikt ilgtermiņa pielāgošanās mērķus; atgādina, ka jaunattīstības valstis, jo īpaši vismazāk attīstītās valstis un mazo salu jaunattīstības valstis, kuras vismazāk ir veicinājušas klimata pārmaiņas, ir visneaizsargātākās pret to nelabvēlīgajām sekām un tām ir ierobežotākās spējas šādām pārmaiņām pielāgoties;

| 55. | uzsver vajadzību pielāgošanos klimata pārmaiņām patiesi integrēt valstu attīstības stratēģijās, tostarp finanšu plānošanā, vienlaikus uzlabojot koordinēšanas kanālus starp dažādiem pārvaldības līmeņiem un ieinteresētajām personām; uzskata, ka saskaņotība ar katastrofu riska mazināšanas stratēģijām un plāniem arī ir svarīga; |
| --- | --- |

55.

uzsver vajadzību pielāgošanos klimata pārmaiņām patiesi integrēt valstu attīstības stratēģijās, tostarp finanšu plānošanā, vienlaikus uzlabojot koordinēšanas kanālus starp dažādiem pārvaldības līmeņiem un ieinteresētajām personām; uzskata, ka saskaņotība ar katastrofu riska mazināšanas stratēģijām un plāniem arī ir svarīga;

| 56. | uzsver, cik svarīgi ir jo īpaši novērtēt klimata pārmaiņu ietekmi uz pilsētām un to specifiskajām pielāgošanās un mazināšanas problēmām un iespējām; uzskata, ka pilsētu un to pašvaldību spēju nostiprināšana, lai tās iesaistītos un strādātu savu kopienu noturības veicināšanā, ir izšķiroši svarīga, lai risinātu klimata pārmaiņu ietekmes vietējo dimensiju; |
| --- | --- |

56.

uzsver, cik svarīgi ir jo īpaši novērtēt klimata pārmaiņu ietekmi uz pilsētām un to specifiskajām pielāgošanās un mazināšanas problēmām un iespējām; uzskata, ka pilsētu un to pašvaldību spēju nostiprināšana, lai tās iesaistītos un strādātu savu kopienu noturības veicināšanā, ir izšķiroši svarīga, lai risinātu klimata pārmaiņu ietekmes vietējo dimensiju;

| 57. | uzskata, ka klimata jomas politikas virzieni varētu saņemt pietiekamu atbalstu, ar nosacījumu ka tie tiek īstenoti līdz ar sociāliem pasākumiem, tostarp taisnīgas pārejas fondu, kas sasaistītu esošo problēmu, ko rada cīņa pret klimata pārmaiņām, risināšanu ar centieniem mazināt bezdarbu un nestabilu nodarbinātību; |
| --- | --- |

57.

uzskata, ka klimata jomas politikas virzieni varētu saņemt pietiekamu atbalstu, ar nosacījumu ka tie tiek īstenoti līdz ar sociāliem pasākumiem, tostarp taisnīgas pārejas fondu, kas sasaistītu esošo problēmu, ko rada cīņa pret klimata pārmaiņām, risināšanu ar centieniem mazināt bezdarbu un nestabilu nodarbinātību;

| 58. | aicina Komisiju no jauna izvērtēt 2013. gada ES pielāgošanās stratēģiju, lai pievērstu vairāk uzmanības un nodrošinātu pievienoto vērtību pielāgošanās darbam vispārējā ES līmenī, stiprinot saiknes ar Parīzes nolīgumu un atbalstot turpmāku efektīvas paraugprakses apmaiņas, piemēru un informācijas par pielāgošanos klimata pārmaiņām attīstību; uzsver nepieciešamību izstrādāt sistēmas un instrumentus, lai sekotu līdzi progresam un valstu pielāgošanās plānu un darbību efektivitātei; |
| --- | --- |

58.

aicina Komisiju no jauna izvērtēt 2013. gada ES pielāgošanās stratēģiju, lai pievērstu vairāk uzmanības un nodrošinātu pievienoto vērtību pielāgošanās darbam vispārējā ES līmenī, stiprinot saiknes ar Parīzes nolīgumu un atbalstot turpmāku efektīvas paraugprakses apmaiņas, piemēru un informācijas par pielāgošanos klimata pārmaiņām attīstību; uzsver nepieciešamību izstrādāt sistēmas un instrumentus, lai sekotu līdzi progresam un valstu pielāgošanās plānu un darbību efektivitātei;

| 59. | atgādina, ka klimata pārmaiņas smagi skars lauksaimniecības zemi, mitrājus un mežus, kas sedz vairāk nekā 90 % no ES sauszemes virsmas; uzsver, ka šis sektors, kas pazīstams kā zemes izmantošana, zemes izmantošanas maiņa un mežsaimniecība (LULUCF) ir gan emisiju uztveršanas sistēma, gan to avots un tas ir izšķiroši svarīgs mazināšanai un noturības veicināšanai; |
| --- | --- |

59.

atgādina, ka klimata pārmaiņas smagi skars lauksaimniecības zemi, mitrājus un mežus, kas sedz vairāk nekā 90 % no ES sauszemes virsmas; uzsver, ka šis sektors, kas pazīstams kā zemes izmantošana, zemes izmantošanas maiņa un mežsaimniecība (LULUCF) ir gan emisiju uztveršanas sistēma, gan to avots un tas ir izšķiroši svarīgs mazināšanai un noturības veicināšanai;

| 60. | atgādina, ka saskaņā ar 2016. gada 4. novembra Parīzes nolīguma 2. pantu, mērķis, inter alia, ir palielināt spējas pielāgoties klimata pārmaiņu nelabvēlīgajai ietekmei un veicināt klimatnoturību un tādu attīstību, kam raksturīgas zemas siltumnīcefekta gāzu emisijas, turklāt tā, lai neapdraudētu pārtikas ražošanu, un aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka finanšu plūsmas atbilst šim mērķim; |
| --- | --- |

60.

atgādina, ka saskaņā ar 2016. gada 4. novembra Parīzes nolīguma 2. pantu, mērķis, inter alia, ir palielināt spējas pielāgoties klimata pārmaiņu nelabvēlīgajai ietekmei un veicināt klimatnoturību un tādu attīstību, kam raksturīgas zemas siltumnīcefekta gāzu emisijas, turklāt tā, lai neapdraudētu pārtikas ražošanu, un aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka finanšu plūsmas atbilst šim mērķim;

| 61. | uzsver, ka bezdarbībai ir ļoti smagas un bieži vien neatgriezeniskas sekas, jo jāatceras, ka klimata pārmaiņas ietekmē visus pasaules reģionus dažādos, bet ļoti kaitīgos veidos, kas noved pie migrācijas un cilvēku bojāejas, kā arī rada ekonomiskus, ekoloģiskus un sociālus zaudējumus; norāda, ka saskaņots globāls politiskais un finansiālais atbalsts inovācijai nepiesārņojošas un atjaunojamas enerģijas jomā ir izšķirošs, lai sasniegtu mūsu mērķus klimata jomā un sekmētu izaugsmi; |
| --- | --- |

61.

uzsver, ka bezdarbībai ir ļoti smagas un bieži vien neatgriezeniskas sekas, jo jāatceras, ka klimata pārmaiņas ietekmē visus pasaules reģionus dažādos, bet ļoti kaitīgos veidos, kas noved pie migrācijas un cilvēku bojāejas, kā arī rada ekonomiskus, ekoloģiskus un sociālus zaudējumus; norāda, ka saskaņots globāls politiskais un finansiālais atbalsts inovācijai nepiesārņojošas un atjaunojamas enerģijas jomā ir izšķirošs, lai sasniegtu mūsu mērķus klimata jomā un sekmētu izaugsmi;

| 62. | atzīst, ka ir sarežģīti noteikt “klimata bēgļa” definīciju un par to starptautiski vienoties, bet aicina visā nopietnībā atzīt klimata izraisītas pārvietošanās un migrācijas veidus un mērogu, kas notiek globālās sasilšanas izraisītu dabas katastrofu rezultātā; ar bažām atzīmē, ka laikposmā no 2008. līdz 2013. gadam aptuveni 166 miljoni cilvēku bija spiesti pamest savas mājas dabas katastrofu, jūras līmeņa celšanās, ekstremālu laikapstākļu, pārtuksnešošanās, ūdens trūkuma, kā arī tropisko un vektoru pārnēsātu slimību dēļ; jo īpaši atgādina par to, ka ar klimatu saistītie notikumi vairākās vietās Āfrikā un Tuvajos Austrumos var veicināt politisko nestabilitāti, ekonomiskās grūtības un bēgļu krīzes saasināšanos Vidusjūras reģionā; |
| --- | --- |

62.

atzīst, ka ir sarežģīti noteikt “klimata bēgļa” definīciju un par to starptautiski vienoties, bet aicina visā nopietnībā atzīt klimata izraisītas pārvietošanās un migrācijas veidus un mērogu, kas notiek globālās sasilšanas izraisītu dabas katastrofu rezultātā; ar bažām atzīmē, ka laikposmā no 2008. līdz 2013. gadam aptuveni 166 miljoni cilvēku bija spiesti pamest savas mājas dabas katastrofu, jūras līmeņa celšanās, ekstremālu laikapstākļu, pārtuksnešošanās, ūdens trūkuma, kā arī tropisko un vektoru pārnēsātu slimību dēļ; jo īpaši atgādina par to, ka ar klimatu saistītie notikumi vairākās vietās Āfrikā un Tuvajos Austrumos var veicināt politisko nestabilitāti, ekonomiskās grūtības un bēgļu krīzes saasināšanos Vidusjūras reģionā;

| 63. | norāda, ka mežu iznīcināšana un mežu degradēšana rada 20 % no globālajām SEG emisijām, un uzsver mežu un aktīvas mežu ilgtspējīgas apsaimniekošanas nozīmi klimata pārmaiņu mazināšanā, kā arī nepieciešamību uzlabot mežu pielāgošanās spējas un spēju izturēt klimata pārmaiņas; uzsver, ka ir vajadzīgi klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumi attiecībā uz tropiskajiem mežiem (REDD+); uzsver, ka tad, ja šie mazināšanas pasākumi netiks īstenoti, visticamāk, nebūs iespējams sasniegt mērķi ierobežot globālo sasilšanu tā, lai pasaules vidējās temperatūras pieaugums nepārsniegtu 2 oC; turklāt aicina ES palielināt starptautisko finansējumu mežu izciršanas samazināšanai jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

63.

norāda, ka mežu iznīcināšana un mežu degradēšana rada 20 % no globālajām SEG emisijām, un uzsver mežu un aktīvas mežu ilgtspējīgas apsaimniekošanas nozīmi klimata pārmaiņu mazināšanā, kā arī nepieciešamību uzlabot mežu pielāgošanās spējas un spēju izturēt klimata pārmaiņas; uzsver, ka ir vajadzīgi klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumi attiecībā uz tropiskajiem mežiem (REDD+); uzsver, ka tad, ja šie mazināšanas pasākumi netiks īstenoti, visticamāk, nebūs iespējams sasniegt mērķi ierobežot globālo sasilšanu tā, lai pasaules vidējās temperatūras pieaugums nepārsniegtu 2 o

Atbalsts jaunattīstības valstīm

Atbalsts jaunattīstības valstīm

| 64. | uzsver, ka arī jaunattīstības valstīm ir būtiska nozīme, lai sasniegtu Parīzes nolīguma mērķus, un ka jāpalīdz šīm valstīm īstenot to plānus klimata jomā, pilnībā izmantojot sinerģijas ar attiecīgajiem ilgtspējīgas attīstības mērķiem, klimata jomā īstenotajiem pasākumiem, Adisabebas rīcības plānu un programmu 2030. gadam; |
| --- | --- |

64.

uzsver, ka arī jaunattīstības valstīm ir būtiska nozīme, lai sasniegtu Parīzes nolīguma mērķus, un ka jāpalīdz šīm valstīm īstenot to plānus klimata jomā, pilnībā izmantojot sinerģijas ar attiecīgajiem ilgtspējīgas attīstības mērķiem, klimata jomā īstenotajiem pasākumiem, Adisabebas rīcības plānu un programmu 2030. gadam;

| 65. | uzsver, ka jāveicina vispārēja piekļuve ilgtspējīgai enerģijai jaunattīstības valstīs, jo īpaši Āfrikā, efektīvāk izmantojot atjaunojamo enerģiju; norāda, ka Āfrikā ir ārkārtīgi daudz dabas resursu, kas var garantēt tās energoapgādes drošību; uzsver, ka galu galā, ja veiksmīgi tiktu izveidoti elektrības starpsavienojumi, daļu Eiropai vajadzīgās enerģijas varētu piegādāt no Āfrikas; |
| --- | --- |

65.

uzsver, ka jāveicina vispārēja piekļuve ilgtspējīgai enerģijai jaunattīstības valstīs, jo īpaši Āfrikā, efektīvāk izmantojot atjaunojamo enerģiju; norāda, ka Āfrikā ir ārkārtīgi daudz dabas resursu, kas var garantēt tās energoapgādes drošību; uzsver, ka galu galā, ja veiksmīgi tiktu izveidoti elektrības starpsavienojumi, daļu Eiropai vajadzīgās enerģijas varētu piegādāt no Āfrikas;

| 66. | uzsver, ka ES ir pieredze, iespējas un globālais tvērums, lai kļūtu par līderi, veidojot viedāku, tīrāku un noturīgāku infrastruktūru, kas vajadzīga, lai panāktu Parīzes nolīguma sākto pāreju pasaulē; prasa ES atbalstīt jaunattīstības valstu centienus pāriet uz mazoglekļa sabiedrību, kas ir iekļaujošāka, sociāli un vides ziņā ilgtspējīgāka, pārtikušāka un drošāka; |
| --- | --- |

66.

uzsver, ka ES ir pieredze, iespējas un globālais tvērums, lai kļūtu par līderi, veidojot viedāku, tīrāku un noturīgāku infrastruktūru, kas vajadzīga, lai panāktu Parīzes nolīguma sākto pāreju pasaulē; prasa ES atbalstīt jaunattīstības valstu centienus pāriet uz mazoglekļa sabiedrību, kas ir iekļaujošāka, sociāli un vides ziņā ilgtspējīgāka, pārtikušāka un drošāka;

Rūpniecība un konkurētspēja

Rūpniecība un konkurētspēja

| 67. | atzinīgi vērtē Eiropas rūpniecības pastāvīgos centienus un panākumus tās saistību izpildes jomā un to, ka tā pilnībā izmanto visas iespējas, ko piedāvā Parīzes nolīgums, kā rezultātā var tikt nodrošināta veiksmīga un izmaksefektīva rīcība klimata jomā; |
| --- | --- |

67.

atzinīgi vērtē Eiropas rūpniecības pastāvīgos centienus un panākumus tās saistību izpildes jomā un to, ka tā pilnībā izmanto visas iespējas, ko piedāvā Parīzes nolīgums, kā rezultātā var tikt nodrošināta veiksmīga un izmaksefektīva rīcība klimata jomā;

| 68. | uzsver, ka cīņa pret klimata pārmaiņām ir globāla prioritāte un tā jāīsteno kā patiesi pasaules mēroga centieni, vienlaikus nodrošinot energoapgādes drošību un ilgtspējīgu ekonomiku; |
| --- | --- |

68.

uzsver, ka cīņa pret klimata pārmaiņām ir globāla prioritāte un tā jāīsteno kā patiesi pasaules mēroga centieni, vienlaikus nodrošinot energoapgādes drošību un ilgtspējīgu ekonomiku;

| 69. | uzsver, ka stabils un paredzams tiesiskais satvars, kā arī skaidri politiskie signāli ES līmenī un pasaules līmenī atbalstītu un veicinātu ar klimata jomu saistītās investīcijas; |
| --- | --- |

69.

uzsver, ka stabils un paredzams tiesiskais satvars, kā arī skaidri politiskie signāli ES līmenī un pasaules līmenī atbalstītu un veicinātu ar klimata jomu saistītās investīcijas;

| 70. | uzsver, ka pastāvīga apņēmība, jo īpaši no galveno globālo emitētāju puses, ir izšķiroši svarīga rīcībai klimata jomā un Parīzes nolīguma īstenošanai; pauž dziļu nožēlu par ASV administrācijas paziņojumu par tās nostāju attiecībā uz Parīzes nolīgumu; tomēr visnotaļ atzinīgi vērtē lielāko ASV nozaru nelokāmo atbalstu, jo tās skaidri apzinās klimata pārmaiņu radītos riskus, kā arī rīcības klimata jomā sniegtās iespējas; |
| --- | --- |

70.

uzsver, ka pastāvīga apņēmība, jo īpaši no galveno globālo emitētāju puses, ir izšķiroši svarīga rīcībai klimata jomā un Parīzes nolīguma īstenošanai; pauž dziļu nožēlu par ASV administrācijas paziņojumu par tās nostāju attiecībā uz Parīzes nolīgumu; tomēr visnotaļ atzinīgi vērtē lielāko ASV nozaru nelokāmo atbalstu, jo tās skaidri apzinās klimata pārmaiņu radītos riskus, kā arī rīcības klimata jomā sniegtās iespējas;

| 71. | uzskata — ja citas lielākās ekonomikas neuzņemsies saistības, kas salīdzināmas ar ES saistībām SEG emisiju samazināšanas jomā, būs jāuztur oglekļa pārvirzes novēršanas noteikumi, jo īpaši tie, kuru mērķis ir aizsargāt nozares, kas īpaši pakļautas augstai tirdznieciskai intensitātei un ražošanas augstām oglekļa emisiju izmaksām, lai tādējādi nodrošinātu Eiropas rūpniecības konkurētspēju pasaulē; |
| --- | --- |

71.

uzskata — ja citas lielākās ekonomikas neuzņemsies saistības, kas salīdzināmas ar ES saistībām SEG emisiju samazināšanas jomā, būs jāuztur oglekļa pārvirzes novēršanas noteikumi, jo īpaši tie, kuru mērķis ir aizsargāt nozares, kas īpaši pakļautas augstai tirdznieciskai intensitātei un ražošanas augstām oglekļa emisiju izmaksām, lai tādējādi nodrošinātu Eiropas rūpniecības konkurētspēju pasaulē;

| 72. | atzinīgi vērtē to, ka Ķīna un citi ES energoietilpīgo nozaru lielie konkurenti ievieš oglekļa dioksīda emisiju kvotu tirdzniecības vai citus oglekļa emisiju cenas noteikšanas mehānismus; uzskata — kamēr nav nodrošināti vienlīdzīgi konkurences apstākļi, ES būtu jāsaglabā atbilstīgi un samērīgi pasākumi, lai nodrošinātu savas rūpniecības nozares konkurētspēju, un, ja nepieciešams, jānovērš emisiju pārvirze, ņemot vērā, ka enerģētika, rūpniecības nozare un klimata politika ir savstarpēji saistītas; |
| --- | --- |

72.

atzinīgi vērtē to, ka Ķīna un citi ES energoietilpīgo nozaru lielie konkurenti ievieš oglekļa dioksīda emisiju kvotu tirdzniecības vai citus oglekļa emisiju cenas noteikšanas mehānismus; uzskata — kamēr nav nodrošināti vienlīdzīgi konkurences apstākļi, ES būtu jāsaglabā atbilstīgi un samērīgi pasākumi, lai nodrošinātu savas rūpniecības nozares konkurētspēju, un, ja nepieciešams, jānovērš emisiju pārvirze, ņemot vērā, ka enerģētika, rūpniecības nozare un klimata politika ir savstarpēji saistītas;

| 73. | uzsver, cik svarīgi ir palielināt nozarē strādājošo kvalificēto darbinieku skaitu, kā arī izplatīt zināšanas un labāko praksi, lai veicinātu kvalitatīvu darbvietu izveidi, vienlaikus atbalstot darbaspēka taisnīgu profesionālo pāreju, gadījumos, kad tas nepieciešams; |
| --- | --- |

73.

uzsver, cik svarīgi ir palielināt nozarē strādājošo kvalificēto darbinieku skaitu, kā arī izplatīt zināšanas un labāko praksi, lai veicinātu kvalitatīvu darbvietu izveidi, vienlaikus atbalstot darbaspēka taisnīgu profesionālo pāreju, gadījumos, kad tas nepieciešams;

Enerģētikas politika

Enerģētikas politika

| 74. | prasa ES mudināt starptautisko kopienu nekavējoties pieņemt konkrētus pasākumus, tostarp nosakot termiņus, lai pakāpeniski izbeigtu videi kaitīgās subsīdijas, tostarp subsīdijas fosilam kurināmam, jo tās kropļo konkurenci, attur no starptautiskās sadarbības un traucē inovāciju izstrādei; |
| --- | --- |

74.

prasa ES mudināt starptautisko kopienu nekavējoties pieņemt konkrētus pasākumus, tostarp nosakot termiņus, lai pakāpeniski izbeigtu videi kaitīgās subsīdijas, tostarp subsīdijas fosilam kurināmam, jo tās kropļo konkurenci, attur no starptautiskās sadarbības un traucē inovāciju izstrādei;

| 75. | uzsver, cik būtiska nozīme ir energotaupībai, energoefektivitātei un atjaunojamajai enerģijai, lai samazinātu emisijas, kā arī lai panāktu finansiālus ietaupījumus, un energoapgādes drošību un lai novērstu un izskaustu enerģētisko nabadzību, tādējādi aizsargājot mazaizsargātus cilvēkus un mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem un palīdzot tiem; prasa pasaules līmenī veicināt energoefektivitātes un energotaupības pasākumus, kā arī atjaunojamo energoresursu enerģijas izstrādi (piemēram, stimulējot atjaunojamo energoresursu enerģijas pašražošanu un pašpatēriņu) un veicināt šādas enerģijas ieviešanu; atgādina, ka energoefektivitātes veicināšana un globāla vadošā loma atjaunojamo energoresursu jomā ir divi galvenie ES enerģētikas savienības mērķi; |
| --- | --- |

75.

uzsver, cik būtiska nozīme ir energotaupībai, energoefektivitātei un atjaunojamajai enerģijai, lai samazinātu emisijas, kā arī lai panāktu finansiālus ietaupījumus, un energoapgādes drošību un lai novērstu un izskaustu enerģētisko nabadzību, tādējādi aizsargājot mazaizsargātus cilvēkus un mājsaimniecības ar zemiem ienākumiem un palīdzot tiem; prasa pasaules līmenī veicināt energoefektivitātes un energotaupības pasākumus, kā arī atjaunojamo energoresursu enerģijas izstrādi (piemēram, stimulējot atjaunojamo energoresursu enerģijas pašražošanu un pašpatēriņu) un veicināt šādas enerģijas ieviešanu; atgādina, ka energoefektivitātes veicināšana un globāla vadošā loma atjaunojamo energoresursu jomā ir divi galvenie ES enerģētikas savienības mērķi;

| 76. | uzsver, cik svarīgi ir izstrādāt enerģijas uzkrāšanas tehnoloģijas, viedos tīklus un pieprasījumreakciju, kas var atbalstīt atjaunojamo energoresursu enerģijas efektīvas ieviešanas nostiprināšanu enerģijas ražošanas un mājsaimniecību siltumapgādes un aukstumapgādes nozarēs; |
| --- | --- |

76.

uzsver, cik svarīgi ir izstrādāt enerģijas uzkrāšanas tehnoloģijas, viedos tīklus un pieprasījumreakciju, kas var atbalstīt atjaunojamo energoresursu enerģijas efektīvas ieviešanas nostiprināšanu enerģijas ražošanas un mājsaimniecību siltumapgādes un aukstumapgādes nozarēs;

Pētniecība, inovācija un digitālās tehnoloģijas

Pētniecība, inovācija un digitālās tehnoloģijas

| 77. | uzsver, ka pastāvīga un veicināta pētniecība un inovācija klimata pārmaiņu mazināšanas, pielāgošanās politikas virzienu, resursefektivitātes, mazemisiju tehnoloģiju un sekundāro izejvielu (aprites ekonomikas) jomā ir izšķiroši faktori izmaksu ziņā efektīvā cīņā pret klimata pārmaiņām, kā arī atkarības no fosilā kurināmā samazināšanā; tādēļ aicina uzņemties globāla mēroga saistības, lai palielinātu un mērķtiecīgi novirzītu ieguldījumus šajā jomā; |
| --- | --- |

77.

uzsver, ka pastāvīga un veicināta pētniecība un inovācija klimata pārmaiņu mazināšanas, pielāgošanās politikas virzienu, resursefektivitātes, mazemisiju tehnoloģiju un sekundāro izejvielu (aprites ekonomikas) jomā ir izšķiroši faktori izmaksu ziņā efektīvā cīņā pret klimata pārmaiņām, kā arī atkarības no fosilā kurināmā samazināšanā; tādēļ aicina uzņemties globāla mēroga saistības, lai palielinātu un mērķtiecīgi novirzītu ieguldījumus šajā jomā;

| 78. | uzsver — lai nodrošinātu tehnoloģiskos sasniegumus dekarbonizācijas jomā būs nepieciešami skaidri politiskie signāli, tostarp mazinot tirgus un regulatīvos šķēršļus jaunām tehnoloģijām un uzņēmējdarbības modeļiem, kā arī nodrošinot mērķtiecīgus publiskos izdevumus; |
| --- | --- |

78.

uzsver — lai nodrošinātu tehnoloģiskos sasniegumus dekarbonizācijas jomā būs nepieciešami skaidri politiskie signāli, tostarp mazinot tirgus un regulatīvos šķēršļus jaunām tehnoloģijām un uzņēmējdarbības modeļiem, kā arī nodrošinot mērķtiecīgus publiskos izdevumus;

| 79. | atgādina, ka pētniecība, inovācija un konkurētspēja ir viens no pieciem ES enerģētikas savienības stratēģijas pīlāriem; norāda, ka ES ir apņēmusies arī turpmāk būt globālā līdere šajās jomās, vienlaikus attīstot ciešu zinātnisko sadarbību ar starptautiskajiem partneriem; uzsver — lai varētu izmantot nepiesārņojošas un enerģētikas ziņā ilgtspējīgas tehnoloģijas, ir būtiski veidot un saglabāt spēcīgas inovācijas spējas gan attīstītajās valstīs, gan arī jaunietekmes valstīs; |
| --- | --- |

79.

atgādina, ka pētniecība, inovācija un konkurētspēja ir viens no pieciem ES enerģētikas savienības stratēģijas pīlāriem; norāda, ka ES ir apņēmusies arī turpmāk būt globālā līdere šajās jomās, vienlaikus attīstot ciešu zinātnisko sadarbību ar starptautiskajiem partneriem; uzsver — lai varētu izmantot nepiesārņojošas un enerģētikas ziņā ilgtspējīgas tehnoloģijas, ir būtiski veidot un saglabāt spēcīgas inovācijas spējas gan attīstītajās valstīs, gan arī jaunietekmes valstīs;

| 80. | atgādina par digitālo tehnoloģiju būtisko nozīmi enerģētikas pārkārtošanas atbalstam, jaunu ilgtspējīgu uzņēmējdarbības veidu radīšanai un energoefektivitātes un energotaupības uzlabošanai; uzsver ieguvumus vides jomā, ko var nodrošināt Eiropas rūpniecības digitalizācija, panākot resursefektivitāti un samazinot izejvielu intensitāti; |
| --- | --- |

80.

atgādina par digitālo tehnoloģiju būtisko nozīmi enerģētikas pārkārtošanas atbalstam, jaunu ilgtspējīgu uzņēmējdarbības veidu radīšanai un energoefektivitātes un energotaupības uzlabošanai; uzsver ieguvumus vides jomā, ko var nodrošināt Eiropas rūpniecības digitalizācija, panākot resursefektivitāti un samazinot izejvielu intensitāti;

| 81. | uzsver, cik svarīgi ir pilnībā izmantot ES programmas un instrumentus, piemēram, pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, kas ir atvērta trešo valstu līdzdalībai, jo īpaši enerģētikas, klimata pārmaiņu un ilgtspējīgas attīstības jomā; |
| --- | --- |

81.

uzsver, cik svarīgi ir pilnībā izmantot ES programmas un instrumentus, piemēram, pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, kas ir atvērta trešo valstu līdzdalībai, jo īpaši enerģētikas, klimata pārmaiņu un ilgtspējīgas attīstības jomā;

| 82. | aicina labāk izmantot pieejamās tehnoloģijas, piemēram, kosmosa satelītus, lai vāktu precīzus datus par emisijām, temperatūru un klimata pārmaiņām; jo īpaši norāda uz programmas “Copernicus” devumu; aicina arī īstenot pārredzamu sadarbību un informācijas apmaiņu dalībvalstu starpā, kā arī nodrošināt datu pieejamību zinātnes aprindām; |
| --- | --- |

82.

aicina labāk izmantot pieejamās tehnoloģijas, piemēram, kosmosa satelītus, lai vāktu precīzus datus par emisijām, temperatūru un klimata pārmaiņām; jo īpaši norāda uz programmas “Copernicus” devumu; aicina arī īstenot pārredzamu sadarbību un informācijas apmaiņu dalībvalstu starpā, kā arī nodrošināt datu pieejamību zinātnes aprindām;

Diplomātija klimata jomā

Diplomātija klimata jomā

| 83. | stingri atbalsta ES pastāvīgo koncentrēšanos uz klimata diplomātiju, kas ir ļoti svarīga, lai pievērstu partnervalstu un pasaules sabiedrības uzmanību klimata pasākumiem; uzsver nepieciešamību saglabāt klimata pārmaiņas kā stratēģisku prioritāti diplomātiskajos dialogos, ņemot vērā jaunākās norises un ģeopolitiskās izmaiņas; uzsver to, ka Eiropas Ārējās darbības dienestam un dalībvalstīm ir milzīga ārpolitikas kapacitāte un ka tām jāuzņemas vadība klimata forumos; uzsver, ka vērienīgai un steidzamai rīcībai klimata jomā un COP 21 saistību izpildei joprojām ir jābūt ES prioritātei augsta līmeņa divpusējos un bireģionālos dialogos ar partnervalstīm, G7, G20 un ANO, kā arī citos starptautiskos forumos; |
| --- | --- |

83.

stingri atbalsta ES pastāvīgo koncentrēšanos uz klimata diplomātiju, kas ir ļoti svarīga, lai pievērstu partnervalstu un pasaules sabiedrības uzmanību klimata pasākumiem; uzsver nepieciešamību saglabāt klimata pārmaiņas kā stratēģisku prioritāti diplomātiskajos dialogos, ņemot vērā jaunākās norises un ģeopolitiskās izmaiņas; uzsver to, ka Eiropas Ārējās darbības dienestam un dalībvalstīm ir milzīga ārpolitikas kapacitāte un ka tām jāuzņemas vadība klimata forumos; uzsver, ka vērienīgai un steidzamai rīcībai klimata jomā un COP 21 saistību izpildei joprojām ir jābūt ES prioritātei augsta līmeņa divpusējos un bireģionālos dialogos ar partnervalstīm, G7, G20 un ANO, kā arī citos starptautiskos forumos;

| 84. | atkārtoti atgādina par savu viedokli, ka klimata politikas mērķiem ir jābūt ES ārpolitikas centienu un globālās darba kārtības centrā; mudina ES un tās dalībvalstis būt vadībā globālā rīcībā klimata jomā, pastāvīgi pildot Parīzes nolīgumu un aktīvi sadarbojoties ar stratēģiskajiem partneriem gan valsts, gan vietējā līmenī, lai veidotu vai nostiprinātu alianses klimata jomā, tādējādi uzturot spēkā pašreizēju virzību uz vērienīgu klimata aizsardzības režīmu; |
| --- | --- |

84.

atkārtoti atgādina par savu viedokli, ka klimata politikas mērķiem ir jābūt ES ārpolitikas centienu un globālās darba kārtības centrā; mudina ES un tās dalībvalstis būt vadībā globālā rīcībā klimata jomā, pastāvīgi pildot Parīzes nolīgumu un aktīvi sadarbojoties ar stratēģiskajiem partneriem gan valsts, gan vietējā līmenī, lai veidotu vai nostiprinātu alianses klimata jomā, tādējādi uzturot spēkā pašreizēju virzību uz vērienīgu klimata aizsardzības režīmu;

| 85. | mudina ES un dalībvalstis strādāt pie tā, lai panāktu plašāku izpratni, analīzi un klimata pārmaiņu risku pārvaldību, un atbalstīt ES partnerus visā pasaulē to centienos labāk izprast, integrēt, paredzēt un pārvaldīt klimata pārmaiņu ietekmi uz iekšējo stabilitāti, starptautisko drošību un cilvēku pārvietošanu; |
| --- | --- |

85.

mudina ES un dalībvalstis strādāt pie tā, lai panāktu plašāku izpratni, analīzi un klimata pārmaiņu risku pārvaldību, un atbalstīt ES partnerus visā pasaulē to centienos labāk izprast, integrēt, paredzēt un pārvaldīt klimata pārmaiņu ietekmi uz iekšējo stabilitāti, starptautisko drošību un cilvēku pārvietošanu;

| 86. | pauž apņēmību izmantot savu starptautisko lomu un dalību starptautiskos parlamentāros tīklos, lai konsekventi censtos panākt progresu Parīzes nolīguma straujā īstenošanā; |
| --- | --- |

86.

pauž apņēmību izmantot savu starptautisko lomu un dalību starptautiskos parlamentāros tīklos, lai konsekventi censtos panākt progresu Parīzes nolīguma straujā īstenošanā;

Eiropas Parlamenta loma

Eiropas Parlamenta loma

| 87. | uzskata — tā kā Parlamentam ir jāsniedz sava piekrišana starptautisku nolīgumu noslēgšanai un tam, kā vienam no likumdevējiem, ir centrālā loma Parīzes nolīguma īstenošanā iekšzemē — tam ir jābūt būtiski integrētam ES delegācijā; tādēļ sagaida, ka Eiropas Parlamentam tiks dota atļauja piedalīties ES koordinācijas sanāksmēs Bonnā, kā arī, jau sākoties sarunām, tiks nodrošināta piekļuve visiem sagatavošanās dokumentiem; |
| --- | --- |

87.

uzskata — tā kā Parlamentam ir jāsniedz sava piekrišana starptautisku nolīgumu noslēgšanai un tam, kā vienam no likumdevējiem, ir centrālā loma Parīzes nolīguma īstenošanā iekšzemē — tam ir jābūt būtiski integrētam ES delegācijā; tādēļ sagaida, ka Eiropas Parlamentam tiks dota atļauja piedalīties ES koordinācijas sanāksmēs Bonnā, kā arī, jau sākoties sarunām, tiks nodrošināta piekļuve visiem sagatavošanās dokumentiem;

o

o o

| 88. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām sekretariātam ar lūgumu to izplatīt visām ārpussavienības līgumslēdzējām pusēm. |
| --- | --- |

88.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām sekretariātam ar lūgumu to izplatīt visām ārpussavienības līgumslēdzējām pusēm.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0383.

1

---

Ceturtdiena, 2017. gada 5. oktobris

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/82 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/82

---

P8_TA(2017)0381

Cilvēku ar albīnismu stāvoklis Malāvijā un citās Āfrikas valstīs

Eiropas Parlamenta 2017. gada 5. oktobra rezolūcija par personu ar albīnismu stāvokli Āfrikā, it īpaši Malāvijā (2017/2868(RSP))

(2018/C 346/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par albīnismu Āfrikā, jo īpaši 2016. gada 7. jūlija rezolūciju par personu ar albīnismu stāvokli Āfrikā, it īpaši Malāvijā (1), un 2008. gada 4. septembra rezolūciju par albīnu slepkavībām Tanzānijā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par albīnismu Āfrikā, jo īpaši 2016. gada 7. jūlija rezolūciju par personu ar albīnismu stāvokli Āfrikā, it īpaši Malāvijā (1), un 2008. gada 4. septembra rezolūciju par albīnu slepkavībām Tanzānijā (2),

| — | ņemot vērā ANO neatkarīgā eksperta jautājumos par personu ar albīnismu cilvēktiesību stāvokli 2017. gada 24. marta un 2016. gada 18. janvāra ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO neatkarīgā eksperta jautājumos par personu ar albīnismu cilvēktiesību stāvokli 2017. gada 24. marta un 2016. gada 18. janvāra ziņojumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) 2017. gada 13. jūnija paziņojumu par starptautisko dienu izglītošanai par albīnismu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) 2017. gada 13. jūnija paziņojumu par starptautisko dienu izglītošanai par albīnismu,

| — | ņemot vērā ANO Augstā cilvēktiesību komisāra biroja (OHCHR) 2017. gada 19. septembra paziņojumu presei “Vērienīgs solis cīņā pret nesodāmību par cilvēktiesību pārkāpumiem, kas saistīti ar pūšļošanu” un 2017. gada 28. jūlija paziņojumu presei “Tanzānija: “Ziņoti uzbrukumi personām ar albīnismu samazinās, bet laukos joprojām izplatīti pamatcēloņi” — ANO eksperts”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Augstā cilvēktiesību komisāra biroja (OHCHR) 2017. gada 19. septembra paziņojumu presei “Vērienīgs solis cīņā pret nesodāmību par cilvēktiesību pārkāpumiem, kas saistīti ar pūšļošanu” un 2017. gada 28. jūlija paziņojumu presei “Tanzānija: “Ziņoti uzbrukumi personām ar albīnismu samazinās, bet laukos joprojām izplatīti pamatcēloņi” — ANO eksperts”,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2014. gada 18. decembra Rezolūciju Nr. 69/170 par starptautisko dienu izglītošanai par albīnismu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2014. gada 18. decembra Rezolūciju Nr. 69/170 par starptautisko dienu izglītošanai par albīnismu,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 23. decembra Rezolūciju Nr. 70/229 par personām ar albīnismu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 23. decembra Rezolūciju Nr. 70/229 par personām ar albīnismu,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas (ACHPR) 2013. gada 5. novembra Rezolūciju Nr. 263 par uzbrukumu un diskriminācijas, kas vērsta pret personām ar albīnismu, novēršanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību komisijas (ACHPR) 2013. gada 5. novembra Rezolūciju Nr. 263 par uzbrukumu un diskriminācijas, kas vērsta pret personām ar albīnismu, novēršanu,

| — | ņemot vērā Reģionālo rīcības plānu, kā Āfrikā izbeigt uzbrukumus personām ar albīnismu, 2017.–2021. gadam un ACHPR2017. gada 22. maija rezolūciju Nr. 373 par šo jautājumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālo rīcības plānu, kā Āfrikā izbeigt uzbrukumus personām ar albīnismu, 2017.–2021. gadam un ACHPR2017. gada 22. maija rezolūciju Nr. 373 par šo jautājumu,

| — | ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par bērna tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām,

| — | ņemot vērā Starptautisko konvenciju par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko konvenciju par jebkuras rasu diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā ANO 1992. gada 18. decembra Deklarāciju par to personu tiesībām, kuras pieder pie nacionālām vai etniskām, reliģiskām un lingvistiskām minoritātēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1992. gada 18. decembra Deklarāciju par to personu tiesībām, kuras pieder pie nacionālām vai etniskām, reliģiskām un lingvistiskām minoritātēm,

| — | ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu,

| — | ņemot vērā Kotonū Partnerattiecību nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kotonū Partnerattiecību nolīgumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā albīnisms ir pārmantots ģenētisks stāvoklis, kas pasaulē ir aptuveni vienam no 20 000 cilvēku un kas ir ievērojami vairāk izplatīts Subsahāras valstīs, no kurām visaugstākais personu ar albīnismu (PAA) īpatsvars ir Tanzānijā, Malāvijā un Burundi; |
| --- | --- |

A.

tā kā albīnisms ir pārmantots ģenētisks stāvoklis, kas pasaulē ir aptuveni vienam no 20 000 cilvēku un kas ir ievērojami vairāk izplatīts Subsahāras valstīs, no kurām visaugstākais personu ar albīnismu (PAA) īpatsvars ir Tanzānijā, Malāvijā un Burundi;

| B. | tā kā lielākajā daļā Āfrikas personas ar albīnismu visvairāk apdraud maldi un māņticība par šo stāvokli; tā kā albīnisma nepatiesa sasaistīšana ar maģiskām spējām ir smagākais drauds personām ar albīnismu; tā kā šādi mīti izraisa vardarbību un viņu ķermeņa daļu tirdzniecību laimes, veselības un bagātības piesaistīšanai; tā kā sievietes ar albīnismu cieš no izvarošanas, jo pastāv maldi, ka dzimumakts ar viņām var izārstēt no HIV/AIDS; |
| --- | --- |

B.

tā kā lielākajā daļā Āfrikas personas ar albīnismu visvairāk apdraud maldi un māņticība par šo stāvokli; tā kā albīnisma nepatiesa sasaistīšana ar maģiskām spējām ir smagākais drauds personām ar albīnismu; tā kā šādi mīti izraisa vardarbību un viņu ķermeņa daļu tirdzniecību laimes, veselības un bagātības piesaistīšanai; tā kā sievietes ar albīnismu cieš no izvarošanas, jo pastāv maldi, ka dzimumakts ar viņām var izārstēt no HIV/AIDS;

| C. | tā kā saskaņā ar cilvēktiesību grupu informāciju pēdējā desmitgadē Āfrikā ziņots par vairāk nekā 600 uzbrukumiem personām ar albīnismu, taču patiesais skaits, ticamākais, ir vēl lielāks; tā kā pēdējos gados uzbrukumu skaits ir ievērojami pieaudzis, īpaši Malāvijā, Tanzānijā un Mozambikā; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar cilvēktiesību grupu informāciju pēdējā desmitgadē Āfrikā ziņots par vairāk nekā 600 uzbrukumiem personām ar albīnismu, taču patiesais skaits, ticamākais, ir vēl lielāks; tā kā pēdējos gados uzbrukumu skaits ir ievērojami pieaudzis, īpaši Malāvijā, Tanzānijā un Mozambikā;

| D. | tā kā 2016. gadā 25 Āfrikas valstīs notika 172 PAA slepkavības un 276 citādi uzbrukumi PAA; tā kā līdztekus Malāvijai par uzbrukumiem PAA šogad ziņots arī Burundi, Mozambikā, Zambijā un Tanzānijā, turklāt ir ziņots, ka vairums cietušo ir bērni; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2016. gadā 25 Āfrikas valstīs notika 172 PAA slepkavības un 276 citādi uzbrukumi PAA; tā kā līdztekus Malāvijai par uzbrukumiem PAA šogad ziņots arī Burundi, Mozambikā, Zambijā un Tanzānijā, turklāt ir ziņots, ka vairums cietušo ir bērni;

| E. | tā kā kopš 2017. gada sākuma jaunu slepkavību un uzbrukumu uzliesmojumu pret PAA uzkurinājuši sistēmiskie trūkumi Malāvijas krimināltiesību sistēmā, kas šos neaizsargātos cilvēkus atstāj noziedzīgu grupējumu varā; tā kā kopš 2017. gada janvāra vismaz divas PAA ir nogalinātas, bet vēl septiņas ir ziņojušas par tādiem noziegumiem kā slepkavības vai nolaupīšanas mēģinājumi; |
| --- | --- |

E.

tā kā kopš 2017. gada sākuma jaunu slepkavību un uzbrukumu uzliesmojumu pret PAA uzkurinājuši sistēmiskie trūkumi Malāvijas krimināltiesību sistēmā, kas šos neaizsargātos cilvēkus atstāj noziedzīgu grupējumu varā; tā kā kopš 2017. gada janvāra vismaz divas PAA ir nogalinātas, bet vēl septiņas ir ziņojušas par tādiem noziegumiem kā slepkavības vai nolaupīšanas mēģinājumi;

| F. | tā kā, neraugoties uz to, ka 2016. gadā Malāvijā tika ieviesti stingrāki tiesību akti, tostarp Kriminālkodeksa un Anatomijas likuma reformas, slepkavību un uzbrukumu uzliesmojums pret šiem neaizsargātajiem cilvēkiem nav apslāpēts, kas galvenokārt skaidrojams ar vāju tiesībaizsardzību un vājām tiesu iestāžu spējām, pamatcēloņiem un sociālo un kulturālo vidi, turklāt vainīgie reti tiek identificēti, saukti pie atbildības vai notiesāti; |
| --- | --- |

F.

tā kā, neraugoties uz to, ka 2016. gadā Malāvijā tika ieviesti stingrāki tiesību akti, tostarp Kriminālkodeksa un Anatomijas likuma reformas, slepkavību un uzbrukumu uzliesmojums pret šiem neaizsargātajiem cilvēkiem nav apslāpēts, kas galvenokārt skaidrojams ar vāju tiesībaizsardzību un vājām tiesu iestāžu spējām, pamatcēloņiem un sociālo un kulturālo vidi, turklāt vainīgie reti tiek identificēti, saukti pie atbildības vai notiesāti;

| G. | tā kā PAA saskaras ar ekstrēmiem cilvēktiesību pārkāpumiem — no aizskaršanas, vajāšanas, sociālās diskriminācijas un atstumtības līdz nolaupīšanai, izvarošanai un noslepkavošanai; |
| --- | --- |

G.

tā kā PAA saskaras ar ekstrēmiem cilvēktiesību pārkāpumiem — no aizskaršanas, vajāšanas, sociālās diskriminācijas un atstumtības līdz nolaupīšanai, izvarošanai un noslepkavošanai;

| H. | tā kā sievietes un bērni ar albīnismu ir īpaši neaizsargāti pret sociālo atstumtību; tā kā šā stāvokļa dēļ tiek pamesti mazi bērni; tā kā bērnu izglītība cieš no iebiedēšanas, stigmatizācijas un bailēm no uzbrukumiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā sievietes un bērni ar albīnismu ir īpaši neaizsargāti pret sociālo atstumtību; tā kā šā stāvokļa dēļ tiek pamesti mazi bērni; tā kā bērnu izglītība cieš no iebiedēšanas, stigmatizācijas un bailēm no uzbrukumiem;

| I. | tā kā Tanzānijas valdība ir sākusi nopietni un sekmīgi vērsties pret pūšļošanu šajā valstī, tostarp ir apturētas tradicionālo dziednieku licences un apcietināti daudzi pūšļotāji; tā kā Tanzānijas prezidents 2008. gadā iecēla pirmo parlamenta deputātu ar albīnismu un 2015. gada decembrī — pirmo ministra vietnieku ar albīnismu; |
| --- | --- |

I.

tā kā Tanzānijas valdība ir sākusi nopietni un sekmīgi vērsties pret pūšļošanu šajā valstī, tostarp ir apturētas tradicionālo dziednieku licences un apcietināti daudzi pūšļotāji; tā kā Tanzānijas prezidents 2008. gadā iecēla pirmo parlamenta deputātu ar albīnismu un 2015. gada decembrī — pirmo ministra vietnieku ar albīnismu;

| J. | tā kā Mozambika, Nigērija un Kenija ir pieņēmušas rīcības plānu, kā reaģēt uz uzbrukumiem, pievēršoties tādiem aspektiem kā izglītošanas par albīnismu veicināšana un izpratnes veicināšana par šo jautājumu ģimenēs un kopienās, aizsardzības un sociālās palīdzības garantēšana PAA, tiesiskās palīdzības, procedūru raitas norises un uzbrukumu novēršanas nodrošināšana, tiesas nolēmumu izplatīšana un publicēšana nolūkā atturēt no uzbrukumiem un dziļāka izpēte ar mērķi uzlabot plānā noteiktos pasākumus un pamatot uz pierādījumiem balstītu politikas veidošanu; |
| --- | --- |

J.

tā kā Mozambika, Nigērija un Kenija ir pieņēmušas rīcības plānu, kā reaģēt uz uzbrukumiem, pievēršoties tādiem aspektiem kā izglītošanas par albīnismu veicināšana un izpratnes veicināšana par šo jautājumu ģimenēs un kopienās, aizsardzības un sociālās palīdzības garantēšana PAA, tiesiskās palīdzības, procedūru raitas norises un uzbrukumu novēršanas nodrošināšana, tiesas nolēmumu izplatīšana un publicēšana nolūkā atturēt no uzbrukumiem un dziļāka izpēte ar mērķi uzlabot plānā noteiktos pasākumus un pamatot uz pierādījumiem balstītu politikas veidošanu;

| K. | tā kā 2017. gada jūnijā ACHPR pieņēma Reģionālo rīcības plānu, kā izbeigt uzbrukumus personām ar albīnismu, 2017.–2021. gadam, kuru apstiprinājusi ANO un dažādas reģionālās un starptautiskās ieinteresētās puses; tā kā šā rīcības plāna mērķis ir sekmēt kopīgus centienus un darbības, kuru nolūks ir apkarot vardarbību pret PAA un aizsargāt šo personu un viņu ģimeņu tiesības; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2017. gada jūnijā ACHPR pieņēma Reģionālo rīcības plānu, kā izbeigt uzbrukumus personām ar albīnismu, 2017.–2021. gadam, kuru apstiprinājusi ANO un dažādas reģionālās un starptautiskās ieinteresētās puses; tā kā šā rīcības plāna mērķis ir sekmēt kopīgus centienus un darbības, kuru nolūks ir apkarot vardarbību pret PAA un aizsargāt šo personu un viņu ģimeņu tiesības;

| L. | tā kā, neraugoties uz to, ka šī problēma kļūst starptautiski arvien zināmāka un skartajās valstīs tiek pieņemti jauni tiesību akti, daudzās Āfrikas valstīs vēl arvien ļoti maz personu tiek pakļautas kriminālvajāšanai un notiesātas par šādiem nodarījumiem un noziegumi un spīdzināšana vēl arvien notiek pilnīgi nesodīti; |
| --- | --- |

L.

tā kā, neraugoties uz to, ka šī problēma kļūst starptautiski arvien zināmāka un skartajās valstīs tiek pieņemti jauni tiesību akti, daudzās Āfrikas valstīs vēl arvien ļoti maz personu tiek pakļautas kriminālvajāšanai un notiesātas par šādiem nodarījumiem un noziegumi un spīdzināšana vēl arvien notiek pilnīgi nesodīti;

| M. | tā kā nogalināšana, sakropļošana, diskriminācija, vajāšana un stigmatizācija ir likusi simtiem PAA patverties pagaidu patvēruma vietās; tā kā šī situācija ir radījusi PAA vēl lielākas problēmas un nedrošību, ierobežojot viņu piekļuvi pamatpakalpojumiem, piemēram, veselības aprūpei un izglītībai, nodarbinātības iespējas un līdzdalību sabiedrībā; tā kā grūtības, ar kurām saskaras PAA, ierobežo pienācīgu medicīnisko aprūpi, tostarp ādas vēža profilaksi, taču tās varētu pārvarēt, reģionā nodrošinot medicīnas iestādes un vajadzīgās zināšanas; |
| --- | --- |

M.

tā kā nogalināšana, sakropļošana, diskriminācija, vajāšana un stigmatizācija ir likusi simtiem PAA patverties pagaidu patvēruma vietās; tā kā šī situācija ir radījusi PAA vēl lielākas problēmas un nedrošību, ierobežojot viņu piekļuvi pamatpakalpojumiem, piemēram, veselības aprūpei un izglītībai, nodarbinātības iespējas un līdzdalību sabiedrībā; tā kā grūtības, ar kurām saskaras PAA, ierobežo pienācīgu medicīnisko aprūpi, tostarp ādas vēža profilaksi, taču tās varētu pārvarēt, reģionā nodrošinot medicīnas iestādes un vajadzīgās zināšanas;

| N. | tā kā mūžilgas bailes un diskriminācija izraisa ilgstošu un pat neatgriezenisku psihosociālo kaitējumu; |
| --- | --- |

N.

tā kā mūžilgas bailes un diskriminācija izraisa ilgstošu un pat neatgriezenisku psihosociālo kaitējumu;

| O. | tā kā 2015. gada martā ANO par pirmo neatkarīgo ekspertu jautājumos par personu ar albīnismu cilvēktiesību stāvokli iecēla Ikponwosa Ero un 13. jūniju oficiāli pasludināja par Starptautisko dienu izglītošanai par albīnismu; |
| --- | --- |

O.

tā kā 2015. gada martā ANO par pirmo neatkarīgo ekspertu jautājumos par personu ar albīnismu cilvēktiesību stāvokli iecēla Ikponwosa Ero un 13. jūniju oficiāli pasludināja par Starptautisko dienu izglītošanai par albīnismu;

| P. | tā kā ES ir veikusi sabiedrības informēšanu kampaņas, lai panāktu plašāku izpratni par šo jautājumu, un ir atbalstījusi pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaistīšanos un vietējo pašvaldību spēju veidošanas centienus cīņā pret PAA nogalināšanu; |
| --- | --- |

P.

tā kā ES ir veikusi sabiedrības informēšanu kampaņas, lai panāktu plašāku izpratni par šo jautājumu, un ir atbalstījusi pilsoniskās sabiedrības organizāciju iesaistīšanos un vietējo pašvaldību spēju veidošanas centienus cīņā pret PAA nogalināšanu;

| Q. | tā kā vardarbības, diskriminācijas un marginalizācijas dēļ PAA nesamērīgi skar nabadzība, |
| --- | --- |

Q.

tā kā vardarbības, diskriminācijas un marginalizācijas dēļ PAA nesamērīgi skar nabadzība,

| 1. | pauž dziļas bažas par pastāvīgo un plaši izplatīto diskrimināciju un vajāšanu, ar ko Āfrikā saskaras PAA, jo īpaši pēc nesenā vardarbības pieauguma Malāvijā; asi nosoda visas slepkavības, nolaupīšanas, sakropļošanas un citu necilvēcīgu un pazemojošu attieksmi, ko pieredz PAA, un pauž līdzjūtību un solidaritāti upuru ģimenēm; nosoda arī jebkāda veida tirdzniecību ar PAA ķermeņa daļām; |
| --- | --- |

1.

| 2. | joprojām ir ļoti nobažījies par to, ka stingrāku tiesību aktu ieviešana Malāvijā nav novērsusi neseno uzbrukumu uzliesmojumu pret PAA; atzinīgi vērtē Kriminālkodeksa un Anatomijas likuma reformas; taču aicina Malāvijas iestādes pilnīgi izmeklēt neseno pret PAA vērsto noziegumu uzliesmojumu un saukt pie atbildības tos, kas vainojami ar albīnismu saistītos noziegumos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina, ka valsts galvenais uzdevums ir sargāt savus pilsoņus, arī neaizsargātus cilvēkus, un aicina Malāvijas valdību nodrošināt efektīvu PAA aizsardzību, lai sargātu viņu tiesības uz dzīvību un personisko drošību atbilstoši Malāvijas starptautiskajām cilvēktiesību saistībām un pienākumiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mudina Malāvijas iestādes proaktīvi vērsties pret jebkādām noziedzīgām organizācijām, kas nodarbojas ar pūšļošanu un cilvēku tirdzniecību, nodrošināt pienācīgu apmācību un resursus policijai, pilnīgi izmeklēt noziegumus, kas saistīti ar albīnismu, izbeigt nesodāmību un steidzami lūgt starptautisko palīdzību nolūkā neitrāli un efektīvi izmeklēt visus ziņotos uzbrukumus PAA, lai sauktu pie atbildības vainīgos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina skartās Āfrikas valstis vajadzības gadījumā paplašināt tiesību aktu darbības jomu, lai noteiktu kriminālatbildību par ķermeņa daļu glabāšanu un tirdzniecību; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Malāvijas valdību risināt PAA medicīniskās, psiholoģiskās un sociālās vajadzības, kā daļu no iekļaušanas politikas garantējot tām vienlīdzīgu piekļuvi veselības aprūpei un izglītībai; atgādina, ka piekļuve veselības aprūpei un izglītībai PAA joprojām ir ļoti problemātiska un šīs problēmas ir jārisina; aicina vairāk ieguldīt cietušajiem, īpaši sievietēm un bērniem, paredzētu adekvātu sociālo, aprūpes un konsultāciju struktūru izveidē un labāk reaģēt uz viņu medicīniskajām un psiholoģiskajām vajadzībām; uzstāj, ka būtu jāievieš politika, kas atvieglotu viņu reintegrāciju savās kopienās; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka kopumā trūkst izpratnes un veselības informācijas par albīnismu un tas vēl vairāk pasliktina PAA veselības stāvokli; uzsver nepieciešamību nodrošināt, ka PAA ir piekļuve veselības aprūpei, jo īpaši lauku un attālos apvidos; uzskata, ka veselības aprūpes personāls būtu jāapmāca, kā ar izpratni izturēties pret albīnismu; aicina uzlabot skolotāju un skolu administrāciju apmācību par albīnismu un aicina Malāvijas iestādes atvieglot PAA piekļuvi izglītībai un iespējas to izmantot; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē Tanzānijas valdības centienus cīnīties pret PAA diskrimināciju un lēmumu aizliegt pūšļotāju darbību, cenšoties izbeigt PAA nogalināšanu, taču atzīst, ka vainīgie pārāk maz tiek saukti pie atbildības; atzinīgi vērtē arī Mozambikas, Kenijas un Nigērijas centienus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata, ka būtu jāveltī vairāk pūliņu, lai ar sabiedrības informēšanas kampaņām novērstu pret PAA vērstas diskriminācijas un vardarbības pamatcēloņus; uzsver, ka nolūkā veicināt PAA tiesības, informēt un izglītot sabiedrību un kliedēt mītus un aizspriedumus par albīnismu izšķiroša loma ir vietējām pašvaldībām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pauž bažas par īpašajām problēmām, ar ko saskaras sievietes un bērni ar albīnismu un kas tos vēl vairāk pakļauj nabadzības, nedrošības un izolācijas riskam; uzstāj, ka visiem cietušajiem vajadzētu būt piekļuvei piemērotai medicīniskajai un psiholoģiskajai aprūpei un ka būtu jāievieš pienācīgi politikas pasākumi, kas atvieglotu viņu reintegrāciju savās kopienās; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina skarto valstu iestādes sadarbībā ar starptautiskajiem un reģionālajiem partneriem apņemties kliedēt kaitīgus māņticīgus priekšstatus, kuri izraisa vēršanos pret cilvēkiem ar albīnismu, un veikt visus pasākumus, kas nepieciešami, lai novērstu un apkarotu nelikumīgo PAA ķermeņa daļu tirdzniecību, atkārtoti izskatīt iespējamas kapu izlaupīšanas lietas, izsekot un identificēt šādu ķermeņa daļu pieprasījuma avotus un saukt “PAA medniekus” pie atbildības; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atgādina, ka vardarbībai pret PAA bieži vien ir pārrobežu raksturs, un uzstāj, ka ir jāpastiprina reģionālā sadarbība šajā jautājumā; tāpēc atzinīgi vērtē visas iniciatīvas, kas reģionālā un starptautiskā līmenī pieņemtas, lai apkarotu vardarbību pret PAA, jo īpaši nesen Āfrikas Savienības un ANO pieņemto Reģionālu rīcības plānu albīnisma jautājumos 2017.–2021. gadam, kas pozitīvi un skaidri apliecina Āfrikas līderu apņēmību; aicina to nekavējoties pienācīgi īstenot; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina ES un tās dalībvalstis turpināt sadarboties ar skartajām valstīm un nodrošināt nepieciešamo finansiālo un tehnisko palīdzību, lai efektīvi atbalstītu to centienus izstrādāt politiku, kas skatītu PAA īpašās vajadzības un tiesības, pamatojoties uz nediskriminēšanu un sociālo iekļaušanu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina ES arī turpmāk cieši uzraudzīt PAA cilvēktiesību situāciju Āfrikā, jo īpaši ES delegācijām sagatavojot regulārus ziņojumus un īstenojot paveiktā darba kontroli, kā arī turpināt veicināt būtiskus uzlabojumus šo personu aizsardzībā un sociālajā integrācijā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / augstajai pārstāvei Savienības ārlietās un drošības politikas jautājumos, Malāvijas un Tanzānijas valdībām un parlamentiem, Āfrikas Savienībai un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0314.

(2)  OV C 295 E, 4.12.2009., 94. lpp.

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/86 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/86

---

P8_TA(2017)0382

Krimas tatāru līderu Akhtem Chiygoz un Ilmi Umerov un žurnālista Mykola Semena lietas

Eiropas Parlamenta 2017. gada 5. oktobra rezolūcija par Krimas tatāru līderu Akhtem Chiygoz un Ilmi Umerov un žurnālista Mykola Semena lietām (2017/2869(RSP))

(2018/C 346/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ES un Ukrainas asociācijas nolīgumu un padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Ukrainas asociācijas nolīgumu un padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonu,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ukrainu un Krimu, par Eiropas kaimiņattiecību politiku un par Austrumu partnerību un jo īpaši 2016. gada 21. janvāra rezolūciju par asociācijas nolīgumiem un padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonām ar Gruziju, Moldovu un Ukrainu (1), 2016. gada 4. februāra rezolūciju par stāvokli cilvēktiesību jomā Krimā, it īpaši Krimas tatāru stāvokli (2), 2016. gada 12. maija rezolūciju par Krimas tatāru stāvokli (3) un 2017. gada 16. marta rezolūciju par Krievijā ieslodzītajiem Ukrainas pilsoņiem un stāvokli Krimā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ukrainu un Krimu, par Eiropas kaimiņattiecību politiku un par Austrumu partnerību un jo īpaši 2016. gada 21. janvāra rezolūciju par asociācijas nolīgumiem un padziļinātas un visaptverošas brīvās tirdzniecības zonām ar Gruziju, Moldovu un Ukrainu (1), 2016. gada 4. februāra rezolūciju par stāvokli cilvēktiesību jomā Krimā, it īpaši Krimas tatāru stāvokli (2), 2016. gada 12. maija rezolūciju par Krimas tatāru stāvokli (3) un 2017. gada 16. marta rezolūciju par Krievijā ieslodzītajiem Ukrainas pilsoņiem un stāvokli Krimā (4),

| — | ņemot vērā ANO Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos 2017. gada 25. septembra ziņojumu par cilvēktiesību stāvokli īslaicīgi okupētajā Krimas Autonomajā Republikā un Sevastopoles pilsētā (Ukraina), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos 2017. gada 25. septembra ziņojumu par cilvēktiesību stāvokli īslaicīgi okupētajā Krimas Autonomajā Republikā un Sevastopoles pilsētā (Ukraina),

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2014. gada 27. marta rezolūciju Nr. 68/262 “Ukrainas teritoriālā integritāte” un ANO Ģenerālās asamblejas 2016. gada 19. decembra rezolūciju Nr. 71/205 “Cilvēktiesību stāvoklis Krimas Autonomajā Republikā un Sevastopoles pilsētā (Ukraina)”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2014. gada 27. marta rezolūciju Nr. 68/262 “Ukrainas teritoriālā integritāte” un ANO Ģenerālās asamblejas 2016. gada 19. decembra rezolūciju Nr. 71/205 “Cilvēktiesību stāvoklis Krimas Autonomajā Republikā un Sevastopoles pilsētā (Ukraina)”,

| — | ņemot vērā Padomes lēmumus par sankciju turpināšanu pret Krievijas Federāciju saistībā ar Krimas pussalas nelikumīgo aneksiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmumus par sankciju turpināšanu pret Krievijas Federāciju saistībā ar Krimas pussalas nelikumīgo aneksiju,

| — | ņemot vērā starptautiskās humanitārās tiesības un jo īpaši to noteikumus par okupētajām teritorijām un izturēšanos pret civiliedzīvotājiem un viņu aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā starptautiskās humanitārās tiesības un jo īpaši to noteikumus par okupētajām teritorijām un izturēšanos pret civiliedzīvotājiem un viņu aizsardzību,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā daudzos ticamos ziņojumus, tostarp visaktuālākajā, ko ir sagatavojis ANO Augstais komisārs cilvēktiesību jautājumos, sniegti pierādījumi par to, ka Krimā pastiprinās cilvēktiesību pārkāpumi, kas skar Krimas tatāru kopienas pārstāvjus, žurnālistus, plašsaziņas līdzekļu darbiniekus, emuāru autorus un iedzīvotājus, kuri vēršas pret Krievijas okupāciju vai vienkārši cenšas dokumentēt de facto varas iestāžu šausmu darbus; |
| --- | --- |

A.

tā kā daudzos ticamos ziņojumus, tostarp visaktuālākajā, ko ir sagatavojis ANO Augstais komisārs cilvēktiesību jautājumos, sniegti pierādījumi par to, ka Krimā pastiprinās cilvēktiesību pārkāpumi, kas skar Krimas tatāru kopienas pārstāvjus, žurnālistus, plašsaziņas līdzekļu darbiniekus, emuāru autorus un iedzīvotājus, kuri vēršas pret Krievijas okupāciju vai vienkārši cenšas dokumentēt de facto varas iestāžu šausmu darbus;

| B. | tā kā ANO Cilvēktiesību biroja 2017. gada 25. septembra ziņojumā par cilvēktiesību stāvokli īslaicīgi okupētajā Krimas Autonomajā Republikā un Sevastopoles pilsētā (Ukraina) ir noteikts, ka “ir dokumentēti smagi cilvēktiesību pārkāpumi, piemēram, patvaļīgas apcietināšanas un aizturēšanas, vardarbīgas pazušanas, slikta izturēšanās un spīdzināšanas, ka arī vismaz viens nāvessoda izpildes gadījums bez tiesas sprieduma”; |
| --- | --- |

B.

tā kā ANO Cilvēktiesību biroja 2017. gada 25. septembra ziņojumā par cilvēktiesību stāvokli īslaicīgi okupētajā Krimas Autonomajā Republikā un Sevastopoles pilsētā (Ukraina) ir noteikts, ka “ir dokumentēti smagi cilvēktiesību pārkāpumi, piemēram, patvaļīgas apcietināšanas un aizturēšanas, vardarbīgas pazušanas, slikta izturēšanās un spīdzināšanas, ka arī vismaz viens nāvessoda izpildes gadījums bez tiesas sprieduma”;

| C. | tā kā Ilmi Umerov, Krimas tatāru līderis un Medžlisa priekšsēdētāja vietnieks, tika notiesāts uz diviem gadiem cietumsoda saskaņā ar Krievijas kriminālkodeksa 280. panta 1. punktu par “publisku musināšanu uz rīcību, kuras mērķis ir pārkāpt Krievijas teritoriālo integritāti” par to, ka viņš izteicis neapmierinātību pret Krimas pussalas nelikumīgo aneksiju; |
| --- | --- |

C.

tā kā Ilmi Umerov, Krimas tatāru līderis un Medžlisa priekšsēdētāja vietnieks, tika notiesāts uz diviem gadiem cietumsoda saskaņā ar Krievijas kriminālkodeksa 280. panta 1. punktu par “publisku musināšanu uz rīcību, kuras mērķis ir pārkāpt Krievijas teritoriālo integritāti” par to, ka viņš izteicis neapmierinātību pret Krimas pussalas nelikumīgo aneksiju;

| D. | tā kā Akhtem Chiygoz, Medžlisa priekšsēdētāja vietnieks, tika notiesāts uz astoņiem gadiem cietumsoda par “masu nekārtību organizēšanu”2014. gada 26. februārī; |
| --- | --- |

D.

tā kā Akhtem Chiygoz, Medžlisa priekšsēdētāja vietnieks, tika notiesāts uz astoņiem gadiem cietumsoda par “masu nekārtību organizēšanu”2014. gada 26. februārī;

| E. | tā kā žurnālists Mykola Semena tika nosacīti notiesāts uz divarpus gadiem cietumsoda, atliekot soda izpildi, un viņam ir noteikts aizliegums trīs gadus veikt žurnālista darbu, pamatojoties uz Krievijas kriminālkodeksa 280. panta 1. punktu par “publisku musināšanu uz rīcību, kuras mērķis ir pārkāpt Krievijas teritoriālo integritāti”; |
| --- | --- |

E.

tā kā žurnālists Mykola Semena tika nosacīti notiesāts uz divarpus gadiem cietumsoda, atliekot soda izpildi, un viņam ir noteikts aizliegums trīs gadus veikt žurnālista darbu, pamatojoties uz Krievijas kriminālkodeksa 280. panta 1. punktu par “publisku musināšanu uz rīcību, kuras mērķis ir pārkāpt Krievijas teritoriālo integritāti”;

| F. | tā kā nesenie tiesu spriedumi pierāda, ka tiesu sistēma tiek izmantota kā politisks līdzeklis, lai ierobežotu tās personas, kas iebilst pret Krievijas īstenoto Krimas pussalas aneksiju; |
| --- | --- |

F.

tā kā nesenie tiesu spriedumi pierāda, ka tiesu sistēma tiek izmantota kā politisks līdzeklis, lai ierobežotu tās personas, kas iebilst pret Krievijas īstenoto Krimas pussalas aneksiju;

| G. | tā kā ir saņemta informācija par vairākiem nolaupīšanas, vardarbīgas pazušanas, kā arī spīdzināšanas un nežēlīgas un pazemojošas izturēšanās aizturēšanas vietās gadījumiem; tā kā ir tikusi izmantota spīdzināšana, lai panāktu nepatiesus vainas pierādījumus; tā kā šie apgalvojumi līdz šim nav tikuši pienācīgi izmeklēti; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir saņemta informācija par vairākiem nolaupīšanas, vardarbīgas pazušanas, kā arī spīdzināšanas un nežēlīgas un pazemojošas izturēšanās aizturēšanas vietās gadījumiem; tā kā ir tikusi izmantota spīdzināšana, lai panāktu nepatiesus vainas pierādījumus; tā kā šie apgalvojumi līdz šim nav tikuši pienācīgi izmeklēti;

| H. | tā kā Krimā ir veikta plaša mēroga valsts un privātā īpašuma atsavināšana bez atlīdzības vai neņemot vērā starptautisko humanitāro tiesību normas, ar kurām aizsargā pret īpašuma konfiscēšanu vai iznīcināšanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā Krimā ir veikta plaša mēroga valsts un privātā īpašuma atsavināšana bez atlīdzības vai neņemot vērā starptautisko humanitāro tiesību normas, ar kurām aizsargā pret īpašuma konfiscēšanu vai iznīcināšanu;

| I. | tā kā ir ievērojami samazinājušās pilsoniskās sabiedrības iespējas darboties Krimā, jo ir slēgti plašsaziņas līdzekļu kanāli, nesamērīgi ietekmējot Krimas tatāru kopienu, viņu tiesības uz informāciju un viņu tiesības saglabāt savu kultūru un identitāti; |
| --- | --- |

I.

tā kā ir ievērojami samazinājušās pilsoniskās sabiedrības iespējas darboties Krimā, jo ir slēgti plašsaziņas līdzekļu kanāli, nesamērīgi ietekmējot Krimas tatāru kopienu, viņu tiesības uz informāciju un viņu tiesības saglabāt savu kultūru un identitāti;

| J. | tā kā Krievijas Federācijas veiktā Krimas aneksija ir nelikumīga un pārkāpj starptautiskās tiesības un Eiropas nolīgumus, ko parakstījusi gan Krievijas Federācija, gan Ukraina, jo īpaši ANO Statūtus, Helsinku Nobeiguma aktu, 1994. gada Budapeštas memorandu un 1997. gada Draudzības, sadarbības un partnerības līgumu starp Ukrainu un Krievijas Federāciju; |
| --- | --- |

J.

tā kā Krievijas Federācijas veiktā Krimas aneksija ir nelikumīga un pārkāpj starptautiskās tiesības un Eiropas nolīgumus, ko parakstījusi gan Krievijas Federācija, gan Ukraina, jo īpaši ANO Statūtus, Helsinku Nobeiguma aktu, 1994. gada Budapeštas memorandu un 1997. gada Draudzības, sadarbības un partnerības līgumu starp Ukrainu un Krievijas Federāciju;

| K. | tā kā visā aneksijas laikā Krievijas Federācija ir atbildīga par Krimas iedzīvotāju un pilsoņu aizsardzību, izmantojot de facto iestādes, kas atrodas šajā reģionā, |
| --- | --- |

K.

tā kā visā aneksijas laikā Krievijas Federācija ir atbildīga par Krimas iedzīvotāju un pilsoņu aizsardzību, izmantojot de facto iestādes, kas atrodas šajā reģionā,

| 1. | nosoda Ilmi Umerov, Krimas tatāru līdera un Medžlisa priekšsēdētāja vietnieka, Akhtem Chiygoz, Medžlisa priekšsēdētāja vietnieka, un žurnālista Mykola Semena notiesāšanu; prasa atcelt minētos spriedumus un nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot I. Umerov un A. Chiygoz, kā arī nekavējoties un bez nosacījumiem atteikties no visām apsūdzībām pret M. Semena; |
| --- | --- |

1.

| 2. | stingri nosoda bargos sodus, kas piespriesti Krimas tatāru kopienas līderiem un citiem, kas iestājas pret Krievijas īstenoto aneksiju, piemēram, Uzair Abdullaev, Teymur Abdullaev, Zevri Abseutov, Rustem Abiltarov, Muslim Aliyev, Refat Alimov, Ali Asanov, Volodymyr Balukh, Enver Bekirov, Oleksiy Bessarabov, Hlib Shabliy, Oleksiy Chirniy, Mustafa Degermenji, Emil Dzhemadenov, Arsen Dzheparov, Volodymyr Dudka, Pavlo Gryb, Rustem Ismailov, Mykola Karpyuk, Stanislav Klykh, Andriy Kolomiyets, Oleksandr Kolchenko, Oleksandr Kostenko, Emir-Usein Kuku, Sergey Litvinov, Enver Mamutov, Remzi Memethov, Yevhen Panov, Yuri Primov, Volodymyr Prisich, Ferat Sayfullayev, Eider Saledinov, Oleg Sentsov, Vadym Siruk, Oleksiy Stogniy, Redvan Suleymanov, Roman Sushchenko, Mykola Shiptur, Dmytro Shtyblikov, Viktor Shchur, Rustem Vaitov, Valentyn Vygovsky, Andriy Zakhtey un Ruslan Zeytullaev pēc farsam līdzīgajiem tiesas procesiem un apšaubāmu apsūdzību rezultātā; prasa atcelt tiesas spriedumus attiecībā uz viņiem un nekavējoties atbrīvot ieslodzītos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nosoda diskriminējošo politiku, ko tā dēvētās iestādes īsteno jo īpaši pret pamatiedzīvotājiem — Krimas tatāru kopienu, nosoda viņu īpašumtiesību pārkāpšanu un šīs kopienas un visu personu, kuri iebilst pret Krievijas īstenoto aneksiju, arvien pieaugošo iebiedēšanu politiskajā, sociālajā un ekonomiskajā dzīvē; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka Krimas tatāru tiesības tiek rupji pārkāptas, aizliedzot Medžlisa darbību un 2016. gada 26. aprīlī deklarējot to par ekstrēmistu organizāciju, kā arī aizliedzot viņu līderiem no jauna ieceļot pussalā; atkārto savu kategorisko aicinājumu nekavējoties atcelt saistītos nolēmumus un neitralizēt to sekas, kā arī panākt atbilstību Starptautiskās Tiesas 2017. gada 19. aprīlī pieņemtajam lēmumam par pagaidu pasākumiem tiesvedībā Ukrainas prasībā pret Krievijas Federāciju, kurā secināts, ka Krievijas Federācijai ir “jāatturas saglabāt vai noteikt ierobežojumus attiecībā uz Krimas tatāru kopienas iespēju saglabāt savas pārstāvības iestādes, tostarp Medžlisu”; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina, ka realitātes rezultātā, kas izpaužas represijās un tiesību aktu par ekstrēmismu, terorismu un separātismu piemērošanā, ir notikuši nopietna cilvēktiesību stāvokļa pasliktināšanās Krimas pussalā un vārda un biedrošanās brīvības plaši pārkāpumi un ka Krievijas pilsonības uzspiešana ir kļuvusi sistemātiska, un ka Krimas pussalā nav garantētas pamatbrīvības; prasa atcelt diskriminējošus tiesību aktus un uzsver, ka ir steidzami nepieciešams saukt pie atbildības par cilvēktiesību pārkāpumiem un aizskārumiem šajā pussalā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kategoriski nosoda valdošo praksi apcietinātās personas pārvest uz attāliem Krievijas reģioniem, jo tas būtiski ierobežo viņu saziņu ar ģimenēm un draugiem, un cilvēktiesību organizācijām, kas uzraudzītu šo ieslodzīto labklājību; uzsver, ka šāda prakse ir pretrunā spēkā esošajiem Krievijas tiesību aktiem, jo īpaši Sodu izpildes kodeksa 73. pantam, saskaņā ar kuru spriedumi būtu jāizpilda reģionā, kurā notiesātās personas dzīvo vai kurā taisīts tiesas spriedums; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un ES delegāciju Krievijā cieši sekot notiekošajām tiesas prāvām un pievērst uzmanību attieksmei pret ieslodzītajiem; pauž īpašas bažas par ziņojumiem, ka psihiatrisku ārstēšanu piemēro kā sodu; sagaida, ka ES delegācija, EĀDD un dalībvalstu vēstniecības cieši sekos šādām tiesas prāvām un lūgs nodrošināt piekļuvi šādiem ieslodzītajiem pirms tiesas procesa, tā laikā un pēc tā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Eiropas Cilvēktiesību tiesu visaugstāko iespējamo prioritāti piešķirt visu no Krimas saņemto pārsūdzības pieteikumu izskatīšanai, jo Krievijas iekšzemes tiesu sistēma nevar un neparedz tiesiskās aizsardzības līdzekļus šādos gadījumos; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nosoda represijas pret neatkarīgiem plašsaziņas līdzekļiem, kas pārstāv mazākumtautību kopienas, un mudina Krievijas iestādes atturēties no juridisku un administratīvu šķēršļu noteikšanas, kas kavē šo plašsaziņas līdzekļu darbību; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina nodrošināt starptautisko cilvēktiesību novērotājiem, tostarp ANO, EDSO un Eiropas Padomes specializētajām struktūrām, netraucētu piekļuvi Krimas pussalā, lai pārbaudītu, kāda ir situācija pussalā, kā arī aicina izveidot neatkarīgus uzraudzības mehānismus; atbalsta Ukrainas virzītās iniciatīvas šo jautājumu risināšanai Cilvēktiesību padomē un Ģenerālajā asamblejā; aicina EĀDD un Eiropas Savienības īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos pievērst pastāvīgu uzmanību cilvēktiesību stāvoklim Krimas pussalā un turpināt informēt Parlamentu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju atbalstīt projektus un apmaiņas programmas, kuru mērķis ir uzlabot cilvēku savstarpējos kontaktus, kā arī tos, kas veicina miera veidošanu, konfliktu risināšanu, samierināšanās un starpkultūru dialogu, tostarp Krimā; mudina izvairīties no birokrātiskiem šķēršļiem un rosina elastīgāku pieeju, kas ļaus starptautiskajiem novērotājiem, tostarp parlamentāriešiem, vieglāk piekļūt pussalai ar Kijevas piekrišanu un nepieļaujot šādas rīcības interpretāciju kā aneksijas atzīšanu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka ierobežojoši pasākumi būtu jāpiemēro visām personām, kas ir atbildīgas par smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp Krimas un Krievijas amatpersonām, kuras ir tieši atbildīgas par Akhtem Chiygoz, Mykola Semena un Ilmi Umerov kriminālvajāšanu un notiesāšanu, un šādiem pasākumiem būtu jāietver arī aktīvu iesaldēšana ES bankās un ceļošanas aizliegumi; atkārtoti pauž atbalstu ES lēmumam aizliegt importu no Krimas un noteiktu preču un tehnoloģiju, investīciju un pakalpojumu eksportu uz Krimu, kā arī tirdzniecību ar to; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pauž nožēlu par Krimas bērnu bēdīgo stāvokli, kuri uzaug bez saviem tēviem, jo viņiem nelikumīgi ir atņemta brīvība kā de facto politiskajiem ieslodzītajiem, tostarp pārvietojot viņus uz Krievijas Federācijas attālām teritorijām; uzskata, ka tas ir klajš starptautisko cilvēktiesību, bērnu tiesību un starptautisko saistību, piemēram, ANO Konvencijas par bērna tiesībām, pārkāpums no Krievijas Federācijas puses; aicina Krievijas iestādes un Krimas de facto iestādes atļaut minētajām personām regulārus kontaktus ar viņu ģimenes locekļiem, īpaši nepilngadīgajiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atgādina Krievijas iestādēm, ka to de facto okupācijas varas statusā, īstenojot efektīvu kontroli pār Krimu, tās ir pilnībā atbildīgas par Krimas iedzīvotāju aizsardzību no patvaļīgiem tiesu iestāžu vai administratīviem pasākumiem, un ka šis pats statuss uzliek tām pienākumu ievērot starptautiskās humanitārās tiesības, lai nodrošinātu cilvēktiesību aizsardzību pussalā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atbalsta Ukrainas suverenitāti, neatkarību, vienotību un teritoriālo integritāti tās starptautiski atzītajās robežās un atkārtoti pauž nosodījumu par Krievijas Federācijas veikto Krimas Autonomās Republikas un Sevastopoles pilsētas nelikumīgo aneksiju; atbalsta ES un tās dalībvalstu politiku neatzīt Krimas pussalas nelikumīgo aneksiju un šajā sakarībā noteikt ierobežojošus pasākumus; pauž nopietnas bažas par notiekošo plaša mēroga Krimas pussalas militarizāciju, ko īsteno Krievija un kas apdraud reģionālo un Eiropas mēroga drošību; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstīm, Ukrainas prezidentam, Ukrainas un Krievijas Federācijas valdībām un parlamentiem, Eiropas Padomes Parlamentārajām asamblejām un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai, Krimas Tatāru tautas medžlisam un Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0018.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0043.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0218.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0087.

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/90 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/90

---

P8_TA(2017)0383

Stāvoklis Maldīvijā

Eiropas Parlamenta 2017. gada 5. oktobra rezolūcija par stāvokli Maldīvijā (2017/2870(RSP))

(2018/C 346/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Maldīviju, jo sevišķi 2004. gada 16. septembra rezolūciju (1) un 2015. gada 30. aprīļa rezolūciju (2) un 2015. gada 17. decembra rezolūciju (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Maldīviju, jo sevišķi 2004. gada 16. septembra rezolūciju (1) un 2015. gada 30. aprīļa rezolūciju (2) un 2015. gada 17. decembra rezolūciju (3),

| — | ņemot vērā 1966. gadā pieņemto Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR), kuram ir pievienojusies ir arī Maldīvija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gadā pieņemto Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR), kuram ir pievienojusies ir arī Maldīvija,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1981. gada Deklarāciju par jebkādas uz reliģiju vai ticību balstītas neiecietības un diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1981. gada Deklarāciju par jebkādas uz reliģiju vai ticību balstītas neiecietības un diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par nāvessodu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par nāvessodu,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un jo īpaši tās 2., 7. un 19. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un jo īpaši tās 2., 7. un 19. pantu,

| — | ņemot vērā 1989. gada ANO Konvenciju par bērna tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1989. gada ANO Konvenciju par bērna tiesībām,

| — | ņemot vērā Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra António Guterres2017. gada 27. jūlija paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra António Guterres2017. gada 27. jūlija paziņojumu,

| — | ņemot vērā misijas ziņojumu par EP un Maldīvijas parlamentārās sadarbības 5. sanāksmi, kas notika 2016. gada 8. un 9. februārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā misijas ziņojumu par EP un Maldīvijas parlamentārās sadarbības 5. sanāksmi, kas notika 2016. gada 8. un 9. februārī,

| — | ņemot vērā paziņojumu, ko 2017. gada 25. jūlijā ES delegācija Maldīvijā izdarīja kopā ar ES dalībvalstu vēstniecībām un Maldīvijā akreditētām Amerikas Savienoto Valstu, Kanādas, Norvēģijas un Šveices vēstniecībām par situāciju Maldīvijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā paziņojumu, ko 2017. gada 25. jūlijā ES delegācija Maldīvijā izdarīja kopā ar ES dalībvalstu vēstniecībām un Maldīvijā akreditētām Amerikas Savienoto Valstu, Kanādas, Norvēģijas un Šveices vēstniecībām par situāciju Maldīvijā,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos jautājumos (PV/AP) runaspersonas 2016. gada 14. marta paziņojumu par bijušā Maldīvijas prezidenta Mohamed Nasheed notiesāšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos jautājumos (PV/AP) runaspersonas 2016. gada 14. marta paziņojumu par bijušā Maldīvijas prezidenta Mohamed Nasheed notiesāšanu,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta 2017. gada 3. augusta paziņojumu nāvessoda bez tiesas sprieduma izpildes jautājumos Agnès Callamard par tematu “„Tūlītēji” gaidāmu nāvessodu bez tiesas sprieduma izpildes atjaunošanu Maldīvijā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta 2017. gada 3. augusta paziņojumu nāvessoda bez tiesas sprieduma izpildes jautājumos Agnès Callamard par tematu “„Tūlītēji” gaidāmu nāvessodu bez tiesas sprieduma izpildes atjaunošanu Maldīvijā”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā ES ir ilgstošas attiecības ar Maldīviju un tā kā simtiem tūkstošu Eiropas tūristu ceļo uz Maldīviju katru gadu; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES ir ilgstošas attiecības ar Maldīviju un tā kā simtiem tūkstošu Eiropas tūristu ceļo uz Maldīviju katru gadu;

| B. | tā kā cilvēktiesību situācija Maldīvijā kopš šīs valsts pirmajām demokrātiskajām vēlēšanām 2008. gadā un kopš no amata tika gāzts demokrātiski ievēlētais prezidents Mohamed Nasheed ir dramatiski pasliktinājusies; |
| --- | --- |

B.

tā kā cilvēktiesību situācija Maldīvijā kopš šīs valsts pirmajām demokrātiskajām vēlēšanām 2008. gadā un kopš no amata tika gāzts demokrātiski ievēlētais prezidents Mohamed Nasheed ir dramatiski pasliktinājusies;

| C. | tā kā politiskās un pilsoniskās brīvības ir zaudējušas savu nozīmību, opozīcijas līderi tiek patvaļīgi arestēti, ir veikti uzbrukumi pret plašsaziņas līdzekļiem un pieaugošais reliģiskais konservatīsms tiek vainots reliģisko brīvību un tolerances nozīmes zudumā, kamēr Maldīvijas prezidents, bijušais Progresīvās partijas līderis Abdulla Yameen un viņa valdība cenšas aizvien ciešāk sagrābt varu savās rokās; |
| --- | --- |

C.

tā kā politiskās un pilsoniskās brīvības ir zaudējušas savu nozīmību, opozīcijas līderi tiek patvaļīgi arestēti, ir veikti uzbrukumi pret plašsaziņas līdzekļiem un pieaugošais reliģiskais konservatīsms tiek vainots reliģisko brīvību un tolerances nozīmes zudumā, kamēr Maldīvijas prezidents, bijušais Progresīvās partijas līderis Abdulla Yameen un viņa valdība cenšas aizvien ciešāk sagrābt varu savās rokās;

| D. | tā kā 2017. gada 22. augustā drošības spēki ar varu slēdza Parlamentu (Medžlisu), kas opozīciju pārstāvošo deputātu skatījumā bija vērtējams kā mēģinājums bloķēt ierosinājumu no amata atcelt Parlamenta runaspersonu; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2017. gada 22. augustā drošības spēki ar varu slēdza Parlamentu (Medžlisu), kas opozīciju pārstāvošo deputātu skatījumā bija vērtējams kā mēģinājums bloķēt ierosinājumu no amata atcelt Parlamenta runaspersonu;

| E. | tā kā opozīcijas partijas locekļi, neatkarīgie žurnālisti un cilvēktiesību aizstāvji ziņo par pieaugošiem draudiem un uzbrukumiem, kurus īsteno varas iestādes, policija un ekstrēmistu grupas; |
| --- | --- |

E.

tā kā opozīcijas partijas locekļi, neatkarīgie žurnālisti un cilvēktiesību aizstāvji ziņo par pieaugošiem draudiem un uzbrukumiem, kurus īsteno varas iestādes, policija un ekstrēmistu grupas;

| F. | tā kā 2015. gada martā Maldīvijas pirmais demokrātiski ievēlētais prezidents Mohamed Nasheed tika notiesāts uz 13 gadiem ieslodzījuma, pamatojoties uz apsūdzību terorismā; tā kā tiesvedība ir ierosināta pret 85 Parlamenta deputātiem, 12 opozīcijas deputātiem un vismaz trim tika konfiscētas pases, un vismaz viens joprojām tiek turēts ieslodzījumā bez nekāda pamata; tā kā vispārīgās vēlēšanas ir plānotas 2018. gadā; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2015. gada martā Maldīvijas pirmais demokrātiski ievēlētais prezidents Mohamed Nasheed tika notiesāts uz 13 gadiem ieslodzījuma, pamatojoties uz apsūdzību terorismā; tā kā tiesvedība ir ierosināta pret 85 Parlamenta deputātiem, 12 opozīcijas deputātiem un vismaz trim tika konfiscētas pases, un vismaz viens joprojām tiek turēts ieslodzījumā bez nekāda pamata; tā kā vispārīgās vēlēšanas ir plānotas 2018. gadā;

| G. | tā kā ir radušās bažas par to, ka Maldīvijas tiesa ir ļoti politizēta, ka tā gadu gaitā ir ļaunprātīgi izmantojusi savas pilnvaras un ir rīkojusies par labu pašreizējai valdošajai partijai un pret opozīcijas politiķiem; tā kā tiesības uz taisnīgu tiesu joprojām garantētas nav un attiecīgie principi ir uzskatāmi par tiesiskas valsts pamatelementiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā ir radušās bažas par to, ka Maldīvijas tiesa ir ļoti politizēta, ka tā gadu gaitā ir ļaunprātīgi izmantojusi savas pilnvaras un ir rīkojusies par labu pašreizējai valdošajai partijai un pret opozīcijas politiķiem; tā kā tiesības uz taisnīgu tiesu joprojām garantētas nav un attiecīgie principi ir uzskatāmi par tiesiskas valsts pamatelementiem;

| H. | tā kā Maldīvijas Parlaments 2016. gada 9. augustā pieņēma “Likumu par reputācijas un labā vārda aizsardzību un vārda brīvību”, kurā ir noteikta virkne vārda brīvības ierobežojumu un valdībai ir paredzētas tiesības atcelt vai apturēt raidorganizāciju, publikāciju izdevumu, tīmekļa vietņu un citu plašsaziņas avotu licences; |
| --- | --- |

H.

tā kā Maldīvijas Parlaments 2016. gada 9. augustā pieņēma “Likumu par reputācijas un labā vārda aizsardzību un vārda brīvību”, kurā ir noteikta virkne vārda brīvības ierobežojumu un valdībai ir paredzētas tiesības atcelt vai apturēt raidorganizāciju, publikāciju izdevumu, tīmekļa vietņu un citu plašsaziņas avotu licences;

| I. | tā kā 2016. gada augustā Maldīvijas prezidents ratificēja virkni grozījumu, kas ir izdarīti Likumā par pulcēšanās brīvību, kurā bija paredzētas ierobežotas speciālās zonas, kur rīkot tiesiskus protestus; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2016. gada augustā Maldīvijas prezidents ratificēja virkni grozījumu, kas ir izdarīti Likumā par pulcēšanās brīvību, kurā bija paredzētas ierobežotas speciālās zonas, kur rīkot tiesiskus protestus;

| J. | tā kā Parlamentu savienības komiteja parlamentāriešu cilvēktiesību jautājumos Maldīvija ir atzinusi par vienu no bīstamākajām valstīm pasaulē, kurā notiek uzbrukumi pret Parlamenta opozīcijas deputātiem un opozīcijas politiķi regulāri tiek iebiedēti, apcietināti un ieslodzīti; tā kā vārda brīvība, plašsaziņas līdzekļu brīvība, biedrošanās brīvība un demokrātiskais plurālisms valstī ir arvien vairāk apdraudēti, turklāt simtiem valdības pretinieku tiek arestēti un apsūdzēti; tā kā pieaug to pierādījumu skaits, kas liecina par to, ka pret prezidenta Yameen politiskajiem oponentiem vērstās kriminālapsūdzības varētu būt politiski motivētas; |
| --- | --- |

J.

tā kā Parlamentu savienības komiteja parlamentāriešu cilvēktiesību jautājumos Maldīvija ir atzinusi par vienu no bīstamākajām valstīm pasaulē, kurā notiek uzbrukumi pret Parlamenta opozīcijas deputātiem un opozīcijas politiķi regulāri tiek iebiedēti, apcietināti un ieslodzīti; tā kā vārda brīvība, plašsaziņas līdzekļu brīvība, biedrošanās brīvība un demokrātiskais plurālisms valstī ir arvien vairāk apdraudēti, turklāt simtiem valdības pretinieku tiek arestēti un apsūdzēti; tā kā pieaug to pierādījumu skaits, kas liecina par to, ka pret prezidenta Yameen politiskajiem oponentiem vērstās kriminālapsūdzības varētu būt politiski motivētas;

| K. | tā kā prezidents Yameen vairākkārt ir deklarējis savu nodomu atjaunot valsts sankcionētu nāvessodu praksi, izbeidzot 60 gadus ilgo moratoriju; tā kā Āzijas un Klusā reģiona divdesmit valstis ir atcēlušas nāvessodu un septiņas citas tos ir atcēlušas praksē; |
| --- | --- |

K.

tā kā prezidents Yameen vairākkārt ir deklarējis savu nodomu atjaunot valsts sankcionētu nāvessodu praksi, izbeidzot 60 gadus ilgo moratoriju; tā kā Āzijas un Klusā reģiona divdesmit valstis ir atcēlušas nāvessodu un septiņas citas tos ir atcēlušas praksē;

| L. | tā kā vismaz 20 fiziskām personām patlaban ir pasludināts spriedums par nāvessodu un tā kā vismaz piecas no tām apcietināšanas brīdī ir jaunākas par 18. gadiem; tā kā Maldīvijas tiesībās pretēji starptautiskām tiesībām nepilngadīgajām personām ir tiesības uz tāda nāvessoda atlikšanu, ka tiek izpildīts, kad persona sasniedz 18 gadu vecumu; tā kā ANO īpašā referente nāvessodu bez tiesas sprieduma jautājumos ir mudinājusi Maldīvijas valdību minēto nāvessodu izpildi neatsākt; |
| --- | --- |

L.

tā kā vismaz 20 fiziskām personām patlaban ir pasludināts spriedums par nāvessodu un tā kā vismaz piecas no tām apcietināšanas brīdī ir jaunākas par 18. gadiem; tā kā Maldīvijas tiesībās pretēji starptautiskām tiesībām nepilngadīgajām personām ir tiesības uz tāda nāvessoda atlikšanu, ka tiek izpildīts, kad persona sasniedz 18 gadu vecumu; tā kā ANO īpašā referente nāvessodu bez tiesas sprieduma jautājumos ir mudinājusi Maldīvijas valdību minēto nāvessodu izpildi neatsākt;

| M. | tā kā vismaz trijos gadījumos, proti, Hussein Humaam Ahmed, Ahmed Murrath un Mohamen Nabeel gadījumos Maldīvijas Augstākā tiesa ir apstiprinājusi uz nāvi notiesājošus spriedumus, kas tik pieņemti tiesas procesos, kuros netika ievēroti starptautiski atzīti standarti; tā kā minētajām trim personām kuru katru brīdi var izpildīt nāvessodu; |
| --- | --- |

M.

tā kā vismaz trijos gadījumos, proti, Hussein Humaam Ahmed, Ahmed Murrath un Mohamen Nabeel gadījumos Maldīvijas Augstākā tiesa ir apstiprinājusi uz nāvi notiesājošus spriedumus, kas tik pieņemti tiesas procesos, kuros netika ievēroti starptautiski atzīti standarti; tā kā minētajām trim personām kuru katru brīdi var izpildīt nāvessodu;

| N. | tā kā Starptautiskā Juristu komisija nesen nosodīja 56 Maldīvijas juristu — trešās daļas valsts praktizējošo juristu — atstādināšanu uz laiku, un tā kā viņi visi atbalstīja prasību veikt juridiskas reformas, ar kurām bija paredzēts garantēt tiesas neatkarību; |
| --- | --- |

N.

tā kā Starptautiskā Juristu komisija nesen nosodīja 56 Maldīvijas juristu — trešās daļas valsts praktizējošo juristu — atstādināšanu uz laiku, un tā kā viņi visi atbalstīja prasību veikt juridiskas reformas, ar kurām bija paredzēts garantēt tiesas neatkarību;

| O. | tā kā pastāv arī bažas par radikālo islāmistu agresivitātes palielināšanos un par to radikāli noskaņoto jauno vīriešu un sieviešu skaitu, kuri atbilstoši apgalvojumiem ir pievienojušies ISIS/Da’esh; |
| --- | --- |

O.

tā kā pastāv arī bažas par radikālo islāmistu agresivitātes palielināšanos un par to radikāli noskaņoto jauno vīriešu un sieviešu skaitu, kuri atbilstoši apgalvojumiem ir pievienojušies ISIS/Da’esh;

| P. | tā kā 2017. gada 23. aprīlī tika nogalināts blogeris un aktīvs valdības kritizētājs Yameen Rasheed; tā kā kopš 2014. gada augusta ir izsludināta žurnālista Ahmen Rilwan meklēšana un pastāv aizdomas, ka viņš varētu būt miris; tā kā blogeris Ismail Rasheed tika sadurts un ievainots 2012. gadā, |
| --- | --- |

P.

tā kā 2017. gada 23. aprīlī tika nogalināts blogeris un aktīvs valdības kritizētājs Yameen Rasheed; tā kā kopš 2014. gada augusta ir izsludināta žurnālista Ahmen Rilwan meklēšana un pastāv aizdomas, ka viņš varētu būt miris; tā kā blogeris Ismail Rasheed tika sadurts un ievainots 2012. gadā,

| 1. | pauž dziļu nožēlu par politiskās un cilvēktiesību situācijas pasliktināšanos Maldīvijā un pieaugošo prezidenta Abdulla Yameen un viņa valdības autoritāro valdīšanu, kas ir radījusi baiļu klimatu un apdraud šajā valstī pēdējos gados cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskas valsts jomā gūtos panākumus, jo īpaši, ņemot vērā vēlēšanas, kuras ir paredzēts rīkot 2018. gadā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nosoda 2016. gada tāda Neslavas celšanas un vārda brīvības akta pieņemšanu, kurā ir mēģināts apslāpēt vārda brīvību, un 2016. gada Likuma par pulcēšanas brīvību grozījumus, kuros ir noteikti pulcēšanas tiesību ierobežojumi; aicina Maldīvijas valdību visus valsts likumus saskaņot ar starptautiskajām cilvēktiesībām un atcelt vai grozīt iepriekšminētos aktus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž nožēlu par to, ka policija Maldīvijā represē oponentus, un aicina valdību atcelt visas pret agrāko prezidentu Mohamed Nashee izvirzītās apsūdzības un nekavējoties atbrīvot bez nosacījumiem visas politisku iemeslu dēļ apcietinātās personas, tostarp Jumhoory partijas līderi Qasim Ibrahim; atgādina valdībai par tās starptautiskajām saistībām ievērot pamatbrīvības un tiesības, kas ir noteiktas Starptautiskajā paktā par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, pie kurām pieder arī tiesību uz taisnīgu tiesu minimums; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Maldīvijas Augstāko tiesu nekavējoties atcelt to 56 juristu 2017. gada septembrī noteikto atstādināšanu uz laiku, kuri joprojām nedrīkst strādāt savā profesijā; atkārto savu aicinājumu valdībai nodrošināt pilnīgu tiesas neatkarību un objektivitāti un visiem iedzīvotājiem garantēt tiesības uz taisnīgu un pārredzamu tiesu, kas būtu brīva no politiskas ietekmes; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkārtoti apliecina ES stingro nostāju pret nāvessodu visos gadījumos un bez izņēmuma; prasa pilnībā atcelt nāvessodu; stingri nosoda paziņojumu par nāvessoda atjaunošanu Maldīvijā un mudina Maldīvijas valdību un Parlamentu ievērot nāvessoda moratoriju, kas ir bijis spēkā vairāk kā 60 gadus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju un dalībvalstis publiski mudināt prezidentu Yameen un Maldīvijas valdību pārskatīt visas vēl neizpildītās nāvessoda lietas, lai nodrošinātu to, ka starptautiski atzītas un konstitucionāli aizsargātas tiesības uz taisnīgu tiesu tiek ievērotas; aicina valdību nekavējoties atsaukt visas pret nepilngadīgām personām izvirzītās apsūdzības, par kurām pienākas nāvessods, un aizliegt nepilngadīgo pārkāpēju sodīšanu ar nāvi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzskata, ka tas ir vienīgais veids, kā novērst demokrātijas, cilvēktiesību un brīvības situācijas Maldīvijā pasliktināšanos, ir īstenot patiesa tāda dialogu procesu, kurā piedalītos visas politiskās partijas un citi pilsoniskie līderi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Maldīvijas valdību ievērot un pilnībā atbalstīt tiesības protestēt, vārda brīvību, biedrošanās un pulcēšanās brīvību un sirdsapziņas brīvību un reliģijas un pārliecības brīvību neatkarīgi no vairākuma reliģijas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Maldīvijas valdību izbeigt to “modrības” komiteju locekļu nesodāmību, kuri ir izmantojuši vardarbību pret iedzīvotājiem, kas atbalsta reliģisku iecietību, pret miermīlīgiem protestētājiem, kritiskiem plašsaziņas līdzekļiem un pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nosoda Maldīvijas Medžlisa vardarbīgo slēgšanu tā biedriem un pret ievēlētajiem Parlamenta ievēlētajiem locekļiem vērsto vajāšanu, iebiedēšanu un apcietināšanu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nosoda žurnālistu, blogeru un cilvēktiesību aizstāvju Maldīvijā nepārtraukto iebiedēšanu un viņiem izteiktos draudus, reportieru arestus un uzbrukumus jaunajām organizācijām un to piespiedu slēgšanu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina valdību garantēt objektīvu un neatkarīgu izmeklēšanu par Yameen Rasheed nāvi un Ahmed Rilwan nolaupīšanu, lai identificētu visas vainīgās personas un sauktu tās pie atbildības; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Maldīvijas varas iestādes nodrošināt, lai Maldīvijas Cilvēktiesību komisijas, Nacionālās Integritātes komisijas un vēlēšanu komisijas varētu darboties neatkarīgi un brīvi no valdības iejaukšanās; aicina Maldīvijas valdību pilnībā sadarboties ar ANO cilvēktiesību mehānismiem, tostarp ar īpašām procedūrām un Augstā cilvēktiesību komisāra biroju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina ES pilnībā izmantot visus tās rīcībā esošos instrumentus, lai sekmētu cilvēktiesību un demokrātisko principu ievērošanu Maldīvijā, tostarp apsverot iespēju noteikt pagaidu individuālas, konkrētas sankcijas, kas būtu vērstas pret personām, kas neievēro cilvēktiesības; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, EDSO/DICB, Eiropas Padomei un Maldīvijas valdībai. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  OV C 140 E, 9.6.2005., 165. lpp.

(2)  OV C 346, 21.9.2016., 60. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0464.

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/94 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/94

---

P8_TA(2017)0385

Brīvības atņemšanas iestāžu sistēmas un apstākļi šajās iestādēs

Eiropas Parlamenta 2017. gada 5. oktobra rezolūcija par brīvības atņemšanas iestāžu sistēmu un apstākļiem šajās iestādēs (2015/2062(INI))

(2018/C 346/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2., 6. un 7. pantu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 4., 19., 47., 48. un 49. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2., 6. un 7. pantu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 4., 19., 47., 48. un 49. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECTK) (3. un 8. pants), ECTK protokolus un Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru, Eiropas 1987. gada Konvenciju spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības vai soda novēršanai, kā arī ziņojumus, ko sagatavojusi Eiropas Komiteja spīdzināšanas novēršanai (CPT), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECTK) (3. un 8. pants), ECTK protokolus un Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru, Eiropas 1987. gada Konvenciju spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības vai soda novēršanai, kā arī ziņojumus, ko sagatavojusi Eiropas Komiteja spīdzināšanas novēršanai (CPT),

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju (3. un 5. pants), Starptautisko paktu par civilajām un politiskajām tiesībām (7. pants) un Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju (3. un 5. pants), Starptautisko paktu par civilajām un politiskajām tiesībām (7. pants) un Konvenciju pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību,

| — | ņemot vērā 1989. gada 20. novembrī Ņujorkā pieņemto ANO Konvenciju par bērna tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1989. gada 20. novembrī Ņujorkā pieņemto ANO Konvenciju par bērna tiesībām,

| — | ņemot vērā turpmāk minētos ANO Bērna tiesību komitejas Vispārējos komentārus: Nr. 10 (2007) par bērnu tiesībām nepilngadīgo tiesvedības sistēmā, Nr. 13 (2011) par bērnu aizsardzību pret jebkādu vardarbību un Nr. 17 (2013) par bērnu tiesībām uz atpūtu un brīvo laiku, tiesībām piedalīties spēlēs un izklaides pasākumos, kultūras dzīvē un nodarboties ar mākslu (31. pants), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā turpmāk minētos ANO Bērna tiesību komitejas Vispārējos komentārus: Nr. 10 (2007) par bērnu tiesībām nepilngadīgo tiesvedības sistēmā, Nr. 13 (2011) par bērnu aizsardzību pret jebkādu vardarbību un Nr. 17 (2013) par bērnu tiesībām uz atpūtu un brīvo laiku, tiesībām piedalīties spēlēs un izklaides pasākumos, kultūras dzīvē un nodarboties ar mākslu (31. pants),

| — | ņemot vērā ANO obligātos ieslodzīto režīma standarta minimālos noteikumus un ANO Ģenerālās asamblejas pieņemtās deklarācijas un principus; ņemot vērā ANO Standartnoteikumus attiecībā uz tiesas spriešanu nepilngadīgajiem (Pekinas noteikumi), ko pieņēmusi Ģenerālā asambleja; ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas pamatnostādnes par bērniem draudzīgu tiesu sistēmu; ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas ieteikumus, proti, Ieteikumu CM/Rec(2006)2 par Eiropas ieslodzījuma vietu noteikumiem, Ieteikumu CM/Rec(2006)13 par pagaidu aizturēšanu, nosacījumiem šā līdzekļa izmantošanai un aizsardzības mehānismiem, ar kuriem novērš iespēju izmantot šo līdzekli ļaunprātīgi, Ieteikumu CM/Rec(2008)11 attiecībā uz Eiropas noteikumiem par nepilngadīgiem likumpārkāpējiem un viņiem piemērojamām sankcijām un pasākumiem, Ieteikumu CM/Rec(2010)1 par Eiropas Padomes probācijas noteikumiem, kā arī Ieteikumu CM/Rec (2017)3 par Eiropas noteikumiem par sabiedrības sankcijām un pasākumiem; arī ņemot vērā ieteikumus, ko pieņēma Eiropas Padomes Parlamentārā asambleja, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO obligātos ieslodzīto režīma standarta minimālos noteikumus un ANO Ģenerālās asamblejas pieņemtās deklarācijas un principus; ņemot vērā ANO Standartnoteikumus attiecībā uz tiesas spriešanu nepilngadīgajiem (Pekinas noteikumi), ko pieņēmusi Ģenerālā asambleja; ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas pamatnostādnes par bērniem draudzīgu tiesu sistēmu; ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas ieteikumus, proti, Ieteikumu CM/Rec(2006)2 par Eiropas ieslodzījuma vietu noteikumiem, Ieteikumu CM/Rec(2006)13 par pagaidu aizturēšanu, nosacījumiem šā līdzekļa izmantošanai un aizsardzības mehānismiem, ar kuriem novērš iespēju izmantot šo līdzekli ļaunprātīgi, Ieteikumu CM/Rec(2008)11 attiecībā uz Eiropas noteikumiem par nepilngadīgiem likumpārkāpējiem un viņiem piemērojamām sankcijām un pasākumiem, Ieteikumu CM/Rec(2010)1 par Eiropas Padomes probācijas noteikumiem, kā arī Ieteikumu CM/Rec (2017)3 par Eiropas noteikumiem par sabiedrības sankcijām un pasākumiem; arī ņemot vērā ieteikumus, ko pieņēma Eiropas Padomes Parlamentārā asambleja,

| — | ņemot vērā 1996. gada 18. janvāra rezolūciju par sliktajiem apstākļiem Eiropas Savienības cietumos (1), 1998. gada 17. decembra rezolūciju par apstākļiem Eiropas Savienības cietumos: aprīkojums un alternatīvie sodi (2), 2009. gada 25. novembra rezolūciju par daudzgadu programmu 2010.–2014. gadam saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu (Stokholmas programma) (3) un 2011. gada 15. decembra rezolūciju par apcietinājuma apstākļiem ES (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1996. gada 18. janvāra rezolūciju par sliktajiem apstākļiem Eiropas Savienības cietumos (1), 1998. gada 17. decembra rezolūciju par apstākļiem Eiropas Savienības cietumos: aprīkojums un alternatīvie sodi (2), 2009. gada 25. novembra rezolūciju par daudzgadu programmu 2010.–2014. gadam saistībā ar brīvības, drošības un tiesiskuma telpu (Stokholmas programma) (3) un 2011. gada 15. decembra rezolūciju par apcietinājuma apstākļiem ES (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmumu 2002/584/TI par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 13. jūnija Pamatlēmumu 2002/584/TI par Eiropas apcietināšanas orderi un par nodošanas procedūrām starp dalībvalstīm (5),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmumu 2008/909/TI par savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu attiecībā uz spriedumiem krimināllietās, ar kuriem piespriesti brīvības atņemšanas sodi vai ar brīvības atņemšanu saistīti pasākumi, lai tos izpildītu Eiropas Savienībā (6) (“ieslodzīto pārvietošana”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmumu 2008/909/TI par savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu attiecībā uz spriedumiem krimināllietās, ar kuriem piespriesti brīvības atņemšanas sodi vai ar brīvības atņemšanu saistīti pasākumi, lai tos izpildītu Eiropas Savienībā (6) (“ieslodzīto pārvietošana”),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmumu 2008/947/TI par savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu spriedumiem un probācijas lēmumiem, kuri paredzēti probācijas pasākumu un alternatīvu sankciju uzraudzībai (7) (“probācija un alternatīvās sankcijas”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 27. novembra Pamatlēmumu 2008/947/TI par savstarpējas atzīšanas principa piemērošanu spriedumiem un probācijas lēmumiem, kuri paredzēti probācijas pasākumu un alternatīvu sankciju uzraudzībai (7) (“probācija un alternatīvās sankcijas”),

| — | ņemot vērā Padomes 2009. gada 23. oktobra Pamatlēmumu 2009/829/TI, ar ko attiecībās starp Eiropas Savienības dalībvalstīm savstarpējas atzīšanas principu piemēro lēmumiem par uzraudzības pasākumiem kā alternatīvu pirmstiesas apcietinājumam (8) (“Eiropas uzraudzības rīkojums”) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2009. gada 23. oktobra Pamatlēmumu 2009/829/TI, ar ko attiecībās starp Eiropas Savienības dalībvalstīm savstarpējas atzīšanas principu piemēro lēmumiem par uzraudzības pasākumiem kā alternatīvu pirmstiesas apcietinājumam (8) (“Eiropas uzraudzības rīkojums”)

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Direktīvu (ES) 2016/800 par procesuālajām garantijām bērniem, kuri ir aizdomās turētie vai apsūdzētie kriminālprocesā (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 11. maija Direktīvu (ES) 2016/800 par procesuālajām garantijām bērniem, kuri ir aizdomās turētie vai apsūdzētie kriminālprocesā (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras ziņojumu “Noziedzīga aizturēšana un alternatīvas: pamattiesību aspekti ES pārrobežu pārvietošanā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras ziņojumu “Noziedzīga aizturēšana un alternatīvas: pamattiesību aspekti ES pārrobežu pārvietošanā”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 14. jūnija zaļo grāmatu “Savstarpējās uzticēšanās stiprināšana Eiropas tiesiskuma telpā — Zaļā grāmata par ES tiesību aktu krimināltiesību jomā piemērošanu saistībā ar brīvības atņemšanu” (COM(2011)0327), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 14. jūnija zaļo grāmatu “Savstarpējās uzticēšanās stiprināšana Eiropas tiesiskuma telpā — Zaļā grāmata par ES tiesību aktu krimināltiesību jomā piemērošanu saistībā ar brīvības atņemšanu” (COM(2011)0327),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas spriedumu apvienotajās lietās C-404/15 un C-659/15 PPU, Pál Aranyosi un Robert Căldăraru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas spriedumu apvienotajās lietās C-404/15 un C-659/15 PPU, Pál Aranyosi un Robert Căldăraru,

| — | ņemot vērā 2015. gada 25. novembra rezolūciju par Eiropas iedzīvotāju radikalizēšanās un teroristu kustību veiktās viņu vervēšanas nepieļaušanu (10) un ANO Narkotiku un noziedzības novēršanas biroja rokasgrāmatu par vardarbīgu ieslodzīto ekstrēmistu pārvaldību un vardarbīgās radikalizācijas novēršanu cietumos (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 25. novembra rezolūciju par Eiropas iedzīvotāju radikalizēšanās un teroristu kustību veiktās viņu vervēšanas nepieļaušanu (10) un ANO Narkotiku un noziedzības novēršanas biroja rokasgrāmatu par vardarbīgu ieslodzīto ekstrēmistu pārvaldību un vardarbīgās radikalizācijas novēršanu cietumos (11),

| — | ņemot vērā 2011. gada 14. februāra rakstisko deklarāciju Nr. 0006/2011 par apcietināto personu pamattiesību pārkāpumiem Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 14. februāra rakstisko deklarāciju Nr. 0006/2011 par apcietināto personu pamattiesību pārkāpumiem Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes konvencijas, ieteikumus un rezolūcijas par cietumu jautājumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes konvencijas, ieteikumus un rezolūcijas par cietumu jautājumiem,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes 2016. gada 28. septembra balto grāmatu par cietumu pārpildītību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes 2016. gada 28. septembra balto grāmatu par cietumu pārpildītību,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas ieteikumu dalībvalstīm CM/Rec (2012)12 par apcietinātajiem ārvalstniekiem, ko Ministru komiteja pieņēma 2012. gada 10. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas ieteikumu dalībvalstīm CM/Rec (2012)12 par apcietinātajiem ārvalstniekiem, ko Ministru komiteja pieņēma 2012. gada 10. oktobrī,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas ieteikumu dalībvalstīm CM/Rec (2012)5 par Eiropas ētikas kodeksu ieslodzījuma vietu darbiniekiem, ko Ministru komiteja pieņēma 2012. gada 12. aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas ieteikumu dalībvalstīm CM/Rec (2012)5 par Eiropas ētikas kodeksu ieslodzījuma vietu darbiniekiem, ko Ministru komiteja pieņēma 2012. gada 12. aprīlī,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes rokasgrāmatu ieslodzījuma vietu un probācijas dienestiem par radikalizāciju un vardarbīgu ekstrēmismu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes rokasgrāmatu ieslodzījuma vietu un probācijas dienestiem par radikalizāciju un vardarbīgu ekstrēmismu,

| — | ņemot vērā Eiropas Sodu novērošanas centra (EPO) pētījumus “No valstu prakses uz Eiropas pamatnostādnēm: interesantas iniciatīvas cietumu pārvaldībā” (2013) un “Valstu ieslodzījuma apstākļu un Eiropas standartu uzraudzības struktūras” (2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Sodu novērošanas centra (EPO) pētījumus “No valstu prakses uz Eiropas pamatnostādnēm: interesantas iniciatīvas cietumu pārvaldībā” (2013) un “Valstu ieslodzījuma apstākļu un Eiropas standartu uzraudzības struktūras” (2015),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A8-0251/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A8-0251/2017),

| A. | tā kā 2014. gadā Eiropas Savienībā cietumos tika turēti vairāk nekā pusmiljons cilvēku, tostarp ar galīgu tiesas spriedumu krimināllietā notiesātas personas, kā arī personas, kas ir apsūdzētas noziedzīgā nodarījumā un atrodas pirmstiesas ieslodzījumā; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2014. gadā Eiropas Savienībā cietumos tika turēti vairāk nekā pusmiljons cilvēku, tostarp ar galīgu tiesas spriedumu krimināllietā notiesātas personas, kā arī personas, kas ir apsūdzētas noziedzīgā nodarījumā un atrodas pirmstiesas ieslodzījumā;

| B. | tā kā apcietinājuma apstākļi un cietumu pārvaldība ir dalībvalstu atbildība, taču Eiropas Savienībai ir arī vajadzīga ietekme, aizsargājot ieslodzīto personu pamattiesības un veidojot Eiropas brīvības, drošības un tiesiskuma telpu; tā kā ES ir jāveicina labu prakšu apmaiņa starp dalībvalstīm, saskaroties ar kopējām problēmām, kas visā Eiropā rada patiesus draudus drošības jomā; |
| --- | --- |

B.

tā kā apcietinājuma apstākļi un cietumu pārvaldība ir dalībvalstu atbildība, taču Eiropas Savienībai ir arī vajadzīga ietekme, aizsargājot ieslodzīto personu pamattiesības un veidojot Eiropas brīvības, drošības un tiesiskuma telpu; tā kā ES ir jāveicina labu prakšu apmaiņa starp dalībvalstīm, saskaroties ar kopējām problēmām, kas visā Eiropā rada patiesus draudus drošības jomā;

| C. | tā kā situācija cietumos un dažkārt pazemojoši un necilvēcīgi ieslodzījuma apstākļi dažās dalībvalstīs rada pamatu ļoti spēcīgām bažām, kā to atspoguļo, piemēram, Eiropas Padomes Spīdzināšanas novēršanas komitejas ziņojumi; |
| --- | --- |

C.

tā kā situācija cietumos un dažkārt pazemojoši un necilvēcīgi ieslodzījuma apstākļi dažās dalībvalstīs rada pamatu ļoti spēcīgām bažām, kā to atspoguļo, piemēram, Eiropas Padomes Spīdzināšanas novēršanas komitejas ziņojumi;

| D. | tā kā cietumu pārpildītība ir bieži izplatīta problēma Savienībā, kā tas ir atzīts vairāk nekā trešajā daļā dalībvalstu un apliecināts ziņojumos, piemēram, Eiropas Padomes ikgadējās sodu statistikas (SPACE) jaunākajā izdevumā, kas publicēts 2017. gada 14. martā; un tā kā Eiropas Cilvēktiesību Tiesa cietumu pārpildītību ir atzinusi par ECTK 3. panta pārkāpumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā cietumu pārpildītība ir bieži izplatīta problēma Savienībā, kā tas ir atzīts vairāk nekā trešajā daļā dalībvalstu un apliecināts ziņojumos, piemēram, Eiropas Padomes ikgadējās sodu statistikas (SPACE) jaunākajā izdevumā, kas publicēts 2017. gada 14. martā; un tā kā Eiropas Cilvēktiesību Tiesa cietumu pārpildītību ir atzinusi par ECTK 3. panta pārkāpumu;

| E. | tā kā cietumu pārpildītība kavē notiesāto personu izdošanu vai pārvietošanu, jo pastāv bažas par sliktiem ieslodzījuma apstākļiem saņemšanas valstī; tā kā situācija dažās dalībvalstīs nemitīgi pasliktinās tiktāl, ka dažos to cietumos tā kļūst neizturama; |
| --- | --- |

E.

tā kā cietumu pārpildītība kavē notiesāto personu izdošanu vai pārvietošanu, jo pastāv bažas par sliktiem ieslodzījuma apstākļiem saņemšanas valstī; tā kā situācija dažās dalībvalstīs nemitīgi pasliktinās tiktāl, ka dažos to cietumos tā kļūst neizturama;

| F. | tā kā cietumu pārpildītība nopietni pasliktina brīvības atņemšanas apstākļu kvalitāti, var veicināt radikalizāciju, negatīvi ietekmē ieslodzīto personu veselību un labjutību, ir šķērslis ieslodzīto personu sociālajai rehabilitācijai un sekmē nedrošas, problemātiskas un neveselīgas darba vides rašanos ieslodzījuma vietu personālam; |
| --- | --- |

F.

tā kā cietumu pārpildītība nopietni pasliktina brīvības atņemšanas apstākļu kvalitāti, var veicināt radikalizāciju, negatīvi ietekmē ieslodzīto personu veselību un labjutību, ir šķērslis ieslodzīto personu sociālajai rehabilitācijai un sekmē nedrošas, problemātiskas un neveselīgas darba vides rašanos ieslodzījuma vietu personālam;

| G. | tā kā 2005. gada 6. oktobra spriedumā lietā Hirst pret Apvienoto Karalisti Eiropas Cilvēktiesību tiesa apstiprināja, ka vispārējs un automātisks balsošanas tiesību aizliegums apcietinātajām personām nav savienojams ar demokrātiju; tā kā 2011. gadā 58,7 % no balsstiesīgajām ieslodzītajām personām Polijā piedalījās parlamenta vēlēšanās; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2005. gada 6. oktobra spriedumā lietā Hirst pret Apvienoto Karalisti Eiropas Cilvēktiesību tiesa apstiprināja, ka vispārējs un automātisks balsošanas tiesību aizliegums apcietinātajām personām nav savienojams ar demokrātiju; tā kā 2011. gadā 58,7 % no balsstiesīgajām ieslodzītajām personām Polijā piedalījās parlamenta vēlēšanās;

| H. | tā kā nepastāv saikne starp soda smagumu un noziedzības līmeņa samazināšanos; |
| --- | --- |

H.

tā kā nepastāv saikne starp soda smagumu un noziedzības līmeņa samazināšanos;

| I. | tā kā aizturēšana ir īpaši nepiemērota situācija noteiktām neaizsargātām personām, piemēram, nepilngadīgajiem, vecāka gadagājuma cilvēkiem, grūtniecēm un personām, kas cieš no nopietniem garīgiem vai psihiskiem traucējumiem vai invaliditātes; tā kā šādām personām ir vajadzīga atbilstīgi pielāgota pieeja; |
| --- | --- |

I.

tā kā aizturēšana ir īpaši nepiemērota situācija noteiktām neaizsargātām personām, piemēram, nepilngadīgajiem, vecāka gadagājuma cilvēkiem, grūtniecēm un personām, kas cieš no nopietniem garīgiem vai psihiskiem traucējumiem vai invaliditātes; tā kā šādām personām ir vajadzīga atbilstīgi pielāgota pieeja;

| J. | tā kā ANO Konvencijas par bērna tiesībām 37. pants paredz, ka “brīvības atņemšanu bērniem piemēro tikai kā galējas nepieciešamības līdzekli un uz īsāko iespējamo laikposmu” un ka bērnus “nošķir no pieaugušajiem, ja vien nevar uzskatīt, ka bērna interesēs labāk ir tā nedarīt”; |
| --- | --- |

J.

tā kā ANO Konvencijas par bērna tiesībām 37. pants paredz, ka “brīvības atņemšanu bērniem piemēro tikai kā galējas nepieciešamības līdzekli un uz īsāko iespējamo laikposmu” un ka bērnus “nošķir no pieaugušajiem, ja vien nevar uzskatīt, ka bērna interesēs labāk ir tā nedarīt”;

| K. | tā kā saskaņā ar Eurostat datiem 2014. gadā vairāk nekā 20 % no ieslodzītajiem bija personas, kam piemērota pirmstiesas aizturēšana; |
| --- | --- |

K.

tā kā saskaņā ar Eurostat datiem 2014. gadā vairāk nekā 20 % no ieslodzītajiem bija personas, kam piemērota pirmstiesas aizturēšana;

| L. | tā kā pirmstiesas apcietinājums būtu jāizmanto tikai kā galējs līdzeklis; tā kā bērnus nekad nedrīkst turēt telpās, kurā viņi ir neaizsargāti pret negatīvu ietekmi; tā kā vienmēr būtu jāņem vērā konkrētās vajadzības attiecīgajā bērna attīstības posmā; |
| --- | --- |

L.

tā kā pirmstiesas apcietinājums būtu jāizmanto tikai kā galējs līdzeklis; tā kā bērnus nekad nedrīkst turēt telpās, kurā viņi ir neaizsargāti pret negatīvu ietekmi; tā kā vienmēr būtu jāņem vērā konkrētās vajadzības attiecīgajā bērna attīstības posmā;

| M. | tā kā ieslodzījums, tostarp pirmstiesas aizturēšana, būtu jāizmanto tikai juridiski pamatotos gadījumos un būtu jādod priekšroka ieslodzījumam alternatīvām sankcijām, piemēram, mājas arestam vai citiem pasākumiem attiecībā uz ieslodzītajiem, kas nerada nopietnu apdraudējumu sabiedrībai, tādējādi nodrošinot viņu uzturēšanos atvērtā vai pazīstamā vidē un labāku piekļuvi sabiedriskajiem pakalpojumiem, aprūpei un rehabilitācijai; |
| --- | --- |

M.

tā kā ieslodzījums, tostarp pirmstiesas aizturēšana, būtu jāizmanto tikai juridiski pamatotos gadījumos un būtu jādod priekšroka ieslodzījumam alternatīvām sankcijām, piemēram, mājas arestam vai citiem pasākumiem attiecībā uz ieslodzītajiem, kas nerada nopietnu apdraudējumu sabiedrībai, tādējādi nodrošinot viņu uzturēšanos atvērtā vai pazīstamā vidē un labāku piekļuvi sabiedriskajiem pakalpojumiem, aprūpei un rehabilitācijai;

| N. | tā kā nepilngadīgajiem likumpārkāpējiem neatkarīgi no izdarītā noziedzīgā nodarījuma vienmēr vajadzēt būt tiesībām uz brīvības atņemšanai alternatīviem pasākumiem; |
| --- | --- |

N.

tā kā nepilngadīgajiem likumpārkāpējiem neatkarīgi no izdarītā noziedzīgā nodarījuma vienmēr vajadzēt būt tiesībām uz brīvības atņemšanai alternatīviem pasākumiem;

| O. | tā kā saskaņā ar Eiropas Padomes datiem 2015. gadā vidēji 10,8 % Eiropas cietumos atrodošos ieslodzīto bija ārvalstnieki (2014. gadā viņu skaits sasniedza 13,7 %) un tā kā viņi parasti atrodas pirmstiesas ieslodzījumā, jo pastāv viņu potenciāli lielāka bēgšanas iespējamība; |
| --- | --- |

O.

tā kā saskaņā ar Eiropas Padomes datiem 2015. gadā vidēji 10,8 % Eiropas cietumos atrodošos ieslodzīto bija ārvalstnieki (2014. gadā viņu skaits sasniedza 13,7 %) un tā kā viņi parasti atrodas pirmstiesas ieslodzījumā, jo pastāv viņu potenciāli lielāka bēgšanas iespējamība;

| P. | tā kā brīvības atņemšanas iestāžu darbinieki sabiedrības vārdā veic būtisku uzdevumu un viņu nodarbinātības apstākļiem vajadzētu būt atbilstīgiem kvalifikācijai un sarežģītajam darbam; tā kā, ņemot vērā viņu sarežģīto un delikāto darbības jomu, tādi pasākumi kā brīvības atņemšanas iestādes personāla sākotnēja un pastāvīga apmācība, īpašā finansējuma palielināšana, paraugprakses apmaiņa, pienācīgi un droši darba apstākļi un darbinieku skaita palielināšana ir īpaši būtisks veids, kā nodrošināt labus ieslodzījuma apstākļus cietumos; tā kā pastāvīga apmācība ļautu atbalstīt brīvības atņemšanas iestāžu darbiniekus, novēršot jaunas un topošas problēmas, piemēram, radikalizāciju cietumā; |
| --- | --- |

P.

tā kā brīvības atņemšanas iestāžu darbinieki sabiedrības vārdā veic būtisku uzdevumu un viņu nodarbinātības apstākļiem vajadzētu būt atbilstīgiem kvalifikācijai un sarežģītajam darbam; tā kā, ņemot vērā viņu sarežģīto un delikāto darbības jomu, tādi pasākumi kā brīvības atņemšanas iestādes personāla sākotnēja un pastāvīga apmācība, īpašā finansējuma palielināšana, paraugprakses apmaiņa, pienācīgi un droši darba apstākļi un darbinieku skaita palielināšana ir īpaši būtisks veids, kā nodrošināt labus ieslodzījuma apstākļus cietumos; tā kā pastāvīga apmācība ļautu atbalstīt brīvības atņemšanas iestāžu darbiniekus, novēršot jaunas un topošas problēmas, piemēram, radikalizāciju cietumā;

| Q. | tā kā motivēti, pārliecināti un cienījami brīvības atņemšanas iestāžu darbinieki rada humānus ieslodzījuma apstākļus cietumos un tādējādi sekmē sekmīgu ieslodzījuma koncepcijas īstenošanu, kas izstrādāta, lai uzlabotu brīvības atņemšanas iestāžu pārvaldību, ieslodzīto sekmīgu integrāciju sabiedrībā un radikalizācijas un nodarījumu atkārtošanas risku samazināšanu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā motivēti, pārliecināti un cienījami brīvības atņemšanas iestāžu darbinieki rada humānus ieslodzījuma apstākļus cietumos un tādējādi sekmē sekmīgu ieslodzījuma koncepcijas īstenošanu, kas izstrādāta, lai uzlabotu brīvības atņemšanas iestāžu pārvaldību, ieslodzīto sekmīgu integrāciju sabiedrībā un radikalizācijas un nodarījumu atkārtošanas risku samazināšanu;

| R. | tā kā ieslodzīto paškaitēšanu un vardarbīgu uzvedību bieži vien izraisa cietumu pārpildītība un sliktie apstākļi ieslodzījuma vietās; tā kā papildus faktors ir tas, ka personāls nav pienācīgi apmācīts vai kvalificēts; tā kā spriedzes līmenis daudzos cietumos rada personālam īpaši grūtus darba apstākļus, kas vairākos gadījumos dalībvalstīs ir novedis pie streika; |
| --- | --- |

R.

tā kā ieslodzīto paškaitēšanu un vardarbīgu uzvedību bieži vien izraisa cietumu pārpildītība un sliktie apstākļi ieslodzījuma vietās; tā kā papildus faktors ir tas, ka personāls nav pienācīgi apmācīts vai kvalificēts; tā kā spriedzes līmenis daudzos cietumos rada personālam īpaši grūtus darba apstākļus, kas vairākos gadījumos dalībvalstīs ir novedis pie streika;

| S. | tā kā efektīvai brīvības atņemšanas iestāžu pārvaldībai, lai pildītu drošības un rehabilitācijas uzdevumus, ir jābūt pienācīgi finansētai un nodrošinātai ar personālu; |
| --- | --- |

S.

tā kā efektīvai brīvības atņemšanas iestāžu pārvaldībai, lai pildītu drošības un rehabilitācijas uzdevumus, ir jābūt pienācīgi finansētai un nodrošinātai ar personālu;

| T. | tā kā spīdzināšanas vai citas nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas aizliegums ir vispārēja norma gan attiecībā uz pieaugušajiem, gan bērniem, un jebkādi pamattiesību pārkāpumi, ko nerada ierobežojumi, kuri ir absolūti nepieciešami brīvības atņemšanai, ir kaitējums cilvēka cieņai; |
| --- | --- |

T.

tā kā spīdzināšanas vai citas nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas aizliegums ir vispārēja norma gan attiecībā uz pieaugušajiem, gan bērniem, un jebkādi pamattiesību pārkāpumi, ko nerada ierobežojumi, kuri ir absolūti nepieciešami brīvības atņemšanai, ir kaitējums cilvēka cieņai;

| U. | tā kā pašnāvību skaits ES cietumos ir īpaši satraucošs; |
| --- | --- |

U.

tā kā pašnāvību skaits ES cietumos ir īpaši satraucošs;

| V. | tā kā radikalizācija daudzos cietumos ES ir parādība, kas izraisa nopietnas bažas, kam jāpievērš īpaša uzmanība un kas jānovērš, izmantojot atbilstošus līdzekļus un pilnībā ievērojot cilvēktiesības un starptautiskās saistības; tā kā šīs parādības pamatā esošie faktori var ietvert necilvēcīgus ieslodzījuma apstākļus un pārpildītību, kas var veicināt vervētāju uz vardarbīgu ekstrēmismu ietekmi; |
| --- | --- |

V.

tā kā radikalizācija daudzos cietumos ES ir parādība, kas izraisa nopietnas bažas, kam jāpievērš īpaša uzmanība un kas jānovērš, izmantojot atbilstošus līdzekļus un pilnībā ievērojot cilvēktiesības un starptautiskās saistības; tā kā šīs parādības pamatā esošie faktori var ietvert necilvēcīgus ieslodzījuma apstākļus un pārpildītību, kas var veicināt vervētāju uz vardarbīgu ekstrēmismu ietekmi;

| W. | tā kā Savienība Eiropas Drošības programmā ir piešķīrusi finansējumu radikālisma novēršanai cietumos; tā kā, ņemot vērā drošības kontekstu Eiropā, visām dalībvalstīm ir steidzami jāveic pasākumi radikalizācijas novēršanai ieslodzījuma vietās; tā kā labas prakses apmaiņai Eiropas līmenī ir izšķiroša nozīme; |
| --- | --- |

W.

tā kā Savienība Eiropas Drošības programmā ir piešķīrusi finansējumu radikālisma novēršanai cietumos; tā kā, ņemot vērā drošības kontekstu Eiropā, visām dalībvalstīm ir steidzami jāveic pasākumi radikalizācijas novēršanai ieslodzījuma vietās; tā kā labas prakses apmaiņai Eiropas līmenī ir izšķiroša nozīme;

| X. | tā kā dažas no pašreizējām cietumu sistēmām, telpām un ievērojams daudzums ēku, ko vairākās Eiropas valstīs patlaban izmanto kā cietumus, ir celtas 19. gadsimtā; tā kā nožēlojamo un cilvēktiesībām neatbilstīgo apstākļu dēļ dažas no šīm celtnēm vairs nav piemērotas izmantošanai 21. gadsimtā; |
| --- | --- |

X.

tā kā dažas no pašreizējām cietumu sistēmām, telpām un ievērojams daudzums ēku, ko vairākās Eiropas valstīs patlaban izmanto kā cietumus, ir celtas 19. gadsimtā; tā kā nožēlojamo un cilvēktiesībām neatbilstīgo apstākļu dēļ dažas no šīm celtnēm vairs nav piemērotas izmantošanai 21. gadsimtā;

| Y. | tā kā pētījumos secināts, ka pārstāvības demokrātijas un lietišķa dialoga izveide cietumos ir labvēlīgi ietekmējusi ieslodzītos, darbiniekus un plašāku sabiedrību, palīdzot uzlabot darbinieku un ieslodzīto attiecības, |
| --- | --- |

Y.

tā kā pētījumos secināts, ka pārstāvības demokrātijas un lietišķa dialoga izveide cietumos ir labvēlīgi ietekmējusi ieslodzītos, darbiniekus un plašāku sabiedrību, palīdzot uzlabot darbinieku un ieslodzīto attiecības,

| 1. | pauž bažas par aizturēšanas apstākļiem dažās dalībvalstīs un par vairāku cietumu stāvokli Eiropā; mudina dalībvalstis ievērot noteikumus par aizturēšanu, kuri izriet no starptautisko tiesību instrumentiem un Eiropas Padomes standartiem; atgādina, ka brīvības atņemšana nav pamats cieņas atņemšanai; aicina dalībvalstis pieņemt neatkarīgu penitenciārās uzraudzības mehānismu, kāds paredzēts Konvencijas pret spīdzināšanu fakultatīvajā protokolā (OPCAT); |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina dalībvalstis stiprināt savas tiesu sistēmas un ieguldīt līdzekļus tiesnešu apmācībā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkārtoti apliecina, ka apstākļi ieslodzījuma vietās ir būtisks elements, lai īstenotu tiesu lēmumu savstarpējas atzīšanas principu Eiropas Savienības brīvības, drošības un tiesiskuma telpā, kā Tiesa ir apstiprinājusi Aranyosi un Căldăraru lietās; atgādina, ka ir būtiski svarīgs tiesu lēmumu savstarpējas atzīšanas princips, kas paredzēts Līgumā par Eiropas Savienību; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž nožēlu, ka ieslodzījuma vietu pārpildītība ir plaši izplatīta parādība Eiropas cietumos; pauž bažas par jauniem pārpildītības rekordiem dažās dalībvalstīs; uzsver, ka Eiropas Padomes jaunākajā ikgadējā kriminālās statistikas 2017. gada 14. marta izdevumā minēts, ka trešajā daļā Eiropas brīvības atņemšanas iestāžu ieslodzīto skaits joprojām ir lielāks nekā pieejamo vietu skaits; prasa dalībvalstīm pildīt Eiropas Padomes 2016. gada 28. septembra baltās grāmatas ieteikumu par cietumu pārpildītību un Eiropas Padomes Ministru komitejas 1999. gada 30. septembra ieteikumu R(99) 22 par cietumu pārpildītību un ieslodzīto skaita palielināšanos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka dalībvalstis cietumu kapacitāti un attiecīgi arī pārpildītības līmeni aprēķina atbilstoši telpas parametriem, kas starp valstīm ievērojami atšķiras, tā padarot salīdzinājumus Savienības līmenī sarežģītu vai pat neiespējamu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | turklāt pauž nožēlu par to, ka daudzos gadījumos cietumu pārpildītība būtiski ietekmē personāla un ieslodzīto drošību, skarot ieslodzīto uzturēšanās apstākļus un veselību, pieejamās aktivitātes, medicīnisko un psiholoģisko atbalstu, rehabilitāciju un uzraudzību; prasa dalībvalstīm izveidot sistēmas un datubāzes, lai reāllaikā uzraudzītu ieslodzīto apcietinājuma apstākļus, un nodrošināt ieslodzīto efektīvu sadalījumu ieslodzījuma vietā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzskata, ka uzņemšanas spēju palielināšana nav vienīgais risinājums cietumu pārpildītībai, tomēr aicina dalībvalstis piešķirt pietiekamus līdzekļus cietumu renovācijai un modernizācijai, lai piešķirtu prioritāti nelielu struktūru izveidei, kurās var uzņemt ierobežotu ieslodzīto skaitu, nodrošināt cilvēka cienīgus apcietinājuma apstākļus, radīt kolektīvas telpas, ievērojot aktivitātes iespēju un socializācijas mērķus, veicināt rehabilitāciju un reintegrāciju sabiedrībā, nodrošināt papildu izglītības iespējas un drošāku vidi gan ieslodzītajiem, gan personālam; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzskata, ka diferencēti apcietinājuma noteikumi atkarībā no apcietinātajiem un viņu bīstamības ir piemērots risinājums, lai novērstu atkārtotus pārkāpumus un veicinātu reintegrāciju sabiedrībā; atkārtoti norāda, ka reintegrācijas pasākumiem jābūt internalizētiem un jāsākas apcietinājuma laikā; mudina dalībvalstis, lemjot par ieslodzīto izvietošanu, ņemt vērā izdarītā nozieguma veidu, lai novērstu saskarsmi starp ieslodzītajiem, kuriem ir īss soda termiņš un kuri notiesāti par viegliem noziedzīgiem nodarījumiem, un ieslodzītajiem, kuriem ir ilgs soda termiņš; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mudina dalībvalstis nodrošināt visiem ieslodzītajiem līdzsvarotu aktivitāšu programmu un iespēju dienā uzturēties ārpus kameras tik daudz stundu, cik nepieciešams pienācīgai cilvēku un sociālajai mijiedarbībai, kā arī mazināt neapmierinātību un vardarbību; uzsver, ka, izmitinot ieslodzītos un jo īpaši nodrošinot guļvietu, ir jāievēro cilvēka cieņa, privātums un jāpilda veselības un higiēnas prasības, pienācīgi ņemot vērā klimata apstākļus un jo īpaši grīdas platību, gaisa daudzumu, apgaismojumu, nepieciešamību nepieļaut augstu trokšņa līmeni, apsildi un ventilāciju; aicina dalībvalstis pieņemt vienotu definīciju terminam “minimālā platība”, kas jānodrošina katram ieslodzītajam; atgādina, ka Komisija nesen ir pieminējusi iespēju dalībvalstīm izmantot finansējumu no ES struktūrfondiem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina dalībvalstis apsvērt brīvprātīgo darbinieku piesaistīšanu profesionālo darbinieku atbalstam sankciju izpildes ietvaros, lai radītu labvēlīgu saikni personu reintegrācijai sabiedrībā; uzskata, ka brīvprātīgo veiktajiem uzdevumiem jābūt nepārprotami atšķirīgiem no profesionālo darbinieku veiktajiem uzdevumiem un atbilstošiem viņu kompetencei; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ierosina dalībvalstīm ieviest brīvības atņemšanas vietu vispārēju uzraudzību, kas dažās dalībvalstīs jau tiek veikta, lai varētu izmantot neatkarīgas struktūras ieslodzījuma apstākļu novērtēšanai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pauž bažas par aizvien pieaugošo cietumu sistēmu privatizāciju ES un atgādina, ka sodu izciešanas sistēmu privatizācija bieži vien liek uzdot daudzus jautājumus par tās ietekmi uz ieslodzījuma apstākļiem un pamattiesību ievērošanu; pauž nožēlu par to, ka ir veikts ļoti maz salīdzinošo pētījumu, lai novērtētu pārvaldības izmaksas un kvalitāti publiskajos un privātajos cietumos; uzsver, ka vadības, uzraudzības un tiesu sekretariāta pamatuzdevumiem ir jāpaliek valsts pārziņā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka pirmstiesas apcietināšanai arī turpmāk jābūt ārkārtas pasākumam, ko izmanto tikai gadījumos, kad tas ir obligāti nepieciešams, uz visīsāko iespējamo laikposmu saskaņā ar piemērojamo valsts kriminālprocesa kodeksu; pauž nožēlu par to, ka daudzās dalībvalstīs pieredze liecina par sistemātisku pirmstiesas aizturēšanas izmantošanu, kas cita starpā apvienojumā ar sliktiem aizturēšanas apstākļiem nozīmē apcietināto personu pamattiesību pārkāpumu; uzskata, ka, lai atrisinātu pirmstiesas aizturēšanas pārmērīgas izmantošanas problēmu, ir vajadzīgi inovatīvi risinājumi, tostarp kriminālkodeksa procedūru pamatīga modernizācija un tiesu sistēmas stiprināšana; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atgādina, ka Eiropas ieslodzījuma vietu noteikumos, ko pieņēma Eiropas Padomes Ministru komiteja, uzsvērts, ka būtu jānodrošina ieslodzītajiem iespēja piedalīties vēlēšanās, referendumos un citos sabiedrības dzīves aspektos, ja vien viņu tiesības to darīt nav ierobežotas valsts tiesību aktos; atgādina, ka piedalīšanās vēlēšanās nodrošina ieslodzītajiem iespēju atkal kļūt par aktīviem sabiedrības locekļiem, tādējādi atvieglojot reintegrācijas procesu; mudina dalībvalstis praktiski atvieglot ieslodzītajiem vēlēšanu tiesību izmantošanu, piemēram, vēlēšanu dienās ierīkojot vēlēšanu iecirkņus cietumos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | prasa ieviest brīvības atņemšanas sistēmu ilgtermiņa pārvaldību un samazināt ieslodzīto skaitu, biežāk piemērojot ar brīvības atņemšanu nesaistītus sodīšanas pasākumus, piemēram, sabiedriskā darba piemērošanu vai elektronisko uzraudzību, un pēc iespējas retāk izmantojot pirmstiesas aizturēšanu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka apcietinājuma represīvais aspekts tiek papildināts ar praktisku prasmju apguvi un ieslodzīto rehabilitāciju, lai varētu labāk pārvaldīt sodu, īstenot sekmīgu sociālo reintegrāciju un ierobežot nodarījumu atkārtošanu; norāda, ka salīdzinājumā ar alternatīviem pasākumiem ieslodzījums izraisa vairāk atkārtotu pārkāpumu ar īsu soda termiņu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mudina dalībvalstis ieviest soda pielāgošanas pasākumus, jo īpaši attiecībā uz īsākā termiņa sodiem, tostarp atbrīvošanu dienas laikā, kas ļauj izciest sodu atvaļinājuma laikā, lai novērstu darba zaudēšanu, sabiedriskā darba piemērošanu vai pastiprinātu mājas aresta un elektroniskās uzraudzības piemērošanu; uzsver arī, ka ir jāpastiprina soda individualizācija, lai nodrošinātu labāku izpildi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzskata — lai šie pasākumi būtu efektīvi, jaunu ar brīvības atņemšanu nesaistītu pasākumu ieviešana būtu jāpapildina ar citiem pasākumiem, piemēram, sodīšanas, izglītības un sociālajām reformām, kuru mērķis būtu reintegrācijas un saskarsmes ar sabiedrību un ekonomisko pasauli ārpusē veicināšana; šajā sakarībā uzskata, ka brīvības atņemšanas iestāžu administrācijām būtu jāizveido cieša saikne ar vietējām kopienām, sagatavojot paskaidrojošus dokumentus un statistikas pierādījumus nolūkā pārliecināt sabiedrisko domu, ka ir vajadzīgi ar brīvības atņemšanu nesaistīti pasākumi, lai ierobežotu nodarījumu atkārtošanu un ilgtermiņā nodrošinātu mūsu sabiedrības drošību; šajā sakarībā vērš uzmanību uz Skandināvijas valstīs īstenoto labo praksi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina Komisiju veikt salīdzinošu pētījumu, lai analizētu dalībvalstu alternatīvos pasākumus un atbalstītu valstu paraugprakses izplatīšanu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina visas dalībvalstis ieviest pastiprinātus pasākumus apcietināto uzraudzībai pēc viņu atbrīvošanas no cietuma, ja viņi ir bijuši notiesāti par smagiem noziegumiem; ierosina ieviest uzraudzības pasākumus pēc atbrīvošanas, izsaucot ierasties tiesneša vadītā sēdē, kurā piedalās probācijas un reintegrācijas darbinieki, lai novērtētu reintegrāciju sabiedrībā un atkārtota pārkāpuma risku; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka pamatlēmums par “probāciju un alternatīvām sankcijām” paredz savstarpējas atzīšanas mehānismus, kas attiecas uz pasākumiem, kurus izmanto dalībvalstis, piemēram, ceļošanas ierobežojumus, piespiedu darba piemērošanu, komunikācijas ierobežojumus un izraidīšanas pasākumus, un ka pamatlēmums par “Eiropas uzraudzības rīkojumu” tāpat paredz pirmstiesas apcietinājumu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina dalībvalstis īstenot konkrētos ieteikumus par neaizsargātu ieslodzīto personu ieslodzījuma apstākļiem; pauž nožēlu par to, ka personas, kas cieš no garīgām saslimšanām, dažkārt paliek ieslodzījumā vienkārši tāpēc, ka trūkst piemērotu pakalpojumu citur, un atgādina, ka saskaņā ar ECT neatbilstoša izturēšanās pret personām ar garīgām saslimšanām var būt ECTK 2. panta (tiesības uz dzīvību) un 3. panta pārkāpums pašnāvnieciski noskaņotu aizturēto gadījumā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pauž nožēlu par to, ka dažās dalībvalstīs netiek pilnībā ņemts vērā vecāka gadagājuma ieslodzīto un ieslodzīto ar invaliditāti neaizsargātais stāvoklis; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka vecāka gadagājuma ieslodzītie, kas zaudējuši darbspējas, tiek atbrīvoti un ka ieslodzītajiem ar invaliditāti tiek nodrošināta vajadzīgā infrastruktūra; |
| --- | --- |

23.

| 24. | prasa dalībvalstīm nepieļaut nekādu ieslodzīto diskrimināciju, kuras pamatā ir seksuālā orientācija vai dzimumorientācija, un garantēt apcietinātajiem tiesības uz savu seksualitāti; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka ieslodzītajām sievietēm ir īpašas vajadzības un ka viņām jābūt pieejamiem atbilstīgiem medicīniskajiem pakalpojumiem un medicīniskajām pārbaudēm, kā arī pienācīgiem sanitārajiem pasākumiem; prasa dalībvalstīm ievērot spēkā esošos ieteikumus par izturēšanos pret apcietinātajām sievietēm, novēršot jebkādu ar dzimumu saistītu diskrimināciju; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzskata, ka ir ļoti svarīgi pievērst īpašu uzmanību sieviešu vajadzībām ieslodzījuma vietās gan grūtniecības laikā, gan arī pēc dzemdībām, nodrošinot atbilstošas telpas barošanai ar krūti un kvalitatīvu un specializētu aprūpi; uzskata, ka ir lietderīgi apsvērt alternatīvus modeļus, kas jāņem vērā, lai nodrošinātu bērnu labjutību cietumos; uzskata, ka automātiska mātes nošķiršana no bērna rada ievērojamus emocionālu traucējumus bērnam un ka tas var būt papildu sods gan mātei, gan bērnam; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pauž bažas par cietumā izdarīto pašnāvību lielo skaitu; aicina katru dalībvalsti valsts līmenī izveidot rīcības plānu ieslodzīto pašnāvību novēršanai; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mudina dalībvalstis nodrošināt, ka ieslodzītajiem ir regulāra saskarsme ar viņu ģimenēm un draugiem, ļaujot viņiem izciest sodu iestādē, kas atrodas tuvu viņu dzīvesvietai, un atvieglojot apmeklējumus, telefona zvanus un elektronisku saziņas līdzekļu izmantošanu, ja to ir atļāvis tiesnesis un tas notiek cietuma administrācijas uzraudzībā, lai saglabātu ģimenes saites; vēlreiz atgādina, ka ģimenes jēdziens būtu jāinterpretē plaši, iekļaujot arī neoficiālas attiecības; uzskata, ka ir būtiski nodrošināt piemērotus apstākļus šādu saišu uzturēšanai; |
| --- | --- |

28.

| 29. | nosoda vairākās dalībvalstīs izmantoto ieslodzīto izkliedēšanas sistēmu, jo tas ir papildu sods ieslodzīto ģimenēm; mudina īstenot pasākumus, kas ļautu ieslodzītajiem, kuri atrodas ieslodzījuma vietās tālu no dzīvesvietas, atrasties tai tuvāk, ja vien tiesu iestāde juridiski pamatotu iemeslu dēļ nelemj citādi; atgādina, ka Eiropas Cilvēktiesību tiesa ir spriedusi, ka personas turēšana apcietinājuma vietā, kas ir tik tālu no šīs personas ģimenes dzīvesvietas, ka ģimenes apmeklējumus ir sarežģīti vai pat neiespējami noorganizēt, var būt ECTK 8. panta (tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību) pārkāpums; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atkārtoti apliecina — ir svarīgi nodrošināt, ka pret bērniem apcietinājumā izturas tā, lai tiktu ievērotas viņu primārās intereses, tostarp viņi vienmēr, arī veicot pārvietošanu uz cietumiem, tiktu turēti atsevišķi no pieaugušajiem un viņiem būtu tiesības saglabāt kontaktu ar savu ģimeni, ja vien tiesa nav lēmusi citādi; pauž nožēlu, ka dažās dalībvalstīs nepilngadīgie likumpārkāpēji tiek turēti ieslodzījumā vienās telpās kopā ar pieaugušajiem, tādējādi radot pret viņiem vērstas ļaunprātīgas izmantošanas un vardarbības risku un liedzot viņiem iespēju saņemt īpašu aprūpi, kāda ir vajadzīga šai neaizsargātajai grupai; atgādina, ka Direktīvā (ES) 2016/800 par procesuālajām garantijām bērniem ir norādīts, ka priekšroka ir dodama alternatīvu pasākumu izmantošanai; aicina dalībvalstis izveidot pusaudžu labošanas centrus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vēlreiz atgādina, ka bērniem ieslodzījuma vietā būtu jāsaņem aprūpe, aizsardzība un visa nepieciešamā individuālā palīdzība — sociālā palīdzība, izglītība, profesionālā apmācība, psiholoģiskā, medicīniskā un fiziskā palīdzība, kāda viņiem būtu vajadzīga, ņemot vērā vecumu, dzimumu un personību; mudina dalībvalstis dot priekšroku slēgtiem izglītības centriem ar bērnu psihiatriskās aprūpes pakalpojumiem visgrūtāk audzināmajiem nepilngadīgajiem, nevis ieslodzīšanai; aicina dalībvalstis īpašu uzmanību pievērst ieslodzījuma iestādēs esošo bērnu aprūpei un aizsardzībai; |
| --- | --- |

31.

| 32. | prasa dalībvalstīm nodrošināt piemērotas izglītības iespējas ieslodzītajiem nepilngadīgajiem; norāda, ka ieslodzījuma vietās esošajiem bērniem jābūt pieejamām programmām, kas jau iepriekš sagatavo bērnus, lai viņi varētu atgriezties savās kopienās, pilnībā ņemot vērā viņu emocionālās un fiziskās vajadzības, ģimenes attiecības, mājokli, mācību un nodarbinātības iespējas un sociāli ekonomisko stāvokli; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mudina Komisiju izveidot īpašas darba grupas, kuru sastāvā ir dalībvalstu tieslietu ministriju un valstu iestāžu pārstāvji, kā arī pārstāvji no NVO, kas darbojas šajā jomā, lai veicinātu paraugprakses apmaiņu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver, ka ieslodzījuma vietās esošajiem bērniem būtu jāsaglabā regulāra un jēgpilna saskarsme ar vecākiem, ģimeni un draugiem, izmantojot apmeklējumus un saraksti, ja vien bērna un tiesiskuma interesēs nav vajadzīgi ierobežojumi; atgādina, ka šo tiesību ierobežojumus nekad nevajadzētu izmantot kā sodu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina Komisiju veicināt tādu politikas virzienu izstrādi, kuru mērķis ir novērst diskrimināciju, kas varētu skart apcietinātu vecāku bērnus, lai stiprinātu sociālo integrāciju un veidotu iekļaujošu un līdztiesīgu sabiedrību; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atzīst bērnu tiesības saglabāt tiešu saskarsmi ar ieslodzījumā turēto vecāku un vienlaikus vēlreiz atgādina, ka ieslodzītajiem ir vecāku tiesības; šajā sakarībā uzskata, ka ieslodzījuma vietās vajadzētu būt bērniem piemērotām telpām, kur bērnus pieskata atbilstīgi apmācīti cietuma darbinieki, tostarp sociālie darbinieki un NVO brīvprātīgie, kas cietuma apmeklējuma laikā var palīdzēt bērniem un ģimenēm; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina Komisiju izvērtēt iespēju izveidot šādu saprašanās memorandu ES līmenī, lai nodrošinātu apcietinātiem vecākiem tiesības īstenot vecāku varu un lai vecāki varētu būt klāt bērniem svarīgos notikumos viņu izglītošanās laikā, tādējādi aizsargājot nepilngadīgo tiesības; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka ieslodzītajiem, kas tiek turēti apcietinājumā citā dalībvalstī, kura nav viņu dzīvesvietas dalībvalsts, ir sarežģītāk saglabāt saskarsmi ar ģimenēm; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina dalībvalstis ievērot šos spēkā esošos ieteikumus par izturēšanos pret ārvalstu ieslodzītajiem, pamatojoties uz viņu tiesībām netikt diskriminētiem, un jo īpaši veicināt kultūras vidutāju darbību; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina dalībvalstis izmantot vieninieku kameras tikai kā galējo līdzekli un tad, ja ieslodzītais apdraud citus ieslodzītos vai sevi, un izveidot visus iespējamos mehānismus, lai novērstu ļaunprātīgu izmantošanu; aicina dalībvalstis pārtraukt nepilngadīgo izvietošanu vieninieku kamerās; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina dalībvalstis efektīvāk apkarot nelegālu vielu un narkotiku kontrabandu cietumos; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atgādina par principu, kas paredz vispārējās tiesības uz veselību, un aicina dalībvalstis nodrošināt pienācīgu piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem un atbilstīgām medicīnas iekārtām ieslodzījuma vietās, kā arī nodrošināt, ka ieslodzītajiem ir pieejama veselības aprūpe, garantējot katrā cietumā pietiekamu skaitu kvalificētu ārstu; pauž bažas par grūtībām, ar kurām saskaras ieslodzītie vairākās dalībvalstīs, lai piekļūtu ārsta pakalpojumiem vai saņemtu psiholoģisku atbalstu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mudina dalībvalstis nodrošināt nepieciešamo īpašo aprūpi ieslodzītajiem, kuriem ir smagas vai hroniskas veselības problēmas; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina dalībvalstis, kas vēl nepiemēro šādu praksi, apsvērt iespēju pielāgot soda ilgumu smagi slimiem ieslodzītajiem humānu apsvērumu dēļ, ja ir saņemta tiesu iestāžu atļauja un ņemot vērā aizturēto personu bīstamības pakāpi un ekspertu komitejas atzinumu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina dalībvalstis cīnīties pret pieaugošo radikalizācijas parādību cietumos, vienlaikus aizsargājot reliģijas brīvību un nepieļaujot diskrimināciju, kas saistīta ar konkrēto praktizēto ticību; uzsver, ka ikvienā īpašā programmā, kas paredzēta konkrētai ieslodzīto grupai, piemēram, radikalizētām personām, jāievēro tie paši cilvēktiesību kritēriji un starptautiskās saistības, kas attiecas uz jebkuriem citiem ieslodzītajiem; iesaka cietumu pārvaldes iestādēm informēt kompetentās iestādes par personu radikalizāciju; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzsver, ka necilvēcīgi ieslodzījuma apstākļi, ļaunprātīga izturēšanās un pārpildītība var būt faktori, kas palielina radikalizācijas risku; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzskata, ka radikalizāciju var efektīvi novērst, cita starpā uzlabojot šīs parādības agrīno pazīmju atklāšanu (piemēram, apmācot cietumu personālu un uzlabojot izlūkošanu ieslodzījuma vietās), uzlabojot mehānismus ekstrēmistiskas uzvedības novēršanai, izstrādājot izglītības pasākumus un atbalstot starpreliģiju dialogu un saziņu; uzskata, ka labāka mentorēšana, plašāka psiholoģiskā aprūpe un kontakti ar deradikalizētām personām ir nozīmīgi faktori cīņā pret radikalizāciju; atgādina, ka jaunieši ir īpaši neaizsargāti pret teroristu organizāciju īstenoto propagandu; mudina dalībvalstis izveidot radikalizācijas novēršanas programmas; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzskata, ka dalībvalstu uzraudzības pasākumos būtu jāiekļauj norāde tiesu iestādēm un/vai valsts iestādēm, kuras ir atbildīgas par terorisma apkarošanu, uz visbīstamākajiem radikalizētajiem ieslodzītajiem; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mudina dalībvalstis apmainīties ar labu praksi, lai novērstu un apkarotu radikalizāciju cietumos un nepilngadīgo aizturēšanas centros; atgādina, ka Eiropas Drošības programmā ES ir paredzējusi finansējumu cietumu personāla apmācības atbalstam, lai cietumos izskaustu radikālismu; aicina dalībvalstis pilnībā izmantot Radikalizācijas izpratnes tīkla (RAN) Izcilības centru un jo īpaši apmainīties ar pieredzi šā centra ieslodzījuma vietu un probācijas dienestu darba grupā; |
| --- | --- |

49.

| 50. | norāda, ka atšķirīgi ieslodzījuma noteikumi attiecībā uz ieslodzītajiem, kuri tiek uzskatīti par radikalizētiem vai kurus ir savervējušas teroristu organizācijas, ir iespējams pasākums, lai ierobežotu radikalizāciju cietumos; tomēr brīdina, ka ikviens no šādiem pasākumiem būtu jāīsteno, tikai izvērtējot konkrēto gadījumu, un jāpamato ar tiesas nolēmumu, un uz to būtu jāattiecina kompetentu tiesu iestāžu veikta pārskatīšana; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzsver, ka ieslodzījuma vietu darbinieki sabiedrības vārdā veic ārkārtīgi sarežģītu darbu un tāpēc būtu jānodrošina viņiem atbilstīgs atalgojums un pienācīgi darba apstākļi, tostarp bezmaksas psihologa konsultācijas un īpaši palīdzības tālruņi, kas izveidoti, lai sniegtu atbalstu darbiniekiem, kuri saskaras ar problēmām, kas varētu ietekmēt viņu darbu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atgādina, ka ieslodzījuma vietu personāla sociālā atzīšana un sistemātiska apmācība ir būtiska, lai garantētu drošus un atbilstīgus ieslodzījuma apstākļus cietumos; mudina dalībvalstis dalīties ar informāciju, apmainīties ar labu praksi un to īstenot un pieņemt rīcības un ētikas kodeksu savam ieslodzījuma vietu personālam; šajā sakarībā aicina sasaukt ieslodzījuma vietu administrācijas pilnsapulci, kurā būtu jāiekļauj ieslodzījuma vietu darbinieku pārstāvji; |
| --- | --- |

52.

| 53. | atgādina, ka būtiska nozīme ir sociālajam dialogam ar cietumu personālu, kā arī nepieciešamību iesaistīt personālu ar informācijas un apspriešanās starpniecību, jo īpaši izstrādājot jaunas aizturēšanas koncepcijas, kas paredzētas ieslodzījuma vietu sistēmu un apstākļu uzlabošanai, tostarp tādas, kuru mērķis ir atklāt radikalizācijas riskus; |
| --- | --- |

53.

| 54. | aicina dalībvalstis nodrošināt pastāvīgu dialogu starp ieslodzītajiem un cietuma darbiniekiem, jo labas darbinieku un ieslodzīto attiecības ir nozīmīgs dinamiskās drošības elements, kas mazina starpgadījumu iespējamību vai dialoga procesā atjauno pienācīgu kārtību; |
| --- | --- |

54.

| 55. | aicina dalībvalstis mudināt cietumu pārvaldniekus visās iestādēs izveidot cietumu padomes; |
| --- | --- |

55.

| 56. | aicina Komisiju sākt Eiropas Foruma par apstākļiem cietumos darbību, lai mudinātu visu dalībvalstu ekspertus un praktizējošos speciālistus apmainīties ar paraugpraksi; |
| --- | --- |

56.

| 57. | aicina Komisiju un ES iestādes atbilstoši to kompetencei veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu ieslodzīto pamattiesību ievērošanu un aizsardzību, jo īpaši attiecībā uz neaizsargātām personām, bērniem, personām ar garīgām slimībām, personām ar invaliditāti un sievietēm, tostarp pieņemt Eiropas kopējos aizturēšanas standartus un noteikumus visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

57.

| 58. | aicina Komisiju, ievērojot subsidiaritātes principu, uzraudzīt un vākt informāciju un statistiku par apstākļiem ieslodzījuma vietās visās dalībvalstīs un visiem ieslodzīto pamattiesību pārkāpumiem; aicina dalībvalstis sniegt deputātiem tiesības netraucēti piekļūt cietumiem un aizturēšanas iestādēm; |
| --- | --- |

58.

| 59. | aicina dalībvalstis izstrādāt Eiropas hartu par cietumiem saskaņā ar Eiropas Padomes 2004. gada 27. aprīļa ieteikumu 1656/2004; |
| --- | --- |

59.

| 60. | aicina dalībvalstis veicināt politiku attiecībā uz ieslodzīto reintegrāciju sabiedrības dzīvē, jo īpaši politiku, kuras mērķis ir likvidēt strukturālos šķēršļus, kas kavē bijušo ieslodzīto reintegrāciju sabiedrībā, un ieviest politiku attiecībā uz sodu uzraudzību un pielāgošanu; atgādina, ka atkārtoti pārkāpumi notiek retāk, ja apcietinātie pakāpeniski pāriet no dzīves ieslodzījumā uz dzīvi brīvībā; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uzskata, ka krimināltiesību sistēmu atjaunojošā un aizsardzības loma automātiski nozīmē arī to, ka vairāk tiek ievērota cilvēka cieņa, jo mērķis ir nodrošināt sabiedrības aizsardzību un attiecīgās personas rehabilitāciju, atvieglojot sodītās personas pāraudzināšanas mērķu īstenošanu, lai reintegrētu ieslodzītos sabiedrībā un mazinātu nodarījumu atkārtošanu; pauž nožēlu, ka lielākajā daļā dalībvalstu vairāk izmanto disciplinārus pasākumus, savukārt mediācija un atjaunojošas darbības gandrīz nav sastopamas; mudina dalībvalstis dot priekšroku tādai politikai un tiesību aktiem, kuru pamatā ir uz atjaunošanu un mediāciju balstīts tiesiskums un kuri izmanto sociālus, ekonomiskus un kultūras, nevis tikai soda instrumentus; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt ieslodzītajiem izglītības un profesionālās kvalifikācijas pieejamību; mudina dalībvalstis atbilstīgi starptautiskajiem standartiem visiem ieslodzītajiem piedāvāt jēgpilnas nodarbes, piemēram, profesionālās izglītības un nodarbinātības iespējas, lai atjaunotu ieslodzīto sociālās prasmes un pēc soda izciešanas nodrošinātu līdzekļus dzīvei bez noziedzības; mudina dalībvalstis nodrošināt ieslodzītajiem darba, mācību un kvalifikācijas iegūšanas vai mācību kursu apmeklēšanas iespējas aizturēšanas laikā, lai viņi labāk pārvaldītu savu laiku un sagatavotos reintegrācijai sabiedrībā; uzskata, ka ir būtiski svarīgi, lai nepilngadīgajām personām būtu piekļuve izglītībai un profesionālajai apmācībai; |
| --- | --- |

62.

| 63. | mudina dalībvalstis izstrādāt instrumentus, lai atbalstītu ieslodzīto atgriešanos darba dzīvē un atklātu nodarbinātības iespējas saistībā ar vietējām vajadzībām, uzraudzīt un plānot apmācību un darbu pēc iespējas personalizētā veidā un pastāvīgi īstenot dialogu ar darba devēju pārstāvjiem; mudina dalībvalstis izveidot stipendiju sistēmu, kas mudinātu darba devējus un privātus uzņēmumus nodrošināt ieslodzītajiem profesionālo apmācību, lai pēc ieslodzījuma beigām pieņemtu viņus darbā; aicina dalībvalstis radīt stimulus darba devējiem, kuri vēlas pieņemt darbā ieslodzītos, vai mudināt bijušos ieslodzītos izveidot savus uzņēmumus, tostarp paredzot finanšu un nodokļu atvieglojumus; arī mudina dalībvalstis izveidot kontaktpunktus atbrīvotajiem ieslodzītajiem, kuros tiktu piedāvāta informācija un atbalsts attiecībā uz darba meklēšanu, kā arī obligāta un stingri uzraudzīta tālmācība; |
| --- | --- |

63.

| 64. | atgādina, ka Eiropas Sociālais fonds ir Savienības finanšu instruments, kas ir paredzēts, lai paplašinātu nodarbinātības iespējas miljoniem Eiropas iedzīvotāju, jo īpaši tiem, kuriem ir grūti atrast darbu, tostarp ieslodzītajiem un bijušajiem likumpārkāpējiem; atzinīgi vērtē, ka ir izveidoti projekti, kas palīdz ieslodzītajiem pēc soda izciešanas atkal iekļauties sabiedrībā un darba tirgū; |
| --- | --- |

64.

| 65. | uzsver, ka darbu, ko veic ieslodzītie, nekādā gadījumā nevajadzētu uzskatīt par soda veidu, un ka ir jāapkaro potenciāla ļaunprātīga izmantošana; uzsver, ka ieslodzītajiem piedāvātajām nodarbinātības iespējām vajadzētu atbilst mūsdienu nodarbinātības standartiem un metodēm un ka šis darbs būtu jāorganizē atbilstīgi mūsdienu vadības sistēmām un ražošanas procesiem; prasa dalībvalstīm nodrošināt labāku atalgojumu par darbu ieslodzījuma vietās, nekā tas pašlaik; aicina Komisiju veikt salīdzinošu pētījumu par ieslodzīto atalgojumu dalībvalstīs, lai noteiktu godīgu un ilgtspējīgu atalgojuma līmeni, kas ikvienam ieslodzītajam nodrošinātu darba iespējas; |
| --- | --- |

65.

| 66. | mudina dalībvalstis apmainīties ar paraugpraksi saistībā ar izglītības, rehabilitācijas un reintegrācijas programmām, jo īpaši nolūkā uzlabot ieslodzīto reintegrāciju sabiedrībā pēc soda izciešanas un palīdzēt novērst nodarījumu atkārtošanu un turpmāku radikalizāciju; |
| --- | --- |

66.

| 67. | aicina ES iestādes cik vien iespējams tehniskā un finansiālā ziņā atbalstīt cietumu sistēmu un apstākļu uzlabošanu, jo īpaši dalībvalstīs, kurām ir smagas finansiālas problēmas; |
| --- | --- |

67.

| 68. | aicina Komisiju pēc šīs rezolūcijas pieņemšanas reizi piecos gados publicēt detalizētus ziņojumus par stāvokli Eiropas cietumos, tostarp padziļinātu analīzi par ieslodzītajiem sniegtās izglītības un apmācības kvalitāti, kā arī vērtējumu par apcietinājumam alternatīvu pasākumu rezultātiem (iekļaujot atkārtošanās rādītājus); |
| --- | --- |

68.

| 69. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Padomei, Eiropas Padomes Parlamentārajai asamblejai, Eiropas Padomes cilvēktiesību komisāram un Eiropas Komitejai spīdzināšanas novēršanai. |
| --- | --- |

69.

---

(1)  OV C 32, 5.2.1996., 102. lpp.

(2)  OV C 98, 9.4.1999., 299. lpp.

(3)  OV C 285 E, 21.10.2010., 12. lpp.

(4)  OV C 168 E, 14.6.2013., 82. lpp.

(5)  OV L 190, 18.7.2002., 1. lpp.

(6)  OV L 327, 5.12.2008., 27. lpp.

(7)  OV L 337, 16.12.2008., 102. lpp.

(8)  OV L 294, 11.11.2009., 20. lpp.

(9)  OV L 132, 21.5.2016., 1. lpp.

(10)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0410.

(11)  www.unodc.org/documents/brussels/News/2016.10_Handbook_on_VEPs.pdf

---

Otrdiena, 2017. gada 24. oktobris

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/105 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/105

---

P8_TA(2017)0390

ES garantijas jauniešiem shēmu izdevumu kontrole un šo izdevumu lietderības uzraudzība

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par ES garantijas jauniešiem shēmu izdevumu kontroli un šo izdevumu lietderības uzraudzību (2016/2242(INI))

(2018/C 346/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 145., 147., 165. un 166. pantu un 310. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 145., 147., 165. un 166. pantu un 310. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā LESD Protokolu Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD Protokolu Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā LESD Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu,

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 22. aprīļa ieteikumu par garantijas jauniešiem izveidi (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 22. aprīļa ieteikumu par garantijas jauniešiem izveidi (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1081/2006 (2), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 20. maija Regulu (ES) 2015/779, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1304/2013 attiecībā uz Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas atbalstītajām darbības programmām izmaksāto papildu sākotnējo priekšfinansējuma summu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1081/2006 (2), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 20. maija Regulu (ES) 2015/779, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1304/2013 attiecībā uz Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas atbalstītajām darbības programmām izmaksāto papildu sākotnējo priekšfinansējuma summu (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 3/2015 “ES garantija jauniešiem: sperti pirmie soļi, bet gaidāmi īstenošanas riski”, Nr. 17/2015 “Komisijas atbalsts rīcības grupām jauniešu nodarbinātības veicināšanai: ESF finansējums pārvirzīts, bet nepietiekama koncentrēšanās uz rezultātiem” un Nr. 5/2017 “Jauniešu bezdarbs: vai ES politikas virzieniem ir bijusi nozīme?”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 3/2015 “ES garantija jauniešiem: sperti pirmie soļi, bet gaidāmi īstenošanas riski”, Nr. 17/2015 “Komisijas atbalsts rīcības grupām jauniešu nodarbinātības veicināšanai: ESF finansējums pārvirzīts, bet nepietiekama koncentrēšanās uz rezultātiem” un Nr. 5/2017 “Jauniešu bezdarbs: vai ES politikas virzieniem ir bijusi nozīme?”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 4. oktobra paziņojumu “Garantija jauniešiem un jaunatnes nodarbinātības iniciatīva — pēc trīs gadiem” (COM(2016)0646) un (SWD(2016)0324), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 4. oktobra paziņojumu “Garantija jauniešiem un jaunatnes nodarbinātības iniciatīva — pēc trīs gadiem” (COM(2016)0646) un (SWD(2016)0324),

| — | ņemot vērā Komisijas Balto grāmatu par Eiropas nākotni, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Balto grāmatu par Eiropas nākotni,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, kā arī Kultūras un izglītības komitejas atzinumus (A8-0296/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta kontroles komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, kā arī Kultūras un izglītības komitejas atzinumus (A8-0296/2017),

| A. | tā kā jauniešu bezdarbs ir bijis un joprojām ir nopietna problēma vairākās dalībvalstīs un 2016. gadā ES vairāk nekā 4 miljoni jauniešu vecumā no 15 līdz 24 gadiem bija bezdarbnieki; tā kā situācija Savienībā ir ļoti dažāda; |
| --- | --- |

A.

tā kā jauniešu bezdarbs ir bijis un joprojām ir nopietna problēma vairākās dalībvalstīs un 2016. gadā ES vairāk nekā 4 miljoni jauniešu vecumā no 15 līdz 24 gadiem bija bezdarbnieki; tā kā situācija Savienībā ir ļoti dažāda;

| B. | tā kā cīņa pret jauniešu bezdarbu ir politiska prioritāte, kas ir kopīga Parlamentam, Komisijai un dalībvalstīm un kas veicina ar izaugsmi un darbvietām saistītā Savienības mērķa sasniegšanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā cīņa pret jauniešu bezdarbu ir politiska prioritāte, kas ir kopīga Parlamentam, Komisijai un dalībvalstīm un kas veicina ar izaugsmi un darbvietām saistītā Savienības mērķa sasniegšanu;

| C. | tā kā augsts jauniešu bezdarba līmenis — 2016. gadā šis rādītājs ES bija 18,8 % — nelabvēlīgi ietekmē gan sabiedrību, gan pašus bezdarbniekus, atstājot negatīvas ilgtermiņa sekas attiecībā uz nodarbināmību, ienākumu stabilitāti un karjeras izaugsmi; tā kā ekonomikas krīze ir nesamērīgi skārusi jauniešus un dažās dalībvalstīs bez darba ir vairāk nekā viena ceturtā daļa jauniešu; |
| --- | --- |

C.

tā kā augsts jauniešu bezdarba līmenis — 2016. gadā šis rādītājs ES bija 18,8 % — nelabvēlīgi ietekmē gan sabiedrību, gan pašus bezdarbniekus, atstājot negatīvas ilgtermiņa sekas attiecībā uz nodarbināmību, ienākumu stabilitāti un karjeras izaugsmi; tā kā ekonomikas krīze ir nesamērīgi skārusi jauniešus un dažās dalībvalstīs bez darba ir vairāk nekā viena ceturtā daļa jauniešu;

| D. | tā kā ir ieviests liels skaits aktīvas nodarbinātības politikas pasākumu, lai novērstu augsto jauniešu bezdarba līmeni, un to rezultāti bijuši dažādi; |
| --- | --- |

D.

tā kā ir ieviests liels skaits aktīvas nodarbinātības politikas pasākumu, lai novērstu augsto jauniešu bezdarba līmeni, un to rezultāti bijuši dažādi;

| E. | tā kā ir vēl cita tādu jauniešu grupa, kuri nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET), un šīs grupas lielums un sastāvs dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgs, un šos jauniešus var iedalīt divās kategorijās: bez darba esošie NEET, kas ir gatavi sākt strādāt un aktīvi meklē darbu, un neaktīvie NEET, proti, jaunieši, kas nestudē, nesaņem profesionālu apmācību un nenodarbojas ar aktīvu darba meklēšanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā ir vēl cita tādu jauniešu grupa, kuri nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET), un šīs grupas lielums un sastāvs dalībvalstīs ir ļoti atšķirīgs, un šos jauniešus var iedalīt divās kategorijās: bez darba esošie NEET, kas ir gatavi sākt strādāt un aktīvi meklē darbu, un neaktīvie NEET, proti, jaunieši, kas nestudē, nesaņem profesionālu apmācību un nenodarbojas ar aktīvu darba meklēšanu;

| F. | tā kā vidēji visā ES tikai 41,9 % NEET ir pieejama garantija jauniešiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā vidēji visā ES tikai 41,9 % NEET ir pieejama garantija jauniešiem;

| G. | tā kā kopš Eiropas nodarbinātības stratēģijas ieviešanas 1997. gadā Komisija ir atbalstījusi vairākus pasākumus, kas izstrādāti, lai uzlabotu jauniešu nodarbinātības un izglītības izredzes (4), un kopš krīzes sākuma ES centienos īpašs uzsvars ir likts uz garantiju jauniešiem, ko 2013. gada aprīlī izveidoja Padome, un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu, kas tika sākta 2013. gada beigās; |
| --- | --- |

G.

tā kā kopš Eiropas nodarbinātības stratēģijas ieviešanas 1997. gadā Komisija ir atbalstījusi vairākus pasākumus, kas izstrādāti, lai uzlabotu jauniešu nodarbinātības un izglītības izredzes (4), un kopš krīzes sākuma ES centienos īpašs uzsvars ir likts uz garantiju jauniešiem, ko 2013. gada aprīlī izveidoja Padome, un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu, kas tika sākta 2013. gada beigās;

| H. | tā kā garantija jauniešiem un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva jau ir kļuvusi par efektīvāko un pamanāmāko darbību Savienības līmenī ar mērķi apkarot jauniešu bezdarbu; |
| --- | --- |

H.

tā kā garantija jauniešiem un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva jau ir kļuvusi par efektīvāko un pamanāmāko darbību Savienības līmenī ar mērķi apkarot jauniešu bezdarbu;

| I. | tā kā garantija jauniešiem un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva ir ievērojami palīdzējusi samazināt jauniešu bezdarba līmeni ES, veicinot izglītību un darba tirgus pieprasījumu pēc jauniešu darba un atbalstot darbvietu izveides pasākumus; tā kā to jauniešu īpatsvars ES 28, kuri joprojām ir bez darba, ir nepieņemami augsts (17,2 %) (5); |
| --- | --- |

I.

tā kā garantija jauniešiem un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva ir ievērojami palīdzējusi samazināt jauniešu bezdarba līmeni ES, veicinot izglītību un darba tirgus pieprasījumu pēc jauniešu darba un atbalstot darbvietu izveides pasākumus; tā kā to jauniešu īpatsvars ES 28, kuri joprojām ir bez darba, ir nepieņemami augsts (17,2 %) (5);

| J. | tā kā garantija jauniešiem paredz, ka dalībvalstīm ir jānodrošina, lai visi jaunieši vecumā līdz 25 gadiem (vai dažās dalībvalstīs — 30 gadus veci un jaunāki) četru mēnešu laikā pēc kļūšanas par bezdarbniekiem vai formālās izglītības beigšanas saņemtu kvalitatīvu darba, tālākizglītības, mācekļa prakses vai stažēšanās piedāvājumu; |
| --- | --- |

J.

tā kā garantija jauniešiem paredz, ka dalībvalstīm ir jānodrošina, lai visi jaunieši vecumā līdz 25 gadiem (vai dažās dalībvalstīs — 30 gadus veci un jaunāki) četru mēnešu laikā pēc kļūšanas par bezdarbniekiem vai formālās izglītības beigšanas saņemtu kvalitatīvu darba, tālākizglītības, mācekļa prakses vai stažēšanās piedāvājumu;

| K. | tā kā garantijā jauniešiem noteikto mērķu sasniegšanu ietekmē tādi ārējie faktori kā konkrētā ekonomiskā situācija vai ražošanas modelis katrā reģionā; |
| --- | --- |

K.

tā kā garantijā jauniešiem noteikto mērķu sasniegšanu ietekmē tādi ārējie faktori kā konkrētā ekonomiskā situācija vai ražošanas modelis katrā reģionā;

| L. | tā kā Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas mērķis ir atbalstīt NEET, jauniešus, kas ir ilgstoši bezdarbnieki, un jauniešus, kas nav reģistrējušies kā bezdarbnieki, tādos reģionos, kur jauniešu bezdarba līmenis 2007. gadā pārsniedza 25 %; |
| --- | --- |

L.

tā kā Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas mērķis ir atbalstīt NEET, jauniešus, kas ir ilgstoši bezdarbnieki, un jauniešus, kas nav reģistrējušies kā bezdarbnieki, tādos reģionos, kur jauniešu bezdarba līmenis 2007. gadā pārsniedza 25 %;

| M. | tā kā Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas kopējais apstiprinātais budžets 2014.–2020. gada plānošanas periodā ir EUR 6,4 miljardi, ko veido EUR 3,2 miljardi no īpašas jaunizveidotas ES budžeta pozīcijas, kura jāpapildina ar vismaz EUR 3,2 miljardiem no Eiropas Sociālā fonda (ESF) piešķīrumiem valstīm; tā kā papildus tam Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas īpašais budžeta piešķīrums 2017.–2020. gada periodā tiks palielināts par vēl EUR 1 miljardu un tam atbilstoši tiks piešķirts EUR 1 miljards no ESF, lai veicinātu jaunatnes nodarbinātību visvairāk skartajos reģionos; tā kā EUR 500 miljonus no šīs papildu summas ir jāiekļauj 2017. gadā, izmantojot budžeta grozījuma projektu Nr. 3/2017; tā kā galīgais piešķīrums programmai tiks noteikts nākamo gada budžeta procedūru laikā; |
| --- | --- |

M.

tā kā Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas kopējais apstiprinātais budžets 2014.–2020. gada plānošanas periodā ir EUR 6,4 miljardi, ko veido EUR 3,2 miljardi no īpašas jaunizveidotas ES budžeta pozīcijas, kura jāpapildina ar vismaz EUR 3,2 miljardiem no Eiropas Sociālā fonda (ESF) piešķīrumiem valstīm; tā kā papildus tam Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas īpašais budžeta piešķīrums 2017.–2020. gada periodā tiks palielināts par vēl EUR 1 miljardu un tam atbilstoši tiks piešķirts EUR 1 miljards no ESF, lai veicinātu jaunatnes nodarbinātību visvairāk skartajos reģionos; tā kā EUR 500 miljonus no šīs papildu summas ir jāiekļauj 2017. gadā, izmantojot budžeta grozījuma projektu Nr. 3/2017; tā kā galīgais piešķīrums programmai tiks noteikts nākamo gada budžeta procedūru laikā;

| N. | tā kā aplēsts, ka garantijas jauniešiem īstenošanai Eiropā ik gadu nepieciešami ieguldījumi EUR 50,4 miljardu apmērā (6), un šī summa ir ievērojami mazāka nekā ikgadējie ekonomiskie zaudējumi, kurus rada jauniešu neiesaistīšanās darba tirgū Eiropā un kuri varētu sasniegt vismaz EUR 153 miljardus (7); |
| --- | --- |

N.

tā kā aplēsts, ka garantijas jauniešiem īstenošanai Eiropā ik gadu nepieciešami ieguldījumi EUR 50,4 miljardu apmērā (6), un šī summa ir ievērojami mazāka nekā ikgadējie ekonomiskie zaudējumi, kurus rada jauniešu neiesaistīšanās darba tirgū Eiropā un kuri varētu sasniegt vismaz EUR 153 miljardus (7);

| O. | tā kā 2015. gadā, lai paātrinātu Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas darbību izmantošanu, tika pieņemts lēmums par EUR 1 miljardu palielināt iniciatīvas priekšfinansēšanai pieejamos līdzekļus, un šis palielinājums atbilda pieaugumam no sākotnējiem 1–1,5 % līdz 30 % atbalsttiesīgajās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

O.

tā kā 2015. gadā, lai paātrinātu Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas darbību izmantošanu, tika pieņemts lēmums par EUR 1 miljardu palielināt iniciatīvas priekšfinansēšanai pieejamos līdzekļus, un šis palielinājums atbilda pieaugumam no sākotnējiem 1–1,5 % līdz 30 % atbalsttiesīgajās dalībvalstīs;

| P. | tā kā viss sākotnējais piešķīrums Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai tika piešķirts jau 2014. un 2015. gadā un 2016. gada budžetā jaunas apropriācijas šim mērķim netika iekļautas; tā kā Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas finansēšanas neturpināšana ir apdraudējusi programmas panākumus; |
| --- | --- |

P.

tā kā viss sākotnējais piešķīrums Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai tika piešķirts jau 2014. un 2015. gadā un 2016. gada budžetā jaunas apropriācijas šim mērķim netika iekļautas; tā kā Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas finansēšanas neturpināšana ir apdraudējusi programmas panākumus;

| Q. | tā kā pašreizējais finansējuma līmenis gan no ES budžeta, gan dalībvalstīm ir nepietiekams, lai segtu attiecīgās vajadzības; |
| --- | --- |

Q.

tā kā pašreizējais finansējuma līmenis gan no ES budžeta, gan dalībvalstīm ir nepietiekams, lai segtu attiecīgās vajadzības;

| R. | tā kā garantija jauniešiem un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva aptver dažādus pasākumus — garantija jauniešiem ir paredzēta strukturālu reformu veicināšanai izglītībā un kā īstermiņa pasākums jauniešu bezdarba apkarošanai, savukārt Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva ir finansēšanas instruments; tā kā garantija jauniešiem saņem finansējumu no ESF, valstu budžetiem un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas, savukārt ar Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu var finansēt šīs iniciatīvas mērķa grupu tiešu nodrošinājumu ar darbvietām, mācekļa prakses un stažēšanās iespējām vai tālākizglītību atbalsttiesīgajos reģionos; tā kā, lai gan garantija jauniešiem attiecas uz visām 28 dalībvalstīm, tikai 20 dalībvalstis ir tiesīgas saņemt Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas atbalstu; tā kā, visbeidzot, Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas intervences ilgums nav iepriekš noteikts, savukārt garantija jauniešiem paredz, ka četru mēnešu laikā ir jāsniedz piedāvājums; |
| --- | --- |

R.

tā kā garantija jauniešiem un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva aptver dažādus pasākumus — garantija jauniešiem ir paredzēta strukturālu reformu veicināšanai izglītībā un kā īstermiņa pasākums jauniešu bezdarba apkarošanai, savukārt Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva ir finansēšanas instruments; tā kā garantija jauniešiem saņem finansējumu no ESF, valstu budžetiem un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas, savukārt ar Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu var finansēt šīs iniciatīvas mērķa grupu tiešu nodrošinājumu ar darbvietām, mācekļa prakses un stažēšanās iespējām vai tālākizglītību atbalsttiesīgajos reģionos; tā kā, lai gan garantija jauniešiem attiecas uz visām 28 dalībvalstīm, tikai 20 dalībvalstis ir tiesīgas saņemt Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas atbalstu; tā kā, visbeidzot, Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas intervences ilgums nav iepriekš noteikts, savukārt garantija jauniešiem paredz, ka četru mēnešu laikā ir jāsniedz piedāvājums;

| S. | tā kā kvantitatīvā ziņā garantijas jauniešiem izmantošana ir bijusi nevienmērīga un katrā valstī ievērojami atšķiras; |
| --- | --- |

S.

tā kā kvantitatīvā ziņā garantijas jauniešiem izmantošana ir bijusi nevienmērīga un katrā valstī ievērojami atšķiras;

| T. | tā kā garantijas jauniešiem īstenošana līdz šim ir devusi neviennozīmīgus rezultātus un dažās situācijās tās ieguldījumu bijis grūti noteikt un izvērtēt; |
| --- | --- |

T.

tā kā garantijas jauniešiem īstenošana līdz šim ir devusi neviennozīmīgus rezultātus un dažās situācijās tās ieguldījumu bijis grūti noteikt un izvērtēt;

| U. | tā kā starp Eiropas reģioniem pastāv būtiskas atšķirības; tā kā dažos gadījumos apgabali, kuros ir augsts bezdarba līmenis, netiks kvalificēti NUTS klasifikācijā kā reģioni, kas tiesīgi saņemt ES līdzekļus; |
| --- | --- |

U.

tā kā starp Eiropas reģioniem pastāv būtiskas atšķirības; tā kā dažos gadījumos apgabali, kuros ir augsts bezdarba līmenis, netiks kvalificēti NUTS klasifikācijā kā reģioni, kas tiesīgi saņemt ES līdzekļus;

| V. | tā kā ar garantiju jauniešiem saistīto integrācijas pakalpojumu īstenošana bieži ir tikai daļēja, atbalsttiesīgo dalībnieku grupa ir pārāk ierobežota un pakalpojumu īstenošana ir atkarīga no valsts nodarbinātības dienestu pašreizējās kapacitātes un efektivitātes un no tā, cik ātri tiks īstenotas procedūras Eiropas līmenī; tā kā dalībvalstīm vajadzētu turpināt centienus stiprināt un reformēt savus valsts nodarbinātības dienestus; |
| --- | --- |

V.

tā kā ar garantiju jauniešiem saistīto integrācijas pakalpojumu īstenošana bieži ir tikai daļēja, atbalsttiesīgo dalībnieku grupa ir pārāk ierobežota un pakalpojumu īstenošana ir atkarīga no valsts nodarbinātības dienestu pašreizējās kapacitātes un efektivitātes un no tā, cik ātri tiks īstenotas procedūras Eiropas līmenī; tā kā dalībvalstīm vajadzētu turpināt centienus stiprināt un reformēt savus valsts nodarbinātības dienestus;

| W. | tā kā ir vērts uzsvērt Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas potenciālo lomu, jo īpaši dalībvalstīs, ko daudz vairāk ir skārusi ekonomikas, finanšu un sociālā krīze kopš 2007. gada; tā kā būtu jāuzsver nepieciešamība nostiprināt šo programmu un izstrādāt turpmākus papildinošus pasākumus gan ES, gan valstu līmenī, kuri būs vērsti uz to, lai palielinātu integrāciju un kohēziju, vienlaicīgi arī nostiprinot dzimumu līdzsvaru un nodrošinot piekļuvi mācību programmām, kas uzsāktas, lai risinātu situāciju saistībā ar jauniem tehnoloģiskā darba izaicinājumiem; |
| --- | --- |

W.

tā kā ir vērts uzsvērt Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas potenciālo lomu, jo īpaši dalībvalstīs, ko daudz vairāk ir skārusi ekonomikas, finanšu un sociālā krīze kopš 2007. gada; tā kā būtu jāuzsver nepieciešamība nostiprināt šo programmu un izstrādāt turpmākus papildinošus pasākumus gan ES, gan valstu līmenī, kuri būs vērsti uz to, lai palielinātu integrāciju un kohēziju, vienlaicīgi arī nostiprinot dzimumu līdzsvaru un nodrošinot piekļuvi mācību programmām, kas uzsāktas, lai risinātu situāciju saistībā ar jauniem tehnoloģiskā darba izaicinājumiem;

| X. | tā kā garantija jauniešiem kā ieguldījums jauniešos ir uz rezultātiem vērstas budžeta plānošanas piemērs; |
| --- | --- |

X.

tā kā garantija jauniešiem kā ieguldījums jauniešos ir uz rezultātiem vērstas budžeta plānošanas piemērs;

| Y. | tā kā Komisijas Baltajā grāmatā par Eiropas nākotni ir atzīts, ka “pastāv neatbilstība starp cerībām un ES spēju tās sasniegt” (8); |
| --- | --- |

Y.

tā kā Komisijas Baltajā grāmatā par Eiropas nākotni ir atzīts, ka “pastāv neatbilstība starp cerībām un ES spēju tās sasniegt” (8);

| Z. | tā kā ES būtu jāuzlabo attiecīgajai mērķa grupai paredzēto sociālās politikas pasākumu piedāvāšanas un popularizēšanas veids, lai panāktu ES iedzīvotāju plašāku informētību par šiem pasākumiem; |
| --- | --- |

Z.

tā kā ES būtu jāuzlabo attiecīgajai mērķa grupai paredzēto sociālās politikas pasākumu piedāvāšanas un popularizēšanas veids, lai panāktu ES iedzīvotāju plašāku informētību par šiem pasākumiem;

| AA. | tā kā Eiropas Revīzijas palātas veiktā revīzija bija priekšlaicīga, jo tajā aplūkots periods, kas bija pārāk neilgi pēc valsts garantijas shēmu ieviešanas, un ietvertas tikai dažas dalībvalstis; tā kā šā iemesla dēļ būtu bijis lietderīgāk pirms revīzijas sākšanas veikt sākotnēju novērtējumu par shēmu ieviešanu, |
| --- | --- |

AA.

tā kā Eiropas Revīzijas palātas veiktā revīzija bija priekšlaicīga, jo tajā aplūkots periods, kas bija pārāk neilgi pēc valsts garantijas shēmu ieviešanas, un ietvertas tikai dažas dalībvalstis; tā kā šā iemesla dēļ būtu bijis lietderīgāk pirms revīzijas sākšanas veikt sākotnēju novērtējumu par shēmu ieviešanu,

Vispārīgas piezīmes

| 1. | norāda, ka četru gadu laikā kopš garantijas jauniešiem ieviešanas, t. i., no 2013. gada līdz 2017. gadam, jauniešu bezdarba līmenis ES ir samazinājies par vairāk nekā 7 procentpunktiem — no 23,8 % 2013. gada aprīlī līdz 16,6 % 2017. gada aprīlī, un tas nozīmē, ka gandrīz 2 miljoni jauniešu vairs nav bezdarbnieki; norāda — kopš ieviesta garantija jauniešiem, tādā vai citādā shēmā ir piedalījušies vairāk nekā 14 miljoni jauniešu; pauž nožēlu par to, ka daudzos gadījumos šo samazinājumu pārāk lielā mērā izraisījis tas, ka daudzi jaunieši bijuši spiesti meklēt darbu ārpus ES, un viņu zaudējums tiks stipri izjusts nākamajās desmitgadēs; turklāt pauž nožēlu par to, ka 2016. gada vidū 4,2 miljoni jauniešu ES joprojām bija bezdarbnieki (18,8 % no attiecīgās demogrāfiskās grupas); mudina dalībvalstis izmantot pieejamo ES atbalstu, lai risinātu šo ieilgušo jautājumu; aicina ES un dalībvalstis īstenot stratēģijas, kas atbilst ikvienas atsevišķas dalībvalsts darba tirgus prasībām un vajadzībām, lai radītu kvalitatīvas apmācības iespējas un ilgstošu nodarbinātību; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka garantija jauniešiem ir nozīmīga, lai atbalstītu pasākumus, kas jauniešiem bez darba sniedz prasmes, pieredzi un zināšanas, kuras nepieciešamas, lai uzsāktu ilgstošas darba attiecības un kļūtu par uzņēmējiem, kā arī sniedz iespēju risināt jautājumu par prasmju neatbilstību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver izglītības un profesionālās orientācijas nozīmīgumu jauniešu sagatavošanā attiecībā uz darba ētiku un prasmēm, kas nepieciešamas darba tirgū; tomēr norāda, ka izglītības uzdevumam vajadzētu būt ne tikai darba tirgus vajadzībām atbilstošu prasmju un kompetenču nodrošināšanai, bet tai arī jāsekmē jauniešu personiskā attīstība un izaugsme, lai viņi kļūtu par atbildīgiem pilsoņiem, kas uzņemas iniciatīvu; tādēļ uzsver pilsoniskās izglītošanas nepieciešamību visā izglītības sistēmā, tostarp formālās un neformālās izglītības metožu izmantošanu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda — jo jaunāki un mazāk apmācīti cilvēki, jo augstāks jauniešu bezdarba līmenis, un šo tendenci īpaši akcentējusi krīze, kas ietekmējusi arī par 25 gadiem vecākus jauniešus bez kvalifikācijas, kuri veido grupu, kas varētu nonākt nopietnā ekonomiskās neaizsargātības stāvoklī, ja vien netiks veikti ieguldījumi viņu apmācībā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka, neraugoties uz sasniegto, visneaizsargātāko jauniešu bezdarbnieku piekļuve valstu nodarbinātības dienestiem joprojām nav pietiekama, un šī grupa kopā ar jaunajiem augstskolu absolventiem, visticamāk, nereģistrēsies kā darba meklētāji; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ir cieši pārliecināts, ka NEET trūkst saiknes ar izglītības sistēmu un darba tirgu un daudzos gadījumos ne savas vainas dēļ; saprot, ka šo demogrāfisko grupu sasniegt ir visgrūtāk, izmantojot pašreizējās darbības programmas, ar ko īsteno finanšu shēmas jauniešu bezdarba novēršanai, no kurām pārāk daudzas nenodrošina pienācīgu ilgtspējīgu atalgojumu vai pienācīgus darba apstākļus; uzskata, ka 2017.–2020. gada laikposmā īpaša uzmanība būtu jāpievērš šai demogrāfiskajai grupai, lai nodrošinātu, ka tiek sasniegti garantijas jauniešiem galvenie mērķi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka ar garantijas jauniešiem atbalstītajiem pasākumiem ir arī jārisina strukturālās problēmas, kas skar NEET, lai nodrošinātu, ka šiem pasākumiem ir ilgtermiņa ietekme; pauž bažas par to, ka garantijas jauniešiem shēmas vēl nav pieejamas visiem jauniešiem, kas ir atstājuši skolu vai kļuvuši par bezdarbniekiem; mudina dalībvalstis nodrošināt mērķtiecīgas finansiālas saistības valsts budžetā, lai risinātu šīs strukturālās problēmas; mudina reģionus, kuri nekvalificējas ES līdzfinansējuma saņemšanai, iesaistīties garantijā jauniešiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka NEET integrācijai ir vajadzīgs gan palielināt pieejamos resursus un uzlabot to efektivitāti, gan panākt dalībvalstu lielāku iesaisti un mobilizāciju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | prasa daudzveidot finansēšanas kanālus vietējā, reģionālajā un valsts līmenī, lai labāk sasniegtu visus jauniešus; turklāt norāda, ka vietējās un reģionālās iestādes jau tagad ļoti aktīvi rīkojas un to darbs saistībā ar jaunatni būtu jāatbalsta, integrējot dažādas politikas nostādnes; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka garantija jauniešiem ir devusi pozitīvu ieguldījumu jauniešu bezdarba novēršanā kopš 2012. gada, taču jauniešu bezdarba līmenis joprojām ir nepieņemami augsts; tādēļ atzinīgi vērtē likumdevēju panākto vienošanos par Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas pagarinājumu līdz 2020. gadam; tomēr norāda, ka jauniešu bezdarba problēma varētu saglabāties, tādēļ tā būtu jāņem vērā nākamajā daudzgadu finanšu shēmā (DFS), lai nodrošinātu nepārtrauktību un izmaksu lietderību; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva ir paredzēta ne vien tam, lai veicinātu darbvietu izveidi jauniešiem, bet arī lai palīdzētu dalībvalstīm izveidot pienācīgas sistēmas jauniešu vajadzību apzināšanai un atbilstoša atbalsta sniegšanai; tādēļ uzsver, ka garantijas jauniešiem un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas efektivitāti turpmāk būtu jānovērtē, pamatojoties uz sasniegumiem jauniešu atbalstam paredzētu dalībvalstu sistēmu izveidē vai uzlabošanā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atgādina, ka garantija jauniešiem saņem ES finansiālo atbalstu — valstu ieguldījumu papildina ESF un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas līdzekļi; atbalsta plānošanas darbu, kas tiek veikts saistībā ar ES vienoto stratēģisko satvaru, nodrošinot savstarpējo mācīšanos, sakaru veidošanas pasākumus un tehnisko palīdzību; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē to, ka Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas finansējums tika darīts pieejams jau 2014. un 2015. gadā, un sākotnējā priekšfinansējuma palielināšanu, lai nodrošinātu līdzekļu ātru izmantošanu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzinīgi vērtē to, ka ar Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas pasākumiem ir sniegts atbalsts vairāk nekā 1,4 miljoniem jauniešu un ir palīdzēts dalībvalstīm nostiprināt darbības vairāk nekā EUR 4 miljardu vērtībā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atgādina, ka Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas panākumi ir saistīti ar labu ekonomikas pārvaldību dalībvalstīs, jo bez labvēlīgas uzņēmējdarbības vides, kas veicina mazo un vidējo uzņēmumu darbību, un tādas izglītības un zinātnes sistēmas, kas pielāgota ekonomikas prasībām, nav iespējams nedz radīt jaunas darbvietas, nedz rast ilgtermiņa risinājumu augstā jauniešu bezdarba līmeņa problēmai; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzīmē Revīzijas palātas īpašo ziņojumu par garantijas jauniešiem un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas ietekmi uz jauniešu nodarbinātību un norāda, ka jau trīs gadus pēc Padomes ieteikuma pieņemšanas garantija jauniešiem vēl nav attaisnojusi visas cerības; ņem vērā Revīzijas palātas piezīmi, ka tikai ar ES budžeta līdzekļiem vien nav iespējams aptvert visus NEET; norāda, ka pašreizējā situācija neliecina, ka būtu piepildījusies garantijas jauniešiem ieviešanas iecere, proti, nodrošināts, ka visi NEET situācijā esošie jaunieši četru mēnešu laikā saņem kvalitatīvu izglītošanās vai darba piedāvājumu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atgādina par problēmām un iespējām attiecībā uz NEET piesaistīšanu darba tirgum; iesaka, lai Komisijas, dalībvalstu un valstu nodarbinātības biroju papildu centieni tiktu veltīti tam, lai garantijas jauniešiem shēmās iekļautu vairāk neaktīvu jauniešu un noturētu viņus darba tirgū pēc attiecīgo atbalsta pasākumu beigām; |
| --- | --- |

17.

| 18. | norāda, ka Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva ir paredzēta, lai atbalstītu jaunus NEET vecumā līdz 25 gadiem, kuri parasti nesaņem nekādu atbalstu saistībā ar nodarbinātību vai izglītību; pauž nožēlu par to, ka Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas pieņemšana ietekmē ESF finansējuma piešķiršanu saistībām citās programmās, un uzsver, ka Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas īpašā piešķīruma līdzekļi ir jāpapildina ar vismaz tikpat lielu ESF finansējumu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka pieejamie Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas/ ESF līdzekļi neaizstāj dalībvalstu publiskos izdevumus saskaņā ar Kopīgo noteikumu regulas (Regula (ES) Nr. 1303/2013) 95. pantu un 87. apsvērumu un atbilstīgi papildināmības principam; uzsver, ka tādas programmas kā garantija jauniešiem nedrīkst aizstāt dalībvalstu centienus cīnīties pret jauniešu bezdarbu un ilgtspējīgu integrāciju darba tirgū; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka ir svarīgi stiprināt sadarbību starp visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp reģionālajā un vietējā līmenī — piemēram, ar sabiedrību un attiecīgā gadījumā privātajiem nodarbinātības dienestiem, izglītības un apmācības iestādēm, darba devējiem, jauniešu organizācijām un NVO, kas strādā ar jauniešiem, — lai sasniegtu visus jauniešus NEET situācijā; mudina uz ieinteresēto personu ciešāku integrāciju, īstenojot partnerības pieeju garantijas jauniešiem izstrādē, īstenošanā un novērtēšanā; prasa pastiprināt sadarbību starp izglītības iestādēm un uzņēmējiem, lai vērstos pret prasmju neatbilstību; atkārtoti uzsver, ka partnerības pieejas mērķis ir veiksmīgāk sasniegt mērķa grupu un nodrošināt kvalitatīvu piedāvājumu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atgādina, ka saskaņā ar Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) informāciju, ES 28 ik gadu ir nepieciešams aptuveni EUR 45 miljardu liels finansējums, lai efektīvi īstenotu garantiju jauniešiem; uzskata, ka šis finansējums būtu jāuzskata par ieguldījumu, ņemot vērā būtisko izmaksu samazinājumu saistībā ar jauniešu nodarbinātību, ko tas radīs, ja būs efektīvs; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina Komisiju, ņemot vērā SDO aplēsi, sagatavot uzskaitījumu par valstu ieguldījumiem Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvā, kuri jāveic katrai dalībvalstij, lai efektīvi īstenotu garantiju jauniešiem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | norāda uz kavēšanos ar Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas īstenošanu, ko izraisīja novēlota attiecīgo pārvaldības iestāžu norīkošana, un uzskata, ka tā ir JNI juridiskā pamata nepilnība, kas kaitējusi sākotnējiem centieniem ātri īstenot iniciatīvu, izmantojot priekšfinansēšanu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzskata, ka ir jāveicina finansējuma dažādība un pieejamība un jākoncentrējas uz efektīvu izlietojumu, vienlaikus īstenojot turpmākās politikas un pakalpojumu reformas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver — lai palielinātu pasākumu ietekmi, tie ir jāpielāgo vajadzībām, ko nosaka vietējie apstākļi, un to var panākt, piemēram, ciešāk iesaistot vietējos darba devēju pārstāvjus, vietējos apmācību nodrošinātājus un vietējās iestādes; prasa daudzveidot finansēšanas kanālus, iesaistot vietējo, reģionālo un valsts līmeni, lai labāk sasniegtu visus NEET; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atgādina, ka pašreizējās DFS satvarā Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva būtu jāfinansē, izmantojot jaunas apropriācijas, nevis pārvietojot esošās budžeta apropriācijas; sagaida vērienīgas politiskās saistības nākamajai DFS; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzskata — lai garantija jauniešiem pienācīgi darbotos, efektīvi jādarbojas arī vietējiem valsts nodarbinātības dienestiem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mudina, lai dalībvalstu valsts nodarbinātības dienestos tiktu attīstītas īpašas zināšanas un spējas nolūkā atbalstīt cilvēkus, kas nevar atrast darbu četru mēnešu laikā pēc kļūšanas par bezdarbniekiem vai formālās izglītības atstāšanas; mudina uz to, lai uzņēmumi un ražošanas asociācijas vairāk iesaistītos programmas īstenošanā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pauž nožēlu par to, ka lielākajai daļai no ES NEET vēl nav pieejama nekāda garantijas jauniešiem shēma, cita starpā tādēļ, ka viņi parasti nav reģistrēti valsts nodarbinātības dienestos; prasa Padomei apsvērt iespēju turpināt mācību apmaiņu esošajā valsts nodarbinātības dienestu tīklā, lai, pamatojoties uz paraugpraksi, izstrādātu stratēģijas ar mērķi piesaistīt NEET situācijā esošo jauniešu uzmanību un viņus atbalstīt; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atzinīgi vērtē Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 5 un mudina Komisiju un dalībvalstis pilnībā īstenot tajā paustos ieteikumus, lai palielinātu garantijas jauniešiem shēmu pārklājumu un efektivitāti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka būtu jāatbalsta vienas pieturas aģentūru attīstība, lai palielinātu garantijas jauniešiem pozitīvo ietekmi, nodrošinot jauniešiem visu pakalpojumu un konsultāciju pieejamību vienuviet; |
| --- | --- |

31.

| 32. | norāda, ka garantijas jauniešiem shēmu pamanāmības trūkums var apgrūtināt iespējas piesaistīt visu jauniešu uzmanību; iesaka palielināt iespējas finansēt vietējās kampaņas, kas tiek organizētas kopā ar visiem vietējiem partneriem, arī jaunatnes organizācijām, un atbalstīt tādu platformu izveidi, kas paredzētas, lai jaunieši reģistrētos shēmai; iesaka, lai ar garantiju jauniešiem saistītā informācija būtu pieejama un saprotama ikvienam; |
| --- | --- |

32.

| 33. | iesaka dalībvalstīm nodrošināt, ka to piedāvājumi ir kvalitatīvi; uzsver, ka, piemēram, priekšlikumiem būtu jāatbilst dalībnieku profilam un nodarbinātības pieprasījumam, lai nodrošinātu ilgtspējīgu un potenciāli ilgtermiņa integrāciju pašā darba tirgū; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ar nožēlu norāda, ka lielākajā daļā dalībvalstu nav definēts “kvalitatīvs piedāvājums”; mudina dalībvalstis un Komisiju Eiropas Savienības Nodarbinātības komitejas satvarā izmantot pastāvošos tīklus, lai izstrādātu kopīgu šā jēdziena definīciju, vienojoties par tam raksturīgajām pazīmēm, ņemot vērā Eiropas stažēšanās kvalitātes sistēmu, Eiropas sociālo partneru kopīgo paziņojumu “Virzībā uz kopīgu redzējumu uz māceklību” un Tiesas judikatūru par nestabilu nodarbinātību; turklāt mudina dalībvalstis un Komisiju nodrošināt, lai šādas raksturīgās pazīmes balstītos uz piedāvājumu, kas atbilst dalībnieku kvalifikācijas līmenim, profilam un darba tirgus vajadzībām, piedāvājot tāda darba iespējas, kurš viņiem ļauj nopelnīt iztikas līdzekļus un izmantot sociālo aizsardzību, kā arī sniedz attīstības izredzes, rezultātā panākot ilgtspējīgu pienācīgas atbilsmes integrāciju darba tirgū; atzinīgi vērtē Revīzijas palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 5/2017 pausto ieteikumu, ka vairāk uzmanības jāpievērš piedāvājumu kvalitātes uzlabošanai; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina Komisiju sadarbībā ar Nodarbinātības komiteju ierosināt kvalitātes kritēriju standartus, kas attiecināmi uz sagaidāmajiem piedāvājumiem garantijas jauniešiem satvarā; uzsver nepieciešamību definēt kvalitātes sistēmu, paredzot kvalitātes standartus šādiem piedāvājumiem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | norāda — lai sasniegtu mērķi visus jauniešus, kas nav vecāki par 24 gadiem, nodrošināt ar kvalitatīvu piedāvājumu un pastāvīgu darbu, ir vajadzīgs ievērojami vairāk resursu personāla, tehniskā un finanšu līmenī; atzinīgi vērtē to, ka vairākās dalībvalstīs to jauniešu maksimālais vecums, kuri ir tiesīgi saņemt garantijas jauniešiem atbalstu, ir palielināts līdz 30 gadiem; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aizstāv viedokli, ka ir jānodrošina, lai jaunieši, uz kuriem attiecas garantijas jauniešiem programma, arī turpmāk sniegtu ieguldījumu un varētu piekļūt sociālās un darba aizsardzības sistēmām, kas ir spēkā viņu dalībvalstī, tādējādi stiprinot visu iesaistīto personu, jo īpaši jauniešu un darba devēju, kopējo atbildību; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka saskaņā ar garantiju jauniešiem veiktie pasākumi, visticamāk, būs efektīvāki un izmaksu ziņā lietderīgāki tad, ja jauniešiem palīdzība piekļuvei darba tirgum tiek sniegta veidā, kas var tiem nodrošināt ilgtspējīgas nodarbinātības iespējas un atalgojuma pieaugumu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, ka jaunieši NEET situācijā ir neviendabīga un daudzveidīga grupa un ka shēmas ir efektīvākas un izmaksu ziņā lietderīgākas, ja tās ir vērstas uz konstatēto problēmu risināšanu; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību noteikt visaptverošas stratēģijas ar skaidriem mērķiem, kas vērsti uz visām NEET kategorijām; uzsver nepieciešamību sniegt pielāgotus risinājumus, ņemot vērā vietējo un reģionālo kontekstu, piemēram, nodrošinot vietējo darba devēju pārstāvju, vietējo apmācības sniedzēju un vietējo iestāžu ciešāku līdzdalību; aicina dalībvalstis izstrādāt individuālu attīstības ceļu katram kandidātam, vienlaikus nodrošinot valsts nodarbinātības dienestu elastību, kas tiem nepieciešama, lai pielāgotu profilēšanas modeļus; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina dalībvalstis izstrādāt piemērotas informēšanas stratēģijas un aktīvāk censties apzināt NEET jauniešus, jo īpaši neaktīvos NEET, uz kuriem neattiecas pašreizējās sistēmas, lai viņus reģistrētu un lai uzraudzītu to jauniešu situāciju, kas beidz dalību garantijas jauniešiem shēmās, ik pēc konkrēta laika (pēc sešiem, 12 un 18 mēnešiem) un tā veicinātu ilgtspējīgu integrāciju darba tirgū; uzsver, ka ir jānodrošina pielāgoti risinājumi daudzveidīgajai jauniešu grupai un ka nereģistrētie jaunieši jāuzskata par vienu no galvenajām mērķa grupām; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka pieejamie ESF līdzekļi neaizstāj publiskos izdevumus, un norāda, ka pietiekama ekonomikas izaugsme ir priekšnoteikums efektīvai NEET integrācijai darba tirgū; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina dalībvalstis un Komisiju izvērtēt jebkādas nepilnības un veikt tirgus analīzi, pirms tiek ieviestas saskaņā ar garantiju jauniešiem piedāvātās sistēmas, tādējādi izvairoties no nevajadzīgiem apmācību kursiem vai stažieru izmantošanu prakses vietās, kas tiem nedod nekādu turpmāku ieguvumu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina Komiteju un Padomi apsvērt proaktīvas pārejas iniciatīvas, piemēram, arodorientāciju, profesionālo orientāciju un informāciju par darba tirgu, kā arī atbalsta pakalpojumus skolās un profesionālās orientācijas pakalpojumus augstskolās, lai veicinātu jauniešu pāreju uz darba vidi, nodrošinot viņus ar pārejas un karjeras pārvaldības prasmēm; |
| --- | --- |

42.

| 43. | norāda, ka shēmas pamanāmības trūkums var apgrūtināt visu jauniešu uzmanības piesaistīšanu; iesaka rīkoties, lai uzlabotu iespējas finansēt vietējās kampaņas, kas tiek organizētas kopā ar visiem attiecīgajiem vietējiem partneriem, arī jaunatnes organizācijām, un atbalstīt tādu platformu attīstību, kuras paredzētas, lai jaunieši reģistrētos shēmai; iesaka, lai ar garantiju jauniešiem saistītā informācija būtu pieejama un saprotama ikvienam; |
| --- | --- |

43.

| 44. | norāda uz joprojām pastāvošu neatbilstību starp pieejamajām prasmēm un darba tirgus prasībām; prasa Komisijai Nodarbinātības komitejas satvarā veicināt paraugprakses apmaiņu starp dalībvalstīm un attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai risinātu šo jautājumu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzskata, ka ar prasmju neatbilstību saistītās problēmas varētu atrisināt, uzlabojot personu prasmju apzināšanu un novēršot valsts apmācības sistēmu trūkumus; uzsver, ka palielināta jauniešu mobilitāte varētu uzlabot viņu prasmju kopumu un kopā ar kvalifikāciju atzīšanu varētu palīdzēt novērst pašreizējo prasmju ģeogrāfisko neatbilstību; mudina dalībvalstis šajā sakarībā vairāk izmantot EURES; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzsver, ka IKT prasmes varētu sniegt ievērojamas iespējas stabilu darbvietu izveidei, un tādēļ prasa dalībvalstīm savos garantijas jauniešiem īstenošanas plānos iekļaut efektīvus pasākumus IKT/digitālo prasmju uzlabošanai; |
| --- | --- |

46.

| 47. | norāda, ka ir nepieciešama daudzveidīgāka un pielāgotāka pieeja pakalpojumu sniegšanā dažādām jauniešu grupām, lai novērstu selektīvu vai diskriminējošu praksi; prasa vairāk, ar mazāk šķēršļiem un mērķtiecīgāk tiekties atbalstīt jauniešus, kas saskaras ar daudzējādiem šķēršļiem, un jauniešus, kam darba tirgus ir visnepieejamākais; šajā sakarībā uzsver, ka ir svarīgi, lai garantija jauniešiem tiktu efektīvi koordinēta ar citām politikas jomām, piemēram, diskriminācijas novēršanas politiku, un paplašināt garantijas jauniešiem piedāvājumos ietverto pasākumu klāstu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzskata, ka turpmākajās Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) rīcības programmās jauniešu bezdarba problēma jārisina prioritārā kārtā jau no programmu sākuma; |
| --- | --- |

48.

Īstenošana un uzraudzība

| 49. | norāda, ka garantijas jauniešiem īstenošana tiek uzraudzīta saskaņā ar Eiropas pusgadu, Nodarbinātības komitejas pārskatiem un tam īpaši paredzētu rādītāju sistēmu, ko izveidojusi Nodarbinātības komiteja kopā ar Komisiju; aicina Padomi atbalstīt dalībvalstis datu paziņošanas uzlabošanā; |
| --- | --- |

49.

| 50. | norāda, ka informācijas trūkums par iespējamām izmaksām saistībā ar shēmas īstenošanu dalībvalstī var kļūt par iemeslu nepietiekamam finansējumam shēmas īstenošanai un tās mērķu sasniegšanai; aicina dalībvalstis izstrādāt pārskatu par garantijas jauniešiem īstenošanas izmaksām, kā ieteikts Revīzijas palātas Īpašajā ziņojumā Nr. 5/2017; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzsver, ka garantijas jauniešiem shēmu sekmīgai īstenošanai svarīga ir nepieciešamo resursu piešķiršana un kopējā finansējuma izvērtēšana, ņemot vērā, ka kopējā finansējuma novērtējumu var kavēt grūtības nošķirt dažādos jauniešiem paredzētos valsts līmeņa pasākumu veidus; |
| --- | --- |

51.

| 52. | aicina Komisiju sniegt precīzāku informāciju par garantijas jauniešiem izmaksu lietderību un to, kā dalībvalstīs tiek uzraudzīta programmas īstenošana, kā arī sniegt visaptverošu gada ziņojumu par šo jautājumu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzsver, ka ir nepieciešami efektīvi mehānismi, lai apspriestu un risinātu grūtības, kas radušās, īstenojot garantijas jauniešiem shēmas; uzsver, ka ir vajadzīga stingra, tomēr reālistiska un īstenojama dalībvalstu politiskā un finansiālā apņemšanās, lai visā pilnībā īstenotu garantiju jauniešiem, cita starpā nodrošinot agrīnās intervences mehānismus, kvalitatīvus darba, tālākizglītības un apmācības piedāvājumus, skaidrus atbilstības kritērijus un partnerību veidošanu ar attiecīgajām ieinteresētajām personām; uzsver, ka šajā nolūkā būtu jānodrošina efektīva informēšana, nepieciešamības gadījumā jāstiprina administratīvā spēja, jāņem vērā vietējie apstākļi, jāveicina prasmju uzlabošana un jāizveido pienācīgas uzraudzības un novērtēšanas struktūras minēto pasākumu īstenošanas laikā un pēc tā; |
| --- | --- |

53.

| 54. | prasa Eiropas pusgada satvarā veikt efektīvu daudzpusēju uzraudzību attiecībā uz to, kā tiek izpildīts Padomes ieteikums par garantijas jauniešiem izveidi, un vajadzības gadījumā pievērsties konkrētām valstīm adresētiem ieteikumiem; |
| --- | --- |

54.

| 55. | vēlreiz atgādina par savu apņemšanos cieši uzraudzīt visus dalībvalstu pasākumus, ar kuriem realizē garantiju jauniešiem, un aicina jauniešu organizācijas regulāri informēt Parlamentu par to veikto dalībvalstu darbības analīzi; mudina dalībvalstis un Komisiju politikas veidošanā iesaistīt ieinteresētos jauniešu pārstāvjus; atgādina, ka garantijas jauniešiem sekmīgai īstenošanai ļoti svarīga ir jauniešu organizāciju iesaistīšanās ar to saistītajā komunikācijā, kā arī īstenošanā un izvērtēšanā; |
| --- | --- |

55.

| 56. | norāda uz zināmiem kavējumiem Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas īstenošanā dalībvalstīs, galvenokārt procesuālu un strukturālu iemeslu dēļ; pauž bažas par to, kādā apmērā dalībvalstis izmanto Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas īstenošanai paredzēto priekšfinansējumu; tādēļ uzstāj, ka atbildīgajām dalībvalstu iestādēm ir steidzami jārīkojas, lai pilnībā un savlaicīgi izmantotu jauniešu bezdarba apkarošanai pieejamos līdzekļus; uzskata, ka dalībvalstīm ir jāuzņemas papildu finansiālas saistības savos budžetos, lai risinātu šīs strukturālās problēmas; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atzinīgi vērtē Komisijas sadarbību ar dalībvalstīm, apzinot un izplatot labu uzraudzības un ziņošanas praksi, pamatojoties uz dalībvalstīs pastāvošajām sistēmām; atgādina Komisijai, ka šajā nolūkā būtiski svarīga joprojām ir datu salīdzināmība; |
| --- | --- |

57.

| 58. | iesaka, lai Komisija turpinātu apzināt un izplatīt paraugpraksi uzraudzības un ziņošanas jomā, lai dalībvalstu sasniegtos rezultātus varētu paziņot konsekventā un uzticamā veidā, kā arī pilnībā saskaņoti izvērtēt, arī attiecībā uz kvalitāti; jo īpaši iesaka nodrošināt regulārus kvalitatīvus datus, kas dalībvalstīm ļautu īstenot konkrētāku un efektīvāku jaunatnes politiku, cita starpā uzraugot garantijas jauniešiem sistēmu atstājošos dalībniekus, lai pēc iespējas samazinātu to dalībnieku skaitu, kuri programmu nepabeidz un negūst no tās labumu; |
| --- | --- |

58.

| 59. | aicina Komisiju uzlabot to, kā dalībvalstis īsteno saistībā ar garantiju jauniešiem apstiprinātās shēmas, un ieviest pārredzamu, visaptverošu un atklātu datu uzraudzības sistēmu, kas aptver izmaksu efektivitāti, strukturālās reformas un pasākumus, kuri adresēti atsevišķām personām; |
| --- | --- |

59.

| 60. | ierosina, lai ikvienā dalībvalstī tiktu veikta ex ante analīze, nosakot konkrētus mērķus, uzdevumus un grafikus attiecībā uz garantijas jauniešiem shēmu sagaidāmo iznākumu, un ierosina, ka būtu jānovērš dubulta finansēšana; |
| --- | --- |

60.

| 61. | mudina īstenot paraugprakses apmaiņu Nodarbinātības komitejas un Eiropas Nodarbinātības stratēģijas Savstarpējas mācīšanās programmas satvarā; šajā sakarībā norāda, cik svarīga ir savstarpēja mācīšanās, kas vērsta uz visneaizsargātāko grupu iesaistīšanu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pauž bažas par to, ka par Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas līdzekļu saņēmējiem, tiešajiem rezultātiem un koprezultātu ir maz datu un tie bieži ir nesaskanīgi; aicina Komisiju un dalībvalstis veikt nepieciešamos pasākumus, lai izveidotu mazāk administratīvi apgrūtinošas un vairāk aktualizētas uzraudzības sistēmas attiecībā uz atlikušo Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas finansējumu; |
| --- | --- |

62.

| 63. | aicina koncentrēties uz Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas programmas sasniegtajiem rezultātiem, nosakot konkrētus rādītājus saistībā ar dalībvalstīs veiktajām reformām, programmas sniegtajām zināšanām un prasmēm un piedāvāto pastāvīgo līgumu skaitu; turklāt ierosina, ka darbaudzinātāju pieredzei izraudzītajā profesijā jāatbilst prasmēm, kas nepieciešamas attiecīgajiem pieteikuma iesniedzējiem; |
| --- | --- |

63.

| 64. | aicina dalībvalstis uzlabot uzraudzības un ziņošanas sistēmu efektivitāti, lai garantijas jauniešiem mērķus padarītu izvērtējamākus un veicinātu tādas jaunatnes jomas politikas sagatavošanu, kura vairāk pamatota uz pierādījumiem, un jo īpaši uzlabot iespēju sekot līdzi to dalībnieku gaitām, kas izstājas no garantijas jauniešiem, lai pēc iespējas samazinātu nezināmu programmas atstāšanas gadījumu skaitu un iegūtu datus par visu dalībnieku aktuālo situāciju; aicina Komisiju pārskatīt savas pamatnostādnes par datu vākšanu un dalībvalstis — pārskatīt savas atsauces vērtības un mērķus, lai samazinātu pārvērtētu rezultātu risku; |
| --- | --- |

64.

| 65. | atzīst, ka dažām dalībvalstīm garantija jauniešiem ir kļuvusi par stimulu mainīt politiku un uzlabot koordināciju nodarbinātības un izglītības jomā; uzsver, cik svarīgi ir noteikt reālistiskus un izmērāmus mērķus tādu politikas nostādņu un satvaru kā garantija jauniešiem veicināšanā, apzināt galvenās problēmas un atbilstīgu rīcību, kas būtu jāīsteno, lai tās pārvarētu, un izvērtēt minētās problēmas, pienācīgi rūpējoties par nodarbināmības uzlabošanu; norāda, ka dažos gadījumos ir bijis sarežģīti noteikt un izvērtēt garantijas jauniešiem līdzšinējo ieguldījumu un ka kvalitatīvai statistikai vajadzētu palīdzēt dalībvalstīm veidot reālistiskāku un efektīvāku jaunatnes politiku, neradot nepamatotas cerības; |
| --- | --- |

65.

| 66. | atzīst, ka daudzas dalībvalstis ir veikušas nozīmīgu darbu, lai īstenotu garantiju jauniešiem; tomēr norāda, ka lielākā daļa reformu vēl nav pilnībā īstenotas, jo īpaši attiecībā uz partnerību izveidi ar sociālajiem partneriem un jauniešiem garantijas jauniešiem pasākumu izstrādē, īstenošanā un izvērtēšanā, kā arī saistībā ar atbalstu jauniešiem, kas saskaras ar daudzējādiem šķēršļiem; secina — lai sasniegtu garantijas jauniešiem mērķus, ilgtermiņā ir vajadzīgi ievērojami centieni un finanšu līdzekļi; |
| --- | --- |

66.

| 67. | uzskata, ka garantijas jauniešiem atkārtota izmantošana nedrīkstētu būtu pretrunā darba tirgus aktivizācijas garam un mērķim pāriet uz pastāvīgu nodarbinātību; aicina Padomi izmantot DFS novērtēšanu, lai piešķirtu atbilstīgus līdzekļus garantijai jauniešiem; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka jaunieši, arī vecumā līdz 30 gadiem, saņem kvalitatīvus piedāvājumus, kas atbilst viņu profilam un kvalifikācijas līmenim, kā arī darba tirgus pieprasījumam, lai radītu ilgtspējīgu nodarbinātību un novērstu atkārtotu garantijas jauniešiem izmantošanu; |
| --- | --- |

67.

| 68. | uzskata — lai novērtētu shēmu lietderību, ir jāizvērtē visi aspekti, arī shēmās ieguldīto līdzekļu atdeve; pieņem zināšanai SDO un Eurofound sniegtās iepriekšējās aplēses un prasa Komisijai apstiprināt vai atjaunināt šīs prognozes; |
| --- | --- |

68.

| 69. | prasa katrā iesaistītajā dalībvalstī veikt garantijas jauniešiem lietderības izvērtēšanu, lai nepieļautu, ka konkrēti uzņēmumi izmanto jauniešus, pielietojot fiktīvas apmācību programmas, lai gūtu labumu no valsts finansēta darbaspēka; tālab ierosina, ka ir jāuzrauga no šīs programmas labumu guvušo jauniešu darba izredzes un jāizveido mehānismi, saskaņā ar kuriem programmā iesaistītajiem darba devējiem — gan no publiskā, gan privātā sektora — būtu noteikts minimālais to prakses vietu īpatsvars, kuras jāpārvērš darba līgumos, lai varētu turpināt gūt labumu no šīs programmas; |
| --- | --- |

69.

| 70. | norāda, ka Komisijai līdz 2017. gada beigām ir jāpabeidz Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas izvērtēšana, un sagaida, ka nepieciešamie pielāgojumi tiks ātri integrēti, lai nodrošinātu sekmīgu īstenošanu; uzsver, ka ir svarīgi, lai attiecīgās ieinteresētās personas, arī jauniešu organizācijas, pastāvīgi izvērtētu Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas darbības rezultātus; |
| --- | --- |

70.

| 71. | uzsver, ka ir jāizveido rādītāju un pasākumu sistēma valsts nodarbinātības shēmu un garantijas jauniešiem lietderības izvērtēšanai un uzraudzībai, jo, lai gan šāda sistēma bija paredzēta jau pašā sākumā, joprojām pastāv daudzas nepilnības; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pieprasa, lai programmas dalībnieki tiktu pienācīgi informēti par procedūrām, kas jāievēro instrumenta ļaunprātīgas izmantošanas gadījumā, un lai tiktu veikti pasākumi ar mērķi nodrošināt, ka dalībnieki saņem plānoto nepieciešamo aizsardzību; |
| --- | --- |

72.

| 73. | prasa efektīvi kontrolēt un uzraudzīt Eiropas un valstu līmenī piešķirto līdzekļu izlietojumu un ziņot par to, lai nepieļautu ļaunprātīgu rīcību un resursu izšķērdēšanu; |
| --- | --- |

73.

Veicamie uzlabojumi

| 74. | uzsver nepieciešamību garantēt ilgtermiņa saistības, īstenojot vērienīgu plānošanu un nodrošinot stabilu finansējumu gan no ES budžeta, gan valstu budžetiem, lai nodrošinātu pilnīgu piekļuvi visiem NEET situācijā esošajiem ES jauniešiem; |
| --- | --- |

74.

| 75. | atgādina, ka efektīvai garantijas jauniešiem īstenošanai nozīmīga ir sadarbība starp visiem pārvaldības līmeņiem (ES, dalībvalstīm un vietējām iestādēm), kā arī Eiropas Komisijas tehniskā palīdzība; |
| --- | --- |

75.

| 76. | uzsver nepieciešamību izveidot un attīstīt kvalitatīvu profesionālās orientācijas pakalpojumu sniegšanu visa mūža garumā, aktīvi iesaistot arī ģimenes, lai jauniešiem palīdzētu izdarīt labāku izvēli attiecībā uz izglītību un profesionālo karjeru; |
| --- | --- |

76.

| 77. | norāda, ka Komisija savā 2016. gada oktobra paziņojumā secina, ka ir jāuzlabo Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas efektivitāte; uzskata, ka to varētu sasniegt, nodrošinot NEET ilgtspējīgu integrāciju darba tirgū un nosakot mērķus, kuros ņemts vērā NEET grupas daudzveidīgais sastāvs, paredzot īpašus, loģiski pamatotus intervences pasākumus katrai no mērķa apakšgrupām; norāda, ka efektivitāti varētu uzlabot citu ESF programmu papildu izmantošana nolūkā nodrošināt NEET integrācijas noturību; |
| --- | --- |

77.

| 78. | aicina Komisiju un dalībvalstis noteikt reālistiskus un sasniedzamus mērķus un uzdevumus, lai neradītu nepiepildāmas cerības, izvērtēt atšķirības, analizēt tirgu pirms shēmu īstenošanas, uzlabot pārraudzības un ziņošanas sistēmas un uzlabot datu kvalitāti, lai būtu iespējams efektīvi novērtēt rezultātus; |
| --- | --- |

78.

| 79. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka ir pieejams pietiekams finansējums, lai varētu sekmīgi integrēt visus darbspējīgos jauniešus, kuri ir bez darba vai kuriem nav pieejams piemērots apmācības vai izglītības piedāvājums; uzsver — lai sasniegtu ilgtspējīgus rezultātus, garantijas jauniešiem īstenošanā jāpamatojas uz jau pieejamām zināšanām un pieredzi un tā jāturpina ilgtermiņā; uzsver, ka šajā nolūkā jāpalielina publiskais finansējums, kas aktīvai darba tirgus politikai pieejams ES un dalībvalstu līmenī; |
| --- | --- |

79.

| 80. | aicina dalībvalstis pienācīgi izvērtēt savu garantijas jauniešiem shēmu izmaksas, nodrošināt ieceres, nosakot reālistiskus un īstenojamus mērķus un uzdevumus, mobilizēt papildu līdzekļus no saviem valsts budžetiem un palielināt finansējumu saviem valsts nodarbinātības dienestiem, lai tie varētu īstenot papildu pienākumus saistībā ar Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas īstenošanu; |
| --- | --- |

80.

| 81. | aicina dalībvalstis nodrošināt turpmāku datu sniegšanu, lai novērtētu rezultātu ilgtermiņa stabilitāti kvalitātes un kvantitātes ziņā un atvieglotu tādas jaunatnes jomas politikas izstrādi, kas vairāk pamatota uz pierādījumiem; prasa visās dalībvalstīs nodrošināt lielāku pārredzamību un konsekvenci datu vākšanā, arī dzimumu griezumā sadalītu datu vākšanā; ar bažām konstatē, ka garantijas jauniešiem nodrošināto pozitīvo risinājumu ilgtspēja ir pakāpeniski samazinājusies (9); |
| --- | --- |

81.

| 82. | aicina Komisiju sīki analizēt dalībvalstu īstenoto pasākumu ietekmi, izcelt vislietderīgākos risinājumus un, balstoties uz tiem, sniegt ieteikumus dalībvalstīm par to, kā ar lielāku efektivitāti panākt labākus rezultātus; |
| --- | --- |

82.

o

o o

| 83. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un Revīzijas palātai. |
| --- | --- |

83.

---

(1)  OV C 120, 26.4.2013., 1. lpp.

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 470. lpp.

(3)  OV L 126, 21.5.2015., 1. lpp.

(4)  Citi pasākumi ietver 2010. gada septembrī sākto iniciatīvu “Jaunatne kustībā”, 2011. gada decembrī sākto Jaunatnes iespēju iniciatīvu un 2012. gada janvārī sākto pasākumu “Rīcības grupas jauniešu nodarbinātības veicināšanai”.

(5)  Dati 2017. gada martā: http://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/8002525/3-02052017-AP-EN.pdf/94b69232-83a9-4011-8c85-1d4311215619

(6)  “Jauniešu sociālā iekļaušana” (Eurofound 2015).

(7)  “NEET — jaunieši, kas nemācās, nestrādā un neapgūst arodu. Raksturojums, izmaksas un politikas reakcija Eiropā” (Eurofound 2012).

(8)  Baltā grāmata par Eiropas nākotni, 12. lpp.

(9)  Revīzijas palātas Īpašais ziņojums Nr. 5/2017, 164. punkts.

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/117 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/117

---

P8_TA(2017)0395

Iebildumu izteikšana saskaņā ar Reglamenta 106. pantu — darbīgās vielas glifosāta apstiprinājuma atjaunošana

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par Komisijas īstenošanas regulas projektu, ar ko darbīgās vielas glifosāta apstiprinājumu atjauno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (D053565-01 – 2017/2904(RSP))

(2018/C 346/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas īstenošanas regulas projektu, ar ko darbīgās vielas glifosāta apstiprinājumu atjauno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (D053565-01), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas īstenošanas regulas projektu, ar ko darbīgās vielas glifosāta apstiprinājumu atjauno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Īstenošanas regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (D053565-01),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 20. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), un jo īpaši tās 20. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā 7. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulā (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 7. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulā (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) secinājumu par darbīgās vielas glifosāta radītā pesticīdu riska novērtēšanas salīdzinošo izvērtēšanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) secinājumu par darbīgās vielas glifosāta radītā pesticīdu riska novērtēšanas salīdzinošo izvērtēšanu (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Ķimikāliju aģentūras (ECHA) Riska novērtēšanas komitejas (RAC) atzinumu, kurā ierosināts paredzēt ES līmenī saskaņotu glifosāta klasifikāciju un marķēšanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ķimikāliju aģentūras (ECHA) Riska novērtēšanas komitejas (RAC) atzinumu, kurā ierosināts paredzēt ES līmenī saskaņotu glifosāta klasifikāciju un marķēšanu (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2016. gada 13. aprīļa rezolūciju par Komisijas īstenošanas regulas projektu, ar ko darbīgās vielas glifosāta apstiprinājumu atjauno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2016. gada 13. aprīļa rezolūciju par Komisijas īstenošanas regulas projektu, ar ko darbīgās vielas glifosāta apstiprinājumu atjauno saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un groza Īstenošanas Regulas (ES) Nr. 540/2011 pielikumu (6),

| — | ņemot vērā Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Aizliegt glifosātu un aizsargāt cilvēkus un vidi no kaitīgiem pesticīdiem” (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas pilsoņu iniciatīvu “Aizliegt glifosātu un aizsargāt cilvēkus un vidi no kaitīgiem pesticīdiem” (7),

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu,

| A. | tā kā Regulas (EK) Nr. 1107/2009 mērķis ir “nodrošināt cilvēku un dzīvnieku veselības, kā arī vides augsta līmeņa aizsardzību un uzlabot iekšējā tirgus darbību, saskaņojot noteikumus par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, vienlaikus veicinot lauksaimniecisko ražošanu”; tā kā Regulas (EK) Nr. 1107/2009 noteikumu pamatā ir piesardzības princips; |
| --- | --- |

A.

tā kā Regulas (EK) Nr. 1107/2009 mērķis ir “nodrošināt cilvēku un dzīvnieku veselības, kā arī vides augsta līmeņa aizsardzību un uzlabot iekšējā tirgus darbību, saskaņojot noteikumus par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, vienlaikus veicinot lauksaimniecisko ražošanu”; tā kā Regulas (EK) Nr. 1107/2009 noteikumu pamatā ir piesardzības princips;

| B. | tā kā no visiem herbicīdiem sistēmiskā herbicīda glifosāta ražošanas apjomi pasaulē patlaban ir vislielākie; tā kā 76 % no glifosāta pasaulē tiek izmantoti lauksaimniecībā; tā kā to plaši izmanto arī mežsaimniecībā, pilsētvidē un dārzos; tā kā 72 % no pasaulē 1974.–2014. gadā izmantotā glifosāta kopējā apjoma ir izsmidzināti pēdējo 10 gadu laikā; |
| --- | --- |

B.

tā kā no visiem herbicīdiem sistēmiskā herbicīda glifosāta ražošanas apjomi pasaulē patlaban ir vislielākie; tā kā 76 % no glifosāta pasaulē tiek izmantoti lauksaimniecībā; tā kā to plaši izmanto arī mežsaimniecībā, pilsētvidē un dārzos; tā kā 72 % no pasaulē 1974.–2014. gadā izmantotā glifosāta kopējā apjoma ir izsmidzināti pēdējo 10 gadu laikā;

| C. | tā kā iedzīvotāji ar to galvenokārt saskaras, dzīvojot netālu no apstrādātajām teritorijām, izmantojot to mājsaimniecībā vai uzņemot ar uzturu; tā kā saskarsme ar glifosātu pieaug, ņemot vērā izmantotā glifosāta kopējā apjoma pieaugumu; tā kā glifosāta un tā biežāk sastopamo papildvielu ietekme uz cilvēka veselību ir regulāri jāuzrauga; tā kā glifosāts un/vai tā atliekas ir konstatētas ūdenī, augsnē, pārtikā, dzērienos un nepārtikas produktos, kā arī cilvēka organismā (piemēram, urīnā); |
| --- | --- |

C.

tā kā iedzīvotāji ar to galvenokārt saskaras, dzīvojot netālu no apstrādātajām teritorijām, izmantojot to mājsaimniecībā vai uzņemot ar uzturu; tā kā saskarsme ar glifosātu pieaug, ņemot vērā izmantotā glifosāta kopējā apjoma pieaugumu; tā kā glifosāta un tā biežāk sastopamo papildvielu ietekme uz cilvēka veselību ir regulāri jāuzrauga; tā kā glifosāts un/vai tā atliekas ir konstatētas ūdenī, augsnē, pārtikā, dzērienos un nepārtikas produktos, kā arī cilvēka organismā (piemēram, urīnā);

| D. | tā kā Eiropas Savienības 2014. gada ziņojumā par pesticīdu atliekām pārtikā, kas publicēts 2016. gada 26. oktobrī, EFSA norādīja, ka dalībvalstis ir paņēmušas tikai nelielu skaitu eļļaugu sēklu un sojas pupu paraugu, lai gan šīs kultūras var būt apstrādātas ar glifosātu un tādēļ tajās var būt glifosāta atliekas; tā kā saskaņā ar EFSA sniegto informāciju nav pieejamu datu par glifosāta atliekām dzīvnieku izcelsmes produktos; tā kā EFSA uzskata, ka rezultātu statistiskā vērtība nav ļoti uzticama; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas Savienības 2014. gada ziņojumā par pesticīdu atliekām pārtikā, kas publicēts 2016. gada 26. oktobrī, EFSA norādīja, ka dalībvalstis ir paņēmušas tikai nelielu skaitu eļļaugu sēklu un sojas pupu paraugu, lai gan šīs kultūras var būt apstrādātas ar glifosātu un tādēļ tajās var būt glifosāta atliekas; tā kā saskaņā ar EFSA sniegto informāciju nav pieejamu datu par glifosāta atliekām dzīvnieku izcelsmes produktos; tā kā EFSA uzskata, ka rezultātu statistiskā vērtība nav ļoti uzticama;

| E. | tā kā EFSA 2015. gadā ieteica, ka dalībvalstīm būtu jāpalielina veikto analīžu skaits attiecībā uz glifosātu un tā atliekām (piemēram, trimetilsulfoniju) produktos, kuru sastāvā glifosāta izmantošana ir atļauta un ir paredzama izmērāma tā atlieku klātbūtne; tā kā jo īpaši sojas pupu, kukurūzas un eļļas rapša paraugu skaits būtu jāpalielina; tā kā dalībvalstis tiek arī mudinātas izstrādāt un/vai ieviest jau pastāvošās analītiskās metodes ar glifosātu saistīto metabolītu kontrolei un informēt EFSA par rezultātiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā EFSA 2015. gadā ieteica, ka dalībvalstīm būtu jāpalielina veikto analīžu skaits attiecībā uz glifosātu un tā atliekām (piemēram, trimetilsulfoniju) produktos, kuru sastāvā glifosāta izmantošana ir atļauta un ir paredzama izmērāma tā atlieku klātbūtne; tā kā jo īpaši sojas pupu, kukurūzas un eļļas rapša paraugu skaits būtu jāpalielina; tā kā dalībvalstis tiek arī mudinātas izstrādāt un/vai ieviest jau pastāvošās analītiskās metodes ar glifosātu saistīto metabolītu kontrolei un informēt EFSA par rezultātiem;

| F. | tā kā glifosāts ir neselektīvs herbicīds, kas iznīcina visus zālaugus; tā kā tas iedarbojas, traucējot tā dēvēto šikimskābes metabolisko ceļu, kas ir sastopams arī aļģēs, baktērijās un sēnītēs; tā kā ir atklāts, ka glifosāta tirdzniecībā esošā sastāva subletāla iedarbība uz Escherichia coli un Salmonella enterica serovar Typhimurium izraisa izmainītu reakciju uz antibiotikām; |
| --- | --- |

F.

tā kā glifosāts ir neselektīvs herbicīds, kas iznīcina visus zālaugus; tā kā tas iedarbojas, traucējot tā dēvēto šikimskābes metabolisko ceļu, kas ir sastopams arī aļģēs, baktērijās un sēnītēs; tā kā ir atklāts, ka glifosāta tirdzniecībā esošā sastāva subletāla iedarbība uz Escherichia coli un Salmonella enterica serovar Typhimurium izraisa izmainītu reakciju uz antibiotikām;

| G. | tā kā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 darbīgo vielu var apstiprināt vienīgi tad, ja tā nav klasificēta kā 1.A vai 1.B kategorijas kancerogēna viela saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 vai nav plānots to šādi klasificēt, izņemot gadījumus, kad attiecīgās darbīgās vielas iedarbība uz cilvēku ir niecīga vai ir būtiski apdraudēta augu veselība, ko nevar novērst ar citiem pieejamiem paņēmieniem; |
| --- | --- |

G.

tā kā saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009 darbīgo vielu var apstiprināt vienīgi tad, ja tā nav klasificēta kā 1.A vai 1.B kategorijas kancerogēna viela saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 vai nav plānots to šādi klasificēt, izņemot gadījumus, kad attiecīgās darbīgās vielas iedarbība uz cilvēku ir niecīga vai ir būtiski apdraudēta augu veselība, ko nevar novērst ar citiem pieejamiem paņēmieniem;

| H. | tā kā Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra (IARC) 2015. gada martā klasificēja glifosātu kā iespējami kancerogēnu cilvēkam (2.A grupa), pamatojoties uz “ierobežotiem pierādījumiem” par vēzi cilvēkiem (gadījumos, kad konstatēta iedarbība reālā vidē), “pietiekamiem pierādījumiem” par vēzi izmēģinājumu dzīvniekiem (“tīra” glifosāta pētījumos) un “stingriem pierādījumiem” par mehānismu, kas saistīts ar “tīra” glifosāta un glifosāta preparātu kancerogenitāti (attiecībā uz genotoksicitāti un oksidatīvo stresu); tā kā IARC izmantotie kritēriji 2.A grupai ir salīdzināmi ar 1.B kategorijai piemērojamiem kritērijiem Regulā (EK) Nr. 1272/2008; |
| --- | --- |

H.

tā kā Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra (IARC) 2015. gada martā klasificēja glifosātu kā iespējami kancerogēnu cilvēkam (2.A grupa), pamatojoties uz “ierobežotiem pierādījumiem” par vēzi cilvēkiem (gadījumos, kad konstatēta iedarbība reālā vidē), “pietiekamiem pierādījumiem” par vēzi izmēģinājumu dzīvniekiem (“tīra” glifosāta pētījumos) un “stingriem pierādījumiem” par mehānismu, kas saistīts ar “tīra” glifosāta un glifosāta preparātu kancerogenitāti (attiecībā uz genotoksicitāti un oksidatīvo stresu); tā kā IARC izmantotie kritēriji 2.A grupai ir salīdzināmi ar 1.B kategorijai piemērojamiem kritērijiem Regulā (EK) Nr. 1272/2008;

| I. | tā kā EFSA 2015. gada novembrī pabeidza glifosāta salīdzinošo izvērtēšanu un secināja, ka glifosāts, visticamāk, nerada kancerogēnu apdraudējumu cilvēkiem un gūtie pierādījumi neliecina, ka kancerogēnā potenciāla dēļ tas būtu klasificējams saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008; tā kā ECHA Riska novērtēšanas komiteja (RAC) 2017. gada martā vienprātīgi secināja, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju, nav pierādījumu, kas liecinātu par glifosāta saikni ar vēzi cilvēkiem, un ka glifosāts nebūtu jāklasificē kā viela, kas izraisa ģenētiskus bojājumus (mutagēns) vai kavē reproduktīvās sistēmas darbību; |
| --- | --- |

I.

tā kā EFSA 2015. gada novembrī pabeidza glifosāta salīdzinošo izvērtēšanu un secināja, ka glifosāts, visticamāk, nerada kancerogēnu apdraudējumu cilvēkiem un gūtie pierādījumi neliecina, ka kancerogēnā potenciāla dēļ tas būtu klasificējams saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008; tā kā ECHA Riska novērtēšanas komiteja (RAC) 2017. gada martā vienprātīgi secināja, ka, pamatojoties uz pieejamo informāciju, nav pierādījumu, kas liecinātu par glifosāta saikni ar vēzi cilvēkiem, un ka glifosāts nebūtu jāklasificē kā viela, kas izraisa ģenētiskus bojājumus (mutagēns) vai kavē reproduktīvās sistēmas darbību;

| J. | tā kā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) un Pasaules Veselības organizācijas (PVO) rīkotajā apvienotajā sanāksmē par pesticīdu atliekām, kas notika 2016. gada maijā, FAO Ekspertu grupa jautājumā par pesticīdu atliekām pārtikā un vidē un PVO Galvenā izvērtēšanas grupa jautājumā par pesticīdu atliekām secināja, ka glifosāts paredzētajās dienas devās nevar būt genotoksisks un ar pārtikas starpniecību nevar radīt kancerogēnu risku cilvēkiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) un Pasaules Veselības organizācijas (PVO) rīkotajā apvienotajā sanāksmē par pesticīdu atliekām, kas notika 2016. gada maijā, FAO Ekspertu grupa jautājumā par pesticīdu atliekām pārtikā un vidē un PVO Galvenā izvērtēšanas grupa jautājumā par pesticīdu atliekām secināja, ka glifosāts paredzētajās dienas devās nevar būt genotoksisks un ar pārtikas starpniecību nevar radīt kancerogēnu risku cilvēkiem;

| K. | tā kā ASV notikušajā tiesvedībā, kurā prasītāji apgalvoja, ka saskarsmes ar glifosātu dēļ viņi ir saslimuši ar ne-Hodžkina limfomu, tiesa izskatīja uzņēmuma Monsanto iekšējos dokumentus, jo Monsanto ir produkta Roundup (kura darbīgā viela ir glifosāts) īpašnieks un ražotājs; tā kā publiskotā korespondence radīja šaubas par dažu Monsanto sponsorētu un dažu it kā neatkarīgu pētījumu uzticamību, ko EFSA un ECHA cita starpā bija izmantojušas novērtējumu veikšanai par glifosāta drošumu; tā kā šajā sakarībā ārkārtīgi svarīga nozīme ir to zinātnisko pētījumu un neapstrādāto datu pārredzamībai un publiskai pieejamībai, uz kuriem balstās minētie pētījumi; |
| --- | --- |

K.

tā kā ASV notikušajā tiesvedībā, kurā prasītāji apgalvoja, ka saskarsmes ar glifosātu dēļ viņi ir saslimuši ar ne-Hodžkina limfomu, tiesa izskatīja uzņēmuma Monsanto iekšējos dokumentus, jo Monsanto ir produkta Roundup (kura darbīgā viela ir glifosāts) īpašnieks un ražotājs; tā kā publiskotā korespondence radīja šaubas par dažu Monsanto sponsorētu un dažu it kā neatkarīgu pētījumu uzticamību, ko EFSA un ECHA cita starpā bija izmantojušas novērtējumu veikšanai par glifosāta drošumu; tā kā šajā sakarībā ārkārtīgi svarīga nozīme ir to zinātnisko pētījumu un neapstrādāto datu pārredzamībai un publiskai pieejamībai, uz kuriem balstās minētie pētījumi;

| L. | tā kā ECHA papildus tās secinājumam par glifosāta kancerogenitāti ir secinājusi arī to, ka glifosāts izraisa nopietnus acu bojājumus un ir toksisks ūdens organismiem ar ilgstošām sekām; |
| --- | --- |

L.

tā kā ECHA papildus tās secinājumam par glifosāta kancerogenitāti ir secinājusi arī to, ka glifosāts izraisa nopietnus acu bojājumus un ir toksisks ūdens organismiem ar ilgstošām sekām;

| M. | tā kā, pirms 2016. gada 29. jūnijā glifosāta izmantošanai tika piešķirts 18 mēnešu tehnisks pagarinājums, Parlaments 2016. gada 13. aprīlī pieņēma rezolūciju, kurā aicināja Komisiju atjaunot glifosāta apstiprinājumu uz septiņiem gadiem, bet arī uzsvēra, ka Komisijai nebūtu jāapstiprina jebkādi tā neprofesionāli lietojumi un izmantošana publiskos parkos, publiskos rotaļu laukumos un publiskos dārzos vai to tuvumā, kā arī lauksaimniecībā, kur integrētas kaitēkļu pārvaldības sistēmas jau pietiekamā mērā nodrošina nezāļu apkarošanu; tā kā minētajā rezolūcijā arī aicināja Komisiju izstrādāt apmācības un profesionālu lietotāju sertifikācijas programmas, lai labāk informētu par glifosāta izmantošanu, un paredzēt stingrus ierobežojumus attiecībā uz tādu produktu lietošanu pirms ražas novākšanas, kas satur darbīgo vielu glifosātu, nolūkā novērst nepareizu šīs vielas izmantošanu un ierobežot ar to saistītos iespējamos riskus; |
| --- | --- |

M.

tā kā, pirms 2016. gada 29. jūnijā glifosāta izmantošanai tika piešķirts 18 mēnešu tehnisks pagarinājums, Parlaments 2016. gada 13. aprīlī pieņēma rezolūciju, kurā aicināja Komisiju atjaunot glifosāta apstiprinājumu uz septiņiem gadiem, bet arī uzsvēra, ka Komisijai nebūtu jāapstiprina jebkādi tā neprofesionāli lietojumi un izmantošana publiskos parkos, publiskos rotaļu laukumos un publiskos dārzos vai to tuvumā, kā arī lauksaimniecībā, kur integrētas kaitēkļu pārvaldības sistēmas jau pietiekamā mērā nodrošina nezāļu apkarošanu; tā kā minētajā rezolūcijā arī aicināja Komisiju izstrādāt apmācības un profesionālu lietotāju sertifikācijas programmas, lai labāk informētu par glifosāta izmantošanu, un paredzēt stingrus ierobežojumus attiecībā uz tādu produktu lietošanu pirms ražas novākšanas, kas satur darbīgo vielu glifosātu, nolūkā novērst nepareizu šīs vielas izmantošanu un ierobežot ar to saistītos iespējamos riskus;

| N. | tā kā Parlamenta 2016. gada 13. aprīļa rezolūcijā tika arī pausts aicinājums Komisijai un EFSA, ņemot vērā sabiedrības sevišķi svarīgās intereses, nekavējoties publiskot visus zinātniskos pierādījumus, kas bijuši pamatā glifosāta pozitīvai klasifikācijai un ierosinātajai apstiprinājuma atjaunošanai; tā kā tas līdz šim vēl nav izdarīts; |
| --- | --- |

N.

tā kā Parlamenta 2016. gada 13. aprīļa rezolūcijā tika arī pausts aicinājums Komisijai un EFSA, ņemot vērā sabiedrības sevišķi svarīgās intereses, nekavējoties publiskot visus zinātniskos pierādījumus, kas bijuši pamatā glifosāta pozitīvai klasifikācijai un ierosinātajai apstiprinājuma atjaunošanai; tā kā tas līdz šim vēl nav izdarīts;

| O. | tā kā Eiropas pilsoņu iniciatīva, kas minēta īstenošanas pasākuma projekta 13. apsvērumā un ko mazāk nekā gada laikā ar saviem parakstiem atbalstīja vairāk nekā miljons Eiropas iedzīvotāju, ne tikai īpaši atsaucas uz glifosātu vienā no tās trim mērķiem, bet arī tās nosaukumā skaidri prasa aizliegt glifosātu un aizsargāt cilvēkus un vidi no kaitīgiem pesticīdiem; tā kā minētā iniciatīva tika iesniegta Komisijai 2017. gada 6. oktobrī, un Komisijai uz to ir jāatbild līdz 2018. gada 8. janvārim; |
| --- | --- |

O.

tā kā Eiropas pilsoņu iniciatīva, kas minēta īstenošanas pasākuma projekta 13. apsvērumā un ko mazāk nekā gada laikā ar saviem parakstiem atbalstīja vairāk nekā miljons Eiropas iedzīvotāju, ne tikai īpaši atsaucas uz glifosātu vienā no tās trim mērķiem, bet arī tās nosaukumā skaidri prasa aizliegt glifosātu un aizsargāt cilvēkus un vidi no kaitīgiem pesticīdiem; tā kā minētā iniciatīva tika iesniegta Komisijai 2017. gada 6. oktobrī, un Komisijai uz to ir jāatbild līdz 2018. gada 8. janvārim;

| P. | tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. pantu jebkurš lēmums par aktīvās vielas apstiprināšanu ir jāpamato uz EFSA pārskata ziņojumu, citiem faktoriem, kas pamatoti saistīti ar izskatāmo jautājumu, un piesardzības principu; |
| --- | --- |

P.

tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1107/2009 13. pantu jebkurš lēmums par aktīvās vielas apstiprināšanu ir jāpamato uz EFSA pārskata ziņojumu, citiem faktoriem, kas pamatoti saistīti ar izskatāmo jautājumu, un piesardzības principu;

| Q. | tā kā Komisijas īstenošanas regulas projektā, kura pamatā ir Vācijas Riska novērtēšanas federālā institūta (BfR), EFSA un ECHA veikts zinātnisks novērtējums, ir ierosināts atļaut glifosāta izmantošanu līdz 2027. gada 15. decembrim, t. i., uz 10 gadiem; tā kā minētā regula būtu jāpiemēro no 2017. gada 16. decembra; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Komisijas īstenošanas regulas projektā, kura pamatā ir Vācijas Riska novērtēšanas federālā institūta (BfR), EFSA un ECHA veikts zinātnisks novērtējums, ir ierosināts atļaut glifosāta izmantošanu līdz 2027. gada 15. decembrim, t. i., uz 10 gadiem; tā kā minētā regula būtu jāpiemēro no 2017. gada 16. decembra;

| R. | tā kā īstenošanas regulas projekta I pielikumā izklāstītie īpašie noteikumi, kuriem atbilstīgi atjauno darbīgās vielas glifosāta apstiprinājumu, nav saistoši Savienības līmenī, bet novirza atbildību uz dalībvalstīm; |
| --- | --- |

R.

tā kā īstenošanas regulas projekta I pielikumā izklāstītie īpašie noteikumi, kuriem atbilstīgi atjauno darbīgās vielas glifosāta apstiprinājumu, nav saistoši Savienības līmenī, bet novirza atbildību uz dalībvalstīm;

| S. | tā kā Parlaments 2017. gada 15. februāra rezolūcijā par bioloģiskajiem zema riska pesticīdiem (8) uzsvēra, ka ir jāpārskata Regula (EK) Nr. 1107/2009, lai veicinātu bioloģisko zema riska pesticīdu izstrādi, atļaušanu un laišanu Savienības tirgū, un aicināja Komisiju līdz 2018. gada beigām papildus no REFIT iniciatīvas izrietošajai vispārējai pārskatīšanai iesniegt īpašu tiesību akta priekšlikumu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1107/2009, lai izveidotu operatīvu novērtēšanas, atļauju piešķiršanas un reģistrācijas procesu attiecībā uz bioloģiskiem zema riska pesticīdiem; |
| --- | --- |

S.

tā kā Parlaments 2017. gada 15. februāra rezolūcijā par bioloģiskajiem zema riska pesticīdiem (8) uzsvēra, ka ir jāpārskata Regula (EK) Nr. 1107/2009, lai veicinātu bioloģisko zema riska pesticīdu izstrādi, atļaušanu un laišanu Savienības tirgū, un aicināja Komisiju līdz 2018. gada beigām papildus no REFIT iniciatīvas izrietošajai vispārējai pārskatīšanai iesniegt īpašu tiesību akta priekšlikumu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1107/2009, lai izveidotu operatīvu novērtēšanas, atļauju piešķiršanas un reģistrācijas procesu attiecībā uz bioloģiskiem zema riska pesticīdiem;

| T. | tā kā Komisijas paziņojumu par kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) nākotni ir paredzēts publicēt līdz 2017. gada beigām un pirms budžeta priekšlikumiem attiecībā uz 2018. gada maiju, |
| --- | --- |

T.

tā kā Komisijas paziņojumu par kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) nākotni ir paredzēts publicēt līdz 2017. gada beigām un pirms budžeta priekšlikumiem attiecībā uz 2018. gada maiju,

| 1. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas regulas projekts nenodrošina cilvēka veselības, dzīvnieku veselības un vides augstu aizsardzības līmeni, tajā nav piemērots piesardzības princips un ir pārsniegtas īstenošanas pilnvaras, kas noteiktas Regulā (EK) Nr. 1107/2009; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju atsaukt īstenošanas regulas projektu un iesniegt jaunu īstenošanas regulas projektu saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1107/2009 noteiktajām prasībām, t. i., ietverot ne tikai EFSA atzinumu, bet arī citus pamatotus faktorus un piesardzības principu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju un dalībvalstis neapstiprināt nekādus glifosāta lietojumus neprofesionālām vajadzībām un izmantošanu publiskos parkos, publiskos rotaļu laukumos un publiskos dārzos vai to tuvumā pēc 2017. gada 15. decembra; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju un dalībvalstis jo īpaši neatļaut pēc 2017. gada 15. decembra glifosāta izmantošanu lauksaimniecībā, kur integrētas kaitēkļu pārvaldības sistēmas jau pietiekamā mērā nodrošina nezāļu apkarošanu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju un dalībvalstis neatļaut glifosāta izmantošanu desikācijai pirms ražas novākšanas, sākot ar 2017. gada 16. decembri; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju pieņemt vajadzīgos pasākumus, lai pakāpeniski izbeigtu darbīgās vielas glifosāta izmantošanu Eiropas Savienībā ne vēlāk kā
  2022
  . gada 15. decembrī, nodrošinot to, ka pēc minētā datuma nav atļauts nekāds glifosāta lietojums, un tas attiecas arī uz jebkādu iespējamu atļaujas
  termiņa pagarinājumu
  vai darbības termiņu, kas minēts Regulas (EK) Nr. 1107/2009 32. pantā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzinīgi vērtē ierosināto POE-talovamīna aizliegšanu izmantošanai augu aizsardzības līdzekļos, kuri satur glifosātu; aicina Komisiju un dalībvalstis paātrināt darbu pie to papildvielu saraksta izstrādes, kuras nav atļauts iekļaut augu aizsardzības līdzekļu sastāvā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka ES regulatīvā apstiprinājuma nolūkā pesticīdu zinātnisko novērtējumu pamato tikai uz publicētiem, zinātniski recenzētiem un neatkarīgiem pētījumiem, ko pasūtījušas kompetentas publiskās iestādes; uzskata, ka minētajam nolūkam var izmantot Regulas (EK) Nr. 1107/2009 REFIT procedūru; turklāt uzskata, ka EFSA un ECHA būtu jāpiešķir pietiekami resursi, lai palielinātu to spējas, ļautu tām pasūtīt neatkarīgus zinātniskus pētījumus un papildus nodrošināt augstāko zinātnisko standartu ievērošanu un ES iedzīvotāju veselības un drošības aizsardzību; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka tiek pienācīgi pārbaudītas un uzraudzītas glifosāta atliekas dzīvnieku barībā, pārtikas produktos un dzērienos, kas ražoti un tiek ievesti Savienībā, ar mērķi novērst pašreizējo datu trūkumu, uz ko norādījusi EFSA; |
| --- | --- |

9.

| 10. | prasa Komisijai un dalībvalstīm finansēt pētniecību un inovāciju, lai rastu ilgtspējīgus un izmaksu ziņā efektīvus risinājumus attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļiem un tādējādi nodrošinātu augstu cilvēku un dzīvnieku veselības un vides aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju un dalībvalstis ierosināt piemērotus pārejas pasākumus lauksaimniecības nozarei un publicēt pamatnostādnes, kurās izklāstītas visas iespējamās drošākās zema riska alternatīvas, ko lauksaimniecības nozarē var izmantot, pakāpeniski izbeidzot darbīgās vielas glifosāta izmantošanu, un visi lauksaimniecības nozarē jau pieejamie resursi saistībā ar pašreizējo KLP; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

(2)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(3)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

(4)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(5)  https://echa.europa.eu/documents/10162/2d3a87cc-5ca1-31d6-8967-9f124f1ab7ae

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0119.

(7)  ECI(2017)000002.

(8)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0042.

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/122 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/122

---

P8_TA(2017)0396

Ģenētiski modificēta kukurūza 1507

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (D052754 – 2017/2905(RSP))

(2018/C 346/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (D052754), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atjauno atļauju laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), sastāv vai ir ražoti no tās (D052754),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu un 23. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 11. panta 3. punktu un 23. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2017. gada 14. septembra balsojumu, kura rezultātā atzinums netika sniegts; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2017. gada 14. septembra balsojumu, kura rezultātā atzinums netika sniegts;

| — | ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2005. gada 19. janvārī pieņemto atzinumu, kas publicēts 2005. gada 3. martā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2005. gada 19. janvārī pieņemto atzinumu, kas publicēts 2005. gada 3. martā (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2016. gada 30. novembrī pieņemto atzinumu, kas publicēts 2017. gada 12. janvārī (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2016. gada 30. novembrī pieņemto atzinumu, kas publicēts 2017. gada 12. janvārī (4),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | ņemot vērā savas iepriekšējās rezolūcijas, ar ko iebilst pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (5), un jo īpaši ņemot vērā savu iepriekšējo rezolūciju par ģenētiski modificētas kukurūzas 1507 sēklu kultivēšanu, kas pieņemta 2016. gada 6. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savas iepriekšējās rezolūcijas, ar ko iebilst pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (5), un jo īpaši ņemot vērā savu iepriekšējo rezolūciju par ģenētiski modificētas kukurūzas 1507 sēklu kultivēšanu, kas pieņemta 2016. gada 6. oktobrī,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu,

| A. | tā kā 2015. gada 27. februārī uzņēmumi Pioneer Overseas Corporation un Dow AgroSciences Ltd. saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 11. un 23. pantu iesniedza Komisijai kopīgu pieteikumu, lūdzot atjaunot atļauju laist tirgū pārtiku un barību, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507, sastāv vai ir ražoti no tās; tā kā šis pieteikums par atjaunošanu attiecas arī citiem produktiem, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 vai sastāv no tās, bet kas nav ne pārtika, ne barība; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2015. gada 27. februārī uzņēmumi Pioneer Overseas Corporation un Dow AgroSciences Ltd. saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 11. un 23. pantu iesniedza Komisijai kopīgu pieteikumu, lūdzot atjaunot atļauju laist tirgū pārtiku un barību, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507, sastāv vai ir ražoti no tās; tā kā šis pieteikums par atjaunošanu attiecas arī citiem produktiem, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu 1507 vai sastāv no tās, bet kas nav ne pārtika, ne barība;

| B. | tā kā 2016. gada 30. novembrī Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) pieņēma labvēlīgu atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu un 2017. gada 12. janvārī šis atzinums ir publicēts; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2016. gada 30. novembrī Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) pieņēma labvēlīgu atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu un 2017. gada 12. janvārī šis atzinums ir publicēts;

| C. | tā kā Regulā (EK) Nr. 1829/2003 ir noteikts, ka ģenētiski modificēta pārtika un barība nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību, dzīvnieku veselību un vidi un ka Komisija, izstrādājot savu lēmumu, ņem vērā visus attiecīgos Savienības tiesību aktu noteikumus un citus pamatotus faktorus, kas attiecas uz izskatāmo jautājumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Regulā (EK) Nr. 1829/2003 ir noteikts, ka ģenētiski modificēta pārtika un barība nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību, dzīvnieku veselību un vidi un ka Komisija, izstrādājot savu lēmumu, ņem vērā visus attiecīgos Savienības tiesību aktu noteikumus un citus pamatotus faktorus, kas attiecas uz izskatāmo jautājumu;

| D. | tā kā ģenētiski modificētā kukurūza 1507 izdala Cry1F proteīnu, kas ir Bt proteīns (iegūts no Bacillus thuringiensis pasugas Kurstaki), kurš piešķir rezistenci pret Eiropas kukurūzas svilni (Ostrinia nubilalis) un dažiem citiem tauriņu kārtas kaitēkļiem, piemēram, rozā svilni (Sesamia spp.), kodes kūniņu (Spodoptera frugiperda), Sibīrijas naktstauriņu (Agrotis ipsilon) un dienvidrietumu kukurūzas svilni (Diatraea grandiosella), kā arī Pat proteīnu, kas piešķir noturību pret glufozinātamonija herbicīdu; |
| --- | --- |

D.

tā kā ģenētiski modificētā kukurūza 1507 izdala Cry1F proteīnu, kas ir Bt proteīns (iegūts no Bacillus thuringiensis pasugas Kurstaki), kurš piešķir rezistenci pret Eiropas kukurūzas svilni (Ostrinia nubilalis) un dažiem citiem tauriņu kārtas kaitēkļiem, piemēram, rozā svilni (Sesamia spp.), kodes kūniņu (Spodoptera frugiperda), Sibīrijas naktstauriņu (Agrotis ipsilon) un dienvidrietumu kukurūzas svilni (Diatraea grandiosella), kā arī Pat proteīnu, kas piešķir noturību pret glufozinātamonija herbicīdu;

| E. | tā kā katra ģenētiski modificētu Bt proteīna augu šūna visā auga dzīves ciklā izdala insektiem nāvējošu vielu, arī tajās auga daļās, ko uzturā patērē cilvēki un dzīvnieki; tā kā eksperimenti ar dzīvnieku barošanu liecina, ka ģenētiski modificētiem Bt proteīna augiem var būt toksiska iedarbība (6); tā kā ir pierādīts, ka Bt toksīns ģenētiski modificētos augos ievērojami atšķiras no dabā sastopamā Bt toksīna (7); |
| --- | --- |

E.

tā kā katra ģenētiski modificētu Bt proteīna augu šūna visā auga dzīves ciklā izdala insektiem nāvējošu vielu, arī tajās auga daļās, ko uzturā patērē cilvēki un dzīvnieki; tā kā eksperimenti ar dzīvnieku barošanu liecina, ka ģenētiski modificētiem Bt proteīna augiem var būt toksiska iedarbība (6); tā kā ir pierādīts, ka Bt toksīns ģenētiski modificētos augos ievērojami atšķiras no dabā sastopamā Bt toksīna (7);

| F. | tā kā atļauja kultivēt Savienībā kukurūzu 1507 vēl nav sniegta; tā kā Parlaments iebilda pret šādas atļaujas sniegšanu, jo ir bažas cita starpā arī par to, ka tauriņu kārtas kaitēkļiem, kuru apkarošanai izmanto Cry1F proteīnu, varētu veidoties rezistence pret šo proteīnu, un tādēļ savukārt varētu mainīties kaitēkļu apkarošanas metodes (8); |
| --- | --- |

F.

tā kā atļauja kultivēt Savienībā kukurūzu 1507 vēl nav sniegta; tā kā Parlaments iebilda pret šādas atļaujas sniegšanu, jo ir bažas cita starpā arī par to, ka tauriņu kārtas kaitēkļiem, kuru apkarošanai izmanto Cry1F proteīnu, varētu veidoties rezistence pret šo proteīnu, un tādēļ savukārt varētu mainīties kaitēkļu apkarošanas metodes (8);

| G. | tā kā triju mēnešu periodā, kas bija atvēlēts, lai apspriestu riska novērtējumu, kuru EFSA sagatavojusi saistībā ar sākotnējo atļauju, no dalībvalstīm ir saņemts daudz kritisku piezīmju; tā kā viskritiskākās piezīmes ir saistītas ar šādiem apsvērumiem: riska novērtēšanai ar minēto dokumentu vien nepietiek, monitoringa plāns neatbilst Direktīvas 2001/18/EK VII pielikuma prasībām un no pieteikuma iesniedzēja ir saņemti neatbilstoši dati un riska novērtējums (9); |
| --- | --- |

G.

tā kā triju mēnešu periodā, kas bija atvēlēts, lai apspriestu riska novērtējumu, kuru EFSA sagatavojusi saistībā ar sākotnējo atļauju, no dalībvalstīm ir saņemts daudz kritisku piezīmju; tā kā viskritiskākās piezīmes ir saistītas ar šādiem apsvērumiem: riska novērtēšanai ar minēto dokumentu vien nepietiek, monitoringa plāns neatbilst Direktīvas 2001/18/EK VII pielikuma prasībām un no pieteikuma iesniedzēja ir saņemti neatbilstoši dati un riska novērtējums (9);

| H. | tā kā daudz kritisku piezīmju no dalībvalstīm ir saņemts arī triju mēnešu periodā, kas bija atvēlēts, lai apspriestu riska novērtējumu, kuru EFSA sagatavojusi saistībā ar atļaujas atjaunošanu (10); tā kā viskritiskākās piezīmes ir saistītas ar šādiem apsvērumiem: ar piedāvāto monitoringa plānu nav iespējams pienācīgi risināt attiecīgos jautājumus, kas ir aktuāli saistībā ar vides monitoringu pēc ģenētiski modificētas kukurūzas 1057 laišanas tirgū, un nevar uzskatīt, ka minētais plāns būtu pietiekami labi izstrādāts, lai nodrošinātu monitoringu pār ģenētiski modificētas kukurūzas 1057 iespējamo ietekmi uz vidi; pieteikuma iesniedzēja īstenotā monitoringa rezultātā nav iegūti ticami dati, kas apstiprinātu riska novērtējumā secināto, proti, ka ietekme uz cilvēku un dzīvnieku veselību būtu niecīga; pieteikuma iesniedzējs nav pienācīgi dokumentējis faktus, kas sniegtu pārskatu par Pat proteīna nekaitīgas izmantošanas vēsturi, kā tas ir prasīts Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 503/2013; |
| --- | --- |

H.

tā kā daudz kritisku piezīmju no dalībvalstīm ir saņemts arī triju mēnešu periodā, kas bija atvēlēts, lai apspriestu riska novērtējumu, kuru EFSA sagatavojusi saistībā ar atļaujas atjaunošanu (10); tā kā viskritiskākās piezīmes ir saistītas ar šādiem apsvērumiem: ar piedāvāto monitoringa plānu nav iespējams pienācīgi risināt attiecīgos jautājumus, kas ir aktuāli saistībā ar vides monitoringu pēc ģenētiski modificētas kukurūzas 1057 laišanas tirgū, un nevar uzskatīt, ka minētais plāns būtu pietiekami labi izstrādāts, lai nodrošinātu monitoringu pār ģenētiski modificētas kukurūzas 1057 iespējamo ietekmi uz vidi; pieteikuma iesniedzēja īstenotā monitoringa rezultātā nav iegūti ticami dati, kas apstiprinātu riska novērtējumā secināto, proti, ka ietekme uz cilvēku un dzīvnieku veselību būtu niecīga; pieteikuma iesniedzējs nav pienācīgi dokumentējis faktus, kas sniegtu pārskatu par Pat proteīna nekaitīgas izmantošanas vēsturi, kā tas ir prasīts Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 503/2013;

| I. | tā kā nav īstenots monitorings pār to, cik noturīgi ir Cry proteīni, kas vidē nonākuši tādēļ, ka dzīvnieku barībā ir izmantota ģenētiski modificēta kukurūza 1507, kaut gan Cry proteīni mēnešiem ilgi var noturēties augsnē, saglabājot savu insekticīda iedarbību, kā tas ir konstatēts attiecībā uz Cry1Ab toksīnu (11); |
| --- | --- |

I.

tā kā nav īstenots monitorings pār to, cik noturīgi ir Cry proteīni, kas vidē nonākuši tādēļ, ka dzīvnieku barībā ir izmantota ģenētiski modificēta kukurūza 1507, kaut gan Cry proteīni mēnešiem ilgi var noturēties augsnē, saglabājot savu insekticīda iedarbību, kā tas ir konstatēts attiecībā uz Cry1Ab toksīnu (11);

| J. | tā kā glufosināts ir klasificēts kā reproduktīvajai sistēmai toksiska viela un tāpēc tam piemērojami izslēgšanas kritēriji, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū; tā kā glufosināta atļauja ir derīga līdz 2018. gada 31. jūlijam; |
| --- | --- |

J.

tā kā glufosināts ir klasificēts kā reproduktīvajai sistēmai toksiska viela un tāpēc tam piemērojami izslēgšanas kritēriji, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū; tā kā glufosināta atļauja ir derīga līdz 2018. gada 31. jūlijam;

| K. | tā kā papildu herbicīdu izmantošana ir daļa no ierastās lauksaimniecības prakses pret herbicīdiem izturīgu augu kultivēšanā un tāpēc var prognozēt, ka atliekas no izsmidzināšanas vienmēr būs atrodamas ražā un ir neizbēgamas sastāvdaļas; tā kā ir pierādīts, ka pret herbicīdiem noturīgu ģenētiski modificētu kultūraugu izmantošanas rezultātā papildu herbicīdi tiek izmantoti lielākos apmēros nekā to tradicionālās alternatīvas (12); |
| --- | --- |

K.

tā kā papildu herbicīdu izmantošana ir daļa no ierastās lauksaimniecības prakses pret herbicīdiem izturīgu augu kultivēšanā un tāpēc var prognozēt, ka atliekas no izsmidzināšanas vienmēr būs atrodamas ražā un ir neizbēgamas sastāvdaļas; tā kā ir pierādīts, ka pret herbicīdiem noturīgu ģenētiski modificētu kultūraugu izmantošanas rezultātā papildu herbicīdi tiek izmantoti lielākos apmēros nekā to tradicionālās alternatīvas (12);

| L. | tā kā nav novērtējuma par atliekām no apsmidzināšanas ar glufosinātu; tā kā tāpēc nevar secināt, ka ģenētiski modificēta kukurūza 1507 ir nekaitīga lietošanai pārtikā un barībā; |
| --- | --- |

L.

tā kā nav novērtējuma par atliekām no apsmidzināšanas ar glufosinātu; tā kā tāpēc nevar secināt, ka ģenētiski modificēta kukurūza 1507 ir nekaitīga lietošanai pārtikā un barībā;

| M. | tā kā kukurūzu 1507 ir atļauts kultivēt Argentīnā, ASV, Brazīlijā, Dienvidāfrikā, Filipīnās, Hondurasā, Japānā, Kanādā, Kolumbijā, Panamā, Paragvajā un Urugvajā; tā kā vienā no jaunākajiem zinātniski recenzētajiem pētījumiem ir konstatēts, ka insekti, kuru apkarošanai izmanto Cry proteīnus, varētu kļūt pret tiem rezistenti, un tas nopietni apdraud iespēju ilgtspējīgi izmantot Bt proteīna tehnoloģiju (13); tā kā kopš 2009. gada ir īstenots pret glufosinātu izturīgu nezāļu monitorings; |
| --- | --- |

M.

tā kā kukurūzu 1507 ir atļauts kultivēt Argentīnā, ASV, Brazīlijā, Dienvidāfrikā, Filipīnās, Hondurasā, Japānā, Kanādā, Kolumbijā, Panamā, Paragvajā un Urugvajā; tā kā vienā no jaunākajiem zinātniski recenzētajiem pētījumiem ir konstatēts, ka insekti, kuru apkarošanai izmanto Cry proteīnus, varētu kļūt pret tiem rezistenti, un tas nopietni apdraud iespēju ilgtspējīgi izmantot Bt proteīna tehnoloģiju (13); tā kā kopš 2009. gada ir īstenots pret glufosinātu izturīgu nezāļu monitorings;

| N. | tā kā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja 2017. gada 14. septembrī balsojot nolēma atzinumu nesniegt; tā kā 12 dalībvalstis balsoja “pret”, savukārt “par” balsoja 12 dalībvalstis, kas pārstāv tikai 38,75 % no Savienības iedzīvotāju skaita, un četras dalībvalstis balsojot atturējās; |
| --- | --- |

N.

tā kā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja 2017. gada 14. septembrī balsojot nolēma atzinumu nesniegt; tā kā 12 dalībvalstis balsoja “pret”, savukārt “par” balsoja 12 dalībvalstis, kas pārstāv tikai 38,75 % no Savienības iedzīvotāju skaita, un četras dalībvalstis balsojot atturējās;

| O. | tā kā Komisija ne reizi vien ir paudusi nožēlu par to, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā lēmumus piešķirt atļauju Komisija ir pieņēmusi, nesaņemot Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atbalstu, un ka dokumentācijas nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai (kas procedūrai pēc būtības visnotaļ ir izņēmums) ir kļuvusi par normu, pieņemot lēmumus par atļauju piešķiršanu ģenētiski modificētai pārtikai un barībai; tā kā arī Komisijas priekšsēdētājs J. C. Juncker ir paudis nožēlu par šādu nedemokrātisku praksi (14); |
| --- | --- |

O.

tā kā Komisija ne reizi vien ir paudusi nožēlu par to, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā lēmumus piešķirt atļauju Komisija ir pieņēmusi, nesaņemot Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atbalstu, un ka dokumentācijas nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai (kas procedūrai pēc būtības visnotaļ ir izņēmums) ir kļuvusi par normu, pieņemot lēmumus par atļauju piešķiršanu ģenētiski modificētai pārtikai un barībai; tā kā arī Komisijas priekšsēdētājs J. C. Juncker ir paudis nožēlu par šādu nedemokrātisku praksi (14);

| P. | tā kā Parlaments 2015. gada 28. oktobrī pirmajā lasījumā noraidīja 2015. gada 22. aprīļa priekšlikumu tiesību aktam, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (15), un aicināja Komisiju to atsaukt un iesniegt jaunu priekšlikumu; |
| --- | --- |

P.

tā kā Parlaments 2015. gada 28. oktobrī pirmajā lasījumā noraidīja 2015. gada 22. aprīļa priekšlikumu tiesību aktam, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (15), un aicināja Komisiju to atsaukt un iesniegt jaunu priekšlikumu;

| Q. | tā kā Regulas (ES) Nr. 182/2011 14. apsvērumā ir norādīts, ka Komisija, ciktāl vien iespējams, darbosies tā, lai nepieļautu, ka tās nostāja ir pretrunā dominējošai nostājai, kas pret īstenošanas akta piemērotību varētu rasties pārsūdzības komitejā, un jo īpaši tādos sensitīvos jautājumos kā patērētāju veselība, pārtikas nekaitīgums un vide; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Regulas (ES) Nr. 182/2011 14. apsvērumā ir norādīts, ka Komisija, ciktāl vien iespējams, darbosies tā, lai nepieļautu, ka tās nostāja ir pretrunā dominējošai nostājai, kas pret īstenošanas akta piemērotību varētu rasties pārsūdzības komitejā, un jo īpaši tādos sensitīvos jautājumos kā patērētāju veselība, pārtikas nekaitīgums un vide;

| R. | tā kā ar Komisijas priekšlikumu grozīt Regulu (ES) Nr. 182/2011 nevar pienācīgi novērst demokrātijas trūkumu, kas raksturo ĢMO atļauju izsniegšanas procesu; |
| --- | --- |

R.

tā kā ar Komisijas priekšlikumu grozīt Regulu (ES) Nr. 182/2011 nevar pienācīgi novērst demokrātijas trūkumu, kas raksturo ĢMO atļauju izsniegšanas procesu;

| S. | tā kā vienīgā iespēja, kā garantēt demokrātisku leģitimitāti, ir vismaz noteikt, ka Komisijai priekšlikums ir jāatsauc, ja atzinumu nav sniegusi Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja; tā kā šāda kārtība jau ir pieņemta attiecībā uz dažām citām pastāvīgajām komitejām, |
| --- | --- |

S.

tā kā vienīgā iespēja, kā garantēt demokrātisku leģitimitāti, ir vismaz noteikt, ka Komisijai priekšlikums ir jāatsauc, ja atzinumu nav sniegusi Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja; tā kā šāda kārtība jau ir pieņemta attiecībā uz dažām citām pastāvīgajām komitejām,

| 1. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1829/2003 paredzētās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmums neatbilst Savienības tiesību aktiem, jo nav savienojams ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 mērķi, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 178/2002 (16) noteiktajiem vispārīgajiem principiem ir — nodrošināt pamatu, kas saistībā ar ģenētiski modificētu pārtiku un barību augstā līmenī garantē cilvēka dzīvības un veselības, dzīvnieku veselības un labturības, kā arī vides aizsardzību un patērētāju interešu aizsardzību, tomēr nodrošinot arī efektīvu iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Komisiju atsaukt īstenošanas lēmuma projektu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju apturēt īstenošanas lēmumu par ikvienu pieteikumu atļaujas saņemšanai attiecībā uz ģenētiski modificētiem organismiem, kamēr atļaujas piešķiršanas procedūra nav pārskatīta tā, lai būtu novērstas nepilnības pašreizējā procedūrā, kas izrādījusies neatbilstīga; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina atbildīgos likumdevējus steidzami panākt progresu, strādājot pie Komisijas priekšlikuma grozīt Regulu (ES) Nr. 182/2011, un nodrošināt, ka turpmāk Komisija savus priekšlikumus atsauc, cita starpā arī tad, ja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu par ĢMO atļaujām; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju neizsniegt atļauju nevienam pret herbicīdiem noturīgam ģenētiski modificētam augam (ĢMA), pirms nav veikts pilnīgs novērtējums par atliekām pēc apsmidzināšanas ar papildu herbicīdiem un to tirdzniecības preparātiem, ko izmanto attiecīgo augu kultivēšanas valstīs; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju izstrādāt stratēģijas veselības apdraudējuma novērtēšanai un toksikoloģijai, arī monitoringam pēc laišanas tirgū, kuras aptvertu visu pārtikas un barības apriti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju riska novērtējumu, kas veikts attiecībā uz papildu herbicīdu izmantošanu un to atliekām, pilnībā iekļaut pret herbicīdiem noturīgu ģenētiski modificētu kultūraugu riska novērtējumā neatkarīgi no tā, vai attiecīgo ģenētiski modificēto kultūraugu Savienībā ir paredzēts kultivēt vai importēt pārtikai vai barībai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

(2)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(3)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/182.

(4)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4659.

(5)

| — | Parlamenta 2014. gada 16. janvāra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ģenētiski modificēta kukurūzas produkta (Zea mays L. līnija 1507) ar izturību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem laišanu tirgū kultivēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (OV C 482, 23.12.2016., 110. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2014. gada 16. janvāra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ģenētiski modificēta kukurūzas produkta (Zea mays L. līnija 1507) ar izturību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem laišanu tirgū kultivēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (OV C 482, 23.12.2016., 110. lpp.).

| — | Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija par Komisijas 2015. gada 4. decembra Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2279, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25, sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija par Komisijas 2015. gada 4. decembra Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2279, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25, sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0456).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87705 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87705 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0040).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0039).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 (MST-FGØ72-2), sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 (MST-FGØ72-2), sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0038).

| — | Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs no šiem modifikācijas gadījumiem, vai kas sastāv vai ir ražota no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs no šiem modifikācijas gadījumiem, vai kas sastāv vai ir ražota no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0271).

| — | Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0272). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0272).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atjauno atļauju ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 sēklu laišanai tirgū kultivēšanas nolūkos (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atjauno atļauju ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 sēklu laišanai tirgū kultivēšanas nolūkos (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0388).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 produktus (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 produktus (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0389).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas Bt11 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas Bt11 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0386).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas 1507 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas 1507 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0387).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj produktu, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastāv vai ir ražoti no tās, laišanu tirgū (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj produktu, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastāv vai ir ražoti no tās, laišanu tirgū (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0390).

| — | Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas, trīs vai četras no modifikācijām Bt11, 59122, MIR604, 1507 un GA21, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas, trīs vai četras no modifikācijām Bt11, 59122, MIR604, 1507 un GA21, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0123).

| — | Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0215).

| — | Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0214).

| — | Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0341). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0341).

| — | Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0377). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0377).

| — | Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-44406-6, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0378). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-44406-6, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0378).

(6)  Sk., piemēram, El-Shamei ZS, Gab-Alla AA, Shatta AA, Moussa EA, Rayan AM. Histopathological Changes in Some Organs of Male Rats Fed on Genetically Modified Corn [Histopatoloģiskas izmaiņas dažos ar ģenētiski modificētu kukurūzu barotu žurku tēviņu orgānos] (Ajeeb YG), J Am Sci., 2012; 8(9):1127-1123. https://www.researchgate.net/publication/235256452_Histopathological_Changes_in_Some_Organs_of_Male_Rats_Fed_on_Genetically_Modified_Corn_Ajeeb_YG.

(7)  Székács A, Darvas B. Comparative aspects of Cry toxin usage in insect control [salīdzinošs pētījums par Cry toksīna izmantošanu insektu kontrolei]. Publicēts: Ishaaya I, Palli SR, Horowitz AR, eds. Advanced Technologies for Managing Insect Pests [Jaunākās tehnoloģijas kukaiņu klases kaitēkļu apkarošanai]. Dordrecht, Netherlands: Springer; 2012:195-230. https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-4497-4_10.

(8)  Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas 1507 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0387).

(9)  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2004-08.

(10)  F pielikums — dalībvalstu piezīmes un ĢMO ekspertu grupas atbildes, http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2015-00342.

(11)  F pielikums — dalībvalstu piezīmes un ĢMO ekspertu grupas atbildes, http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2015-00342, 7. lpp.

(12)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7.

(13)  https://drive.google.com/file/d/0B7H5dHXeodSCc2RjYmwzaUIyZWs/view.

(14)  Piemēram, uzrunā Eiropas Parlamenta plenārsēdē, izklāstot politikas pamatnostādnes nākamajai Eiropas Komisijai (Strasbūrā 2014. gada 15. jūlijā), vai arī savā runā par stāvokli Savienībā 2016. gadā (Strasbūrā 2016. gada 14. septembrī).

(15)  OV C 355, 20.10.2017., 165. lpp.

(16)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/127 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/127

---

P8_TA(2017)0397

Ģenētiski modificētas soju pupas 305423 x 40-3-2

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas 305423 x 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastāv vai ir ražoti no tām (D052752 – 2017/2906(RSP))

(2018/C 346/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas 305423 x 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastāv vai ir ražoti no tām (D052752), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas 305423 x 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), sastāv vai ir ražoti no tām (D052752),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2017. gada 14. septembra balsojumu, nesniedzot atzinumu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2017. gada 14. septembra balsojumu, nesniedzot atzinumu;

| — | ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2016. gada 14. jūlija pieņemto atzinumu, kas publicēts 2016. gada 18. augustā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2016. gada 14. jūlija pieņemto atzinumu, kas publicēts 2016. gada 18. augustā (3),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, ar ko iebilst pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, ar ko iebilst pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (4),

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu,

| A. | tā kā 2007. gada 20. septembrī uzņēmums Pioneer Overseas Corporation Nīderlandes kompetentajai iestādei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu iesniedza pieteikumu, lai saņemtu atļauju laist tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas 305423 x 40-3-2, sastāv vai ir ražota no tām; tā kā šis pieteikums attiecās arī uz tādu produktu laišanu tirgū, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas 305423 x 40-3-2 vai sastāv no tām un ko nav paredzēts izmantot pārtikai un barībai kā jebkuras citas sojas pupas, izņemot kultivēšanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2007. gada 20. septembrī uzņēmums Pioneer Overseas Corporation Nīderlandes kompetentajai iestādei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu iesniedza pieteikumu, lai saņemtu atļauju laist tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas 305423 x 40-3-2, sastāv vai ir ražota no tām; tā kā šis pieteikums attiecās arī uz tādu produktu laišanu tirgū, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas 305423 x 40-3-2 vai sastāv no tām un ko nav paredzēts izmantot pārtikai un barībai kā jebkuras citas sojas pupas, izņemot kultivēšanu;

| B. | tā kā 2016. gada 14. jūlijā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu pieņēma labvēlīgu atzinumu, kas tika publicēts 2016. gada 18. augustā; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2016. gada 14. jūlijā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu pieņēma labvēlīgu atzinumu, kas tika publicēts 2016. gada 18. augustā;

| C. | tā kā Regulā (EK) Nr. 1829/2003 ir noteikts, ka ģenētiski modificēta pārtika vai barība nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi un ka Komisija, izstrādājot savu lēmumu, ņem vērā visus attiecīgos Savienības tiesību aktu noteikumus un citus tiesiskus faktorus, kas attiecas uz izskatāmo jautājumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Regulā (EK) Nr. 1829/2003 ir noteikts, ka ģenētiski modificēta pārtika vai barība nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi un ka Komisija, izstrādājot savu lēmumu, ņem vērā visus attiecīgos Savienības tiesību aktu noteikumus un citus tiesiskus faktorus, kas attiecas uz izskatāmo jautājumu;

| D. | tā kā viens no vecākaugiem — sojas pupas 305423 — tika ģenētiski radīts ar nolūku izmainīt eļļas sastāvu augos un izveidot rezistenci pret acetolaktāta sintēzi (ALS) inhibējošiem herbicīdiem, kas ietver herbicīdus no imidazolinona, sulfonilurīnskābes, triazolopirimidīna, pirimidinil(tio)benzoāta un sulfonilaminokarboniltriazolinona ķimikāliju ģimenēm; tā kā cits vecākaugs — sojas pupas 40-3-2 — ietver EPSPS gēnu, lai iegūtu rezistenci pret herbicīdiem, kas atvasināti no glifosāta; tā kā šīs ģenētiski modificētās sojas pupas tika kombinētas, lai radītu tā dēvēto vairākkārtējas transformācijas notikumu, iegūstot rezistenci pret diviem herbicīdiem un izmainītu eļļas sastāvu; |
| --- | --- |

D.

tā kā viens no vecākaugiem — sojas pupas 305423 — tika ģenētiski radīts ar nolūku izmainīt eļļas sastāvu augos un izveidot rezistenci pret acetolaktāta sintēzi (ALS) inhibējošiem herbicīdiem, kas ietver herbicīdus no imidazolinona, sulfonilurīnskābes, triazolopirimidīna, pirimidinil(tio)benzoāta un sulfonilaminokarboniltriazolinona ķimikāliju ģimenēm; tā kā cits vecākaugs — sojas pupas 40-3-2 — ietver EPSPS gēnu, lai iegūtu rezistenci pret herbicīdiem, kas atvasināti no glifosāta; tā kā šīs ģenētiski modificētās sojas pupas tika kombinētas, lai radītu tā dēvēto vairākkārtējas transformācijas notikumu, iegūstot rezistenci pret diviem herbicīdiem un izmainītu eļļas sastāvu;

| E. | tā kā triju mēnešu apspriešanās periodā no dalībvalstīm ir saņemts daudz kritisku piezīmju (5); tā kā viskritiskākās piezīmes ir saistītas ar konstatējumiem, ka no cilvēka pārtikas vai dzīvnieku barības viedokļa nav iespējams sniegt labvēlīgu spriedumu par nekaitīguma profilu produktiem, kas atvasināti no sojas pupu šķirnēm, kurās norisinājušies transformācijas notikumi 305423 un 40-3-2, ka nav iespējams izdarīt secinājumus par šo vairākkārtējas transformācijas notikumā radīto sojas pupu alergenitāti, ka trūkst datu un atbilstīgu salīdzinātāju, lai varētu izvērtēt iespējamo mijiedarbību starp vecākaugu līnijām un varētu konstatēt neparedzētās sekas vairākkārtējas transformācijas notikumos salīdzinājumā ar vecākaugu līnijām, un ka, balstoties uz sniegtajiem datiem, sojas pupu 305423 x 40-3-2 riska novērtējumu nav iespējams pabeigt; |
| --- | --- |

E.

tā kā triju mēnešu apspriešanās periodā no dalībvalstīm ir saņemts daudz kritisku piezīmju (5); tā kā viskritiskākās piezīmes ir saistītas ar konstatējumiem, ka no cilvēka pārtikas vai dzīvnieku barības viedokļa nav iespējams sniegt labvēlīgu spriedumu par nekaitīguma profilu produktiem, kas atvasināti no sojas pupu šķirnēm, kurās norisinājušies transformācijas notikumi 305423 un 40-3-2, ka nav iespējams izdarīt secinājumus par šo vairākkārtējas transformācijas notikumā radīto sojas pupu alergenitāti, ka trūkst datu un atbilstīgu salīdzinātāju, lai varētu izvērtēt iespējamo mijiedarbību starp vecākaugu līnijām un varētu konstatēt neparedzētās sekas vairākkārtējas transformācijas notikumos salīdzinājumā ar vecākaugu līnijām, un ka, balstoties uz sniegtajiem datiem, sojas pupu 305423 x 40-3-2 riska novērtējumu nav iespējams pabeigt;

| F. | tā kā pieteikuma iesniedzējs sniedza 90 dienu toksikoloģiskās analīzes pētījumu, ko EFSA noraidīja sliktās kvalitātes dēļ; tā kā līdz ar to riska novērtējumā šāds pētījums nav iekļauts, ko kritizējušas vairākas dalībvalsts kompetentās iestādes; tā kā šāds datu iztrūkums nav pieņemams, jo īpaši ņemot vērā, kas EFSA 2006. gada vadlīnijās tiek prasīts šāds pētījums (6); |
| --- | --- |

F.

tā kā pieteikuma iesniedzējs sniedza 90 dienu toksikoloģiskās analīzes pētījumu, ko EFSA noraidīja sliktās kvalitātes dēļ; tā kā līdz ar to riska novērtējumā šāds pētījums nav iekļauts, ko kritizējušas vairākas dalībvalsts kompetentās iestādes; tā kā šāds datu iztrūkums nav pieņemams, jo īpaši ņemot vērā, kas EFSA 2006. gada vadlīnijās tiek prasīts šāds pētījums (6);

| G. | tā kā, ņemot vērā, ka iztrūkst vairāki dati (tostarp novērtējums par neparedzētām sekām, ko rada konkrētā ģenētiskā modifikācija, novērtējums par toksiskajām sekām un novērtējums par atliekvielām, ko rada apsmidzināšana ar komplementāriem herbicīdiem), neatkarīgā pētījumā secināts, ka riska novērtējumu nav iespējams pabeigt un ka līdz ar to iesniegtais pieteikums ir jānoraida (7); |
| --- | --- |

G.

tā kā, ņemot vērā, ka iztrūkst vairāki dati (tostarp novērtējums par neparedzētām sekām, ko rada konkrētā ģenētiskā modifikācija, novērtējums par toksiskajām sekām un novērtējums par atliekvielām, ko rada apsmidzināšana ar komplementāriem herbicīdiem), neatkarīgā pētījumā secināts, ka riska novērtējumu nav iespējams pabeigt un ka līdz ar to iesniegtais pieteikums ir jānoraida (7);

| H. | tā kā komplementāru herbicīdu izmantošana ir daļa no parastas lauksaimniecības prakses pret herbicīdiem izturīgu augu kultivēšanā un tāpēc var prognozēt, ka atliekas no izsmidzināšanas vienmēr būs atrodamas ražā un ir neizbēgamas sastāvdaļas; tā kā ir pierādīts, ka pret herbicīdiem noturīgu ģenētiski modificētu kultūru izmantošana izraisa komplementāru herbicīdu izmantošanu lielākos apmēros salīdzinājumā ar to tradicionālajām alternatīvām (8); |
| --- | --- |

H.

tā kā komplementāru herbicīdu izmantošana ir daļa no parastas lauksaimniecības prakses pret herbicīdiem izturīgu augu kultivēšanā un tāpēc var prognozēt, ka atliekas no izsmidzināšanas vienmēr būs atrodamas ražā un ir neizbēgamas sastāvdaļas; tā kā ir pierādīts, ka pret herbicīdiem noturīgu ģenētiski modificētu kultūru izmantošana izraisa komplementāru herbicīdu izmantošanu lielākos apmēros salīdzinājumā ar to tradicionālajām alternatīvām (8);

| I. | tā kā glifosāta pašreizējās atļaujas termiņš beidzas ne vēlāk kā 2017. gada 31. decembrī; tā kā joprojām pastāv jautājumi par glifosāta kancerogenitāti; tā kā EFSA 2015. gada novembrī secināja, ka glifosāts, visticamāk, nav kancerogēns, un Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra (ECHA) 2017. gada martā secināja, ka klasificēšana nav pamatota; tā kā PVO Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra (IARC), gluži pretēji, 2015. gadā klasificēja glifosātu kā iespējami kancerogēnu cilvēkiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā glifosāta pašreizējās atļaujas termiņš beidzas ne vēlāk kā 2017. gada 31. decembrī; tā kā joprojām pastāv jautājumi par glifosāta kancerogenitāti; tā kā EFSA 2015. gada novembrī secināja, ka glifosāts, visticamāk, nav kancerogēns, un Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra (ECHA) 2017. gada martā secināja, ka klasificēšana nav pamatota; tā kā PVO Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra (IARC), gluži pretēji, 2015. gadā klasificēja glifosātu kā iespējami kancerogēnu cilvēkiem;

| J. | tā kā saskaņā ar EFSA pesticīdu ekspertu grupas secinājumu, balstoties uz līdz šim sniegtajiem datiem, nav iespējams izdarīt secinājumus par to atliekvielu nekaitīgumu, kas rodas no ģenēriski modificētu kultūraugu apsmidzināšanas ar glifosāta atvasinājumiem (9); tā kā piedevas un to maisījumi, kas izmantoti komercpreparātos glifosāta izsmidzināšanai, var būt toksiskāki nekā aktīvā sastāvdaļa pati par sevi (10); tā kā vairāki pētījumi liecina, ka glifosāta preparāti var izraisīt endokrīnās sistēmas darbības traucējumus (11); |
| --- | --- |

J.

tā kā saskaņā ar EFSA pesticīdu ekspertu grupas secinājumu, balstoties uz līdz šim sniegtajiem datiem, nav iespējams izdarīt secinājumus par to atliekvielu nekaitīgumu, kas rodas no ģenēriski modificētu kultūraugu apsmidzināšanas ar glifosāta atvasinājumiem (9); tā kā piedevas un to maisījumi, kas izmantoti komercpreparātos glifosāta izsmidzināšanai, var būt toksiskāki nekā aktīvā sastāvdaļa pati par sevi (10); tā kā vairāki pētījumi liecina, ka glifosāta preparāti var izraisīt endokrīnās sistēmas darbības traucējumus (11);

| K. | tā kā importētas ģenētiski modificētas sojas pupas Savienībā plaši izmanto dzīvnieku barībā; tā kā salīdzinošā zinātniskās analīzes pētījumā konstatēta iespējama saikne starp glifosāta klātbūtni grūsnām sivēnmātēm dotā dzīvnieku barībā un smagu iedzimtu anomāliju pieaugumu no šīm sivēnmātēm dzimušajiem sivēniem (12); |
| --- | --- |

K.

tā kā importētas ģenētiski modificētas sojas pupas Savienībā plaši izmanto dzīvnieku barībā; tā kā salīdzinošā zinātniskās analīzes pētījumā konstatēta iespējama saikne starp glifosāta klātbūtni grūsnām sivēnmātēm dotā dzīvnieku barībā un smagu iedzimtu anomāliju pieaugumu no šīm sivēnmātēm dzimušajiem sivēniem (12);

| L. | tā kā nepastāv visaptverošs riska novērtējums par atliekvielām pēc ALS inhibitoru kā komplementāru herbicīdu izsmidzināšanas uz ģenētiski modificētām sojas pupām; tā kā, gluži pretēji, EFSA pesticīdu ekspertu grupa konstatēja būtisku datu iztrūkumus saistībā ar tifensulfuronu, kas ir viena no aktīvajām sastāvdaļām, kura iedarbojas kā ALS inhibitors (13); |
| --- | --- |

L.

tā kā nepastāv visaptverošs riska novērtējums par atliekvielām pēc ALS inhibitoru kā komplementāru herbicīdu izsmidzināšanas uz ģenētiski modificētām sojas pupām; tā kā, gluži pretēji, EFSA pesticīdu ekspertu grupa konstatēja būtisku datu iztrūkumus saistībā ar tifensulfuronu, kas ir viena no aktīvajām sastāvdaļām, kura iedarbojas kā ALS inhibitors (13);

| M. | tā kā atliekvielas no apsmidzināšanas ar komplementāriem herbicīdiem nav novērtētas; tā kā līdz ar to nav iespējams secināt, ka ģenētiski modificētas sojas pupas 305423 x 40-3-2, kas apsmidzinātas ar glifosātu un ALS inhibitora herbicīdiem, ir nekaitīgas lietošanai pārtikā un dzīvnieku barībā; |
| --- | --- |

M.

tā kā atliekvielas no apsmidzināšanas ar komplementāriem herbicīdiem nav novērtētas; tā kā līdz ar to nav iespējams secināt, ka ģenētiski modificētas sojas pupas 305423 x 40-3-2, kas apsmidzinātas ar glifosātu un ALS inhibitora herbicīdiem, ir nekaitīgas lietošanai pārtikā un dzīvnieku barībā;

| N. | tā kā atļauja importēt sojas pupas 305423 x 40-3-2 Savienībā, bez šaubām, izraisīs to plašāku audzēšanu trešās valstīs, un attiecīgi palielināsies arī komplementāro herbicīdu lietošana; |
| --- | --- |

N.

tā kā atļauja importēt sojas pupas 305423 x 40-3-2 Savienībā, bez šaubām, izraisīs to plašāku audzēšanu trešās valstīs, un attiecīgi palielināsies arī komplementāro herbicīdu lietošana;

| O. | tā kā sojas pupas 305423 x 40-3-2 tiek audzētas Argentīnā, Kanādā un Japānā; tā kā glifosāta izmantošanas postošā ietekme uz veselību Argentīnā ir plaši dokumentēta; |
| --- | --- |

O.

tā kā sojas pupas 305423 x 40-3-2 tiek audzētas Argentīnā, Kanādā un Japānā; tā kā glifosāta izmantošanas postošā ietekme uz veselību Argentīnā ir plaši dokumentēta;

| P. | tā kā Savienība ir apņēmusies pildīt ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), kas ietver apņemšanos līdz 2030. gadam būtiski samazināt to nāves gadījumu un slimību skaitu, kuras izraisa bīstamas ķīmiskas vielas un gaisa, ūdens un augsnes piesārņojums un kontaminācija (IAM 3, 3.9. mērķis) (14); tā kā Savienība ir apņēmusies īstenot politikas saskaņotību attīstībai ar mērķi līdz minimumam samazināt pretrunas un veidot dažādu Savienības politikas jomu sinerģijas, tostarp tādās jomās kā tirdzniecība, vide un lauksaimniecība, lai no tā gūtu labumu jaunattīstības valstis un lai palielinātu attīstības sadarbības efektivitāti; |
| --- | --- |

P.

tā kā Savienība ir apņēmusies pildīt ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), kas ietver apņemšanos līdz 2030. gadam būtiski samazināt to nāves gadījumu un slimību skaitu, kuras izraisa bīstamas ķīmiskas vielas un gaisa, ūdens un augsnes piesārņojums un kontaminācija (IAM 3, 3.9. mērķis) (14); tā kā Savienība ir apņēmusies īstenot politikas saskaņotību attīstībai ar mērķi līdz minimumam samazināt pretrunas un veidot dažādu Savienības politikas jomu sinerģijas, tostarp tādās jomās kā tirdzniecība, vide un lauksaimniecība, lai no tā gūtu labumu jaunattīstības valstis un lai palielinātu attīstības sadarbības efektivitāti;

| Q. | tā kā ģenētiski modificēti kultūraugi, kas ir noturīgi pret vairākiem selektīviem herbicīdiem, galvenokārt attīstījās tādēļ, ka strauji palielinājās nezāļu noturība pret glifosātu valstīs, kuras lielā mērā paļāvās uz ģenētiski modificētiem kultūraugiem; tā kā vairāk nekā 20 dažādas pret glifosātu izturīgu nezāļu šķirnes ir dokumentētas zinātniskās publikācijās (15); |
| --- | --- |

Q.

tā kā ģenētiski modificēti kultūraugi, kas ir noturīgi pret vairākiem selektīviem herbicīdiem, galvenokārt attīstījās tādēļ, ka strauji palielinājās nezāļu noturība pret glifosātu valstīs, kuras lielā mērā paļāvās uz ģenētiski modificētiem kultūraugiem; tā kā vairāk nekā 20 dažādas pret glifosātu izturīgu nezāļu šķirnes ir dokumentētas zinātniskās publikācijās (15);

| R. | tā kā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja 2017. gada 14. septembrī balsoja, nesniedzot atzinumu; tā kā 14 dalībvalstis balsoja pret, tikai 10 dalībvalstis, kas pārstāv tikai 38,43 % no Savienības iedzīvotājiem, balsoja par, un četras dalībvalstis atturējās; |
| --- | --- |

R.

tā kā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja 2017. gada 14. septembrī balsoja, nesniedzot atzinumu; tā kā 14 dalībvalstis balsoja pret, tikai 10 dalībvalstis, kas pārstāv tikai 38,43 % no Savienības iedzīvotājiem, balsoja par, un četras dalībvalstis atturējās;

| S. | tā kā Komisija vairākkārt ir nosodījusi to, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā Komisijas lēmumi par atļauju piešķiršanu ir pieņemti bez Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atbalsta un ka dokumentu nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai, kas iepriekš bija visnotaļ liels izņēmums visā procedūrā, nu ir kļuvusi par ierastu praksi gadījumos, kad ir jāpieņem lēmums par atļaujas piešķiršanu ģenētiski modificētai pārtikai un barībai; tā kā arī Komisijas priekšsēdētājs Ž. K. Junkers ir nosodījis šādu praksi kā nedemokrātisku (16); |
| --- | --- |

S.

tā kā Komisija vairākkārt ir nosodījusi to, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā Komisijas lēmumi par atļauju piešķiršanu ir pieņemti bez Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atbalsta un ka dokumentu nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai, kas iepriekš bija visnotaļ liels izņēmums visā procedūrā, nu ir kļuvusi par ierastu praksi gadījumos, kad ir jāpieņem lēmums par atļaujas piešķiršanu ģenētiski modificētai pārtikai un barībai; tā kā arī Komisijas priekšsēdētājs Ž. K. Junkers ir nosodījis šādu praksi kā nedemokrātisku (16);

| T. | tā kā Parlaments 2015. gada 28. oktobrī pirmajā lasījumā noraidīja 2015. gada 22. aprīļa priekšlikumu tiesību aktam, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (17), un aicināja Komisiju to atsaukt un iesniegt jaunu priekšlikumu; |
| --- | --- |

T.

tā kā Parlaments 2015. gada 28. oktobrī pirmajā lasījumā noraidīja 2015. gada 22. aprīļa priekšlikumu tiesību aktam, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (17), un aicināja Komisiju to atsaukt un iesniegt jaunu priekšlikumu;

| U. | tā kā Regulas (ES) Nr. 182/2011 14. apsvērumā norādīts, ka Komisija, ciktāl iespējams, rīkosies tā, lai izvairītos no vēršanās pret jebkādu dominējošu nostāju, kas pārsūdzības komitejā varētu rasties pret īstenošanas akta piemērotību, jo īpaši attiecībā uz tādiem jutīgiem jautājumiem kā patērētāju veselība, pārtikas nekaitīgums un vide, |
| --- | --- |

U.

tā kā Regulas (ES) Nr. 182/2011 14. apsvērumā norādīts, ka Komisija, ciktāl iespējams, rīkosies tā, lai izvairītos no vēršanās pret jebkādu dominējošu nostāju, kas pārsūdzības komitejā varētu rasties pret īstenošanas akta piemērotību, jo īpaši attiecībā uz tādiem jutīgiem jautājumiem kā patērētāju veselība, pārtikas nekaitīgums un vide,

| V. | tā kā Komisijas priekšlikums grozīt Regulu (ES) Nr. 182/2011 ir nepietiekams, jo nerisina demokrātijas trūkumu ĢMO atļaušanas procesā; |
| --- | --- |

V.

tā kā Komisijas priekšlikums grozīt Regulu (ES) Nr. 182/2011 ir nepietiekams, jo nerisina demokrātijas trūkumu ĢMO atļaušanas procesā;

| W. | tā kā demokrātisko leģitimitāti var nodrošināt tikai tad, ja vismaz tiek garantēts, ka gadījumā, ja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nesniedz atzinumu, Komisija priekšlikumu atsauc; tā kā šāda procedūra jau pastāv attiecībā uz dažām citām pastāvīgajām komitejām, |
| --- | --- |

W.

tā kā demokrātisko leģitimitāti var nodrošināt tikai tad, ja vismaz tiek garantēts, ka gadījumā, ja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nesniedz atzinumu, Komisija priekšlikumu atsauc; tā kā šāda procedūra jau pastāv attiecībā uz dažām citām pastāvīgajām komitejām,

| 1. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1829/2003 paredzētās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts neatbilst Savienības tiesību aktiem, jo nav savienojams ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 mērķi, kas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 178/2002 (18) paredzētajiem vispārējiem principiem ir nodrošināt pamatu, lai garantētu cilvēku dzīvības un veselības, dzīvnieku veselības un labturības, vides un patērētāju interešu augsta līmeņa aizsardzību saistībā ar ģenētiski modificētu pārtiku un barību, vienlaikus nodrošinot efektīvu iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai atsaukt īstenošanas lēmuma projektu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju apturēt jebkādus īstenošanas lēmumus attiecībā uz pieteikumiem par atļauju piešķiršanu ģenētiski modificētiem organismiem, līdz atļaujas piešķiršanas procedūra būs pārskatīta tā, lai novērstu nepilnības pašreizējā procedūrā, kas ir izrādījusies neatbilstīga; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina atbildīgos likumdevējus steidzamības kārtā turpināt darbu pie Komisijas priekšlikuma, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, un nodrošināt, lai inter alia gadījumā, ja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nesniedz atzinumu par ĢMO apstiprinājumiem vai nu saistībā ar to audzēšanu vai izmantošanu pārtikā un dzīvnieku barībā, Komisija priekšlikumu atsauks; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju neizsniegt atļauju jebkādiem pret herbicīdiem noturīgiem ģenētiski modificētiem augiem (HN ĢMA), pirms nav veikts pilnīgs novērtējums par atliekvielu konkrētajām kumulatīvajām sekām pēc apsmidzināšanas kombinācijā ar komplementāriem herbicīdiem un to komercpreparātiem, kurus izmanto audzēšanas valstīs; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju pieprasīt daudz detalizētāku to veselības risku pārbaudi, kas saistīti ar vairākkārtējas transformācijas gadījumiem, tādiem kā sojas pupas 305423 x 40-3-2; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju izstrādāt stratēģijas veselības riska novērtējumam un toksikoloģijai, kā arī pēctirgus uzraudzībai attiecībā uz visu pārtikas un barības ķēdi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju pret herbicīdiem noturīgu HN ĢMA riska novērtējumā pilnībā integrēt riska novērtējumu par papildu herbicīdiem un to atliekām neatkarīgi no tā, vai ģenētiski modificētais augs ir paredzēts audzēšanai Savienības teritorijā vai importam kā pārtika un dzīvnieku barība; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

(2)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4566

(4)

| — | Parlamenta 2014. gada 16. janvāra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ģenētiski modificēta kukurūzas produkta (Zea mays L. līnija 1507) ar izturību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem laišanu tirgū kultivēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (OV C 482, 23.12.2016., 110. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2014. gada 16. janvāra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ģenētiski modificēta kukurūzas produkta (Zea mays L. līnija 1507) ar izturību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem laišanu tirgū kultivēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (OV C 482, 23.12.2016., 110. lpp.).

| — | Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija par Komisijas 2015. gada 4. decembra Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2279, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25, sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija par Komisijas 2015. gada 4. decembra Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2279, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25, sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0456).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87705 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87705 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0040).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0039).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 (MST-FGØ72-2), sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 (MST-FGØ72-2), sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0038).

| — | Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs modifikācijas gadījumi, sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs modifikācijas gadījumi, sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0271).

| — | Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0272). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0272).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atjauno atļauju ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 sēklu laišanai tirgū kultivēšanas nolūkos (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atjauno atļauju ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 sēklu laišanai tirgū kultivēšanas nolūkos (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0388).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 produktus (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 produktus (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0389).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas Bt11 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas Bt11 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0386).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas 1507 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas 1507 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0387).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj produktu, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastāv vai ir ražoti no tās, laišanu tirgū (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj produktu, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastāv vai ir ražoti no tās, laišanu tirgū (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0390).

| — | Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas, trīs vai četras no modifikācijām Bt11, 59122, MIR604, 1507 un GA21, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas, trīs vai četras no modifikācijām Bt11, 59122, MIR604, 1507 un GA21, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0123).

| — | Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0215).

| — | Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0214).

| — | Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0341). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0341).

| — | Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0377). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0377).

| — | Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-44406-6, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0378). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-44406-6, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0378).

(5)  G pielikums — dalībvalstu piezīmes un ĢMO ekspertu grupas atbildes http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2007-175

(6)  Turpat.

(7)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT%20Background%20 Soybean%20305423%20x%2040-3-2.pdf

(8)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7

(9)  EFSA secinājums par aktīvās vielas glifosāta pesticīdu riska novērtējuma salīdzinošo analīzi. EFSA 2015. gada biļetens, 13 (11):4302 http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4302/epdf

(10)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3955666

(11)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT%20Background% 20Soybean%20305423%20x%2040-3-2.pdf

(12)  https://www.omicsonline.org/open-access/detection-of-glyphosate-in-malformed-piglets-2161-0525.1000230.php?aid=27562

(13)  “potenciālais risks, ka tifensufuron-metils var izraisīt endokrīnās sistēmas darbības traucējumus, tika uzskatīts par problēmu, kas nav finalizējama un kas vieš lielas bažas”. Secinājums par aktīvās vielas tifensufuron-metila salīdzinošo novērtējumu. EFSA biļetens, 13(7):4201, 2. lpp. http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4201/epdf

(14)  https://sustainabledevelopment.un.org/sdg3

(15)  https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-7796-5_12

(16)  Piemēram, Eiropas Parlamenta plenārsēdes atklāšanas uzrunā, kas ietverta politiskajās vadlīnijās nākamajai Eiropas Komisijai (Strasbūrā 2014. gada 15. jūlijā), vai uzrunā par Savienības stāvokli 2016. gadā (Strasbūrā 2016. gada 14. septembrī).

(17)  OV C 355, 20.10.2017., 165. lpp.

(18)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/133 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/133

---

P8_TA(2017)0398

Ģenētiski modificēti eļļas rapši MON 88302 x Ms8 x Rf3

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētus eļļas rapšus MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) un MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastāv vai ir ražoti no tiem (D052753 – 2017/2907(RSP))

(2018/C 346/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētus eļļas rapšus MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) un MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastāv vai ir ražoti no tiem (D052753), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētus eļļas rapšus MON 88302 x Ms8 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) un MON 88302 x Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), sastāv vai ir ražoti no tiem (D052753),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 22. septembra Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību (1) un jo īpaši tās 7. panta 3. punktu un 19. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2017. gada 14. septembra balsojumu, kurā netika sniegts atzinums, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētās Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas 2017. gada 14. septembra balsojumu, kurā netika sniegts atzinums,

| — | ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 11. un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. februāra Regulā (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2017. gada 1. martā pieņemto atzinumu, kas publicēts 2017. gada 10. aprīlī (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) 2017. gada 1. martā pieņemto atzinumu, kas publicēts 2017. gada 10. aprīlī (3),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Regulu (ES) Nr. 182/2011, ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, ar ko iebilst pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, ar ko iebilst pret atļauju izmantot ģenētiski modificētus organismus (4),

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu,

| A. | tā kā 2013. gada 3. decembrī uzņēmumi Monsanto Europe S.A. un Bayer CropScience N.V. Nīderlandes kompetentajai iestādei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu iesniedza pieteikumu, lai saņemtu atļauju laist tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur ģenētiski modificētu eļļas rapsi MON 88302 x Ms8 x Rf3, sastāv vai ir ražota no tā; tā kā šis pieteikums ietvēra arī tādu produktu laišanu tirgū, kas sastāv no ģenētiski modificēta eļļas rapša MON 88302 x Ms8 x Rf3 vai to satur, lai šos produktus izmantotu ar pārtiku un barību nesaistītā lietošanā kā jebkuru citu eļļas rapsi, izņemot kultivēšanas nolūkos; tā kā pieteikums attiecībā uz šiem lietojumiem attiecas uz visām atsevišķo ģenētiskās modifikācijas gadījumu apakškombinācijām, kas veido eļļas rapsi MON 88302 x Ms8 x Rf3; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2013. gada 3. decembrī uzņēmumi Monsanto Europe S.A. un Bayer CropScience N.V. Nīderlandes kompetentajai iestādei saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 5. un 17. pantu iesniedza pieteikumu, lai saņemtu atļauju laist tirgū pārtiku, pārtikas sastāvdaļas un barību, kas satur ģenētiski modificētu eļļas rapsi MON 88302 x Ms8 x Rf3, sastāv vai ir ražota no tā; tā kā šis pieteikums ietvēra arī tādu produktu laišanu tirgū, kas sastāv no ģenētiski modificēta eļļas rapša MON 88302 x Ms8 x Rf3 vai to satur, lai šos produktus izmantotu ar pārtiku un barību nesaistītā lietošanā kā jebkuru citu eļļas rapsi, izņemot kultivēšanas nolūkos; tā kā pieteikums attiecībā uz šiem lietojumiem attiecas uz visām atsevišķo ģenētiskās modifikācijas gadījumu apakškombinācijām, kas veido eļļas rapsi MON 88302 x Ms8 x Rf3;

| B. | tā kā 2017. gada 1. martā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) pieņēma labvēlīgu atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu un 2017. gada 10. aprīlī šis atzinums ir publicēts; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2017. gada 1. martā Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA) pieņēma labvēlīgu atzinumu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 6. un 18. pantu un 2017. gada 10. aprīlī šis atzinums ir publicēts;

| C. | tā kā Regulā (EK) Nr. 1829/2003 ir noteikts, ka ģenētiski modificēta pārtika vai barība nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi un ka Komisija, izstrādājot savu lēmumu, ņem vērā visus attiecīgos Savienības tiesību aktu noteikumus un citus tiesiskus faktorus, kas attiecas uz izskatāmo jautājumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Regulā (EK) Nr. 1829/2003 ir noteikts, ka ģenētiski modificēta pārtika vai barība nedrīkst nelabvēlīgi ietekmēt cilvēku veselību, dzīvnieku veselību vai vidi un ka Komisija, izstrādājot savu lēmumu, ņem vērā visus attiecīgos Savienības tiesību aktu noteikumus un citus tiesiskus faktorus, kas attiecas uz izskatāmo jautājumu;

| D. | tā kā trīsreizējas transformācijas eļļas rapsis (OSR) tika iegūts, veicot tradicionālu krustošanu, lai apvienotu trīs atsevišķus OSR transformācijas gadījumus: MON 88302 ekspresē 5-enolpiruvilšikimat-3-fosfāta sintāzes (CP4 EPSPS) proteīnu izturībai pret glifosātu saturošu herbicīdu, MS8 ekspresē barnāzi un fosfinotricīna acetiltransferāzes (PAT) proteīnus un RF3 ekspresē barstaru un PAT proteīnus izturībai pret glufosināta amoniju saturošiem herbicīdiem un heterozes iegūšanai (hibrīda augtspēja); |
| --- | --- |

D.

tā kā trīsreizējas transformācijas eļļas rapsis (OSR) tika iegūts, veicot tradicionālu krustošanu, lai apvienotu trīs atsevišķus OSR transformācijas gadījumus: MON 88302 ekspresē 5-enolpiruvilšikimat-3-fosfāta sintāzes (CP4 EPSPS) proteīnu izturībai pret glifosātu saturošu herbicīdu, MS8 ekspresē barnāzi un fosfinotricīna acetiltransferāzes (PAT) proteīnus un RF3 ekspresē barstaru un PAT proteīnus izturībai pret glufosināta amoniju saturošiem herbicīdiem un heterozes iegūšanai (hibrīda augtspēja);

| E. | tā kā triju mēnešu apspriešanās periodā no dalībvalstīm ir saņemts daudz kritisku piezīmju; tā kā viskritiskākās vispārējās piezīmes ietver konstatējumu, ka “atspoguļotie dati neļauj visaptveroši un stingri izvērtēt potenciālo mijiedarbību starp GM OSR MON 88302 x Ms8 x Rf3 iekļautajiem atsevišķajiem transformācijas gadījumiem, kas nepieciešams saskaņā ar EFSA norādījumiem”, ka, “ņemot vērā pētījumu kompleksus un uzbūvi, nav iespējami galīgi pierādījumi attiecībā uz ilgtermiņa (jo īpaši attiecībā uz pārtikas produktiem), reproduktīvo vai attīstības ietekmi”, ka “informācija (dati un datu analīzes), kas iesniegta par fenotipisku novērtēšanu, sastāvu un toksikoloģiju, ir nepietiekama”, un ka “būtu jāveic turpmāki pētījumi, lai pierādītu OSR MON 88302 x Ms8 x Rf3 drošumu” (5); |
| --- | --- |

E.

tā kā triju mēnešu apspriešanās periodā no dalībvalstīm ir saņemts daudz kritisku piezīmju; tā kā viskritiskākās vispārējās piezīmes ietver konstatējumu, ka “atspoguļotie dati neļauj visaptveroši un stingri izvērtēt potenciālo mijiedarbību starp GM OSR MON 88302 x Ms8 x Rf3 iekļautajiem atsevišķajiem transformācijas gadījumiem, kas nepieciešams saskaņā ar EFSA norādījumiem”, ka, “ņemot vērā pētījumu kompleksus un uzbūvi, nav iespējami galīgi pierādījumi attiecībā uz ilgtermiņa (jo īpaši attiecībā uz pārtikas produktiem), reproduktīvo vai attīstības ietekmi”, ka “informācija (dati un datu analīzes), kas iesniegta par fenotipisku novērtēšanu, sastāvu un toksikoloģiju, ir nepietiekama”, un ka “būtu jāveic turpmāki pētījumi, lai pierādītu OSR MON 88302 x Ms8 x Rf3 drošumu” (5);

| F. | tā kā galvenās konkrētās bažas attiecas uz to, ka trūkst 90 dienu barošanas pētījuma ar žurkām, trūkst novērtējuma par komplementāru herbicīdu atliekām importētajā pārtikā un barībā, attiecīgi ir iespējama negatīva ietekme uz veselību un vides monitoringa plāns ir neatbilstīgs; |
| --- | --- |

F.

tā kā galvenās konkrētās bažas attiecas uz to, ka trūkst 90 dienu barošanas pētījuma ar žurkām, trūkst novērtējuma par komplementāru herbicīdu atliekām importētajā pārtikā un barībā, attiecīgi ir iespējama negatīva ietekme uz veselību un vides monitoringa plāns ir neatbilstīgs;

| G. | tā kā, pamatojoties uz to, ka trūkst 90 dienu subhroniskās toksicitātes ziņojuma par žurkām, Francijas Pārtikas, vides un darba drošības aģentūra pamatoti noraidīja pieteikumu laist tirgū OSR MON 88302 x Ms8 x Rf3 (6); |
| --- | --- |

G.

tā kā, pamatojoties uz to, ka trūkst 90 dienu subhroniskās toksicitātes ziņojuma par žurkām, Francijas Pārtikas, vides un darba drošības aģentūra pamatoti noraidīja pieteikumu laist tirgū OSR MON 88302 x Ms8 x Rf3 (6);

| H. | tā kā neatkarīgā pētījumā secināts, ka EFSA atzinums būtu jānoraida, pamatojoties uz lieliem trūkumiem un būtiskām nepilnībām, un tādējādi vairāku transformācijas gadījumu MON 88302 x MS8 x RF3 dzīvotspējīgu kodolu imports Savienībā nebūtu jāatļauj (7); |
| --- | --- |

H.

tā kā neatkarīgā pētījumā secināts, ka EFSA atzinums būtu jānoraida, pamatojoties uz lieliem trūkumiem un būtiskām nepilnībām, un tādējādi vairāku transformācijas gadījumu MON 88302 x MS8 x RF3 dzīvotspējīgu kodolu imports Savienībā nebūtu jāatļauj (7);

| I. | tā kā komplementāru herbicīdu izmantošana ir daļa no parastas lauksaimniecības prakses pret herbicīdiem noturīgu augu kultivēšanā un tāpēc var prognozēt, ka atliekas no izsmidzināšanas vienmēr būs atrodamas ražā un ir neizbēgamas sastāvdaļas; tā kā ir pierādīts, ka pret herbicīdiem noturīgu ģenētiski modificētu kultūru izmantošana izraisa komplementāru herbicīdu izmantošanu lielākos apmēros salīdzinājumā ar to tradicionālajām alternatīvām (8); |
| --- | --- |

I.

tā kā komplementāru herbicīdu izmantošana ir daļa no parastas lauksaimniecības prakses pret herbicīdiem noturīgu augu kultivēšanā un tāpēc var prognozēt, ka atliekas no izsmidzināšanas vienmēr būs atrodamas ražā un ir neizbēgamas sastāvdaļas; tā kā ir pierādīts, ka pret herbicīdiem noturīgu ģenētiski modificētu kultūru izmantošana izraisa komplementāru herbicīdu izmantošanu lielākos apmēros salīdzinājumā ar to tradicionālajām alternatīvām (8);

| J. | tā kā glifosāta pašreizējās atļaujas termiņš beidzas ne vēlāk kā 2017. gada 31. decembrī; tā kā joprojām pastāv jautājumi par glifosāta kancerogenitāti; tā kā EFSA 2015. gada novembrī secināja, ka glifosāts, visticamāk, nav kancerogēns, un Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra (ECHA) 2017. gada martā secināja, ka klasificēšana nav pamatota; tā kā PVO Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra (IARC), gluži pretēji, 2015. gadā klasificēja glifosātu kā iespējami kancerogēnu cilvēkiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā glifosāta pašreizējās atļaujas termiņš beidzas ne vēlāk kā 2017. gada 31. decembrī; tā kā joprojām pastāv jautājumi par glifosāta kancerogenitāti; tā kā EFSA 2015. gada novembrī secināja, ka glifosāts, visticamāk, nav kancerogēns, un Eiropas Ķīmisko vielu aģentūra (ECHA) 2017. gada martā secināja, ka klasificēšana nav pamatota; tā kā PVO Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra (IARC), gluži pretēji, 2015. gadā klasificēja glifosātu kā iespējami kancerogēnu cilvēkiem;

| K. | tā kā EFSA pesticīdu grupa uzskata, ka, pamatojoties uz līdz šim sniegtajiem datiem, nevar izdarīt secinājumus par drošumu atliekām no ģenētiski modificētiem kultūraugiem, kas apsmidzināti ar glifosāta sastāviem (9); tā kā piedevas un to maisījumi, ko izmanto komerciālos preparātos glifosāta izsmidzināšanai, var uzrādīt augstāku toksicitāti nekā aktīvā viela atsevišķi (10); tā kā vairāki pētījumi liecina, ka glifosāta preparāti var darboties kā endokrīnie disruptori (11); |
| --- | --- |

K.

tā kā EFSA pesticīdu grupa uzskata, ka, pamatojoties uz līdz šim sniegtajiem datiem, nevar izdarīt secinājumus par drošumu atliekām no ģenētiski modificētiem kultūraugiem, kas apsmidzināti ar glifosāta sastāviem (9); tā kā piedevas un to maisījumi, ko izmanto komerciālos preparātos glifosāta izsmidzināšanai, var uzrādīt augstāku toksicitāti nekā aktīvā viela atsevišķi (10); tā kā vairāki pētījumi liecina, ka glifosāta preparāti var darboties kā endokrīnie disruptori (11);

| L. | tā kā importētu ģenētiski modificētu (ĢM) eļlas rapsi Savienībā plaši izmanto dzīvnieku barībai; tā kā zinātniski recenzētā zinātniskā pētījumā ir konstatēta iespējama korelācija starp glifosātu grūsnu sivēnmāšu barībā un sivēnu smagu iedzimtu anomāliju biežuma pielielināšanos (12); |
| --- | --- |

L.

tā kā importētu ģenētiski modificētu (ĢM) eļlas rapsi Savienībā plaši izmanto dzīvnieku barībai; tā kā zinātniski recenzētā zinātniskā pētījumā ir konstatēta iespējama korelācija starp glifosātu grūsnu sivēnmāšu barībā un sivēnu smagu iedzimtu anomāliju biežuma pielielināšanos (12);

| M. | tā kā glufosināts ir klasificēts kā toksisks reproduktīvajai sistēmai un tāpēc tam piemērojami tā dēvētie izslēgšanas kritēriji, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (13); tā kā glufosināta atļauja ir derīga līdz 2018. gada 31. jūlijam (14); |
| --- | --- |

M.

tā kā glufosināts ir klasificēts kā toksisks reproduktīvajai sistēmai un tāpēc tam piemērojami tā dēvētie izslēgšanas kritēriji, kas noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulā (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (13); tā kā glufosināta atļauja ir derīga līdz 2018. gada 31. jūlijam (14);

| N. | tā kā vienas dalībvalsts kompetentā iestāde ir norādījusi, ka ir nekonsekventi atļaut importēt šo pret glufosinātu noturīgo ģenētiski modificēto OSR, jo ir maz ticams, ka atļauja glufosināta izmantošanai Savienībā tiks atjaunota, ņemot vērā tā reproduktīvo toksicitāti (15); |
| --- | --- |

N.

tā kā vienas dalībvalsts kompetentā iestāde ir norādījusi, ka ir nekonsekventi atļaut importēt šo pret glufosinātu noturīgo ģenētiski modificēto OSR, jo ir maz ticams, ka atļauja glufosināta izmantošanai Savienībā tiks atjaunota, ņemot vērā tā reproduktīvo toksicitāti (15);

| O. | tā kā atliekas no apsmidzināšanas ar komplementāriem herbicīdiem netika novērtētas; tā kā tāpēc nevar secināt, ka ģenētiski modificēts OSR, kas apsmidzināts ar glifosātu un glufosinātu, ir nekaitīgs lietošanai pārtikā un barībā; |
| --- | --- |

O.

tā kā atliekas no apsmidzināšanas ar komplementāriem herbicīdiem netika novērtētas; tā kā tāpēc nevar secināt, ka ģenētiski modificēts OSR, kas apsmidzināts ar glifosātu un glufosinātu, ir nekaitīgs lietošanai pārtikā un barībā;

| P. | tā kā turklāt daudzas dalībvalstu kompetentās iestādes ir paudušas bažas par šā ģenētiski modificētā OSR potenciālu izveidot savvaļas kultūraugu populāciju Savienībā, jo īpaši gar importa transporta maršrutiem, un ir norādījušas uz nepietiekamu monitoringa plānu šajā jomā; |
| --- | --- |

P.

tā kā turklāt daudzas dalībvalstu kompetentās iestādes ir paudušas bažas par šā ģenētiski modificētā OSR potenciālu izveidot savvaļas kultūraugu populāciju Savienībā, jo īpaši gar importa transporta maršrutiem, un ir norādījušas uz nepietiekamu monitoringa plānu šajā jomā;

| Q. | tā kā viena dalībvalsts norādīja, ka “Glifosātu plaši izmanto nezāļu apkarošanai gar dzelzceļiem un ceļiem Savienībā. Šādos apstākļos MON88302 x Ms8 x Rf3 lielā noturība pret glifosātu var radīt selektīvu priekšrocību. Šīs selektīvās priekšrocības ietekme uz noturību un invazivitāti būtu jāņem vērā, novērtējot iespējamību, ka šī līnija izveidos pastāvīgas populācijas Eiropā, jo īpaši ņemot vērā eļļas rapša spēju izdzīvot sēklu bankā”; |
| --- | --- |

Q.

tā kā viena dalībvalsts norādīja, ka “Glifosātu plaši izmanto nezāļu apkarošanai gar dzelzceļiem un ceļiem Savienībā. Šādos apstākļos MON88302 x Ms8 x Rf3 lielā noturība pret glifosātu var radīt selektīvu priekšrocību. Šīs selektīvās priekšrocības ietekme uz noturību un invazivitāti būtu jāņem vērā, novērtējot iespējamību, ka šī līnija izveidos pastāvīgas populācijas Eiropā, jo īpaši ņemot vērā eļļas rapša spēju izdzīvot sēklu bankā”;

| R. | tā kā saskaņā ar Austrijā 2011. gadā veiktu pētījumu “Vairāki starptautiski pētījumi identificē sēklu izbiršanu transportēšanas laikā kā nozīmīgu faktoru attiecībā uz savvaļas OSR populāciju izveidošanos dzīvotnēs ceļu tuvumā”, “ir vispārzināms, ka savvaļas OSR populācijas ir plaši izplatītas ne tikai valstīs, kurās OSR audzē, bet arī valstīs, kur OSR sēklas tiek tikai importētas un pēc tam transportētas uz eļļas pārstrādes rūpnīcām” un “turklāt dažāda veida herbicīdizturīgu (HT) OSR līniju importēšana var radīt vairākkārtīgi rezistentas savvaļas populācijas (“gēnu uzkrāšanās”), izraisot vai saasinot herbicīdu pārvaldības problēmas dzīvotnēs ceļu tuvumā” (16); |
| --- | --- |

R.

tā kā saskaņā ar Austrijā 2011. gadā veiktu pētījumu “Vairāki starptautiski pētījumi identificē sēklu izbiršanu transportēšanas laikā kā nozīmīgu faktoru attiecībā uz savvaļas OSR populāciju izveidošanos dzīvotnēs ceļu tuvumā”, “ir vispārzināms, ka savvaļas OSR populācijas ir plaši izplatītas ne tikai valstīs, kurās OSR audzē, bet arī valstīs, kur OSR sēklas tiek tikai importētas un pēc tam transportētas uz eļļas pārstrādes rūpnīcām” un “turklāt dažāda veida herbicīdizturīgu (HT) OSR līniju importēšana var radīt vairākkārtīgi rezistentas savvaļas populācijas (“gēnu uzkrāšanās”), izraisot vai saasinot herbicīdu pārvaldības problēmas dzīvotnēs ceļu tuvumā” (16);

| S. | tā kā pret vairākiem selektīviem herbicīdiem noturīgu ĢM kultūraugu izstrāde galvenokārt notiek tādēļ, ka strauji palielinājās nezāļu noturība pret glifosātu tajās valstīs, kuras lielā mērā paļāvās uz ĢM kultūraugiem; tā kā vairāk nekā 20 dažādas pret glifosātu izturīgu nezāļu šķirnes ir dokumentētas zinātniskās publikācijās (17); tā kā kopš 2009. gada ir novērotas pret glufosinātu izturīgas nezāles; |
| --- | --- |

S.

tā kā pret vairākiem selektīviem herbicīdiem noturīgu ĢM kultūraugu izstrāde galvenokārt notiek tādēļ, ka strauji palielinājās nezāļu noturība pret glifosātu tajās valstīs, kuras lielā mērā paļāvās uz ĢM kultūraugiem; tā kā vairāk nekā 20 dažādas pret glifosātu izturīgu nezāļu šķirnes ir dokumentētas zinātniskās publikācijās (17); tā kā kopš 2009. gada ir novērotas pret glufosinātu izturīgas nezāles;

| T. | tā kā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja 2017. gada 14. septembrī balsoja, nesniedzot atzinumu; tā kā 14 dalībvalstis balsoja pret īstenošanas akta projektu, bet tikai deviņas dalībvalstis, kas pārstāv tikai 36,48 % no Savienības iedzīvotāju skaita, nobalsoja par un piecas dalībvalstis atturējās; |
| --- | --- |

T.

tā kā Regulas (EK) Nr. 1829/2003 35. pantā minētā Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja 2017. gada 14. septembrī balsoja, nesniedzot atzinumu; tā kā 14 dalībvalstis balsoja pret īstenošanas akta projektu, bet tikai deviņas dalībvalstis, kas pārstāv tikai 36,48 % no Savienības iedzīvotāju skaita, nobalsoja par un piecas dalībvalstis atturējās;

| U. | tā kā Komisija vairākkārt ir nosodījusi to, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā tā lēmumus par atļauju piešķiršanu pieņēmusi bez Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atbalsta un ka dokumentu nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai, kas iepriekš bija visnotaļ liels izņēmums visā procedūrā, nu ir kļuvusi par ierastu praksi gadījumos, kad ir jāpieņem lēmums par atļaujas piešķiršanu ģenētiski modificētai pārtikai un barībai; tā kā arī Komisijas priekšsēdētājs Ž. K. Junkers ir nosodījis šādu praksi kā nedemokrātisku (18); |
| --- | --- |

U.

tā kā Komisija vairākkārt ir nosodījusi to, ka kopš Regulas (EK) Nr. 1829/2003 stāšanās spēkā tā lēmumus par atļauju piešķiršanu pieņēmusi bez Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgās komitejas atbalsta un ka dokumentu nosūtīšana atpakaļ Komisijai galīgā lēmuma pieņemšanai, kas iepriekš bija visnotaļ liels izņēmums visā procedūrā, nu ir kļuvusi par ierastu praksi gadījumos, kad ir jāpieņem lēmums par atļaujas piešķiršanu ģenētiski modificētai pārtikai un barībai; tā kā arī Komisijas priekšsēdētājs Ž. K. Junkers ir nosodījis šādu praksi kā nedemokrātisku (18);

| V. | tā kā Parlaments 2015. gada 28. oktobrī pirmajā lasījumā noraidīja 2015. gada 22. aprīļa priekšlikumu tiesību aktam, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (19), un aicināja Komisiju to atsaukt un iesniegt jaunu priekšlikumu; |
| --- | --- |

V.

tā kā Parlaments 2015. gada 28. oktobrī pirmajā lasījumā noraidīja 2015. gada 22. aprīļa priekšlikumu tiesību aktam, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (19), un aicināja Komisiju to atsaukt un iesniegt jaunu priekšlikumu;

| W. | tā kā Regulas (ES) Nr. 182/2011 14. apsvērumā norādīts, ka Komisija, ciktāl iespējams, rīkosies tā, lai izvairītos no vēršanās pret jebkādu dominējošu nostāju, kas pārsūdzības komitejā varētu rasties pret īstenošanas akta piemērotību, jo īpaši attiecībā uz tādiem jutīgiem jautājumiem kā patērētāju veselība, pārtikas nekaitīgums un vide, |
| --- | --- |

W.

tā kā Regulas (ES) Nr. 182/2011 14. apsvērumā norādīts, ka Komisija, ciktāl iespējams, rīkosies tā, lai izvairītos no vēršanās pret jebkādu dominējošu nostāju, kas pārsūdzības komitejā varētu rasties pret īstenošanas akta piemērotību, jo īpaši attiecībā uz tādiem jutīgiem jautājumiem kā patērētāju veselība, pārtikas nekaitīgums un vide,

| X. | tā kā ar Komisijas priekšlikumu grozīt Regulu (ES) Nr. 182/2011 nevar pienācīgi novērst demokrātijas trūkumu ĢMO atļauju izsniegšanas procesā; |
| --- | --- |

X.

tā kā ar Komisijas priekšlikumu grozīt Regulu (ES) Nr. 182/2011 nevar pienācīgi novērst demokrātijas trūkumu ĢMO atļauju izsniegšanas procesā;

| Y. | tā kā vienīgā iespēja, kā garantēt demokrātisku leģitimitāti, ir vismaz noteikt, ka Komisijai priekšlikums ir jāatsauc, ja atzinumu nav sniegusi Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja; tā kā šī procedūra jau ir spēkā attiecībā uz dažām citām pastāvīgajām komitejām, |
| --- | --- |

Y.

tā kā vienīgā iespēja, kā garantēt demokrātisku leģitimitāti, ir vismaz noteikt, ka Komisijai priekšlikums ir jāatsauc, ja atzinumu nav sniegusi Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja; tā kā šī procedūra jau ir spēkā attiecībā uz dažām citām pastāvīgajām komitejām,

| 1. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts pārsniedz Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 1829/2003 paredzētās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmums neatbilst Savienības tiesību aktiem, jo nav savienojams ar Regulas (EK) Nr. 1829/2003 mērķi, kas saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 178/2002 (20) paredzētajiem vispārējiem principiem ir nodrošināt pamatu, lai garantētu cilvēku dzīvības un veselības, dzīvnieku veselības un labturības, vides un patērētāju interešu augsta līmeņa aizsardzību saistībā ar ģenētiski modificētu pārtiku un barību, vienlaikus nodrošinot efektīvu iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai atsaukt īstenošanas lēmuma projektu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju pārtraukt jebkādus īstenošanas lēmumus attiecībā uz pieteikumiem par atļauju piešķiršanu ģenētiski modificētiem organismiem līdz atļaujas piešķiršanas procedūra būs pārskatīta tā, lai novērstu nepilnības pašreizējā procedūrā, kas ir izrādījusies neatbilstīga; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina atbildīgos likumdevējus steidzami panākt progresu, strādājot pie Komisijas priekšlikuma grozīt Regulu (ES) Nr. 182/2011, un nodrošināt, ka turpmāk Komisija savus priekšlikumus atsauc, cita starpā arī tad, ja Pārtikas aprites un dzīvnieku veselības pastāvīgā komiteja nav sniegusi atzinumu par ĢMO atļaujām; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju neizsniegt atļauju nevienam pret herbicīdiem noturīgam ģenētiski modificēts augam (HT ĢMA), kas ir padarīts noturīgs pret herbicīdu kombināciju, kā tas ir attiecībā uz eļļas rapsi MON 88302 x Ms8 x Rf3, pirms ir veikts pilnīgs novērtējums par to specifisko kumulatīvo ietekmi, kāda ir atliekām pēc smidzināšanas ar vairākiem papildu herbicīdiem un to tirdzniecības preparātiem, ko izmanto audzēšanas valstīs; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju pieprasīt daudz detalizētāku testēšanu, lai konstatētu veselības riskus, kas saistīti ar vairāku transformāciju gadījumiem, piemēram, eļļas rapsi MON 88302 x Ms8 x Rf3; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju izstrādāt stratēģijas veselības riska novērtējumam, toksikoloģijai un pēctirgus uzraudzībai attiecībā uz visu pārtikas un barības ķēdi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju pret herbicīdiem noturīgu ĢMA riska novērtējumā pilnībā integrēt riska novērtējumu par komplementāriem herbicīdiem un to atliekām neatkarīgi no tā, vai ģenētiski modificētais augs ir paredzēts audzēšanai Savienības teritorijā vai importam kā pārtika un dzīvnieku barība; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  OV L 268, 18.10.2003., 1. lpp.

(2)  OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4767

(4)

| — | Parlamenta 2014. gada 16. janvāra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ģenētiski modificēta kukurūzas produkta (Zea mays L. līnija 1507) ar izturību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem laišanu tirgū kultivēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (OV C 482, 23.12.2016., 110. lpp.). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2014. gada 16. janvāra rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par ģenētiski modificēta kukurūzas produkta (Zea mays L. līnija 1507) ar izturību pret dažiem tauriņu kārtas kaitēkļiem laišanu tirgū kultivēšanai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/18/EK (OV C 482, 23.12.2016., 110. lpp.).

| — | Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija par Komisijas 2015. gada 4. decembra Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2279, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25, sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija par Komisijas 2015. gada 4. decembra Īstenošanas lēmumu (ES) 2015/2279, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu NK603 × T25, sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0456).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87705 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87705 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0040).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas MON 87708 × MON 89788, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0039).

| — | Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 (MST-FGØ72-2), sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 3. februāra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 (MST-FGØ72-2), sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0038).

| — | Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs modifikācijas gadījumi, sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar kuru atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 un ģenētiski modificētu kukurūzu, kurā apvienoti divi vai trīs modifikācijas gadījumi, sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0271).

| — | Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0272). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 8. jūnija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam attiecībā uz ģenētiski modificētu neļķu (Dianthus caryophyllus L., līnija SHD-27531-4) laišanu tirgū (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0272).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atjauno atļauju ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 sēklu laišanai tirgū kultivēšanas nolūkos (P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atjauno atļauju ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 sēklu laišanai tirgū kultivēšanas nolūkos (P8_TA(2016)0388).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 produktus (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj laist tirgū ģenētiski modificētas kukurūzas MON 810 produktus (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0389).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas Bt11 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas Bt11 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0386).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas 1507 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam par ģenētiski modificētas kukurūzas 1507 sēklu laišanu tirgū kultivēšanas nolūkos (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0387).

| — | Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj produktu, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastāv vai ir ražoti no tās, laišanu tirgū (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2016. gada 6. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atļauj produktu, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913, sastāv vai ir ražoti no tās, laišanu tirgū (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0390).

| — | Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas, trīs vai četras no modifikācijām Bt11, 59122, MIR604, 1507 un GA21, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kukurūzu Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 un ģenētiski modificētas kukurūzas veidus, kuros apvienotas divas, trīs vai četras no modifikācijām Bt11, 59122, MIR604, 1507 un GA21, vai kas sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0123).

| — | Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-40278-9, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0215).

| — | Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 17. maija rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētu kokvilnu GHB119 (BCS-GHØØ5-8), sastāv vai ir ražoti no tās (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0214).

| — | Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0341). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 13. septembra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-68416-4, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0341).

| — | Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0377). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas FG72 × A5547-127, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0377).

| — | Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-44406-6, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0378). |
| --- | --- |

—

Parlamenta 2017. gada 4. oktobra rezolūcija par projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko atbilstoši Eiropas Parlamenta un Padomes Regulai (EK) Nr. 1829/2003 par ģenētiski modificētu pārtiku un barību atļauj laist tirgū produktus, kas satur ģenētiski modificētas sojas pupas DAS-44406-6, sastāv vai ir ražoti no tām (Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0378).

(5)  G pielikums — dalībvalstu piezīmes un ĢMO ekspertu grupas atbildes http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2013-01002

(6)  Turpat.

(7)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT%20comment%20MON80332%20 x%20MS8%20x%20RF3_v2.pdf

(8)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7

(9)  EFSA secinājums par aktīvās vielas glifosāta pesticīdu riska izvērtējuma salīdzinošo izvērtējumu. EFSA Journal 2015, 13 (11):4302 http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4302/epdf

(10)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3955666

(11)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT%20Background%20Soybean%2030 5423%20x%2040-3-2.pdf

(12)  https://www.omicsonline.org/open-access/detection-of-glyphosate-in-malformed-piglets-2161-0525.1000230.php?aid=27562

(13)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

(14)  OV L 67, 12.3.2015., 6. lpp.

(15)  G pielikums — dalībvalstu piezīmes un ĢMO ekspertu grupas atbildes http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2013-01002

(16)  https://www.bmgf.gv.at/cms/home/attachments/3/0/9/CH1060/CMS1215778250501/osrimportban_gt73,ms8xrf3_2011_(nicht_zu_versenden_).pdf, 4. lpp.

(17)  https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-7796-5_12

(18)  Piemēram, Eiropas Parlamenta plenārsēdē teiktajā uzrunā par nākamās Eiropas Komisijas politiskajām vadlīnijām (Strasbūrā 2014. gada 15. jūlijā) vai uzrunā par Savienības stāvokli 2016. gadā (Strasbūrā 2016. gada 14. septembrī).

(19)  OV C 355, 20.10.2017., 165. lpp.

(20)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/139 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/139

---

P8_TA(2017)0401

Diskusiju dokuments par ES finanšu nākotni

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par pārdomu dokumentu par ES finanšu nākotni (2017/2742(RSP))

(2018/C 346/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 311., 312. un 323. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 311., 312. un 323. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (1), un jo īpaši tās 2. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (1), un jo īpaši tās 2. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (2),

| — | ņemot vērā 2016. gada 6. jūlija rezolūciju par gatavošanos DFS 2014.–2020. gadam pārskatīšanai pēc vēlēšanām — Parlamenta ieteikumi pirms Komisijas priekšlikuma izstrādes (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 6. jūlija rezolūciju par gatavošanos DFS 2014.–2020. gadam pārskatīšanai pēc vēlēšanām — Parlamenta ieteikumi pirms Komisijas priekšlikuma izstrādes (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 28. jūnija pārdomu dokumentu par ES finanšu nākotni, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 28. jūnija pārdomu dokumentu par ES finanšu nākotni,

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 4. jūlija paziņojumu par pārdomu dokumentu par ES finanšu nākotni, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 4. jūlija paziņojumu par pārdomu dokumentu par ES finanšu nākotni,

| — | ņemot vērā 2017. gada 16. februāra rezolūciju par eurozonas budžeta kapacitāti (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 16. februāra rezolūciju par eurozonas budžeta kapacitāti (4),

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu,

| 1. | pauž pārliecību, ka debates par Eiropas Savienības turpmāko finansēšanu nevar notikt, neņemot vērā pieredzi, kas gūta iepriekšējās daudzgadu finanšu shēmās (DFS) un jo īpaši 2014.–2020. gada DFS; norāda uz nopietniem trūkumiem pašreizējā DFS, kas tika īstenota līdz maksimumam nolūkā nodrošināt Savienībai vajadzīgos resursus, lai pārvarētu vairākas nopietnas krīzes un jaunus izaicinājumus un finansētu jaunas politiskās prioritātes; uzsver pārliecību par to, ka pašreizējās DFS zemais līmenis ir izrādījies nepietiekams, lai atbilstu Savienības faktiskajām vajadzībām un politiskajiem mērķiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir iesniegusi pārdomu dokumentu par ES finanšu nākotni; norāda, ka Komisija ir izteikusi budžeta izteiksmē piecus scenārijus par turpmāko Eiropas Savienības modeli, kuri izklāstīti 2017. gada marta Baltajā grāmatā par ES finanšu nākotni, vienlaikus pievēršoties vairākām ES budžeta galvenajām raksturīgajām iezīmēm un principiem; atbalsta ierosināto metodoloģiju un atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka nākamā daudzgadu finanšu shēma ir jābalsta uz skaidru redzējumu par Eiropas prioritātēm; uzskata, ka ar šo dokumentu ir noteikta skaidra diskusiju struktūra un ir sāktas tik ļoti nepieciešamās politiskās debates par ES budžeta orientāciju, mērķi un apmēru, ņemot vērā Savienības galvenos mērķus un nākotnes izaicinājumus; aicina dalībvalstis apspriesties ar pilsoņiem un uzņemties aktīvu un konstruktīvu lomu, nosakot savu redzējumu par turpmāko ES budžetu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tomēr pauž nožēlu par to, ka četri no pieciem iesniegtajiem scenārijiem (“Turpināsim iesākto”, “Samazinām sadarbību”, “Daži sadarbojas vairāk” un “Radikāli pārveidojam”) liecina par to, ka Savienības mērķi faktiski kļūst mazāk ambiciozi, un tie paredz samazināt divas senas ES politikas jomas un Eiropas projekta stūrakmeņus, kas nostiprināti Līgumos — kopējo lauksaimniecības politiku un kohēzijas politiku; uzsver savu ilgstoši ieturēto nostāju, ka papildu politiskās prioritātes būtu jāapvieno ar papildu finanšu līdzekļiem un tās nevar finansēt, atņemot līdzekļus jau esošām ES politikas jomām; uzskata, ka piektais scenārijs (“Daudz vairāk darīt kopā”) ir pozitīvs un konstruktīvs izejas punkts pašreizējām diskusijām par ES finanšu nākotni un līdz ar to Eiropas Savienības nākotnes modelim; mudina Komisiju izstrādāt scenāriju, kurā būtu ņemti vērā Parlamenta ieteikumi, lai reaģētu uz pašreizējiem un nākotnes izaicinājumiem un noteiktu jauno prioritāšu kopumu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina, ka saskaņā ar LESD 311. pantu Savienība pati nodrošina sev līdzekļus, kas vajadzīgi, lai tā sasniegtu savus mērķus; uzskata, ka pašreizējās DFS trūkumi, jauno prioritāšu apmērs, kā arī Apvienotās Karalistes izstāšanās ietekme — tas viss norāda uz vienu un to pašu secinājumu, proti, nepieciešamību atteikties no izdevumu maksimālā apjoma 1 % apmērā no ES nacionālā kopienākuma (NKI) un tādējādi ievērojami palielināt Savienības budžetu, lai varētu reaģēt uz turpmākajiem izaicinājumiem; šajā sakarā iebilst pret jebkādu ES budžeta apjoma nominālu samazinājumu nākamajā DFS un tādēļ uzskata, ka nākamā DFS būtu jānosaka vismaz 1,23 % apmērā no ES NKI; atbalsta dalībvalstu diskusijas par šo jautājumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž nožēlu par to, ka ES budžets galvenokārt tiek finansēts no dalībvalstu iemaksām, kuru pamatā ir NKI, nevis patiesi pašu resursi, kā paredzēts ES Līgumos; atkārtoti pauž atbalstu ES pašu resursu sistēmas visaptverošai reformai, kuras pamatprincipi būtu vienkāršība, taisnīgums un pārredzamība un kurā tiktu ņemti vērā ieteikumi, ko pieņēmusi Augsta līmeņa grupa pašu resursu jautājumos; uzsver, ka jebkurai šādai sistēmai būtu jāietver līdzsvarots jaunu ES pašu resursu klāsts, kas būtu izstrādāts ES politisko mērķu atbalstam un kas būtu pakāpeniski jāievieš, lai nodrošinātu taisnīgākas un stabilākas ES finanses; turklāt uzsver, ka Apvienotās Karalistes izstāšanās no Savienības dod iespēju izbeigt visas atlaides; sagaida, ka Komisija iesniegs vērienīgus likumdošanas priekšlikumus šajā sakarā, un uzsver, ka nākamās DFS izdevumi un ieņēmumi gaidāmajās sarunās tiks skatīti kopā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž pārliecību, ka jaunu ES pašu resursu ieviešana joprojām ir vienīgā iespēja nākamajā DFS rast atbilstošu finansējumu līdz līmenim, kas atbilst Savienības faktiskajām vajadzībām un politiskajiem mērķiem, ja vien Padome nepiekritīs ievērojami palielināt dalībvalstu iemaksas ES budžetā; tādēļ sagaida, ka Padome ieņems politisku nostāju šajā jautājumā, ņemot vērā, ka vairs nevar paredzēt nevienas ES pašu resursu sistēmas reformas de facto bloķēšanu; šajā sakarā atgādina, ka ziņojumu, kuru izstrādājusi Augsta līmeņa grupa pašu resursu jautājumos, visi tās locekļi, tostarp Padomes ieceltie locekļi, pieņēma vienprātīgi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu izstrādāt nākotnes ES budžetu, pamatojoties uz principiem par ES pievienoto vērtību, koncentrēšanos uz sniegumu, pārskatatbildību, lielāku elastīgumu stabilā satvarā un vienkāršākiem noteikumiem, kā izklāstīts pārdomu dokumentā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | šajā sakarā uzsver, ka ir svarīgi rūpīgi izvērtēt pašreizējo ES politikas pasākumu, programmu un instrumentu lietderību un efektivitāti; tādēļ ar nepacietību gaida pašlaik notiekošās izdevumu pārskatīšanas rezultātus un cer, ka tie tiks ņemti vērā, izstrādājot DFS laikposmam pēc 2020. gada; jo īpaši uzsver nepieciešamību nodrošināt pieteikumiem pārpludināto DFS programmu panākumu līmeni, no vienas puses, un konstatēt nepilnīga izlietojuma iemeslus, no otras puses; uzskata, ka ir svarīgi panākt sinerģiju starp ES budžetu un dalībvalstu budžetiem un nodrošināt līdzekļus izdevumu līmeņa un snieguma uzraudzībai gan valstu, gan ES līmenī; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzīst, ka būtisks jautājums, kas jārisina, ir Eiropas pievienotās vērtības meklēšana, un piekrīt, ka Savienības budžetam cita starpā vajadzētu darboties kā līdzeklim, ar kuru var sasniegt Līguma mērķus un nodrošināt Eiropas sabiedriskos labumus; tomēr norāda uz Eiropas pievienotās vērtības jēdziena daudzveidīgumu un tā dažādām interpretācijām un brīdina nemēģināt izmantot tās definīciju, lai apšaubītu ES politikas pasākumu un programmu lietderīgumu, pamatojoties uz tīri kvantitatīviem vai īstermiņa ekonomiskiem apsvērumiem; uzskata, ka ir nepārprotama pievienotā vērtība, ja rīcība Eiropas līmenī:






  — | ir plašāka nekā iespējami valsts, reģionālā vai vietējā līmeņa centieni (plašāka ietekme), |
| --- | --- | --- |

9.

—

ir plašāka nekā iespējami valsts, reģionālā vai vietējā līmeņa centieni (plašāka ietekme),

| — | stimulē rīcību valsts, reģionālā vai vietējā līmenī sasniegt ES Līguma mērķus, kas citādi netiktu realizēti, |
| --- | --- |

—

stimulē rīcību valsts, reģionālā vai vietējā līmenī sasniegt ES Līguma mērķus, kas citādi netiktu realizēti,

| — | atbalsta pasākumus, kurus var finansēt, tikai apvienojot resursus ES līmenī, ņemot vērā to ļoti augstās finansēšanas prasības, vai |
| --- | --- |

—

atbalsta pasākumus, kurus var finansēt, tikai apvienojot resursus ES līmenī, ņemot vērā to ļoti augstās finansēšanas prasības, vai

| — | palīdz izveidot un atbalstīt mieru un stabilitāti ES kaimiņvalstīs un citur; |
| --- | --- |

—

palīdz izveidot un atbalstīt mieru un stabilitāti ES kaimiņvalstīs un citur;

mudina Komisiju turpināt izstrādāt Eiropas pievienotās vērtības koncepciju, vienlaikus ņemot vērā teritoriālās īpatnības; aicina Komisiju ierosināt šim nolūkam piemērotus snieguma rādītājus;

| 10. | uzskata, ka nākamās DFS struktūrai vajadzētu padarīt ES budžetu vieglāk lasāmu un saprotamu ES pilsoņiem un ļaut skaidrāk parādīt visas ES izdevumu jomas; atgādina, ka vienlaikus jāveicina gan plānošanas nepārtrauktība, gan elastīgums kategoriju ietvaros; uzskata, ka kopējai DFS struktūrai būtu jāatspoguļo politiskās debates par ES izdevumu galvenajiem pīlāriem un orientāciju, tostarp ilgtspējīgu attīstību, izaugsmi un inovāciju, klimata pārmaiņām, solidaritāti, drošību un aizsardzību; tādēļ pauž pārliecību, ka ir jākoriģē pašreizējās DFS izdevumu kategorijas; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzskata, ka ES budžetam ir jābūt pārredzamam un demokrātiskam; atgādina, ka tas stingri atbalsta ES budžeta vienotības jēdzienu, un apšauba nepieciešamību izveidot papildu instrumentus ārpus DFS un tā pievienoto vērtību; atkārto savu jau sen ieņemto nostāju, ka Eiropas Attīstības fonds kopā ar citiem instrumentiem ārpus DFS būtu jāiekļauj Savienības budžetā; uzsver, ka šādas iekļaušanas rezultātā būtu jāpanāk šo instrumentu attiecīgā finansējuma apjoma pievienošana papildus DFS maksimālajam apjomam, lai neapdraudētu citu ES politikas pasākumu un programmu finansējumu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | norāda, ka pēc tam, kad bija izsmeltas visas pieejamās rezerves, budžeta lēmējinstitūcija apstiprināja DFS regulā iekļauto elastīguma noteikumu un īpašo instrumentu ievērojamu izmantošanu, lai nodrošinātu papildu apropriācijas, kas vajadzīgas reaģēšanai uz krīzēm vai jaunu politisko prioritāšu finansēšanai pašreizējās DFS ietvaros; uzsver, ka DFS vidusposma pārskatīšanā tika novērsti vairāki šķēršļi DFS elastīguma mehānismiem, lai panāktu lielāku elastīgumu pašreizējā finanšu shēmā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | šajā sakarā uzsver, ka nākamajā DFS būtu tieši jānodrošina atbilstoša līmeņa elastīgums, lai Savienība varētu reaģēt uz neparedzētiem apstākļiem un finansēt savas mainīgās politiskās prioritātes; tādēļ uzskata, ka DFS elastīguma noteikumos būtu jāatļauj visas nepiešķirtu līdzekļu rezerves, kā arī atceltās apropriācijas bez ierobežojumiem pārnest uz nākamajiem finanšu gadiem un budžeta lēmējinstitūcijai tos izmantot jebkādā nolūkā, ko tā uzskata par nepieciešamu saistībā ar ikgadējo budžeta procedūru; turklāt aicina ievērojami palielināt līdzekļus DFS īpašajiem instrumentiem, kas būtu jārēķina papildus DFS maksimālajiem apjomiem saistībām un maksājumiem, kā arī izveidot atsevišķu krīzes rezervi, kura ļautu ārkārtas situācijā nekavējoties mobilizēt resursus; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atbalsta reālu un taustāmu īstenošanas noteikumu vienkāršošanu saņēmējiem un administratīvā sloga samazināšanu; mudina Komisiju šajā sakarā konstatēt un novērst pārklāšanos starp ES budžeta instrumentiem, kuriem ir līdzīgi mērķi un kuri ir domāti līdzīgiem darbības veidiem; tomēr uzskata, ka šādai vienkāršošanai nevajadzētu izraisīt dotāciju aizstāšanu ar finanšu instrumentiem un tā nedrīkst radīt ES programmu un politikas pasākumu sadalījumu pa nozarēm, bet būtu jānodrošina transversāla pieeja, kuras pamatā ir papildināmība; prasa veikt tālejošu noteikumu saskaņošanu ar mērķi izveidot vienotu noteikumu kopumu visiem ES instrumentiem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzīst finanšu instrumentu potenciālu, jo tie var kļūt vēl vienu finansējuma veidu papildus subsīdijām un dotācijām; tomēr brīdina, ka tie nav piemēroti visa veida darbībām un visām politikas jomām, jo ne visas politikas jomas ir pilnībā tirgus virzītas; aicina Komisiju vienkāršot noteikumus par finanšu instrumentu izmantošanu un sekmēt iespēju apvienot dažādus ES resursus atbilstīgi saskaņotiem noteikumiem, radot sinerģiju un izvairoties no konkurences starp dažādiem finansējuma veidiem; pauž bažas par iespēju, ka vienā fondā varētu integrēt ES līmeņa finanšu instrumentus un arī nodrošināt aizdevumus, garantijas un riska dalīšanas instrumentus dažādās politikas sadaļās, kā izklāstīts pārdomu dokumentā šajā sakarā, un rūpīgi izskatīs šo priekšlikumu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atkārtoti pauž nostāju, ka DFS darbības ilgums būtu jāsaskaņo ar Parlamenta un Komisijas politisko ciklu un tam būtu jānodrošina ilgtermiņa plānošana; šajā sakarā uzsver, ka DFS ilgumā būtu pilnībā jāņem vērā vajadzība pēc prognozējamības ilgākā termiņā saistībā ar Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESIF) programmām, kuras īsteno saskaņā ar dalīto vadību un kuras nevar darboties bez stabilitātes vismaz septiņu gadu saistībās; tādēļ ierosina, ka nākamā DFS būtu jāpieņem uz 5+5 gadu periodu ar obligātu vidusposma pārskatīšanu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pieņem zināšanai, ka Komisijas priekšsēdētājs savā uzrunā par stāvokli Savienībā paziņoja par gaidāmo priekšlikumu īpašai eurozonas budžeta pozīcijai; aicina Komisiju nākt klajā ar papildu un detalizētāku informāciju šajā sakarā; atgādina, ka Parlamenta 2017. gada 16. februāra rezolūcijā tiek prasīta īpaša eurozonas budžeta kapacitāte, kurai vajadzētu būt daļai no ES budžeta papildus DFS pašreiz noteiktajiem maksimālajiem apjomiem un kura būtu jāfinansē eurozonas un citiem iesaistītajiem dalībniekiem, izmantojot ieņēmumu avotu, par ko savukārt būtu jāpanāk vienošanās starp iesaistītajām dalībvalstīm un kas būtu jāuzskata par piešķirtajiem ieņēmumiem un garantijām; |
| --- | --- |

17.

| 18. | sagaida, ka Komisija priekšlikumus gan par nākamo DFS, gan pašu resursiem iesniegs līdz 2018. gada maijam; apliecina nodomu laicīgi iesniegt savu nostāju par visiem saistītajiem aspektiem un sagaida, ka gaidāmajos Komisijas priekšlikumos Parlamenta viedoklis tiks pilnībā iekļauts; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pauž gatavību sākt strukturētu dialogu ar Komisiju un Padomi, lai panāktu galīgo vienošanos par nākamo DFS līdz pašreizējā Parlamenta sasaukuma beigām; pauž pārliecību, ka DFS regulas drīza pieņemšana ļaus savukārt laicīgi pieņemt visus nozaru tiesību aktus, lai nākamā perioda sākumā jaunās programmas būtu jau izveidotas; uzsver negatīvo ietekmi, ko varētu radīt novēlota programmu uzsākšana saskaņā ar pašreizējo DFS; mudina Eiropadomi šajā sakarā izmantot LESD 312. panta 2. punktā paredzēto pārejas klauzulu, kas ļauj Padomei par DFS balsot ar kvalificētu balsu vairākumu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un citām attiecīgajām iestādēm un struktūrām, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(2)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0309.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0050.

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/143 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/143

---

P8_TA(2017)0402

Likumīgi pasākumi, ar kuriem aizsargā trauksmes cēlējus, kas darbojas sabiedrības interesēs

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par likumīgiem pasākumiem, ar kuriem aizsargā trauksmes cēlējus, kas, atklājot uzņēmumu un publisko iestāžu konfidenciālu informāciju, darbojas sabiedrības interesēs (2016/2224(INI))

(2018/C 346/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 2. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 2. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 11. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 11. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, jo īpaši tās 10. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, jo īpaši tās 10. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Direktīvu (ES) 2016/943 par zinātības un darījumdarbības neizpaužamas informācijas (komercnoslēpumu) aizsardzību pret nelikumīgu iegūšanu, izmantošanu un izpaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 8. jūnija Direktīvu (ES) 2016/943 par zinātības un darījumdarbības neizpaužamas informācijas (komercnoslēpumu) aizsardzību pret nelikumīgu iegūšanu, izmantošanu un izpaušanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. jūnija Direktīvu 2013/30/ES par to darbību drošumu, kas saistītas ar naftas un gāzes nozares darbībām jūrā, un ar kuru groza Direktīvu 2004/35/EK, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. jūnija Direktīvu 2013/30/ES par to darbību drošumu, kas saistītas ar naftas un gāzes nozares darbībām jūrā, un ar kuru groza Direktīvu 2004/35/EK,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regulu (ES) Nr. 596/2014 par tirgus ļaunprātīgu izmantošanu (tirgus ļaunprātīgas izmantošanas regula) un ar ko atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/6/EK un Komisijas Direktīvas 2003/124/EK, 2003/125/EK un 2004/72/EK

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 20. maija Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 20. maija Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK,

| — | ņemot vērā 2015. gada 25. novembra rezolūciju par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 25. novembra rezolūciju par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem (1),

| — | ņemot vērā 2016. gada 6. jūlija rezolūciju par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem (TAXE 2) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 6. jūlija rezolūciju par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem (TAXE 2) (2),

| — | ņemot vērā 2013. gada 23. oktobra rezolūciju par organizēto noziedzību, korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu — ieteicamie pasākumi un iniciatīvas (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 23. oktobra rezolūciju par organizēto noziedzību, korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu — ieteicamie pasākumi un iniciatīvas (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas Rezolūciju Nr. 1729 (2010) par trauksmes cēlēju aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas Rezolūciju Nr. 1729 (2010) par trauksmes cēlēju aizsardzību,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas Rezolūciju Nr. 2060 (2015) par trauksmes cēlēju aizsardzības uzlabošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas Rezolūciju Nr. 2060 (2015) par trauksmes cēlēju aizsardzības uzlabošanu,

| — | ņemot vērā 2015. gada 16. decembra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par uzņēmumu ienākuma nodokļa politikas pārredzamības, koordinācijas un konverģences veicināšanu Savienībā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 16. decembra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par uzņēmumu ienākuma nodokļa politikas pārredzamības, koordinācijas un konverģences veicināšanu Savienībā (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 6. jūnija paziņojumu “Korupcijas apkarošana Eiropas Savienībā” (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 6. jūnija paziņojumu “Korupcijas apkarošana Eiropas Savienībā” (COM(2011)0308),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 5. jūlija paziņojumu par papildu pasākumiem, lai veicinātu pārredzamību un cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un pret nodokļu apiešanu (COM(2016)0451), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 5. jūlija paziņojumu par papildu pasākumiem, lai veicinātu pārredzamību un cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un pret nodokļu apiešanu (COM(2016)0451),

| — | ņemot vērā G20 Korupcijas apkarošanas rīcības plānu un jo īpaši tā ceļvedi par tiesību aktiem trauksmes cēlēju aizsardzībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā G20 Korupcijas apkarošanas rīcības plānu un jo īpaši tā ceļvedi par tiesību aktiem trauksmes cēlēju aizsardzībai,

| — | ņemot vērā ESAO 2016. gada marta ziņojumu “Saistības efektīvai trauksmes cēlēju aizsardzībai”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO 2016. gada marta ziņojumu “Saistības efektīvai trauksmes cēlēju aizsardzībai”,

| — | ņemot vērā Eiropas Ombudes lēmumu slēgt pašiniciatīvas izmeklēšanu OI/1/2014/PMC attiecībā uz ētisku trauksmes celšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ombudes lēmumu slēgt pašiniciatīvas izmeklēšanu OI/1/2014/PMC attiecībā uz ētisku trauksmes celšanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas 2014. gada 30. aprīļa ieteikumu CM/Rec(2014)7 par trauksmes cēlēju aizsardzību un tās 2015. gada janvāra pārskata ceļvedi par dalībvalstu regulējuma īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas 2014. gada 30. aprīļa ieteikumu CM/Rec(2014)7 par trauksmes cēlēju aizsardzību un tās 2015. gada janvāra pārskata ceļvedi par dalībvalstu regulējuma īstenošanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2017. gada 27. jūnija Rezolūciju Nr. 2171 (2017), kurā dalībvalstu parlamentiem ir pieprasīts atzīt tiesības uz informēšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2017. gada 27. jūnija Rezolūciju Nr. 2171 (2017), kurā dalībvalstu parlamentiem ir pieprasīts atzīt tiesības uz informēšanu,

| — | ņemot vērā 4. principu, kas minēts ESAO ieteikumos par ētiskas rīcības sekmēšanu valsts pārvaldē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 4. principu, kas minēts ESAO ieteikumos par ētiskas rīcības sekmēšanu valsts pārvaldē,

| — | ņemot vērā Konvenciju par ārvalstu amatpersonu kukuļošanas apkarošanu starptautiskās uzņēmējdarbības darījumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju par ārvalstu amatpersonu kukuļošanas apkarošanu starptautiskās uzņēmējdarbības darījumos,

| — | ņemot vērā 2017. gada 14. februāra rezolūciju par trauksmes cēlēju nozīmi ES finanšu interešu aizsardzībā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 14. februāra rezolūciju par trauksmes cēlēju nozīmi ES finanšu interešu aizsardzībā (5),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu, kā arī Ekonomikas un monetārās komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumus (A8-0295/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu, kā arī Ekonomikas un monetārās komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumus (A8-0295/2017),

| A. | tā kā Eiropas Savienība sev noteica mērķi ievērot demokrātiju un tiesiskumu un tā kā tā saviem iedzīvotājiem nodrošina vārda brīvību; tā kā trauksmes celšana ir būtisks vārda brīvības un tiesību uz informāciju aspekts un tā kā abas šīs tiesības ir nostiprinātas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, kuras ievērošanu un piemērošanu nodrošina Eiropas Savienība; tā kā Eiropas Savienība sekmē darba ņēmēju aizsardzību un darba apstākļu uzlabošanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība sev noteica mērķi ievērot demokrātiju un tiesiskumu un tā kā tā saviem iedzīvotājiem nodrošina vārda brīvību; tā kā trauksmes celšana ir būtisks vārda brīvības un tiesību uz informāciju aspekts un tā kā abas šīs tiesības ir nostiprinātas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā, kuras ievērošanu un piemērošanu nodrošina Eiropas Savienība; tā kā Eiropas Savienība sekmē darba ņēmēju aizsardzību un darba apstākļu uzlabošanu;

| B. | tā kā Eiropas Savienība sekmē starptautiskās sadarbības nostiprināšanu, cīnoties pret korupciju un pilnībā ievērojot starptautisko tiesību principus, cilvēktiesības un tiesiskas valsts principu, kā arī katras valsts suverenitāti; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Savienība sekmē starptautiskās sadarbības nostiprināšanu, cīnoties pret korupciju un pilnībā ievērojot starptautisko tiesību principus, cilvēktiesības un tiesiskas valsts principu, kā arī katras valsts suverenitāti;

| C. | tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 67. panta 2. punktu Eiropas Savienība atbild par Eiropas kopējo politiku patvēruma jomā; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 67. panta 2. punktu Eiropas Savienība atbild par Eiropas kopējo politiku patvēruma jomā;

| D. | tā kā pārredzamība un pilsoņu līdzdalība ir daļa no attīstības un izaicinājumiem, kas demokrātiskām valstīm jāpārvar 21. gadsimtā; |
| --- | --- |

D.

tā kā pārredzamība un pilsoņu līdzdalība ir daļa no attīstības un izaicinājumiem, kas demokrātiskām valstīm jāpārvar 21. gadsimtā;

| E. | tā kā kopš ekonomiskās un finanšu krīzes, kas ir saistīta ar parādu krīzi, starptautiskā līmenī ir noteikta virkne pasākumu, ar kuriem apkaro nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; tā kā ir jānodrošina finanšu pakalpojumu sfēras lielāka pārredzamība, lai novērstu nelikumīgu rīcību, un tā kā dažas dalībvalstis jau ir guvušas pieredzi, pārvaldot centrālos reģistrus, kuros trauksmes cēlēji var iesniegt ziņas par faktiskiem vai iespējamiem finanšu uzraudzības noteikumu pārkāpumiem; tā kā ANO 2003 gadā pieņēma Pretkorupcijas konvenciju (6); tā kā Parlaments, reaģējot uz minētajām publiskotajām ziņām, ir izveidojis divas īpašās komitejas un vienu izmeklēšanas komiteju; tā kā tas vairākās rezolūcijās jau ir aicinājis aizsargāt trauksmes cēlējus (7); tā kā ļoti noderīgas izrādījās iniciatīvas pilnveidot starptautisko informācijas apmaiņu nodokļu jautājumos, par kurām jau ir panākta vienošanās, un tā kā, pateicoties dažādām ar nodokļiem saistītām informācijas izpaušanām, atklātībā ir nonācis liels apjoms informācijas par nelikumīgu rīcību, par kuru mēs citādi uzzinājuši nebūtu; |
| --- | --- |

E.

tā kā kopš ekonomiskās un finanšu krīzes, kas ir saistīta ar parādu krīzi, starptautiskā līmenī ir noteikta virkne pasākumu, ar kuriem apkaro nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; tā kā ir jānodrošina finanšu pakalpojumu sfēras lielāka pārredzamība, lai novērstu nelikumīgu rīcību, un tā kā dažas dalībvalstis jau ir guvušas pieredzi, pārvaldot centrālos reģistrus, kuros trauksmes cēlēji var iesniegt ziņas par faktiskiem vai iespējamiem finanšu uzraudzības noteikumu pārkāpumiem; tā kā ANO 2003 gadā pieņēma Pretkorupcijas konvenciju (6); tā kā Parlaments, reaģējot uz minētajām publiskotajām ziņām, ir izveidojis divas īpašās komitejas un vienu izmeklēšanas komiteju; tā kā tas vairākās rezolūcijās jau ir aicinājis aizsargāt trauksmes cēlējus (7); tā kā ļoti noderīgas izrādījās iniciatīvas pilnveidot starptautisko informācijas apmaiņu nodokļu jautājumos, par kurām jau ir panākta vienošanās, un tā kā, pateicoties dažādām ar nodokļiem saistītām informācijas izpaušanām, atklātībā ir nonācis liels apjoms informācijas par nelikumīgu rīcību, par kuru mēs citādi uzzinājuši nebūtu;

| F. | tā kā trauksmes cēlējiem ir liela nozīme no ziņošanas par tādas nelikumīgas un neatbilstošas rīcības viedokļa, kas kaitē sabiedrības interesēm un mūsu sabiedrību darbību, un informācijas sniegšanas nolūkā viņi savam darba devējam, publiskajām iestādēm vai nepastarpināti sabiedrībai dara zināmu informāciju par šādu rīcību, kas kaitē sabiedrības interesēm; |
| --- | --- |

F.

tā kā trauksmes cēlējiem ir liela nozīme no ziņošanas par tādas nelikumīgas un neatbilstošas rīcības viedokļa, kas kaitē sabiedrības interesēm un mūsu sabiedrību darbību, un informācijas sniegšanas nolūkā viņi savam darba devējam, publiskajām iestādēm vai nepastarpināti sabiedrībai dara zināmu informāciju par šādu rīcību, kas kaitē sabiedrības interesēm;

| G. | tā kā, to darot, viņi palīdz dalībvalstīm un prominentajām iestādēm, un Savienības orgāniem novērst un jo īpaši apkarot jebkādus integritātes principa pārkāpšanas mēģinājumus un jebkuru varas ļaunprātīgu izmantošanu, kas ir uzskatāmi par sabiedrības veselības un drošības, finanšu integritātes, ekonomikas normu, cilvēktiesību, vides tiesību un tiesiskas valsts principa apdraudējumiem un pārkāpumiem vai kas palielina bezdarbu, ierobežo vai kropļo godīgu konkurenci un grauj iedzīvotāju uzticību iestādēm un demokrātiskam procesam dalībvalstu un Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

G.

tā kā, to darot, viņi palīdz dalībvalstīm un prominentajām iestādēm, un Savienības orgāniem novērst un jo īpaši apkarot jebkādus integritātes principa pārkāpšanas mēģinājumus un jebkuru varas ļaunprātīgu izmantošanu, kas ir uzskatāmi par sabiedrības veselības un drošības, finanšu integritātes, ekonomikas normu, cilvēktiesību, vides tiesību un tiesiskas valsts principa apdraudējumiem un pārkāpumiem vai kas palielina bezdarbu, ierobežo vai kropļo godīgu konkurenci un grauj iedzīvotāju uzticību iestādēm un demokrātiskam procesam dalībvalstu un Eiropas līmenī;

| H. | tā kā korupcija ir uzskatāma par nopietnu problēmu, ar ko Eiropas Savienība saskaras patlaban, jo tās dēļ valsts pārvaldes var nespēt aizsargāt iedzīvotājus, darba ņēmējus, tiesiskas valsts principu un ekonomiku, kā arī var pasliktināties publisko iestāžu darbība un sabiedriskie pakalpojumi, mazināties ekonomiskā izaugsme un konkurētspēja dažādās jomās, izraisot uzticības zudumu publisko un privāto iestāžu un nozaru pārredzamībai un demokrātiskajai leģitimitātei; tā kā korupcija saskaņā ar aplēsēm Eiropas Savienības ekonomikai katru gadu rada zaudējumus 120 miljardu eiro apmērā, kas ir 1 % no Eiropas Savienības IKP; |
| --- | --- |

H.

tā kā korupcija ir uzskatāma par nopietnu problēmu, ar ko Eiropas Savienība saskaras patlaban, jo tās dēļ valsts pārvaldes var nespēt aizsargāt iedzīvotājus, darba ņēmējus, tiesiskas valsts principu un ekonomiku, kā arī var pasliktināties publisko iestāžu darbība un sabiedriskie pakalpojumi, mazināties ekonomiskā izaugsme un konkurētspēja dažādās jomās, izraisot uzticības zudumu publisko un privāto iestāžu un nozaru pārredzamībai un demokrātiskajai leģitimitātei; tā kā korupcija saskaņā ar aplēsēm Eiropas Savienības ekonomikai katru gadu rada zaudējumus 120 miljardu eiro apmērā, kas ir 1 % no Eiropas Savienības IKP;

| I. | tā kā, starptautiskajā līmenī apkarojot korupciju, līdz šim galvenā vērība ir bijusi pievērsta publiskā sektorā izdarītām nelikumībām, nesen atklātībā nonākusī informācija ir izgaismojusi finanšu iestāžu, finanšu konsultantu un citu privāto uzņēmumu funkciju korupcijas procesos; |
| --- | --- |

I.

tā kā, starptautiskajā līmenī apkarojot korupciju, līdz šim galvenā vērība ir bijusi pievērsta publiskā sektorā izdarītām nelikumībām, nesen atklātībā nonākusī informācija ir izgaismojusi finanšu iestāžu, finanšu konsultantu un citu privāto uzņēmumu funkciju korupcijas procesos;

| J. | tā kā vairāki trauksmes cēlēju gadījumi, kuriem tika pievērsta plašsaziņas līdzekļu uzmanība, ir apliecinājuši, ka trauksmes cēlēju rīcība ļauj sabiedrībai un politiskajām iestādēm uzzināt sabiedriski nozīmīgu informāciju, piemēram, par gan privātā, gan publiskā sektorā īstenotu nelikumīgu un neatbilstošu rīcību vai citām nopietnām nebūšanām; tā kā attiecībā uz dažām no šīm darbībām ir veikti korekcijas pasākumi; |
| --- | --- |

J.

tā kā vairāki trauksmes cēlēju gadījumi, kuriem tika pievērsta plašsaziņas līdzekļu uzmanība, ir apliecinājuši, ka trauksmes cēlēju rīcība ļauj sabiedrībai un politiskajām iestādēm uzzināt sabiedriski nozīmīgu informāciju, piemēram, par gan privātā, gan publiskā sektorā īstenotu nelikumīgu un neatbilstošu rīcību vai citām nopietnām nebūšanām; tā kā attiecībā uz dažām no šīm darbībām ir veikti korekcijas pasākumi;

| K. | tā kā konfidencialitātes garantēšana sekmē efektīvāku tādu kanālu veidošanu, pa kuriem ziņo par krāpšanu, korupciju vai citiem pārkāpumiem, un tā kā, ņemot vērā minētās informācijas jutīgumu, konfidencialitātes nepareiza pārvaldība var novest pie informācijas nelikumīgas noplūdes un pie Savienības un dalībvalstu publisko interešu pārkāpšanas; |
| --- | --- |

K.

tā kā konfidencialitātes garantēšana sekmē efektīvāku tādu kanālu veidošanu, pa kuriem ziņo par krāpšanu, korupciju vai citiem pārkāpumiem, un tā kā, ņemot vērā minētās informācijas jutīgumu, konfidencialitātes nepareiza pārvaldība var novest pie informācijas nelikumīgas noplūdes un pie Savienības un dalībvalstu publisko interešu pārkāpšanas;

| L. | tā kā, uzņēmumu trastu un līdzīgu juridisku veidojumu faktisko īpašnieku sabiedriskas nozīmes reģistru ieviešana un citu pasākumu veikšana, ar kuriem nodrošina ieguldījumu instrumentsabiedrību pārredzamību, var tikt panākts pretējs efekts — netikt novērstas nelikumīgas darbības, par kurām trauksmes cēlēji parasti ziņo; |
| --- | --- |

L.

tā kā, uzņēmumu trastu un līdzīgu juridisku veidojumu faktisko īpašnieku sabiedriskas nozīmes reģistru ieviešana un citu pasākumu veikšana, ar kuriem nodrošina ieguldījumu instrumentsabiedrību pārredzamību, var tikt panākts pretējs efekts — netikt novērstas nelikumīgas darbības, par kurām trauksmes cēlēji parasti ziņo;

| M. | tā kā trauksmes cēlēju identitātes un sniegtās informācijas konfidencialitātes garantēšana sekmē efektīvāku tādu kanālu veidošanu, pa kuriem ziņo par krāpšanu, korupciju, nelikumīgām darbībām, kļūmēm vai citiem nopietniem pārkāpumiem, un tā kā, ņemot vērā minētās informācijas jutīgumu, konfidencialitātes nepareiza pārvaldība var novest pie informācijas nevēlamas noplūdes un pie publisko interešu pārkāpšanas Eiropas Savienībā; tā kā publiskajā sektorā trauksmes cēlēju aizsardzība var atvieglot ar valsts vai Savienības interesēm saistītu publisko līdzekļu piesavināšanās, krāpšanas un cita veida pārrobežu korupcijas atklāšanu; |
| --- | --- |

M.

tā kā trauksmes cēlēju identitātes un sniegtās informācijas konfidencialitātes garantēšana sekmē efektīvāku tādu kanālu veidošanu, pa kuriem ziņo par krāpšanu, korupciju, nelikumīgām darbībām, kļūmēm vai citiem nopietniem pārkāpumiem, un tā kā, ņemot vērā minētās informācijas jutīgumu, konfidencialitātes nepareiza pārvaldība var novest pie informācijas nevēlamas noplūdes un pie publisko interešu pārkāpšanas Eiropas Savienībā; tā kā publiskajā sektorā trauksmes cēlēju aizsardzība var atvieglot ar valsts vai Savienības interesēm saistītu publisko līdzekļu piesavināšanās, krāpšanas un cita veida pārrobežu korupcijas atklāšanu;

| N. | tā kā ir jāpauž nožēla par to, ka ziņošana, izmantojot izveidotos oficiālos kanālus, pa kuriem var sūdzēties par daudznacionālo uzņēmumu amatkļūmēm, reti kad rezultējas ar konkrētiem sodiem par nelikumīgajām darbībām; |
| --- | --- |

N.

tā kā ir jāpauž nožēla par to, ka ziņošana, izmantojot izveidotos oficiālos kanālus, pa kuriem var sūdzēties par daudznacionālo uzņēmumu amatkļūmēm, reti kad rezultējas ar konkrētiem sodiem par nelikumīgajām darbībām;

| O. | tā kā trauksmes cēlēju rīcība ir bijusi lietderīga vairākās jomās — gan privātā, gan publiskā sektorā —, piemēram, sabiedrības veselības, nodokļu sistēmas, vides, patērētāju aizsardzības, korupcijas un diskriminācijas apkarošanas un sociālo tiesību ievērošanas jomā; |
| --- | --- |

O.

tā kā trauksmes cēlēju rīcība ir bijusi lietderīga vairākās jomās — gan privātā, gan publiskā sektorā —, piemēram, sabiedrības veselības, nodokļu sistēmas, vides, patērētāju aizsardzības, korupcijas un diskriminācijas apkarošanas un sociālo tiesību ievērošanas jomā;

| P. | tā kā gadījumi ir jāapraksta, ņemot vērā veikto funkciju raksturu, faktu nopietnību un konstatētos riskus; |
| --- | --- |

P.

tā kā gadījumi ir jāapraksta, ņemot vērā veikto funkciju raksturu, faktu nopietnību un konstatētos riskus;

| Q. | tā kā būtiski ir nepārsniegt robežu, kas šķir denuncēšanu no trauksmes celšanas; tā kā runa nav par to, ka ir jāzina viss par visiem, taču ir rūpīgi jānošķir rīcība, kas izpaužas kā nepalīdzēšana demokrātijas apdraudējuma gadījumā; |
| --- | --- |

Q.

tā kā būtiski ir nepārsniegt robežu, kas šķir denuncēšanu no trauksmes celšanas; tā kā runa nav par to, ka ir jāzina viss par visiem, taču ir rūpīgi jānošķir rīcība, kas izpaužas kā nepalīdzēšana demokrātijas apdraudējuma gadījumā;

| R. | tā kā daudzos gadījumos pret trauksmes cēlējiem tiek vērsti represīvi pasākumi, iebiedēšana un spiediena mēģinājumi, lai viņus kavētu vai atturētu no ziņošanas vai sodītu par ziņošanu; tā kā šāds spiediens pret trauksmes cēlējiem, kas ir cēluši dienas gaismā faktus, aizstāvot sabiedrības intereses, biežāk tiek izdarīts darba vietā, jo viņi savās darba tiesiskajās attiecībās var nonākt atkarības situācijā no darba devējiem; |
| --- | --- |

R.

tā kā daudzos gadījumos pret trauksmes cēlējiem tiek vērsti represīvi pasākumi, iebiedēšana un spiediena mēģinājumi, lai viņus kavētu vai atturētu no ziņošanas vai sodītu par ziņošanu; tā kā šāds spiediens pret trauksmes cēlējiem, kas ir cēluši dienas gaismā faktus, aizstāvot sabiedrības intereses, biežāk tiek izdarīts darba vietā, jo viņi savās darba tiesiskajās attiecībās var nonākt atkarības situācijā no darba devējiem;

| S. | tā kā bieži vien tiek paustas nopietnas bažas par to, ka trauksmes cēlēji, kas rīkojas sabiedrības interesēs, savā darba vietā var saskarties ar naidīgumu, vajāšanu, iebiedēšanu un atstumšanu, ka var tikt apdraudēti viņu turpmākie darba meklējumi, var tikt zaudēta iztikas līdzekļu pelnīšanas iespēja un papildus tam bieži vien var tikt nopietni apdraudēti viņu ģimenes locekļi un kolēģi; tā kā bailes no represijām var uz trauksmes cēlējiem iedarboties atturoši un tādējādi apdraudēt sabiedrības intereses; |
| --- | --- |

S.

tā kā bieži vien tiek paustas nopietnas bažas par to, ka trauksmes cēlēji, kas rīkojas sabiedrības interesēs, savā darba vietā var saskarties ar naidīgumu, vajāšanu, iebiedēšanu un atstumšanu, ka var tikt apdraudēti viņu turpmākie darba meklējumi, var tikt zaudēta iztikas līdzekļu pelnīšanas iespēja un papildus tam bieži vien var tikt nopietni apdraudēti viņu ģimenes locekļi un kolēģi; tā kā bailes no represijām var uz trauksmes cēlējiem iedarboties atturoši un tādējādi apdraudēt sabiedrības intereses;

| T. | tā kā trauksmes cēlēju aizsardzība būtu jāgarantē ar likumu un būtu jānostiprina visā Eiropas Savienībā — gan privātajā, gan publiskajā sektorā —, ja trauksmes cēlēji rīkojas, pamatojoties uz saprātīgiem iemesliem; tā kā šādiem aizsardzības mehānismiem vajadzētu būt līdzsvarotiem un tā kā ar tiem ir jāgarantē to personu pamattiesību un citu tiesību pilnīga ievērošana, par kurām ziņas ir sniegtas; tā kā šāi aizsardzības mehānismi būtu jāpiemēro attiecībā uz pētniecības žurnālistiem, kuri joprojām ir neaizsargāti, ņemot vērā jutīgās informācijas atklāšanas kontekstu, un jāaizsargā trauksmes cēlēji viņu avotu konfidencialitātes dēļ; |
| --- | --- |

T.

tā kā trauksmes cēlēju aizsardzība būtu jāgarantē ar likumu un būtu jānostiprina visā Eiropas Savienībā — gan privātajā, gan publiskajā sektorā —, ja trauksmes cēlēji rīkojas, pamatojoties uz saprātīgiem iemesliem; tā kā šādiem aizsardzības mehānismiem vajadzētu būt līdzsvarotiem un tā kā ar tiem ir jāgarantē to personu pamattiesību un citu tiesību pilnīga ievērošana, par kurām ziņas ir sniegtas; tā kā šāi aizsardzības mehānismi būtu jāpiemēro attiecībā uz pētniecības žurnālistiem, kuri joprojām ir neaizsargāti, ņemot vērā jutīgās informācijas atklāšanas kontekstu, un jāaizsargā trauksmes cēlēji viņu avotu konfidencialitātes dēļ;

| U. | tā kā vairākās dalībvalstīs nav pienācīgi nodrošināta trauksmes cēlēju aizsardzība, savukārt daudzas citas ir ieviesušas modernas trauksmes cēlēju aizsardzības programmas, taču tā kā bieži tās ir nekonsekventas un tādēļ piedāvā nepietiekamu aizsardzības līmeni; tā kā minētā apstākļa dēļ trauksmes cēlēju aizsardzība Eiropā ir sadrumstalota, apgrūtinot viņu mēģinājumus uzzināt savas tiesības un ziņošanas kārtību, kā arī izraisot juridisku nenoteiktību, jo īpaši pārrobežu situācijās; |
| --- | --- |

U.

tā kā vairākās dalībvalstīs nav pienācīgi nodrošināta trauksmes cēlēju aizsardzība, savukārt daudzas citas ir ieviesušas modernas trauksmes cēlēju aizsardzības programmas, taču tā kā bieži tās ir nekonsekventas un tādēļ piedāvā nepietiekamu aizsardzības līmeni; tā kā minētā apstākļa dēļ trauksmes cēlēju aizsardzība Eiropā ir sadrumstalota, apgrūtinot viņu mēģinājumus uzzināt savas tiesības un ziņošanas kārtību, kā arī izraisot juridisku nenoteiktību, jo īpaši pārrobežu situācijās;

| V. | tā kā Eiropas Ombudam ir noteikta precīza kompetence izskatīt Savienības iedzīvotāju sūdzības par administrācijas kļūmēm Savienības iestādēs, taču tam pašam nav nekādu pilnvaru attiecībā uz trauksmes cēlēju aizsardzību, |
| --- | --- |

V.

tā kā Eiropas Ombudam ir noteikta precīza kompetence izskatīt Savienības iedzīvotāju sūdzības par administrācijas kļūmēm Savienības iestādēs, taču tam pašam nav nekādu pilnvaru attiecībā uz trauksmes cēlēju aizsardzību,

| W. | tā kā ētiskā trauksmes celšana ļoti bieži neaprobežojas tikai ar ekonomiska un finansiāla rakstura jautājumiem; tā kā pienācīgas aizsardzības trūkums varētu atturēt iespējamos trauksmes cēlējus no ziņošanas par amatkļūmēm, lai izvairītos no jebkādām represijām un/vai atriebības riska; tā kā ESAO ziņoja par to, ka 2015. gadā 86 % uzņēmumu bija ieviests mehānisms, kā ziņot par aizdomīgiem uzņēmumu pieļautiem nopietniem amatkļūmju gadījumiem, taču vairāk kā vienai trešdaļai šo uzņēmumu nebija rakstiskas politikas par trauksmes cēlēju aizsardzību pret represijām, vai arī to darbinieki nezināja, ka šāda politika tiek īstenota; tā kā vajāti ir vairāki trauksmes cēlēji, kas uzrādīja ekonomiska un finansiāla rakstura nelikumības, amatkļūmes vai nelegālas darbības; tā kā personas, kas vispārējo interešu interešu vārdā ziņo vai dara zināmu informāciju, bieži vien cieš no represijām, un tā kā no tām cieš arī ģimenes locekļi un kolēģi, kā rezultātā viņi, piemēram, var zaudēt savas karjeras izredzes; tā kā Eiropas Cilvēktiesību tiesai ir izsenis iedibināta tiesu prakse par trauksmes cēlējiem, taču tā kā trauksmes cēlēju aizsardzība būtu jāgarantē ar likumu; tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartā ir nodrošināta vārda brīvība un tiesības uz labu pārvaldību; |
| --- | --- |

W.

tā kā ētiskā trauksmes celšana ļoti bieži neaprobežojas tikai ar ekonomiska un finansiāla rakstura jautājumiem; tā kā pienācīgas aizsardzības trūkums varētu atturēt iespējamos trauksmes cēlējus no ziņošanas par amatkļūmēm, lai izvairītos no jebkādām represijām un/vai atriebības riska; tā kā ESAO ziņoja par to, ka 2015. gadā 86 % uzņēmumu bija ieviests mehānisms, kā ziņot par aizdomīgiem uzņēmumu pieļautiem nopietniem amatkļūmju gadījumiem, taču vairāk kā vienai trešdaļai šo uzņēmumu nebija rakstiskas politikas par trauksmes cēlēju aizsardzību pret represijām, vai arī to darbinieki nezināja, ka šāda politika tiek īstenota; tā kā vajāti ir vairāki trauksmes cēlēji, kas uzrādīja ekonomiska un finansiāla rakstura nelikumības, amatkļūmes vai nelegālas darbības; tā kā personas, kas vispārējo interešu interešu vārdā ziņo vai dara zināmu informāciju, bieži vien cieš no represijām, un tā kā no tām cieš arī ģimenes locekļi un kolēģi, kā rezultātā viņi, piemēram, var zaudēt savas karjeras izredzes; tā kā Eiropas Cilvēktiesību tiesai ir izsenis iedibināta tiesu prakse par trauksmes cēlējiem, taču tā kā trauksmes cēlēju aizsardzība būtu jāgarantē ar likumu; tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartā ir nodrošināta vārda brīvība un tiesības uz labu pārvaldību;

| X. | tā kā trauksmes cēlēju aizsardzība Eiropas Savienībā nebūtu jāattiecina tikai uz Eiropas lietām, bet būtu jāpiemēro arī starptautiskām lietām, |
| --- | --- |

X.

tā kā trauksmes cēlēju aizsardzība Eiropas Savienībā nebūtu jāattiecina tikai uz Eiropas lietām, bet būtu jāpiemēro arī starptautiskām lietām,

| Y. | tā kā darba vietās ir jāveicina darba vide, kurā cilvēki nejūtas apdraudēti, ja viņi pauž bažas par tādām iespējamām nebūšanām kā bezdarbība, nepareiza rīcība, slikta pārvaldība, krāpšana vai nelikumīga rīcība; tā kā ārkārtīgi svarīgi ir sekmēt optimālu kultūru, kurā cilvēki, nebaidoties no represijām, kas varētu ietekmēt viņu pašreizējo un turpmāko profesionālo situāciju, izteiktos par problēmām; |
| --- | --- |

Y.

tā kā darba vietās ir jāveicina darba vide, kurā cilvēki nejūtas apdraudēti, ja viņi pauž bažas par tādām iespējamām nebūšanām kā bezdarbība, nepareiza rīcība, slikta pārvaldība, krāpšana vai nelikumīga rīcība; tā kā ārkārtīgi svarīgi ir sekmēt optimālu kultūru, kurā cilvēki, nebaidoties no represijām, kas varētu ietekmēt viņu pašreizējo un turpmāko profesionālo situāciju, izteiktos par problēmām;

| Z. | tā kā daudzās jurisdikcijās un jo īpaši privātajā sektorā darbiniekiem liek apņemties ievērot konfidencialitāti attiecībā uz zināmu informāciju, kā rezultātā trauksmes cēlējus var sodīt ar disciplinārām sankcijām par to, ka viņi ir to izpauduši ārpus savām darba tiesiskajām attiecībām; |
| --- | --- |

Z.

tā kā daudzās jurisdikcijās un jo īpaši privātajā sektorā darbiniekiem liek apņemties ievērot konfidencialitāti attiecībā uz zināmu informāciju, kā rezultātā trauksmes cēlējus var sodīt ar disciplinārām sankcijām par to, ka viņi ir to izpauduši ārpus savām darba tiesiskajām attiecībām;

| AA. | tā kā saskaņā ar ESAO pētījumu vairāk nekā vienā trešdaļā organizāciju, kurās ir ieviesti ziņošanas mehānismi, nav rakstiskas politikas par trauksmes cēlēju aizsardzību pret jebkādām represijām vai tāda nav zināma; |
| --- | --- |

AA.

tā kā saskaņā ar ESAO pētījumu vairāk nekā vienā trešdaļā organizāciju, kurās ir ieviesti ziņošanas mehānismi, nav rakstiskas politikas par trauksmes cēlēju aizsardzību pret jebkādām represijām vai tāda nav zināma;

| AB. | tā kā Eiropas Savienības tiesībās jau ir paredzēti konkrēti noteikumi, kas trauksmes cēlējus aizsargā pret noteiktām represiju formām dažādās jomās, Komisijas vēl nav ierosinājusi pienācīgus normatīvus pasākumus, ar kuriem efektīvi un vienādā veidā aizsargā trauksmes cēlējus un viņu tiesības Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

AB.

tā kā Eiropas Savienības tiesībās jau ir paredzēti konkrēti noteikumi, kas trauksmes cēlējus aizsargā pret noteiktām represiju formām dažādās jomās, Komisijas vēl nav ierosinājusi pienācīgus normatīvus pasākumus, ar kuriem efektīvi un vienādā veidā aizsargā trauksmes cēlējus un viņu tiesības Eiropas Savienībā;

| AC. | tā kā kopš 2014. gada 1. janvāra visās Savienības iestādēs ir pieprasīts ieviest iekšējus noteikumus par tādu trauksmes cēlēju aizsardzību, kas ir Savienības amatpersonas, saskaņā ar Civildienesta noteikumu 22.a, 22.b un 22.c pantu; |
| --- | --- |

AC.

tā kā kopš 2014. gada 1. janvāra visās Savienības iestādēs ir pieprasīts ieviest iekšējus noteikumus par tādu trauksmes cēlēju aizsardzību, kas ir Savienības amatpersonas, saskaņā ar Civildienesta noteikumu 22.a, 22.b un 22.c pantu;

| AD. | tā kā Eiropas Parlaments vairākkārt ir aicinājis ar horizontāliem pasākumiem nodrošināt trauksmes cēlēju aizsardzību Savienībā; |
| --- | --- |

AD.

tā kā Eiropas Parlaments vairākkārt ir aicinājis ar horizontāliem pasākumiem nodrošināt trauksmes cēlēju aizsardzību Savienībā;

| AE. | tā kā 2013. gada 23. oktobra rezolūcijā par organizēto noziedzību, korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu — ieteicamie pasākumi un iniciatīvas, 2015. gada 25. novembra rezolūcijā par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem, 2015. gada 16. decembra rezolūcijā ar ieteikumiem Komisijai par uzņēmumu ienākuma nodokļa politikas pārredzamības, koordinācijas un konverģences veicināšanu Savienībā un 2017. gada 14. februāra rezolūcijā par trauksmes cēlēju nozīmi ES finanšu interešu aizsardzībā Parlaments aicināja Komisiju iesniegt tiesību akta priekšlikumu par tādas efektīvas un visaptverošas Eiropas trauksmes cēlēju aizsardzības programmas izveidi, ar kuru aizsargā personas, kas ziņo par iespējamu krāpšanu vai nelikumīgām darbībām, kas skar publiskās intereses vai Eiropas Savienības finanšu intereses; |
| --- | --- |

AE.

tā kā 2013. gada 23. oktobra rezolūcijā par organizēto noziedzību, korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu — ieteicamie pasākumi un iniciatīvas, 2015. gada 25. novembra rezolūcijā par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem, 2015. gada 16. decembra rezolūcijā ar ieteikumiem Komisijai par uzņēmumu ienākuma nodokļa politikas pārredzamības, koordinācijas un konverģences veicināšanu Savienībā un 2017. gada 14. februāra rezolūcijā par trauksmes cēlēju nozīmi ES finanšu interešu aizsardzībā Parlaments aicināja Komisiju iesniegt tiesību akta priekšlikumu par tādas efektīvas un visaptverošas Eiropas trauksmes cēlēju aizsardzības programmas izveidi, ar kuru aizsargā personas, kas ziņo par iespējamu krāpšanu vai nelikumīgām darbībām, kas skar publiskās intereses vai Eiropas Savienības finanšu intereses;

| AF. | tā kā visām trešo valstu personām, kuras Eiropas Savienība vai kāda no tās dalībvalstīm ir atzinusi par trauksmes cēlējiem, ir jāvar izmantot visus piemērojamos aizsardzības pasākumus, ja, pildot savus pienākumus vai kā citādi, tās ir uzzinājušas informāciju, kas viņām ir izpausta par nelikumīgām mahinācijām vai spiegošanu, kuru īsteno vai nu kāda trešā valsts, vai vietējā, vai starptautiskā komersabiedrība un kas nodara kaitējumu noteiktai Savienības valstij, nācijai vai iedzīvotājiem un, viņiem nezinot, apdraud valdības integritāti, nacionālo drošību vai kolektīvo vai individuālo brīvību; |
| --- | --- |

AF.

tā kā visām trešo valstu personām, kuras Eiropas Savienība vai kāda no tās dalībvalstīm ir atzinusi par trauksmes cēlējiem, ir jāvar izmantot visus piemērojamos aizsardzības pasākumus, ja, pildot savus pienākumus vai kā citādi, tās ir uzzinājušas informāciju, kas viņām ir izpausta par nelikumīgām mahinācijām vai spiegošanu, kuru īsteno vai nu kāda trešā valsts, vai vietējā, vai starptautiskā komersabiedrība un kas nodara kaitējumu noteiktai Savienības valstij, nācijai vai iedzīvotājiem un, viņiem nezinot, apdraud valdības integritāti, nacionālo drošību vai kolektīvo vai individuālo brīvību;

| AG. | tā kā kopš 2014. gada 1. jūlija gandrīz visas Eiropas iestādes un aģentūras ir savos iekšējos reglamentos pārņēmušas pasākumus, ar kuriem aizsargā trauksmes cēlējus, saskaņā ar Civildienesta noteikumu 22.b un 22.c panta prasībām; |
| --- | --- |

AG.

tā kā kopš 2014. gada 1. jūlija gandrīz visas Eiropas iestādes un aģentūras ir savos iekšējos reglamentos pārņēmušas pasākumus, ar kuriem aizsargā trauksmes cēlējus, saskaņā ar Civildienesta noteikumu 22.b un 22.c panta prasībām;

| AH. | tā kā pastāv tādu starptautisku organizāciju kā Eiropas Padome un ESAO tagad jau pamatīgi nostiprinājušies principi, kā arī Eiropas Cilvēktiesību tiesas iedibinātā judikatūra, |
| --- | --- |

AH.

tā kā pastāv tādu starptautisku organizāciju kā Eiropas Padome un ESAO tagad jau pamatīgi nostiprinājušies principi, kā arī Eiropas Cilvēktiesību tiesas iedibinātā judikatūra,

| AI. | tā kā trauksmes cēlēju aizsardzības nozīmību ir atzinušas visas svarīgākās starptautiskās organizācijas, kas darbojas korupcijas apkarošanas jomā, un tā kā normas, kas reglamentē informēšanu par novirzēm ir noteiktas Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvencijā, Eiropas Padomes ieteikumā CM/Rec(2014)7 un 2009. gada ESAO Kukuļošanas apkarošanas ieteikumā; |
| --- | --- |

AI.

tā kā trauksmes cēlēju aizsardzības nozīmību ir atzinušas visas svarīgākās starptautiskās organizācijas, kas darbojas korupcijas apkarošanas jomā, un tā kā normas, kas reglamentē informēšanu par novirzēm ir noteiktas Apvienoto Nāciju Organizācijas Pretkorupcijas konvencijā, Eiropas Padomes ieteikumā CM/Rec(2014)7 un 2009. gada ESAO Kukuļošanas apkarošanas ieteikumā;

| AJ. | tā kā ir steidzami jāpieņem globāls, horizontāls regulējums, kurš, paredzot tiesības un pienākumus, efektīvi aizsargātu trauksmes cēlējus Savienības dalībvalstīs un Savienības iestādēs, struktūrās un orgānos; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā ir steidzami jāpieņem globāls, horizontāls regulējums, kurš, paredzot tiesības un pienākumus, efektīvi aizsargātu trauksmes cēlējus Savienības dalībvalstīs un Savienības iestādēs, struktūrās un orgānos;

Trauksmes cēlēju nozīme un nepieciešamība viņus aizsargāt

| 1. | aicina Komisiju pēc tam, kad tā būs veikusi piemēroto to juridisko pamatu novērtējumu, pamatojoties uz kuriem Eiropas Savienība rīkojas turpmāk, pirms gada beigām iesniegt horizontālā tiesību akta priekšlikumu par tāda visaptveroša normatīva regulējuma izveidi, ar kuru Eiropas Savienības trauksmes cēlējiem tiks nodrošināts vispārējs aizsardzības augsts līmenis gan publiskajā, gan privātajā sektorā, kā arī gan dalībvalstu, gan Eiropas iestādēs, tostarp attiecīgajās dalībvalstu un Eiropas struktūrās, birojos un aģentūrās, ņemot vērā nacionālo kontekstu un neierobežojot dalībvalstu iespējas veikt papildu pasākumus; uzsver, ka pašlaik ir konstatētas vairākas juridiskā pamata iespējas, kas ļauj Eiropas Savienībai rīkoties attiecīgajā jomā; prasa Komisijai apsvērt visas šīs iespējas, lai ierosinātu plašu, konsekventu un efektīvu mehānismu; atgādina Komisijai par EST izstrādātu doktrīnu, kas izriet no ilgstošas judikatūras par Savienības automātisko kompetenču koncepciju, saskaņā ar kuru var izmantot vairākus juridiskos pamatus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver absurdo un uztraucošo faktu, ka iedzīvotājus un žurnālistus, kas atklāj informāciju sabiedrības interesēs, tostarp informāciju par iespējamām amatkļūmēm, nebūšanām, krāpšanu vai nelikumīgām darbībām, jo īpaši, ja runa ir par negatīvu rīcību, kas pārkāpj Eiropas Savienības pamatprincipus, piemēram, nodokļu apiešanu, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nevis juridiski aizsargā, bet gan vajā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | iesaka, lai starptautiskajos nolīgumos, kuros ir reglamentēti finanšu pakalpojumi, aplikšana ar nodokļiem un konkurence, tiktu iekļautas normas par trauksmes cēlēju aizsardzību; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver nepieciešamību nodrošināt juridisko noteiktību attiecībā uz trauksmes cēlēju aizsardzības noteikumiem, jo pastāvīgais skaidrības trūkums un sadrumstalotā pieeja kavē iespējamo trauksmes cēlēju nākšanu klajā ar informāciju; tādēļ norāda, ka attiecīgajos Savienības tiesību aktos ir jānosaka skaidra procedūra attiecībā uz pienācīgu atklātās informācijas apstrādi un efektīvu trauksmes cēlēju aizsardzību; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina, ka, izstrādājot jebkuru normatīvo regulējumu, būtu jāņem vērā noteikumi, tiesības un pienākumi, kas ietekmē nodarbinātību un to reglamentē; papildus tam uzsver, kas tas būtu jādara, apspriežoties ar sociālajiem partneriem un saskaņā ar koplīgumiem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | prasa, lai, izstrādājot šo tiesību aktu, tiktu nodrošināts, ka uzņēmumi, kas vēršas pret trauksmes cēlējiem veidā, kuru var pilnībā pierādīt, nesaņem Eiropas līdzekļus un neslēdz līgumus ar publiskās pārvaldes iestādēm; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mudina dalībvalstis izstrādāt etalonus un rādītājus par politikas nostādnēm, kas ir saistītas ar trauksmes cēlējiem gan publiskajā, gan privātajā sektorā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina dalībvalstis ņemt vērā ANO Pretkorupcijas konvencijas 33. pantu, uzsverot trauksmes cēlēju noderību korupcijas novēršanā un cīņā ar to; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž nožēlu, ka tikai dažas dalībvalstis ir izveidojušas pietiekami modernas trauksmes cēlēju aizsardzības sistēmas; prasa, lai dalībvalstis, kuras vēl nav izveidojušas šādas sistēmas vai nav savās tiesībās ieviesušas ar tām saistītus principus, to darīt pēc iespējas ātrāk; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver vajadzību pēc tā, lai uzņēmējdarbības apguves mācību programmās un saistītajos mācību priekšmetos lielāka uzmanība tiktu pievērsta uzņēmējdarbības ētikai; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mudina dalībvalstis un Savienības iestādes sekmēt tās ievērojamās nozīmes atzīšanas kultūru, kāda trauksmes cēlējiem ir sabiedrībā, tostarp, īstenojot informēšanas kampaņas; jo īpaši prasa, lai Komisija liktu priekšā visaptverošu plānu par šo jautājumu; uzskata par nepieciešamu sabiedriskajā sektorā un darba vietās sekmēt ētikas kultūru, lai sadarbībā ar arodbiedrībām izceltu darbinieku izpratnes veidošanas nozīmi par spēkā esošajiem trauksmes celšanas regulējumiem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | cieši mudina Komisiju uzraudzīt dalībvalstu normas par trauksmes cēlējiem, lai atvieglinātu apmaiņu ar paraugpraksi, tādējādi palīdzot dalībvalstu līmenī nodrošināt trauksmes cēlēju efektīvāku aizsardzību; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju izstrādāt visaptverošu plānu par to, kā novērst aktīvu aizplūdi uz valstīm, kuras nav Savienības dalībvalstis un kurās var nodrošināt korumpēto personu anonimitāti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | par trauksmes cēlēju uzskata jebkuru personu, kura ziņo vai atklāj informāciju, aizstāvot sabiedrības, tostarp Eiropas publiskās intereses, par nelikumīgu, neatbilstīgu vai sabiedrības intereses apdraudošu vai tām kaitējošu darbību un darbību, kas grauj vai pakļauj briesmām sabiedrības intereses, — parasti ziņošana vai atklāšana notiek darba tiesisko attiecību ietvaros publiskajā vai privātajā sektorā, pamatojoties uz līgumattiecībām vai savu darbību arodbiedrībās vai apvienībās, bet ir arī citi konteksti; uzsver, ka šāda definīcija attiecas arī uz fiziskām personām, kuras nepiedalās tradicionālajās darba ņēmējs/darba devējs attiecībās, piemēram, konsultatiem, līgumdarbiniekiem, praktikantiem, brīvprātīgā darba darītājiem, darbiekiem studentiem, pagaidu darbiniekiem, agrākajiem darbiniekiem, kuriem ir pierādījumi par minētajām darbībām, kas liek domāt, ka sniegtā informācija ir patiesa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata, ka personām, kas nav saistītas ar tradicionālām attiecībām darba devējus/darba ņēmējs, piemēram, konsultantiem, līgumdarbiniekiem, stažieriem, brīvprātīgā darba veicējiem, studentiem, pagaidu darbiniekiem, agrākajiem darbiniekiem un iedzīvotājiem, arī ir jāvar izmantot informēšanas kanālus un baudīt pienācīgu aizsardzību, kad viņas dara zināmu informāciju par kādu nelikumīgu vai neatļautu darbību vai par darbību, kas kaitē sabiedrības interesēm; |
| --- | --- |

15.

| 16. | norāda, ka ir vajadzīgs precīzs risinājums attiecībā uz trauksmes cēlējiem, kas strādā Savienības reģistrētos uzņēmumos, bet kuru mītne atrodas ārpus Savienības; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzskata, ka sabiedrības interešu pārkāpums cita starpā ietver korupciju, noziedzīgus nodarījumus, juridisko saistību pārkāpumus, tiesnešu pārkāpumus, varas ļaunprātīgu izmantošanu, interešu konfliktus, publisko līdzekļu neatbilstīgu izmantošanu, pilnvaru neizpildi un pārkāpšanu, nelikumīgas finanšu plūsmas, apdraudējumu videi, veselībai, sabiedriskajai drošībai, dalībvalstu un pasaules mēroga drošumam, privātās dzīves un personas datu aizsardzībai, nodokļu apiešanu, patērētāju tiesību pārkāpumus, darbinieku tiesību un citu sociālo tiesību, kā arī cilvēktiesību un pamattiesību pārkāpumus, tiesiskas valsts principa pārkāpumus un darbības, ar kurām minētos pārkāpumus piesedz; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzskata, ka vispārējām sabiedrības interesēm ir jābūt augstākām par atklātās informācijas privāto vai ekonomisko vērtību, un ka ir jāvar sniegt informāciju par sabiedrības interešu nopietnu apdraudējumu arī tad, kad šī informācijas privātā un ekonomiskā vērtība ir juridiski aizsargāta; tomēr uzskata, ka ir jāpiemēro īpašas procedūras attiecībā uz informāciju, kas ir saistīta ar profesionālās ētikas ievērošanu, un klasificētu informāciju, kas attiecas uz nacionālo drošību un aizsardzību; uzskata, ka šādos gadījumos ir jāizstrādā kompetentajai iestādei adresēts ziņojums; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver nepieciešamību pastāvīgi nodrošināt trauksmes cēlēju efektīvu aizsardzību, pat ja viņu izpaustā informācija nesatur liecības par nelikumīgām mahinācijām, jo izpaušanas mērķis ir novērst iespējamo kaitējumu sabiedrības vispārējām interesēm; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver to, ka dalībvalstīm ir jāievēro Eiropas Padomes ieteikums par trauksmes cēlēju aizsardzību. |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka trauksmes cēlēju nozīme smagu sabiedrības interešu pārkāpumu atklāšanā vairāku gadu laikā daudzkārt ir apstiprinājusies un ka trauksmes cēlēji dod ieguldījumu demokrātijā, politikas un ekonomikas pārredzamībā un sabiedrības informēšanā un ka viņi ir jāatzīst par vajadzīgiem nelikumīgo darbību novēršanā; uzsver, ka trauksmes cēlēji ir pierādījuši to, ka viņi ir izšķiroši svarīgs pētnieciskās žurnālistiskas un neatkarīgās preses avots; uzsver, ka no preses brīvības nodrošināšanas viedokļa avotu konfidencialitāte garantēšana ir fundamentāls faktors; aicina dalībvalstis nodrošināt, lai efektīvi aizsargātas tiktu žurnālistu tiesības neatklāt sava informācijas avota identitāti; uzskata, ka žurnālisti arī ir neaizsargāti un ka tāpēc viņiem ir jānodrošina juridiskā aizsardzība; |
| --- | --- |

21.

| 22. | konstatē, ka pēdējos gados dažas dalībvalstis ir veikušas pasākumus, ar kuriem stiprina trauksmes cēlēju tiesības; tomēr ar nožēlu konstatē, ka vairākās dalībvalstīs pret trauksmes cēlējiem arvien tiek ierosināti civilprocesi un kriminālprocesi, it sevišķi tajās dalībvalstīs, kurās nav līdzekļu aizstāvēt, atbalstīt un aizsargāt viņus vai arī kurās tie ir nepietiekami vai neefektīvi; konstatē, ka atšķirības starp dalībvalstīm izraisa juridisku nenoteiktību, izdevīgākās tiesību sistēmas meklējumus un netaisnīgas attieksmes risku; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzskata, ka trauksmes cēlēju pienācīgas aizsardzības trūkums negatīvi ietekmē Eiropas Savienības finanšu interešu aizsardzību; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzskata, ka, īstenojot visaptverošu tiesisko regulējumu trauksmes cēlēju aizsardzībai, tiek sekmēta brīvas izteikšanās gaisotne un ka trauksmes cēlēšana būtu jāpopularizē kā laba pilsoniskuma izpausme; līdz ar to cieši piekodina dalībvalstīm un Savienības iestādēm popularizēt trauksmes cēlēju pozitīvo lomu un pauž nopietnas bažas par to, ka trauksmes cēlēji bieži vien ir neaizsargāti un bezpalīdzīgi, ko var novērst, jo īpaši rīkojot informēšanas un aizsardzības kampaņas, īstenojot saziņu un izglītojot; jo īpaši iesaka Komisijai nākt klajā visaptverošu plānu šajā jautājumā; šajā sakarībā aicina izveidot tīmekļa vietni, kurā būtu sniegta noderīga informācija par trauksmes cēlēju aizsardzību, kā arī būtu paredzēta iespēja iesniegt sūdzības; uzsver, ka šai tīmekļa vietnei vajadzētu būt viegli pieejamai sabiedrībai un būtu jānodrošina to personu datu anonimitāte, kuras to izmanto; |
| --- | --- |

24.

| 25. | prasa rīkoties, lai uzlabotu trauksmes cēlēju tēlu sabiedrības, jo īpaši politiķu, darba devēju un plašsaziņas līdzekļu, acīs, izceļot viņu pozitīvo darbību kā agrīnās brīdināšanas mehānismam un novēršanas faktoram, ar kuru konstatē un nepieļauj ļaunprātību un korupciju, un kā pārskatatbildības mehānismam, kas padara iespējamu valsts pārvaldes un uzņēmumu rīcības kontroli no sabiedrības puses; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mudina dalībvalstis aktīvi sekmēt atklātības kultūru gan publiskā, gan privātā darba vietā, pateicoties kam, organizācijas vai uzņēmumi varēs darboties saskaņā ar augstiem ētikas standartiem un darbinieki saņemsies drosmi informēt par novirzēm un tādēļ varēs veikt pasākumus, ar kuriem novērš jebkādus draudus vai kaitējumu vai likvidē to sekas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mudina dalībvalstis regulāri izvērtēt to pasākumu efektivitāti, kurus tās īsteno, ņemot vērā sabiedrisko domu par attieksmi pret trauksmes cēlējiem un ziņošanu par novirzēm, tādu dažādu nozaru augstāko vadītāju apsekojumu rezultātus, kas atbild par ziņojumu saņemšanu un izskatīšanu, un rezultātus, kas iegūti, veicot neatkarīgus zinātniskus pētījumus par noviržu atklāšanu darba vietās; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mudina minētās dalībvalstis, kas vēl nav pieņēmušas tiesību aktus par trauksmes celšanu, tos tuvākajā laikā pieņemt un aicina Komisiju apsvērt iespēju izveidot dalībvalstu šīs jomas paraugprakses apmaiņas platformu, kurā varētu savstarpēji apmainīties gan dalībvalstis savstarpēji, gan dalībvalstis ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, cik svarīgi ir veikt pētījumus un apmainīties ar paraugpraksi, lai sekmētu trauksmes cēlēju labāku aizsardzību Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

29.

| 30. | stingri mudina Eiropas Revīzijas palātu un Eiropas Ombudes biroju, līdz 2017. gada beigām publicēt: 1) īpašus ziņojumus, kuros būtu ietverti statistikas dati un to trauksmes celšanas gadījumu darba vietā precīza uzskaite, kas ir konstatēti Eiropas iestādēs, uzņēmumos, apvienībās, organizācijās un citās struktūrās, kas ir reģistrētas Savienībā; 2) attiecīgo iestāžu tādas uzraudzības rezultātus, kas ir veikta, reaģējot uz atklātajiem gadījumiem, saskaņā ar Komisijas spēkā esošajām pamatnostādnēm un noteikumiem; 3) tās katras izmeklēšanas rezultātus, kas ir atklāta, reaģējot uz trauksmes cēlēju sniegto informāciju; 4) pasākumus, kas ir paredzēti katrā gadījumā nolūkā aizsargāt trauksmes cēlējus; |
| --- | --- |

30.

Ziņošanas mehānisms

| 31. | konstatē, ka, nepastāvot precīzi identificētiem aizsardzības un drošas ziņošanas līdzekļiem un, iespējams, neveicot turpmākās darbības, tiek traucētas trauksmes cēlēju darbības, viņi var tikt atturēti no trauksmes celšanas un virkne trauksmes cēlēji var vienkārši klusēt; pauž bažas par represijām un spiedienu, kam tiek pakļauti trauksmes cēlēji, kad viņi vēršas pie nepareizās personas vai nepareizajā struktūrvienībā savas organizācijas ietvaros; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzskata, ka ir jāizveido konsekventa, uzticama un droša sistēma, kas ļauj ziņot organizācijas ietvaros, kompetentajām iestādēm un ārpus organizācijas; uzskata, ka šāda sistēma veicinātu tās ietvaros izstrādāta ziņojuma uzticamības un lietderību novērtējumu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina Komisiju noskaidrot sistēmu, kas ļautu celt trauksmi organizācijas ietvaros un ārpus tās; uzsver, ka, lai to izdarītu, ir jāizveido precīzas, godīgas un taisnīgas procedūras, ar kurām nodrošina gan trauksmes cēlēja, gan iespējamā likumpārkāpēja pamattiesību un citu tiesību pilnīgu ievērošanu; uzskata, ka darba devēji ir jāmudina ieviest iekšējās ziņošanas procedūras un ka katrā organizācijā ir jābūt vienai par šādu ziņojumu saņemšanu atbildīgai neatkarīgai un objektīvai personai vai struktūrvienībai, kas katrā organizācijā atbild par ziņojumu saņemšanu; uzskata, ka darbinieku pārstāvji būtu jāiesaista šādas atbildīgās personas iecelšanā vai struktūrvienības izraudzīšanā; uzsver, ka brīdinājuma saņēmējam par katru saņemto ziņojumu ir jāveic pienācīgas turpmākās darbības un trauksmes cēlēji ir saprātīgā termiņā pastāvīgi par tām jāinformē; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzskata, ka katrai organizācijai ir jāizveido precīzi ziņošanas kanāli, pa kuriem trauksmes cēlēji var celt trauksmi savas organizācijas iekšienē; uzsver, ka katram darbiniekam ir jābūt informētam par attiecīgo ziņošanas procedūru, ar kuru ir jānodrošina konfidencialitāte un trauksmes ziņojuma izskatīšana saprātīgā laikā; uzsver, ka trauksmes cēlējiem ir jāvar vērsties pie attiecīgajām publiskajām iestādēm, nevalstiskajām organizācijām vai plašsaziņas līdzekļiem, jo īpaši gadījumos, kad organizācija nav devusi labvēlīgu atbildi, vai gadījumos, kad ziņošana organizācijas iekšienē vai kompetentajai iestādei acīmredzami mazina brīdinājuma ziņojuma efektivitāte, ja trauksmes cēlējs ir apdraudēts vai viņam informācija ir jāsniedz steidzami; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atgādina par sabiedrības tiesībām uz informāciju par jebkuru uzvedību, kas var kaitēt sabiedrības interesēm, un šajā sakarībā uzsver, ka trauksmes cēlējam vienmēr būtu jāvar publicēt informāciju par kādu nelegālu vai neatļautu darbību vai par darbību, kas kaitē sabiedrības interesēm; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atgādina, ka 2017. gada 14. februāra rezolūcijā par trauksmes cēlēju nozīmi ES finanšu interešu aizsardzībā arī Savienības iestādēm ir adresēts aicinājums, sadarbībā ar visām attiecīgajām dalībvalstu iestādēm, ieviest informācijas avotu konfidencialitāti un veikt visu nepieciešamo, lai to aizsargātu, un tāpēc prasa radīt kontrolētu tīmekļa vietni, kur varētu iesniegt sūdzības tikai konfidenciāli; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzskata, ka ziņošana ārpus organizācijas, tostarp nepastarpināti sabiedrībai, izlaižot pirmo — iekšējās ziņošanas posmu, nevar būt iemesls brīdinājuma atzīšanai par nederīgu, pieteikumam par tiesvedības ierosināšanu vai aizsardzības atteikšanai; uzskata, ka šāda aizsardzība ir jānodrošina neatkarīgi no izvēlētā ziņošanas kanāla un pamatojoties uz atklāto informāciju un to, ka trauksmes cēlējam bija pamatoti iemesli uzskatīt, ka tā ir patiesa; |
| --- | --- |

37.

Ziņošanas gadījumā sniegtā aizsardzība

| 38. | pauž bažas par riskiem, ar kuriem trauksmes cēlēji saskaras savā darba vietā, un jo īpaši par iespējamību, ka viņus var tieši vai netieši represēt darba devējs vai darba devēja vārdā strādājošās vai rīkojošās personas; uzsver, ka šādi represīvi pasākumi visbiežāk izpaužas kā karjeras izaugsmes apturēšana uz laiku, palēnināšanās vai izbeigšana vai pat atlaišana no darba līdztekus personas psiholoģiskajai aizskaršanai; uzsver, ka šādi represīvi pasākumi ir uzskatāmi par trauksmes cēlēju darbības šķēršļiem; uzskata, ka ir jāievieš aizsardzības pasākumi pret šādiem represīviem pasākumiem; uzskata, ka par represīviem pasākumiem ir jāpiemēro sods un efektīvas sankcijas; uzsver, ka pēc tam, kad kāda persona ir pieķerta trauksmes celšanā, ir jāveic šīs personas aizsardzības pasākumi, lai izbeigtu pret šo personu vērstos represīvos pasākumus un trauksmes cēlējam pilnībā atlīdzināt par nodarīto netaisnību un kaitējumu; uzskata, ka šīs normas ir jāiekļauj Komisijas horizontālas direktīvas priekšlikumā par trauksmes cēlēju aizsardzību; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzskata, ka trauksmes cēlējiem vajadzētu būt iespējai iesniegt pieteikumu par pagaidu noregulējumu, ar kuru novērš represijas, piemēram, atlaišanu no darba, un tam ir jābūt spēkā, kamēr nav beigusies administratīvā, tiesu vai cita procedūra; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, ka nekādas darba tiesiskās attiecības nedrīkstētu ierobežot katras personas tiesības uz vārda brīvību un nevienu personu nedrīkstētu diskriminēt gadījumos, kad šīs tiesības tiek īstenotas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atgādina, ka jebkurā turpmākā normatīvā regulējumā būtu jāņem vērā noteikumi, tiesības un pienākumi, kas ietekmē un reglamentē nodarbinātību; papildus tam uzsver, ka tas ir jādara, iesaistot sociālos partnerus un ievērojot koplīguma normas; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver, ka trauksmes cēlējiem un viņu ģimenes locekļiem un ikvienam, kas trauksmes cēlējiem palīdz un kura dzīvība vai drošība ir apdraudēta, ir jābūt tiesībām uz pienācīgu un efektīvu viņu fizisko, morālo un sociālo neaizskaramību un viņu iztikas līdzekļu neaizskaramību, ko panāk, nosakot iespējami augstāko konfidencialitātes līmeni; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzsver, ka šie aizsardzības pasākumi ir jāveic arī tad, kad trauksmes cēlēji dara zināmas mahinācijas, kurās ir iesaistītas dalībvalstis; |
| --- | --- |

43.

| 44. | konstatē, ka pētnieciskie žurnālisti un neatkarīgie preses izdevumi bieži vien vieni paši cenšas pretdarboties daudzējādajam spiedienam, kuram viņi var būt pakļauti, un ka līdz ar to viņi ir jāaizsargā pret jebkuriem iebiedēšanas mēģinājumiem; |
| --- | --- |

44.

| 45. | iesaka, lai, kamēr nav beigusies civiltiesiskā tiesvedība, pietiekumu par pagaidu noregulējumu varētu iesniegt personas, kas ir represētas par to, ka ir darījušas zināmu vai ir izpaudušas informāciju sabiedrības interesēs, jo īpaši darba zaudējuma gadījumā; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pauž bažas par vajāšanas un “mutes aizbāšanas” praksi, kuras ietvaros ierosina vai draud ierosināt tiesvedības procesus pret trauksmes cēlēju un kuras mērķis ir nevis viņu sodīt, bet gan likt īstenot pašcenzūru vai novest līdz finansiālam, morālam un psiholoģiskam sabrukumam; uzskata, ka par šādu tiesvedības procesu izmantošanu ir jāpiemēro kriminālsods un sankcijas; |
| --- | --- |

46.

| 47. | norāda uz varbūtību, ka pret trauksmes cēlējiem var ierosināt juridisku procesu un civilprocesu; uzsver, ka procesa gadījumā viņi bieži vien ir vājākā puse; tādēļ uzskata, ka gadījumā, kad pret trauksmes cēlēju vērš iespējamās represīvās darbības, darba devējam ir jāpierāda, ka šīs darbības nav saistītas ar to, ka trauksmes cēlējs ziņoja; uzskata, ka trauksmes cēlēja aizsardzība ir jānodrošina, pamatojoties uz izpausto informāciju, nevis uz trauksmes cēlēja nodomu; tomēr uzsver, ka trauksmes cēlējam ir jādara zināma informācija, kuru viņi uzskata par patiesu; uzskata, ka konfidencialitāte būtu jānodrošina visā tiesvedības procesa laikā un ka trauksmes cēlēja identitāti zināmu nedara, ja nav saņemta trauksmes cēlēja atļauja; uzsver, ka par identitātes konfidencialitātes pārkāpumu, nesaņemot trauksmes cēlēja atļauju, pienākas kriminālsods un sankcijas; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzskata, ka pret trauksmes cēlējiem nedrīkstētu ierosināt krimināllietas, civillietas vai viņiem noteikt administratīvās vai disciplinārās sankcijas par to, ka viņi ir atklājuši faktus; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzskata, ka trauksmes cēlēju iespēja ziņot anonīmi varētu kalpot par pamudinājumu trauksmes cēlējiem apmainīties ar informāciju, kas citos apstākļos tiktu noklusēta; šajā sakarībā uzsver, ka būtu jāievieš precīzi reglamentēti anonīmas ziņošanas līdzekļi, ar kuru palīdzību ziņo tādai neatkarīgai dalībvalsts vai Eiropas iestādei, kas atbild par ziņojumu saņemšanu, pārbauda to ticamību, pēc tam pārliecinās par reakciju un trauksmes cēlējiem sniedz orientāciju arī digitālā vidē, izklāstot tieši tos gadījumus, kuros ir spēkā anonīmas ziņošanas noteikumi; uzsver, ka bez trauksmes cēlēja piekrišanas nedrīkst izpaust trauksmes cēlēja identitāti un jebkādu informāciju, saskaņā ar kuru trauksmes cēlēju var identificēt; uzskata, ka par jebkuru anonimitātes pārkāpumu pienākas sods; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver, ka personai nav jāzaudē aizsardzība tikai tāpēc, ka viņa ir nepareizi novērtējusi faktus vai šķietamais sabiedrības interešu apdraudējums nav realizējies, ja ziņošanas brīdī attiecīgajai personai ir bijuši pamatoti iemesli ticēt sniegtās informācijas patiesumam; atgādina, ka, ja tiek sniegta apmelojoša informācija, vainīgās personas ir jāsauc pie atbildības un viņām netiek nodrošināta trauksmes cēlēju aizsardzība; uzsver, ka ikvienai personai, kura ir tieši vai netieši cietusi no netaisnības, jo par viņu ir sniegta vai atklāta neprecīza vai nepatiesa informācija, būtu jānodrošina tiesības prasīt efektīvus aizsardzības līdzekļus pret ļaunprātīgu vai nelietīgu ziņošanu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | atgādina par to, cik svarīgi ir izstrādāt līdzekļus, ar kuriem aizliedz jebkādas represijas — gan pasīvu atlaišanu no darba, gan pasīvus pasākumus; uzstājīgi aicina dalībvalstis atturēties no tādas trauksmes cēlēju rīcības kriminālizācijas, kas izpaužas kā informācijas atklāšana par nelikumīgām vai neatļautām darbībām vai par darbībām, kas kaitē sabiedrības interesēm vai tās apdraud; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atgādina, ka jebkurā gadījumā pašreizējās Savienības tiesības ir pienācīgi jāpiemēro gan Savienības iestādēm, gan dalībvalstīm un ka tās ir jāinterpretē pēc iespējas par labu tādu trauksmes cēlēju aizsardzībai, kas iestājas par sabiedrības interesēm; uzsver, ka trauksmes cēlēju aizsardzība jau ir atzīta kā svarīgs mehānisms, ar ko nodrošina Savienības tiesību efektīvu piemērošanu; tādēļ aicina dalībvalstis atturēties no tādu trauksmes cēlēju rīcības kriminalizācijas, kas atklāj informāciju sabiedrības interesēs; |
| --- | --- |

52.

Atbalsts trauksmes cēlējiem

| 53. | uzsver, ka publiskajām iestādēm, arodbiedrībām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām ir liela nozīme, atbalstot trauksmes cēlējus un palīdzot viņiem veidot attiecības organizācijas iekšienē; |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzver, ka papildus profesionālajiem riskiem trauksmes cēlēji un viņiem palīdzošās personas saskaras ar psiholoģiskiem, sociāliem un finanšu riskiem; uzskata, ka attiecīgos gadījumos būtu jāparedz psiholoģiskais atbalsts, jāsniedz specializēta juridiskā palīdzība trauksmes cēlējiem, kuri to prasa un kuriem nav pietiekamu resursu, jāsniedz finansiālā un sociāla palīdzība personām, kuras pauž pienācīgi pamatotu vajadzību pēc tās, — arī kā aizsardzības pasākums, ja pret trauksmes cēlēju saskaņā ar dalībvalstu tiesībām un praksi tiek ierosināta civila vai cita veida juridiska tiesvedība; piebilst, ka kompensācija pienākas neatkarīgi no trauksmes cēlējiem tā kaitējuma veida, kas nodarīts, represējot par ziņošanu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | šajā sakarībā atsaucas uz to, ka Eiropas Ombude ir Parlamentam norādījusi, ka viņa labprāt apsvērtu šo iespēju izveidot šādu struktūru Eiropas Ombuda biroja ietvaros, un uzstājīgi mudina Komisiju noskaidrot iespējas Eiropas Ombuda institūcijai uzticēt šādu funkciju veikšanu, ņemot vērā, ka Ombudam jau ir piešķirta kompetence izmeklēt sūdzības par ļaunprātīgu rīcību Savienības iestādēs; |
| --- | --- |

55.

| 56. | aicina dalībvalstis un Eiropas iestādes sadarbībā ar visām attiecīgajām iestādēm ieviest un veikt nepieciešamos pasākumus, ar kuriem aizsargā informācijas avotu konfidencialitāti, lai novērstu jebkādu diskrimināciju vai apdraudējumu, un izveidot pārredzamus informācijas atklāšanas kanālus, radīt dalībvalstu un Eiropas neatkarīgas iestādes, kuru uzdevums būtu aizsargāt trauksmes cēlējus, un paredzēt šīm iestādēm īpaša atbalsta līdzekļus; papildus tam aicina izveidot centralizētas Eiropas iestādes, kuras efektīvi aizsargātu trauksmes cēlējus un personas, kuras viņiem palīdz informācijas atklāšanā, pamatojoties uz jau pastāvošu modeli, ko īsteno tādu iestāžu sistēmas ietvaros, kuru uzdevums ir aizsargāt datus; |
| --- | --- |

56.

| 57. | aicina Komisiju gādāt par šo pasākumu efektivitāti un tādēļ izstrādāt rīkus, galveno vērību pievēršot aizsardzībai pret nepamatotu juridisko vajāšanu, ekonomiskajām sankcijām un diskrimināciju; |
| --- | --- |

57.

| 58. | aicina dalībvalstis izveidot neatkarīgas struktūras, kurām būtu pietiekami daudz budžeta līdzekļu, pienācīga kompetence un atbilstoši speciālisti un kuras atbildētu par ziņojumu saņemšanu, pārbaudot to ticamību, uzraudzītu reakciju un konsultētu trauksmes cēlējus, jo īpaši gadījumos, kad viņu organizācijas nav sniegušas labvēlīgu atbildi, un palīdzētu viņiem atrast pienācīgu finanšu palīdzību, jo īpaši pārrobežu situācijās vai gadījumos, kad nepastarpināti ir iesaistītas dalībvalstis vai pašas Eiropas Savienības iestādes; iesaka, lai Eiropas Savienības iestādes publicētu gada ziņojumu par saņemtajiem brīdinājumiem un to izskatīšanu, vienlaikus ievērojot konfidencialitātes prasības par iespējamām izmeklēšanas stadijā esošām lietām; |
| --- | --- |

58.

| 59. | uzsver, ka būtu jānodrošina piekļuve informācijai un jāsniedz bezmaksas, konfidenciāli padomi personām, kuras plāno atklāt informāciju sabiedrības interesēs vai darīt zināmas nelikumīgas vai neatļautas darbības, kas kaitē sabiedrības interesēm vai apdraud tās; konstatē, ka struktūras, kas spēj sniegt šādu informāciju un padomus, būtu jāidentificē un viņu adreses būtu jādara zināmas sabiedrībai; |
| --- | --- |

59.

| 60. | uzstāj uz to, ka papildus tam, ka tiek veikti visi trauksmes cēlējiem paredzētie aizsardzības pasākumi, konkrēti šiem trauksmes cēlējiem ir jānodrošina viņu uzņemšana, viņu izmitināšana un viņu drošība dalībvalstī, kurai nav izdošanas līguma ar valsti, kas ir veikusi attiecīgās mahinācijas; gadījumā, ja šādus izdošanas nolīgumus Eiropas Savienība ir noslēgusi ar apsūdzēto trešo valsti, un, piemērojot LES 67. panta 2. punktu par Eiropas politiku patvēruma jomā, aicina Komisiju rīkoties, nepārkāpjot kompetenci, un veikt visus drošības pasākumus, kas ir jāveic attiecībā uz trauksmes cēlējiem, kas jo īpaši ir cietuši no smagām represijām valstīs, kuru nelikumīgo vai krāpniecisko praksi viņi ir darījuši zināmu; |
| --- | --- |

60.

| 61. | aicina Komisiju ierosināt Eiropas Savienības līmenī ieviest līdzīgu struktūru, kurai būtu pietiekami daudz budžeta līdzekļu, pienācīga kompetence un atbilstoši speciālisti un kura atbildētu par dalībvalstu rīcības koordināciju, jo īpaši pārrobežu lietās; uzskata, ka šādai Eiropas struktūrai būtu arī jāvar saņemt ziņojumus, pārbaudīt to ticamību, izdot saistošas rekomendācijas un konsultēt trauksmes cēlējus, ja dalībvalsts vai to struktūru sniegtā atbilde ir acīmredzami nepiemērota; iesaka, lai dalībvalstu struktūras publicētu gada ziņojumu par saņemtajiem brīdinājumiem un to izskatīšanu, vienlaikus ievērojot konfidencialitātes prasības par iespējamām izmeklēšanas stadijā esošām lietām; uzskata, ka šī uzdevuma veikšanai varētu paplašināt Eiropas Ombuda pilnvaras; |
| --- | --- |

61.

| 62. | uzskata, ka gadījumos, kad brīdinājums ir atzīts kā nopietns, uz tā pamata būtu jāveic pienācīga izmeklēšana un pēc tam būtu jāīsteno pienācīgi pasākumi; uzsver, ka minētās izmeklēšanas laikā trauksmes cēlējiem būtu jāvar precizēt savu sūdzību un sniegt papildu informāciju vai pierādījumus; |
| --- | --- |

62.

| 63. | mudina dalībvalstis izstrādāt datus, etalonus un rādītājus par politikas nostādnēm, kas ir saistītas ar trauksmes cēlējiem gan publiskajā, gan privātajā sektorā; |
| --- | --- |

63.

| 64. | aicina Eiropas iestādes ņemt vērā Ombuda 2014. gada 24. jūlija pašiniciatīvas ziņojumu, kurš ir izstrādāts saskaņā ar jauno Civildienesta noteikumu 22.c pantu un kurā visas Savienības struktūras tiek aicinātas ieviest brīdināšanas mehānismus ētikas jomā un pieņemt tiesisko regulējumu trauksmes celšanas jomā, nepastarpināti pamatojoties uz iekšējiem Eiropas Ombuda biroja noteikumiem; atkārtoti pauž apņemšanos šādi rīkoties; |
| --- | --- |

64.

| 65. | uzskata, ka trauksmes cēlējiem arī vajadzētu būt tiesībām iepazīties ar tādas izmeklēšanas rezultātiem, kas ir ierosināta, pamatojoties uz viņu sniegto informāciju, un par tiem izteikt savu viedokli; |
| --- | --- |

65.

| 66. | aicina Savienības iestādes un citas Savienības struktūras kalpot par modeli, nekavējoties piemērojot Eiropas Ombuda institūcijas pamatnostādnes; aicina Komisiju savās un Savienības aģentūru interesēs pilnībā īstenot savas pamatnostādnes par trauksmes cēlēju aizsardzību saskaņā ar tās 2012. gada civildienesta noteikumiem; aicina Komisiju trauksmes cēlēju aizsardzības nolūkā efektīvi sadarboties un koordinēt darbu ar citām iestādēm, tostarp Eiropas Prokuratūru; |
| --- | --- |

66.

| 67. | norāda uz vajadzību uzlabot ziņošanas par korporatīvajām nelikumīgajām darbībām sistēmu, lai uzlabotu tās efektivitāti un papildinātu pašreizējo to nacionālā kontaktpunktu darbību, kas ir izveidoti saskaņā ar ESAO pamatnostādnēm attiecībā uz starptautiskajiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

67.

| 68. | uzsver, ka izmeklēšanu par jautājumiem, kuru pamatā ir trauksmes cēlēju sniegtā informācija, būtu jāveic neatkarīgi un pēc iespējas īsākā periodā, aizsargājot arī to personu tiesības, kuras varētu skart informācijas nodošana atklātībai; piezīmē, ka gan trauksmes cēlējam, gan ikvienai personai, uz kuru attiecas informācijas nodošana atklātībai, būtu jāvar sniegt papildu argumentus un pierādījumus visas izmeklēšanas laikā, un viņi būtu jāinformē par to, kādas darbības tiek veiktas, reaģējot uz izpausto informāciju; |
| --- | --- |

68.

| 69. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija beidzot izveidoja kanālu, pa kuru trauksmes cēlēji var ziņot vai darīt zināmu informāciju par karteļu vienošanām un citiem nolīgumiem, kas ir panākti konkurences jomā, taču uzsver nepieciešamību panākt procedūru vienkāršošanu un uzstāj, ka šādu kanālu skaits nedrīkst būt pārmērīgi liels; |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0408.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0310.

(3)  OV C 208, 10.6.2016., 89. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0457.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0022.

(6)  https://www.unodc.org/documents/treaties/UNCAC/Publications/Convention/08-50027_F.pdf

(7)  Skat. piemēram 2016. gada 6. jūlija rezolūciju par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem un 2015. gada 16. decembra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par uzņēmumu ienākuma nodokļa politikas pārredzamības, koordinācijas un konverģences veicināšanu Savienībā.

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/156 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/156

---

P8_TA(2017)0403

Politikas nostādnes attiecībā uz ienākumu minimumu — instruments nabadzības novēršanai

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par politikas nostādnēm attiecībā uz ienākumu minimumu — instrumentu nabadzības novēršanai (2016/2270(INI))

(2018/C 346/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. panta 3. punktu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 4., 9., 14., 19., 151. un 153. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 5. panta 3. punktu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 4., 9., 14., 19., 151. un 153. pantu,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju — ko atkārtoti apstiprināja 1993. gada Pasaules cilvēktiesību konference — un it īpaši tās 3., 23. un 25. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju — ko atkārtoti apstiprināja 1993. gada Pasaules cilvēktiesību konference — un it īpaši tās 3., 23. un 25. pantu,

| — | ņemot vērā ES Pamattiesību hartu un it īpaši tās noteikumus par sociālajām tiesībām, it īpaši 34., 35. un 36. pantu, kuri skaidri nosaka tiesības uz sociālo palīdzību un palīdzību mājokļa jomā, tiesības uz cilvēka veselības augsta līmeņa aizsardzību un tiesības uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu pieejamību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Pamattiesību hartu un it īpaši tās noteikumus par sociālajām tiesībām, it īpaši 34., 35. un 36. pantu, kuri skaidri nosaka tiesības uz sociālo palīdzību un palīdzību mājokļa jomā, tiesības uz cilvēka veselības augsta līmeņa aizsardzību un tiesības uz vispārējas tautsaimnieciskas nozīmes pakalpojumu pieejamību,

| — | ņemot vērā Eiropas Sociālo hartu un it īpaši tās 1., 4., 6., 12., 14., 17., 19., 30. un 31. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Sociālo hartu un it īpaši tās 1., 4., 6., 12., 14., 17., 19., 30. un 31. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Konvencijas Nr. 29 un Nr. 105 par piespiedu darba atcelšanu, Konvenciju Nr. 102 par sociālo drošību un SDO Ieteikumu Nr. 202 par sociālās aizsardzības minimumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) Konvencijas Nr. 29 un Nr. 105 par piespiedu darba atcelšanu, Konvenciju Nr. 102 par sociālo drošību un SDO Ieteikumu Nr. 202 par sociālās aizsardzības minimumu,

| — | ņemot vērā Starptautiskajā Darba konferencē 2009. gada 19. jūnijā pasaules mērogā vienprātīgi pieņemto SDO programmu pienācīga darba nodrošināšanai un Pasaules nodarbinātības paktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskajā Darba konferencē 2009. gada 19. jūnijā pasaules mērogā vienprātīgi pieņemto SDO programmu pienācīga darba nodrošināšanai un Pasaules nodarbinātības paktu,

| — | ņemot vērā EPSCO padomes 2013. gada jūnija secinājumus “Virzība uz sociālo investēšanu izaugsmes un darbvietu nodrošināšanai”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EPSCO padomes 2013. gada jūnija secinājumus “Virzība uz sociālo investēšanu izaugsmes un darbvietu nodrošināšanai”,

| — | ņemot vērā Padomes 1992. gada 24. jūnija Ieteikumu 92/441/EEK par kopējiem kritērijiem attiecībā uz pietiekamiem līdzekļiem un sociālo palīdzību sociālās aizsardzības sistēmās (1) (ieteikums par minimālajiem ienākumiem), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1992. gada 24. jūnija Ieteikumu 92/441/EEK par kopējiem kritērijiem attiecībā uz pietiekamiem līdzekļiem un sociālo palīdzību sociālās aizsardzības sistēmās (1) (ieteikums par minimālajiem ienākumiem),

| — | ņemot vērā Padomes 1992. gada 27. jūlija Ieteikumu 92/442/EEK par sociālās aizsardzības mērķu un politiku konverģenci (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1992. gada 27. jūlija Ieteikumu 92/442/EEK par sociālās aizsardzības mērķu un politiku konverģenci (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 20. februāra Ieteikumu 2013/112/ES “Ieguldījums bērnos: nabadzības apburtā loka pārraušana” (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 20. februāra Ieteikumu 2013/112/ES “Ieguldījums bērnos: nabadzības apburtā loka pārraušana” (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 20. februāra paziņojumu “Sociālie ieguldījumi izaugsmei un kohēzijai, tostarp Eiropas Sociālā fonda īstenošana 2014.–2020. gadā” (COM(2013)0083) un tā pavaddokumentu SWD(2013)0038, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 20. februāra paziņojumu “Sociālie ieguldījumi izaugsmei un kohēzijai, tostarp Eiropas Sociālā fonda īstenošana 2014.–2020. gadā” (COM(2013)0083) un tā pavaddokumentu SWD(2013)0038,

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. oktobra Ieteikumu 2008/867/EK par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 3. oktobra Ieteikumu 2008/867/EK par tādu cilvēku aktīvu integrāciju, kuri ir atstumti no darba tirgus (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “„Eiropa 2020” — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “„Eiropa 2020” — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 2. marta priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (COM(2015)0098), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 2. marta priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (COM(2015)0098),

| — | ņemot vērā 2009. gada 6. maija rezolūciju par atjaunināto sociālo programmu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 6. maija rezolūciju par atjaunināto sociālo programmu (5),

| — | ņemot vērā 2010. gada 20. oktobra rezolūciju par minimālā ienākuma nozīmi nabadzības apkarošanā un integrējošas sabiedrības attīstības veicināšanā Eiropā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 20. oktobra rezolūciju par minimālā ienākuma nozīmi nabadzības apkarošanā un integrējošas sabiedrības attīstības veicināšanā Eiropā (6),

| — | ņemot vērā 2012. gada 20. novembra rezolūciju par Sociālo ieguldījumu paktu – atbildes reakciju uz krīzi (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 20. novembra rezolūciju par Sociālo ieguldījumu paktu – atbildes reakciju uz krīzi (7),

| — | ņemot vērā 2015. gada 24. novembra rezolūciju par nevienlīdzības samazināšanu, īpašu uzmanību pievēršot bērnu nabadzības problēmai (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 24. novembra rezolūciju par nevienlīdzības samazināšanu, īpašu uzmanību pievēršot bērnu nabadzības problēmai (8),

| — | ņemot vērā 2016. gada 14. aprīļa rezolūciju par nabadzības novēršanas mērķa sasniegšanu, ņemot vērā aizvien lielākos mājsaimniecību izdevumus (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 14. aprīļa rezolūciju par nabadzības novēršanas mērķa sasniegšanu, ņemot vērā aizvien lielākos mājsaimniecību izdevumus (9),

| — | ņemot vērā 2016. gada 26. maija rezolūciju par nabadzību — dzimuma perspektīva (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 26. maija rezolūciju par nabadzību — dzimuma perspektīva (10),

| — | ņemot vērā 2016. gada 15. septembra rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 15. septembra rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (11),

| — | ņemot vērā 2017. gada 19. janvāra rezolūciju par Eiropas sociālo tiesību pīlāru (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 19. janvāra rezolūciju par Eiropas sociālo tiesību pīlāru (12),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 15. jūnija atzinumu “Eiropas platforma cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību: Eiropas pamatprogramma sociālai un teritoriālai kohēzijai”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2011. gada 15. jūnija atzinumu “Eiropas platforma cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību: Eiropas pamatprogramma sociālai un teritoriālai kohēzijai”,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 10. decembra atzinumu “Minimālais ienākums un nabadzības rādītāji Eiropā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 10. decembra atzinumu “Minimālais ienākums un nabadzības rādītāji Eiropā”,

| — | ņemot vērā Eiropas minimālo ienākumu tīkla (EMIN) 2015. gadā publicēto pētījumu “Towards adequate and accessible minimum income schemes in Europe” (“Virzība uz atbilstošiem un pieejamiem minimālo ienākumu režīmiem Eiropā”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas minimālo ienākumu tīkla (EMIN) 2015. gadā publicēto pētījumu “Towards adequate and accessible minimum income schemes in Europe” (“Virzība uz atbilstošiem un pieejamiem minimālo ienākumu režīmiem Eiropā”),

| — | ņemot vērā Eurofound 2015. gada ziņojumu “Access to social benefits: reducing non-take-up” (“Sociālo pabalstu pieejamība: tiesību uz pabalstu neizmantošanas mazināšana”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurofound 2015. gada ziņojumu “Access to social benefits: reducing non-take-up” (“Sociālo pabalstu pieejamība: tiesību uz pabalstu neizmantošanas mazināšana”),

| — | ņemot vērā Eurofound 2017. gada ziņojumu “Income inequalities and employment patterns in Europe before and after the Great Recession” (“Ienākumu nevienlīdzība un nodarbinātības modeļi Eiropā pirms un pēc lielās recesijas”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurofound 2017. gada ziņojumu “Income inequalities and employment patterns in Europe before and after the Great Recession” (“Ienākumu nevienlīdzība un nodarbinātības modeļi Eiropā pirms un pēc lielās recesijas”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta politikas departamenta A pētījumu “Minimum Income Policies in EU Member States” (“Minimālo ienākumu politika ES dalībvalstīs”), kas galīgajā versijā tika publicēts 2017. gada aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta politikas departamenta A pētījumu “Minimum Income Policies in EU Member States” (“Minimālo ienākumu politika ES dalībvalstīs”), kas galīgajā versijā tika publicēts 2017. gada aprīlī,

| — | ņemot vērā Eiropas sociālās politikas tīkla (ESPN) 2016. gada Komisijai sagatavoto ziņojumu “Minimum Income Schemes in Europe – A study of national policies 2015” (“Minimālo ienākumu režīmi Eiropā: pētījums par valstu politiku 2015. gadā”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālās politikas tīkla (ESPN) 2016. gada Komisijai sagatavoto ziņojumu “Minimum Income Schemes in Europe – A study of national policies 2015” (“Minimālo ienākumu režīmi Eiropā: pētījums par valstu politiku 2015. gadā”),

| — | ņemot vērā 2016. gada 15. jūnija jautājumu, uz kuru jāatbild mutiski, O-000087/2016 – B8-0710/2016, ko iesniegusi Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 15. jūnija jautājumu, uz kuru jāatbild mutiski, O-000087/2016 – B8-0710/2016, ko iesniegusi Nodarbinātības un sociālo lietu komiteja,

| — | ņemot vērā 2016. gada 2. februāra jautājumu, uz kuru jāatbild rakstiski, P-001004/2016, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 2. februāra jautājumu, uz kuru jāatbild rakstiski, P-001004/2016,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 7. jūlija ieteikumu Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 71. sesiju (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 7. jūlija ieteikumu Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 71. sesiju (13),

| — | ņemot vērā 1950. gada 9. maija Šūmaņa deklarāciju, kurā prasīts izlīdzināt un uzlabot strādājošo dzīves apstākļus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1950. gada 9. maija Šūmaņa deklarāciju, kurā prasīts izlīdzināt un uzlabot strādājošo dzīves apstākļus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A8-0292/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Ekonomikas un monetārās komitejas atzinumu (A8-0292/2017),

| A. | tā kā nabadzība un sociālā atstumtība — kuru cēloņi un ilgums nav atkarīgs no to personu gribas, kuras tās skar, — ir cilvēka cieņas aizskārums un cilvēka pamattiesību pārkāpums; tā kā ES un tās dalībvalstis 2010. gadā apņēmās līdz 2020. gadam par 20 miljoniem samazināt nabadzības un sociālās atstumtības riskam pakļauto personu skaitu; tā kā nabadzība un sociālā atstumtība nav tikai individuālas atbildības jautājums un tā kā šīs problēmas ir jārisina kolektīvi; |
| --- | --- |

A.

tā kā nabadzība un sociālā atstumtība — kuru cēloņi un ilgums nav atkarīgs no to personu gribas, kuras tās skar, — ir cilvēka cieņas aizskārums un cilvēka pamattiesību pārkāpums; tā kā ES un tās dalībvalstis 2010. gadā apņēmās līdz 2020. gadam par 20 miljoniem samazināt nabadzības un sociālās atstumtības riskam pakļauto personu skaitu; tā kā nabadzība un sociālā atstumtība nav tikai individuālas atbildības jautājums un tā kā šīs problēmas ir jārisina kolektīvi;

| B. | tā kā Eiropa ir viens no bagātākajiem reģioniem pasaulē, lai gan nesenie dati par ienākumos balstītu nabadzību uzskatāmi parādīja, ka Eiropā palielinās nabadzība un smaga materiāla nenodrošinātība, kā arī nevienlīdzība starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropa ir viens no bagātākajiem reģioniem pasaulē, lai gan nesenie dati par ienākumos balstītu nabadzību uzskatāmi parādīja, ka Eiropā palielinās nabadzība un smaga materiāla nenodrošinātība, kā arī nevienlīdzība starp dalībvalstīm;

| C. | tā kā plaukstoša ekonomika ar zemu bezdarba līmeni joprojām ir visefektīvākais nabadzības apkarošanas instruments; |
| --- | --- |

C.

tā kā plaukstoša ekonomika ar zemu bezdarba līmeni joprojām ir visefektīvākais nabadzības apkarošanas instruments;

| D. | tā kā ienākumos balstīta nabadzība ir tikai daļa no vispārējā nabadzības jēdziena un tāpēc nabadzība attiecas ne tikai uz materiāliem, bet arī sociāliem resursiem, it īpaši izglītību, veselību un pakalpojumu pieejamību; |
| --- | --- |

D.

tā kā ienākumos balstīta nabadzība ir tikai daļa no vispārējā nabadzības jēdziena un tāpēc nabadzība attiecas ne tikai uz materiāliem, bet arī sociāliem resursiem, it īpaši izglītību, veselību un pakalpojumu pieejamību;

| E. | tā kā jēdziens “relatīvā nabadzība” nekādi neraksturo reālo trūkumu, bet gan tikai apraksta vienas personas ienākumus salīdzinājumā ar citu personu ienākumiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā jēdziens “relatīvā nabadzība” nekādi neraksturo reālo trūkumu, bet gan tikai apraksta vienas personas ienākumus salīdzinājumā ar citu personu ienākumiem;

| F. | tā kā saskaņā ar Eurostat izstrādāto metodiku nabadzības riska slieksnis ir 60 % no valsts medianālajiem ekvivalentajiem rīcībā esošajiem ienākumiem (uz vienu mājsaimniecību, pēc sociālajiem pārvedumiem); tā kā, ņemot vērā pastāvošās atšķirības starp dalībvalstīm un valstu atšķirīgo sociālo politiku, šis īpatsvars būtu jāskata kopā ar citiem rādītājiem, tādiem kā atsauces budžeti; tā kā ienākumi ir netiešs dzīves līmeņa rādītājs un atsauces budžets atspoguļo patēriņa modeļu un dzīves dārdzības dažādību dalībvalstīs; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar Eurostat izstrādāto metodiku nabadzības riska slieksnis ir 60 % no valsts medianālajiem ekvivalentajiem rīcībā esošajiem ienākumiem (uz vienu mājsaimniecību, pēc sociālajiem pārvedumiem); tā kā, ņemot vērā pastāvošās atšķirības starp dalībvalstīm un valstu atšķirīgo sociālo politiku, šis īpatsvars būtu jāskata kopā ar citiem rādītājiem, tādiem kā atsauces budžeti; tā kā ienākumi ir netiešs dzīves līmeņa rādītājs un atsauces budžets atspoguļo patēriņa modeļu un dzīves dārdzības dažādību dalībvalstīs;

| G. | tā kā nevajadzētu jaukt jēdzienus “ienākumu atšķirības” un “nabadzība”; |
| --- | --- |

G.

tā kā nevajadzētu jaukt jēdzienus “ienākumu atšķirības” un “nabadzība”;

| H. | tā kā saskaņā ar Komisijas datiem (14) Eiropas Savienībā 119 miljoni cilvēku jeb aptuveni 25 % no kopējā iedzīvotāju skaita pēc sociālo pabalstu saņemšanas ir pakļauti nabadzības un sociālās atstumtības riskam; tā kā dažās dalībvalstīs līdzās šim faktu papildina ilgstoši augsts bezdarba līmenis un tā kā šī situācija īpaši skar jauniešus, kuru vidū attiecīgie rādītāji ir vēl satraucošāki; tā kā, lai gan attiecīgie skaitļi nedaudz samazinās, nabadzības riskam pakļauto cilvēku skaits joprojām ir augstāks nekā 2008. gadā; tā kā ES un dalībvalstis ir tālu no nabadzības un sociālās atstumtības jomā izvirzīto stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanas, jo to līmenis joprojām ir augstāks par mērķi; |
| --- | --- |

H.

tā kā saskaņā ar Komisijas datiem (14) Eiropas Savienībā 119 miljoni cilvēku jeb aptuveni 25 % no kopējā iedzīvotāju skaita pēc sociālo pabalstu saņemšanas ir pakļauti nabadzības un sociālās atstumtības riskam; tā kā dažās dalībvalstīs līdzās šim faktu papildina ilgstoši augsts bezdarba līmenis un tā kā šī situācija īpaši skar jauniešus, kuru vidū attiecīgie rādītāji ir vēl satraucošāki; tā kā, lai gan attiecīgie skaitļi nedaudz samazinās, nabadzības riskam pakļauto cilvēku skaits joprojām ir augstāks nekā 2008. gadā; tā kā ES un dalībvalstis ir tālu no nabadzības un sociālās atstumtības jomā izvirzīto stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanas, jo to līmenis joprojām ir augstāks par mērķi;

| I. | tā kā pieejamie dati vedina uz domām, ka atsevišķas cilvēku grupas, piemēram, bērni, sievietes, bezdarbnieki, viena vecāka mājsaimniecības un personas ar invaliditāti, ir īpaši neaizsargātas pret nabadzību, nenodrošinātību un sociālo atstumtību; |
| --- | --- |

I.

tā kā pieejamie dati vedina uz domām, ka atsevišķas cilvēku grupas, piemēram, bērni, sievietes, bezdarbnieki, viena vecāka mājsaimniecības un personas ar invaliditāti, ir īpaši neaizsargātas pret nabadzību, nenodrošinātību un sociālo atstumtību;

| J. | tā kā nabadzība īpaši smagi skar ģimenes; |
| --- | --- |

J.

tā kā nabadzība īpaši smagi skar ģimenes;

| K. | tā kā ģimenes dzīves un darba saskaņošana ir ļoti svarīga, īpaši vientuļiem vecākiem, lai viņi varētu izvairīties no nabadzības; |
| --- | --- |

K.

tā kā ģimenes dzīves un darba saskaņošana ir ļoti svarīga, īpaši vientuļiem vecākiem, lai viņi varētu izvairīties no nabadzības;

| L. | tā kā būtu jāņem vērā nepieciešamība visās attiecīgajās politikas jomās iekļaut nabadzības un sociālā atstumtības novēršanu un apkarošanu, šajā nolūkā nodrošinot vispārēju piekļuvi sabiedriskajiem pakalpojumiem, pienācīgām darbvietām un tādiem ienākumiem, kas cilvēkiem ļauj dzīvot ar cieņu; |
| --- | --- |

L.

tā kā būtu jāņem vērā nepieciešamība visās attiecīgajās politikas jomās iekļaut nabadzības un sociālā atstumtības novēršanu un apkarošanu, šajā nolūkā nodrošinot vispārēju piekļuvi sabiedriskajiem pakalpojumiem, pienācīgām darbvietām un tādiem ienākumiem, kas cilvēkiem ļauj dzīvot ar cieņu;

| M. | tā kā saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju dažās dalībvalstīs augsts bezdarba, nabadzības un nevienlīdzības līmenis joprojām ir būtiska problēma; tā kā plaša ienākumu nevienlīdzība ne tikai kaitē sociālajai kohēzijai, bet arī kavē ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, kā norādīja komisāre Marianna Teisena; tā kā saskaņā ar Eurofond sniegto informāciju nesenā krīze kopumā smagāk ir skārusi personas ar zemākiem ienākumiem, tādējādi palielinot ienākumu nevienlīdzību Eiropas valstīs (15); |
| --- | --- |

M.

tā kā saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju dažās dalībvalstīs augsts bezdarba, nabadzības un nevienlīdzības līmenis joprojām ir būtiska problēma; tā kā plaša ienākumu nevienlīdzība ne tikai kaitē sociālajai kohēzijai, bet arī kavē ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, kā norādīja komisāre Marianna Teisena; tā kā saskaņā ar Eurofond sniegto informāciju nesenā krīze kopumā smagāk ir skārusi personas ar zemākiem ienākumiem, tādējādi palielinot ienākumu nevienlīdzību Eiropas valstīs (15);

| N. | tā kā bezpajumtniecība ir nabadzības un nenodrošinātības galējā izpausme un pēdējos gados tā ir palielinājies faktiski visās dalībvalstīs, bet it īpaši tajās valstīs, kuras vissmagāk skārusi ekonomikas un finanšu krīze; tā kā saskaņā ar Eiropas Nacionālo organizāciju federācijas darbam ar bezpajumtniekiem (FEANTSA) sniegto informāciju katru gadu Eiropas Savienībā bezpajumtniecību piedzīvo aptuveni 4 miljoni cilvēku, vairāk nekā 10,5 miljoni mājsaimniecību cieš no smagas nenodrošinātības ar mājokli un 22,3 miljoni mājsaimniecību saskaras ar pārmērīgi lielām mājokļa izmaksām, jo tās ir norādījušas, ka mājoklim tērē vairāk nekā 40 % no rīcībā esošajiem ienākumiem; |
| --- | --- |

N.

tā kā bezpajumtniecība ir nabadzības un nenodrošinātības galējā izpausme un pēdējos gados tā ir palielinājies faktiski visās dalībvalstīs, bet it īpaši tajās valstīs, kuras vissmagāk skārusi ekonomikas un finanšu krīze; tā kā saskaņā ar Eiropas Nacionālo organizāciju federācijas darbam ar bezpajumtniekiem (FEANTSA) sniegto informāciju katru gadu Eiropas Savienībā bezpajumtniecību piedzīvo aptuveni 4 miljoni cilvēku, vairāk nekā 10,5 miljoni mājsaimniecību cieš no smagas nenodrošinātības ar mājokli un 22,3 miljoni mājsaimniecību saskaras ar pārmērīgi lielām mājokļa izmaksām, jo tās ir norādījušas, ka mājoklim tērē vairāk nekā 40 % no rīcībā esošajiem ienākumiem;

| O. | tā kā, ņemot vērā pašreizējo situāciju, ir nepieciešami pasākumi valsts minimālo ienākumu režīmu izveidei, lai visām personām ar nepietiekamiem ienākumiem, kuras atbilst konkrētiem atbilstības kritērijiem, tiktu nodrošināti cilvēka cienīgi dzīves apstākļi, vienlaikus uzlabojot arī sociālo iekļaušanu un iekļaušanu darba tirgū un garantējot vienlīdzīgas iespējas izmantot pamattiesības; tā kā izglītība, pārdalošie sociālie pārvedumi un pabalsti, taisnīga nodokļu politika un saprātīga nodarbinātības politika ir svarīgi faktori, lai mazinātu ienākumu nevienlīdzību, bezdarba līmeni un nabadzību; tā kā pienācīgs darbs pasargātu cilvēkus no nabadzības riska un to varētu uzskatīt par svarīgu un nepieciešamu līdzekli sociālās integrācijas nodrošināšanai; |
| --- | --- |

O.

tā kā, ņemot vērā pašreizējo situāciju, ir nepieciešami pasākumi valsts minimālo ienākumu režīmu izveidei, lai visām personām ar nepietiekamiem ienākumiem, kuras atbilst konkrētiem atbilstības kritērijiem, tiktu nodrošināti cilvēka cienīgi dzīves apstākļi, vienlaikus uzlabojot arī sociālo iekļaušanu un iekļaušanu darba tirgū un garantējot vienlīdzīgas iespējas izmantot pamattiesības; tā kā izglītība, pārdalošie sociālie pārvedumi un pabalsti, taisnīga nodokļu politika un saprātīga nodarbinātības politika ir svarīgi faktori, lai mazinātu ienākumu nevienlīdzību, bezdarba līmeni un nabadzību; tā kā pienācīgs darbs pasargātu cilvēkus no nabadzības riska un to varētu uzskatīt par svarīgu un nepieciešamu līdzekli sociālās integrācijas nodrošināšanai;

| P. | tā ka saskaņā ar Eurofound sagatavoto kopsavilkumu daudzi ES iedzīvotāji nesaņem pabalstus, kas viņiem pienākas, tostarp strādājošo pabalstus, piemēram, tāpēc, ka pabalstu sistēmas vai pieteikšanās procedūras ir sarežģītas, vai tāpēc, ka viņi nav informēti par tiesībām saņemt šādus pabalstus; |
| --- | --- |

P.

tā ka saskaņā ar Eurofound sagatavoto kopsavilkumu daudzi ES iedzīvotāji nesaņem pabalstus, kas viņiem pienākas, tostarp strādājošo pabalstus, piemēram, tāpēc, ka pabalstu sistēmas vai pieteikšanās procedūras ir sarežģītas, vai tāpēc, ka viņi nav informēti par tiesībām saņemt šādus pabalstus;

| Q. | tā kā minimālo ienākumu jēdzienu nedrīkst jaukt ar minimālās darba samaksas jēdzienu, ko nosaka ar koplīgumu vai tiesību aktu valsts līmenī; |
| --- | --- |

Q.

tā kā minimālo ienākumu jēdzienu nedrīkst jaukt ar minimālās darba samaksas jēdzienu, ko nosaka ar koplīgumu vai tiesību aktu valsts līmenī;

| R. | tā kā darba samaksas noteikšana ir dalībvalstu kompetence; |
| --- | --- |

R.

tā kā darba samaksas noteikšana ir dalībvalstu kompetence;

| S. | tā kā atbilstoša minimālo ienākumu režīma ieviešana un stiprināšana visās dalībvalstīs un atbilstošu budžeta līdzekļu, cilvēkresursu un materiālo resursu paredzēšana kopā ar aktīvu nodarbinātības politiku darbspējīgiem cilvēkiem ir svarīgs un efektīvs līdzeklis, kā apkarot nabadzību, palīdzēt nodrošināt ekonomisko un sociālo kohēziju, aizsargāt individuālās pamattiesības, nodrošināt līdzsvaru starp ekonomikas un sociālajiem mērķiem un atbalstīt sociālo integrāciju un piekļuvi darba tirgum; |
| --- | --- |

S.

tā kā atbilstoša minimālo ienākumu režīma ieviešana un stiprināšana visās dalībvalstīs un atbilstošu budžeta līdzekļu, cilvēkresursu un materiālo resursu paredzēšana kopā ar aktīvu nodarbinātības politiku darbspējīgiem cilvēkiem ir svarīgs un efektīvs līdzeklis, kā apkarot nabadzību, palīdzēt nodrošināt ekonomisko un sociālo kohēziju, aizsargāt individuālās pamattiesības, nodrošināt līdzsvaru starp ekonomikas un sociālajiem mērķiem un atbalstīt sociālo integrāciju un piekļuvi darba tirgum;

| T. | tā kā sociālās drošības sistēmu nodrošināšana un pārvaldība ir dalībvalstu kompetence, ko Savienība koordinē, bet nesaskaņo; |
| --- | --- |

T.

tā kā sociālās drošības sistēmu nodrošināšana un pārvaldība ir dalībvalstu kompetence, ko Savienība koordinē, bet nesaskaņo;

| U. | tā kā saskaņā ar Eiropas Sociālo lietu observatorija sniegto informāciju 26 dalībvalstīs jau pastāv daži ienākumu atbalsta veidi (16); |
| --- | --- |

U.

tā kā saskaņā ar Eiropas Sociālo lietu observatorija sniegto informāciju 26 dalībvalstīs jau pastāv daži ienākumu atbalsta veidi (16);

| V. | tā kā minimālo ienākumu politika dalībvalstīs būtiski atšķiras, jo tiesības uz cilvēka cienīgu dzīvi netiek uzskatītas par vispārējām un subjektīvām tiesībām visās ES dalībvalstīs; tā kā pastāv augsts tiesību uz pabalstu neizmantošanas līmenis, kā arī trūkst koordinācijas starp ienākumu atbalstu, aktīvu darba tirgus politiku un sociālajiem pakalpojumiem; tā kā tikai nedaudzos gadījumos minimālo ienākumu režīms spēj palīdzēt cilvēkiem izkļūt no nabadzības; |
| --- | --- |

V.

tā kā minimālo ienākumu politika dalībvalstīs būtiski atšķiras, jo tiesības uz cilvēka cienīgu dzīvi netiek uzskatītas par vispārējām un subjektīvām tiesībām visās ES dalībvalstīs; tā kā pastāv augsts tiesību uz pabalstu neizmantošanas līmenis, kā arī trūkst koordinācijas starp ienākumu atbalstu, aktīvu darba tirgus politiku un sociālajiem pakalpojumiem; tā kā tikai nedaudzos gadījumos minimālo ienākumu režīms spēj palīdzēt cilvēkiem izkļūt no nabadzības;

| W. | tā kā dažām no neaizsargātākajām iedzīvotāju grupām, piemēram, bezpajumtniekiem, ir grūti piekļūt minimālo ienākumu režīmam; |
| --- | --- |

W.

tā kā dažām no neaizsargātākajām iedzīvotāju grupām, piemēram, bezpajumtniekiem, ir grūti piekļūt minimālo ienākumu režīmam;

| X. | tā kā atbilstošu minimālo ienākumu garantēšana cilvēkiem, kuriem trūkst nepieciešamo līdzekļu, lai sasniegtu pienācīgu dzīves līmeni, kā arī piedalīšanās (re)integrācijas darba tirgū pasākumos, nodarbinātības pieejamības aizsargāšana un motivēšana meklēt darbu ir pasākumi, kas iekļauti Eiropas sociālo tiesību pīlārā (17); tā kā augsta līmeņa konferencē, kas notika Briselē 2017. gada 23. janvārī, pēc publiskas apspriešanās par šo jautājumu Komisijas priekšsēdētājs Ž. K Junkers atkārtoti uzsvēra, ka šādi pasākumi būtu jāpieņem visām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

X.

tā kā atbilstošu minimālo ienākumu garantēšana cilvēkiem, kuriem trūkst nepieciešamo līdzekļu, lai sasniegtu pienācīgu dzīves līmeni, kā arī piedalīšanās (re)integrācijas darba tirgū pasākumos, nodarbinātības pieejamības aizsargāšana un motivēšana meklēt darbu ir pasākumi, kas iekļauti Eiropas sociālo tiesību pīlārā (17); tā kā augsta līmeņa konferencē, kas notika Briselē 2017. gada 23. janvārī, pēc publiskas apspriešanās par šo jautājumu Komisijas priekšsēdētājs Ž. K Junkers atkārtoti uzsvēra, ka šādi pasākumi būtu jāpieņem visām dalībvalstīm;

| Y. | tā kā saskaņā ar Eurostat datiem 20 līdz 64 gadus vecu ES iedzīvotāju nodarbinātības līmenis 2015. gadā bija 70,1 %, kas ir tālu no stratēģijā “Eiropa 2020” noteiktā mērķa — 75 %; |
| --- | --- |

Y.

tā kā saskaņā ar Eurostat datiem 20 līdz 64 gadus vecu ES iedzīvotāju nodarbinātības līmenis 2015. gadā bija 70,1 %, kas ir tālu no stratēģijā “Eiropa 2020” noteiktā mērķa — 75 %;

| Z. | tā kā Komisijas 2015. gada 2. marta priekšlikumā par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm atkārtoti uzsvērta ienākumu atbalstas nozīme nabadzības apkarošanā (8. pamatnostādne); |
| --- | --- |

Z.

tā kā Komisijas 2015. gada 2. marta priekšlikumā par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm atkārtoti uzsvērta ienākumu atbalstas nozīme nabadzības apkarošanā (8. pamatnostādne);

| AA. | tā kā labi izstrādātas, atbilstošas un plaši pieejamas ienākumu atbalsta sistēmas nekavē atgriešanos darba tirgū un neattur no tās, turklāt palīdz palielināt iekšējo pieprasījumu; |
| --- | --- |

AA.

tā kā labi izstrādātas, atbilstošas un plaši pieejamas ienākumu atbalsta sistēmas nekavē atgriešanos darba tirgū un neattur no tās, turklāt palīdz palielināt iekšējo pieprasījumu;

| AB. | tā kā Komisijas 2008. gada 3. oktobra Ieteikumā par aktīvu integrāciju ir pareizi atzīts, ka papildus tam, ka aktīva integrācijas politika atvieglo kvalitatīvas nodarbinātības pieejamību darbspējīgiem cilvēkiem, tai arī būtu “jānodrošina pietiekami resursi tādu personu pienācīgai dzīvei, kuras pašas to nespēj, un atbalsts šo personu dalībai sabiedrības dzīvē”; |
| --- | --- |

AB.

tā kā Komisijas 2008. gada 3. oktobra Ieteikumā par aktīvu integrāciju ir pareizi atzīts, ka papildus tam, ka aktīva integrācijas politika atvieglo kvalitatīvas nodarbinātības pieejamību darbspējīgiem cilvēkiem, tai arī būtu “jānodrošina pietiekami resursi tādu personu pienācīgai dzīvei, kuras pašas to nespēj, un atbalsts šo personu dalībai sabiedrības dzīvē”;

| AC. | tā kā Padome 2015. gada 5. oktobrī pieņēma secinājumus par pensiju atbilstību, kurā norādīja, ka ir svarīgi, lai valsts pensiju sistēmās un citās sociālās aizsardzības sistēmās būtu ietverti atbilstoši aizsardzības pasākumi personām, kuru nodarbinātības iespējas neļauj vai nav ļāvušas uzkrāt pienācīgas pensijas tiesības, un ka šādiem aizsardzības pasākumiem it īpaši būtu jāietver minimālās pensijas vai citu minimālo ienākumu nodrošināšana veciem cilvēkiem; |
| --- | --- |

AC.

tā kā Padome 2015. gada 5. oktobrī pieņēma secinājumus par pensiju atbilstību, kurā norādīja, ka ir svarīgi, lai valsts pensiju sistēmās un citās sociālās aizsardzības sistēmās būtu ietverti atbilstoši aizsardzības pasākumi personām, kuru nodarbinātības iespējas neļauj vai nav ļāvušas uzkrāt pienācīgas pensijas tiesības, un ka šādiem aizsardzības pasākumiem it īpaši būtu jāietver minimālās pensijas vai citu minimālo ienākumu nodrošināšana veciem cilvēkiem;

| AD. | tā kā Padomes Ieteikumā 92/441/EEK dalībvalstis ir aicinātas atzīt visu cilvēku pamattiesības uz sociālo palīdzību un pietiekamiem līdzekļiem, lai viņi varētu dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi; tā kā Padomes 1992. gada 27. jūlija Ieteikumā 92/442/EEK dalībvalstis tiek mudinātas uz minētajiem principiem balstīt savas sociālās aizsardzības sistēmas; |
| --- | --- |

AD.

tā kā Padomes Ieteikumā 92/441/EEK dalībvalstis ir aicinātas atzīt visu cilvēku pamattiesības uz sociālo palīdzību un pietiekamiem līdzekļiem, lai viņi varētu dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi; tā kā Padomes 1992. gada 27. jūlija Ieteikumā 92/442/EEK dalībvalstis tiek mudinātas uz minētajiem principiem balstīt savas sociālās aizsardzības sistēmas;

| AE. | tā kā Padome savos 1999. gada 17. decembra secinājumos kā vienu no sociālās aizsardzības modernizācijas un uzlabošanas nolūkā veicamiem pasākumiem apstiprināja sociālās iekļaušanas veicināšanu; |
| --- | --- |

AE.

tā kā Padome savos 1999. gada 17. decembra secinājumos kā vienu no sociālās aizsardzības modernizācijas un uzlabošanas nolūkā veicamiem pasākumiem apstiprināja sociālās iekļaušanas veicināšanu;

| AF. | tā kā Ieteikumā par aktīvu integrāciju pienācīgs ienākumu atbalsts ir noteikts par vienu no trim vienlīdz svarīgiem aktīvas integrācijas stratēģijas virzieniem un ir uzsvērts, ka tas ir jāpapildina ar kvalitatīvu pakalpojumu pieejamību un iekļaujošiem darba tirgiem; tā kā sociālās iekļaušanas veicināšanai ir nepieciešami arī koordinēti pasākumi, kas paredzēti gan indivīdam, gan viņa apgādājamajiem, un ka šie pasākumi ir jāpapildina ar darbību stabila darba veicināšanai; |
| --- | --- |

AF.

tā kā Ieteikumā par aktīvu integrāciju pienācīgs ienākumu atbalsts ir noteikts par vienu no trim vienlīdz svarīgiem aktīvas integrācijas stratēģijas virzieniem un ir uzsvērts, ka tas ir jāpapildina ar kvalitatīvu pakalpojumu pieejamību un iekļaujošiem darba tirgiem; tā kā sociālās iekļaušanas veicināšanai ir nepieciešami arī koordinēti pasākumi, kas paredzēti gan indivīdam, gan viņa apgādājamajiem, un ka šie pasākumi ir jāpapildina ar darbību stabila darba veicināšanai;

| AG. | tā kā daudzās valstīs vieni no galvenajiem šķēršļiem efektīvu saikņu veidošanai starp dažādajiem aktīvas integrācijas virzieniem ir kapacitātes, prasmju un resursu trūkums publiskajos nodarbinātības dienestos un sociālās palīdzības iestādēs, dienestu darbības koordinācijas un to sadarbības trūkums un tendence par prioritārām noteikt dažādas grupas, kurām ir nepieciešams atbalsts, bet kuras varētu būt vieglāk no jauna iekļaut darba tirgū (18); |
| --- | --- |

AG.

tā kā daudzās valstīs vieni no galvenajiem šķēršļiem efektīvu saikņu veidošanai starp dažādajiem aktīvas integrācijas virzieniem ir kapacitātes, prasmju un resursu trūkums publiskajos nodarbinātības dienestos un sociālās palīdzības iestādēs, dienestu darbības koordinācijas un to sadarbības trūkums un tendence par prioritārām noteikt dažādas grupas, kurām ir nepieciešams atbalsts, bet kuras varētu būt vieglāk no jauna iekļaut darba tirgū (18);

| AH. | tā kā Komisijas 2013. gada Sociālo ieguldījumu paketē atkārtoti tika uzsvērta aktīvas integrācijas pieejas nozīme un saistībā ar to — atbilstoša minimālo ienākumu atbalsta nozīme; tā kā tika norādīts — lai nodrošinātu to, ka minimālo ienākumu līmenis ir pietiekami augsts, lai dzīvotu cilvēka cienīgu dzīvi, varētu uzlabot pastāvošo minimālo ienākumu režīmu atbilstību; tā kā tika minēts, ka Komisija Eiropas pusgada ietvaros uzraudzīs ienākumu atbalsta atbilstību un šajā nolūkā izmantos atsauces budžetus, tiklīdz tie būs izstrādāti kopā ar dalībvalstīm; |
| --- | --- |

AH.

tā kā Komisijas 2013. gada Sociālo ieguldījumu paketē atkārtoti tika uzsvērta aktīvas integrācijas pieejas nozīme un saistībā ar to — atbilstoša minimālo ienākumu atbalsta nozīme; tā kā tika norādīts — lai nodrošinātu to, ka minimālo ienākumu līmenis ir pietiekami augsts, lai dzīvotu cilvēka cienīgu dzīvi, varētu uzlabot pastāvošo minimālo ienākumu režīmu atbilstību; tā kā tika minēts, ka Komisija Eiropas pusgada ietvaros uzraudzīs ienākumu atbalsta atbilstību un šajā nolūkā izmantos atsauces budžetus, tiklīdz tie būs izstrādāti kopā ar dalībvalstīm;

| AI. | tā kā SDO Ieteikumā Nr. 202 par sociālās aizsardzības minimumu ir norādīts, ka valstīm būtu pēc iespējas ātrāk jāizveido un jāuztur savs sociālās aizsardzības minimums, kas ietvertu sociālās drošības pamatgarantijas, kā arī norādīts, ka šīm garantijām būtu jānodrošina vismaz tas, ka ikvienam trūcīgam cilvēkam tā dzīves ciklā ir pieejami svarīgākie veselības aizsardzības pakalpojumi un ienākumu pamatdrošība, kas kopā nodrošina preču un pakalpojumu efektīvu pieejamību; |
| --- | --- |

AI.

tā kā SDO Ieteikumā Nr. 202 par sociālās aizsardzības minimumu ir norādīts, ka valstīm būtu pēc iespējas ātrāk jāizveido un jāuztur savs sociālās aizsardzības minimums, kas ietvertu sociālās drošības pamatgarantijas, kā arī norādīts, ka šīm garantijām būtu jānodrošina vismaz tas, ka ikvienam trūcīgam cilvēkam tā dzīves ciklā ir pieejami svarīgākie veselības aizsardzības pakalpojumi un ienākumu pamatdrošība, kas kopā nodrošina preču un pakalpojumu efektīvu pieejamību;

| AJ. | tā kā Padome ir atzinusi nepieciešamību pēc aktīvas integrācijas kopā ar atbilstošu ienākumu atbalstu un to, ka nabadzības problēmas risināšanā liela nozīme ir integrētai dzīves cikla pieejai (19); |
| --- | --- |

AJ.

tā kā Padome ir atzinusi nepieciešamību pēc aktīvas integrācijas kopā ar atbilstošu ienākumu atbalstu un to, ka nabadzības problēmas risināšanā liela nozīme ir integrētai dzīves cikla pieejai (19);

| AK. | tā kā ilgstošajiem bezdarbniekiem, kuru skaits 2015. gada beigās bija 10,9 miljoni jeb 48,1 % no kopējā ES bezdarbnieku skaita, ir daudz grūtāk atgriezties darba tirgū; |
| --- | --- |

AK.

tā kā ilgstošajiem bezdarbniekiem, kuru skaits 2015. gada beigās bija 10,9 miljoni jeb 48,1 % no kopējā ES bezdarbnieku skaita, ir daudz grūtāk atgriezties darba tirgū;

| AL. | tā kā daudzos gadījumos bērnu audzināšanas un tai veltīto periodu dēļ ievērojami samazinās ienākumi un rodas ilgstoši finansiālie zaudējumi, proti, ģimeņu ar bērniem ienākumi ir zemāki nekā bezbērnu ģimeņu ienākumi (“family pay gap”); |
| --- | --- |

AL.

tā kā daudzos gadījumos bērnu audzināšanas un tai veltīto periodu dēļ ievērojami samazinās ienākumi un rodas ilgstoši finansiālie zaudējumi, proti, ģimeņu ar bērniem ienākumi ir zemāki nekā bezbērnu ģimeņu ienākumi (“family pay gap”);

| AM. | tā kā mātes un tēvi, kas audzina bērnus, strādā īstu darbu, kas par tādu ir jāatzīst; |
| --- | --- |

AM.

tā kā mātes un tēvi, kas audzina bērnus, strādā īstu darbu, kas par tādu ir jāatzīst;

| AN. | tā kā 2015. gada beigās Eiropas Savienībā 5,1 % no ekonomiski neaktīvām personām bija cilvēki, kas gribētu strādāt, bet ir pārtraukuši darba meklēšanu, un tā kā šie cilvēki netiek sistemātiski iekļauti bezdarbu raksturojošos skaitļos; |
| --- | --- |

AN.

tā kā 2015. gada beigās Eiropas Savienībā 5,1 % no ekonomiski neaktīvām personām bija cilvēki, kas gribētu strādāt, bet ir pārtraukuši darba meklēšanu, un tā kā šie cilvēki netiek sistemātiski iekļauti bezdarbu raksturojošos skaitļos;

| AO. | tā kā bezdarbs izraisa strādājošo personu dzīves apstākļu un viņu psihiskā un emocionālā stāvokļa ātru un pastāvīgu pasliktināšanos, kas apdraud viņu izredzes atjaunināt prasmes un līdz ar to iespēju (no jauna) iesaistīties darba tirgū; |
| --- | --- |

AO.

tā kā bezdarbs izraisa strādājošo personu dzīves apstākļu un viņu psihiskā un emocionālā stāvokļa ātru un pastāvīgu pasliktināšanos, kas apdraud viņu izredzes atjaunināt prasmes un līdz ar to iespēju (no jauna) iesaistīties darba tirgū;

| AP. | tā kā atsevišķas publiskās nodarbinātības programmas var būt efektīvs instruments, kas līdzās minimālo ienākumu režīmiem var darboties kā līdzeklis atsevišķu kategoriju, tādu kā jaunieši bezdarbnieki, ilgstošie bezdarbnieki un citas neaizsargātas grupas, sociālai un profesionālai iekļaušanai; tā kā šādas programmas varētu būt efektīvas tādos kontekstos un depresīvās ģeogrāfiskajās zonās, kuros ir nepieciešama pārkvalificēšanās; tā kā cilvēkiem, kas strādā kādā publiskās nodarbinātības programmā, būs arī vieglāk atrast jaunu darbu; tā kā par darbu šādās programmās būtu jāparedz pienācīga darba samaksa un tām būtu jāietver personalizēts maršruts un jāpalīdz atrast pienācīgs darbs; |
| --- | --- |

AP.

tā kā atsevišķas publiskās nodarbinātības programmas var būt efektīvs instruments, kas līdzās minimālo ienākumu režīmiem var darboties kā līdzeklis atsevišķu kategoriju, tādu kā jaunieši bezdarbnieki, ilgstošie bezdarbnieki un citas neaizsargātas grupas, sociālai un profesionālai iekļaušanai; tā kā šādas programmas varētu būt efektīvas tādos kontekstos un depresīvās ģeogrāfiskajās zonās, kuros ir nepieciešama pārkvalificēšanās; tā kā cilvēkiem, kas strādā kādā publiskās nodarbinātības programmā, būs arī vieglāk atrast jaunu darbu; tā kā par darbu šādās programmās būtu jāparedz pienācīga darba samaksa un tām būtu jāietver personalizēts maršruts un jāpalīdz atrast pienācīgs darbs;

| AQ. | tā kā gan Padomes secinājumos par 2017. gada izaugsmes pētījumu, gan Vienotajā nodarbinātības ziņojumā (20), ko EPSCO padome pieņēma 2017. gada 3. martā, dalībvalstis tiek aicinātas nodrošināt, ka sociālās aizsardzības sistēmas sniedz pietiekamu ienākumu atbalstu un ka, veicot reformas, arī turpmāk īpaša uzmanība cita starpā tiks veltīta pietiekama ienākumu atbalsta nodrošināšanai un augstas kvalitātes aktivizējošu un iespējas dodošu pakalpojumu sniegšanai; |
| --- | --- |

AQ.

tā kā gan Padomes secinājumos par 2017. gada izaugsmes pētījumu, gan Vienotajā nodarbinātības ziņojumā (20), ko EPSCO padome pieņēma 2017. gada 3. martā, dalībvalstis tiek aicinātas nodrošināt, ka sociālās aizsardzības sistēmas sniedz pietiekamu ienākumu atbalstu un ka, veicot reformas, arī turpmāk īpaša uzmanība cita starpā tiks veltīta pietiekama ienākumu atbalsta nodrošināšanai un augstas kvalitātes aktivizējošu un iespējas dodošu pakalpojumu sniegšanai;

| AR. | tā kā profesionālā apmācība, it īpaši izmantojot ar darbu saistītus apmācības projektus, nodrošina profesionālās darbības veikšanai un profesionālā tīkla veidošanai nepieciešamās prasmes, tādējādi palīdzot panākt ilgtspējīgu iekļaušanos darba tirgū un mazinot nabadzības risku; |
| --- | --- |

AR.

tā kā profesionālā apmācība, it īpaši izmantojot ar darbu saistītus apmācības projektus, nodrošina profesionālās darbības veikšanai un profesionālā tīkla veidošanai nepieciešamās prasmes, tādējādi palīdzot panākt ilgtspējīgu iekļaušanos darba tirgū un mazinot nabadzības risku;

| AS. | tā kā minimālo ienākumu režīmi — lai gan nodrošina lielus ienākumus no investīcijām — veido ļoti mazu īpatsvaru no valdības sociālajiem izdevumiem un tā kā investīciju neveikšanai ir milzīga tūlītēja ietekme uz attiecīgajiem indivīdiem un tā rada ilgtermiņa izmaksas sabiedrībai; |
| --- | --- |

AS.

tā kā minimālo ienākumu režīmi — lai gan nodrošina lielus ienākumus no investīcijām — veido ļoti mazu īpatsvaru no valdības sociālajiem izdevumiem un tā kā investīciju neveikšanai ir milzīga tūlītēja ietekme uz attiecīgajiem indivīdiem un tā rada ilgtermiņa izmaksas sabiedrībai;

| AT. | tā kā minimālo ienākumu režīmi labvēlīgi ietekmē visu sabiedrību kopumā, jo tie ir nepieciešami vienlīdzīgākas sabiedrības veidošanai, un vienlīdzīgāka sabiedrība sasniedz labākus daudzus sociālos un ekonomiskos rādītājus; |
| --- | --- |

AT.

tā kā minimālo ienākumu režīmi labvēlīgi ietekmē visu sabiedrību kopumā, jo tie ir nepieciešami vienlīdzīgākas sabiedrības veidošanai, un vienlīdzīgāka sabiedrība sasniedz labākus daudzus sociālos un ekonomiskos rādītājus;

| AU. | tā kā minimālo ienākumu režīmi ir efektīvs ekonomisko stimulu kopums, jo nauda tiek izmantota neatliekamu vajadzību apmierināšanai un tūlīt no jauna nonāk reālajā ekonomikā; |
| --- | --- |

AU.

tā kā minimālo ienākumu režīmi ir efektīvs ekonomisko stimulu kopums, jo nauda tiek izmantota neatliekamu vajadzību apmierināšanai un tūlīt no jauna nonāk reālajā ekonomikā;

| AV. | tā kā tiesības uz atbilstošu dzīves līmeni ir atzītas ANO Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 25. pantā un attiecas uz apmēru, kādā pabalstu līmenis nodrošina cilvēkiem līdzekļus, kas ir pietiekami, lai nodrošinātu viņu veselībai un labklājībai atbilstošu dzīves līmeni; tā kā segums raksturo apmēru, kādā atbilstības kritēriji, kas attiecas uz kādu minimālo ienākumu režīmu, aptver visas personas, kurām ir nepieciešams atbalsts; tā kā tiesību uz pabalstu izmantošana raksturo apmēru, kādā personas, kas ir tiesīgas saņemt minimālo ienākumu pabalstu, faktiski to saņem; |
| --- | --- |

AV.

tā kā tiesības uz atbilstošu dzīves līmeni ir atzītas ANO Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 25. pantā un attiecas uz apmēru, kādā pabalstu līmenis nodrošina cilvēkiem līdzekļus, kas ir pietiekami, lai nodrošinātu viņu veselībai un labklājībai atbilstošu dzīves līmeni; tā kā segums raksturo apmēru, kādā atbilstības kritēriji, kas attiecas uz kādu minimālo ienākumu režīmu, aptver visas personas, kurām ir nepieciešams atbalsts; tā kā tiesību uz pabalstu izmantošana raksturo apmēru, kādā personas, kas ir tiesīgas saņemt minimālo ienākumu pabalstu, faktiski to saņem;

| AW. | tā kā nereti atbilstošu maksājumu trūkums apvienojumā ar ierobežotu segumu un tiesību uz pabalstu zemu izmantošanas līmeni, ko cita starpā izraisa slikta pārvaldība, neatbilstoša piekļuve informācijai, pārmērīga birokrātija un stigmatizācija, nozīmē to, ka attiecīgie maksājumi ir ļoti tālu no tā, lai nodrošinātu cilvēka cienīgu dzīvi neaizsargātākajām sabiedrības grupām (21); |
| --- | --- |

AW.

tā kā nereti atbilstošu maksājumu trūkums apvienojumā ar ierobežotu segumu un tiesību uz pabalstu zemu izmantošanas līmeni, ko cita starpā izraisa slikta pārvaldība, neatbilstoša piekļuve informācijai, pārmērīga birokrātija un stigmatizācija, nozīmē to, ka attiecīgie maksājumi ir ļoti tālu no tā, lai nodrošinātu cilvēka cienīgu dzīvi neaizsargātākajām sabiedrības grupām (21);

| AX. | tā kā vairākās dalībvalstīs ir liels budžeta deficīts un palielināts parādu līmenis, kā dēļ tās ir samazinājušas savus sociālos izdevumus, kas savukārt ir ietekmējis to sabiedrības veselības, izglītības, sociālās drošības un aizsardzības un mājokļu sistēmu un it īpaši piekļuvi saistītajiem pakalpojumiem un to atbilstību, pieejamību un kvalitāti, tādējādi šajās dalībvalstīs atstājot negatīvu ietekmi īpaši uz trūcīgākajiem sabiedrības locekļiem; |
| --- | --- |

AX.

tā kā vairākās dalībvalstīs ir liels budžeta deficīts un palielināts parādu līmenis, kā dēļ tās ir samazinājušas savus sociālos izdevumus, kas savukārt ir ietekmējis to sabiedrības veselības, izglītības, sociālās drošības un aizsardzības un mājokļu sistēmu un it īpaši piekļuvi saistītajiem pakalpojumiem un to atbilstību, pieejamību un kvalitāti, tādējādi šajās dalībvalstīs atstājot negatīvu ietekmi īpaši uz trūcīgākajiem sabiedrības locekļiem;

| AY. | tā kā minimālo ienākumu režīmi var darboties kā automātiski makroekonomiskie stabilizatori, reaģējot uz ekonomiskiem satricinājumiem; |
| --- | --- |

AY.

tā kā minimālo ienākumu režīmi var darboties kā automātiski makroekonomiskie stabilizatori, reaģējot uz ekonomiskiem satricinājumiem;

| AZ. | tā kā minimālo ienākumu režīmu efektivitāte nabadzības mazināšanas, iekļaušanas, īpaši jauniešu iekļaušanas, darba tirgū veicināšanas un automātiskas stabilizēšanas ziņā starp dalībvalstīm būtiski atšķiras; |
| --- | --- |

AZ.

tā kā minimālo ienākumu režīmu efektivitāte nabadzības mazināšanas, iekļaušanas, īpaši jauniešu iekļaušanas, darba tirgū veicināšanas un automātiskas stabilizēšanas ziņā starp dalībvalstīm būtiski atšķiras;

| BA. | tā kā minimālo ienākumu politika darbojas kā automātisks stabilizators; tā kā recesija mazāk skāra valstis, kurās ir stabilas sistēmas mājsaimniecību rīcībā esošo ienākumu atbalstīšanai; |
| --- | --- |

BA.

tā kā minimālo ienākumu politika darbojas kā automātisks stabilizators; tā kā recesija mazāk skāra valstis, kurās ir stabilas sistēmas mājsaimniecību rīcībā esošo ienākumu atbalstīšanai;

| BB. | tā kā nodokļu apiešana un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas rada nevienlīdzīgus konkurences apstākļus Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīm atņem lielas ieņēmumu summas, kas citādi palīdzētu nodrošināt pietiekamu finansējumu stabilai sociālajai un sabiedrības labklājības politikai, kā arī samazina valdības ieņēmumus laikā, kad šādus ieņēmumus varētu izmantot, lai finansētu ekonomikas izaugsmei nepieciešamo apstākļu uzlabošanu, ienākumu paaugstināšanu un sociālo politiku; tā kā šī parādība ir nopietna ES problēma; |
| --- | --- |

BB.

tā kā nodokļu apiešana un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas rada nevienlīdzīgus konkurences apstākļus Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīm atņem lielas ieņēmumu summas, kas citādi palīdzētu nodrošināt pietiekamu finansējumu stabilai sociālajai un sabiedrības labklājības politikai, kā arī samazina valdības ieņēmumus laikā, kad šādus ieņēmumus varētu izmantot, lai finansētu ekonomikas izaugsmei nepieciešamo apstākļu uzlabošanu, ienākumu paaugstināšanu un sociālo politiku; tā kā šī parādība ir nopietna ES problēma;

| BC. | tā kā vairāki pētījumi ir parādījuši, kā nabadzība negatīvi ietekmē ekonomikas izaugsmi (22); |
| --- | --- |

BC.

tā kā vairāki pētījumi ir parādījuši, kā nabadzība negatīvi ietekmē ekonomikas izaugsmi (22);

| BD. | tā kā dažas dalībvalstis pašlaik sāk izmēģinājuma projektus, lai pārbaudītu, kā darbojas pamatienākumu politika, piemēram, Somija, kur nejauši atlasītu 2 000 bezdarbnieku grupa saņems nosacījumiem nepakļautu summu EUR 560 mēnesī, kam būtu jārada pietiekams stimuls pieņemt pagaidu darba vai nepilna laika darba piedāvājumus; |
| --- | --- |

BD.

tā kā dažas dalībvalstis pašlaik sāk izmēģinājuma projektus, lai pārbaudītu, kā darbojas pamatienākumu politika, piemēram, Somija, kur nejauši atlasītu 2 000 bezdarbnieku grupa saņems nosacījumiem nepakļautu summu EUR 560 mēnesī, kam būtu jārada pietiekams stimuls pieņemt pagaidu darba vai nepilna laika darba piedāvājumus;

| BE. | tā kā vairākās dalībvalstīs tiek apspriesti pamatienākumu režīmi, |
| --- | --- |

BE.

tā kā vairākās dalībvalstīs tiek apspriesti pamatienākumu režīmi,

Minimālo ienākumu režīmi

| 1. | aicina visas dalībvalstis ieviest atbilstošu minimālo ienākumu režīmu, kas tiktu papildināts ar darbspējīgām personām paredzētiem atgriešanās darba tirgū atbalsta pasākumiem un izglītības un saņēmēja personīgajam un ģimenes stāvoklim pielāgotām apmācības programmām, lai atbalstītu mājsaimniecības ar neatbilstošiem ienākumiem un dotu tām iespēju sasniegt pienācīgu dzīves līmeni; uzsver, ka minimālajiem ienākumiem vajadzētu būt pēdējam sociālās aizsardzības tīklam un ka papildus garantētai kvalitatīvu pakalpojumu pieejamībai un aktīvai nodarbinātības politikai tiem būtu jāietver atbilstošs finansiālais atbalsts, jo tas ir efektīvs veids, kā cīnīties pret nabadzību un nodrošināt pienācīgu eksistenci tiem, kam trūkst pietiekamu līdzekļu; šajā sakarā uzsver, ka tiesības uz sociālo palīdzību ir pamattiesības un ka atbilstošs minimālo ienākumu režīms palīdz cilvēkiem dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi, atbalsta viņu pilnīgu līdzdalību sabiedrības dzīvē un nodrošina viņu neatkarību visā dzīves ciklā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka iekļaujošas sabiedrības, kurā nav nabadzības, izveides veicināšanai jābalstās uz saražotās bagātības pārdali, tādu darbvietu statusa nostiprināšanu, kurās tiek ievērotas darba tiesības, šo nostiprināšanu balstot uz darba koplīgumu slēgšanu un darba algu paaugstināšanu, un uz vispārēju bezmaksas un kvalitatīvu sabiedrisko pakalpojumu nodrošināšanu veselības aizsardzības, sociālās drošības un izglītības jomā, tādējādi pārraujot atstumtības ciklus un veicinot attīstību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka minimālo ienākumu režīma finansēšanā liela nozīme ir atbilstošam publiskajam finansējumam; aicina Komisiju īpaši uzraudzīt, kā tiek izmantoti 20 % no ESF kopējā piešķīruma, kas atvēlēti cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību, un gaidāmajā Kopīgo noteikumu regulas attiecībā uz struktūrfondiem (Regulas (ES) Nr. 1303/2013) pārskatīšanā un it īpaši saistībā ar ES Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu (EaSI) izpētīt iespējas piešķirt finansējumu tam, lai katrai dalībvalstij palīdzētu izveidot minimālo ienākumu režīmu, ja tāda vēl nav, vai uzlabot esošā režīma darbību un efektivitāti; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzīst, ka situācijā, kad nav minimālo ienākumu režīma vai tas nav kvalitatīvs, dalībvalstīm ir grūti pāriet uz augsta līmeņa režīmu; tādēļ prasa dalībvalstīm strādāt pie tā, lai pakāpeniski ieviestu atbilstošu minimālo ienākumu režīmu, šajā nolūkā risinot minētā režīma atbilstības, tvēruma un tiesību uz pabalstu izmantošanas jautājumus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka minimālo ienākumu režīmu izveide var mazināt nevienlīdzību un krīzes sociālās sekas un ka tai var būt arī pretcikliska ietekme, jo tā nodrošina resursus, kas nepieciešami, lai uzlabotu pieprasījumu iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka ir ļoti svarīgi, lai visām trūcīgajām personām, tostarp atstumtākajām personām, tādām kā bezpajumtnieki, būtu pieejams minimālo ienākumu režīms, kas nodrošina to pamatvajadzību apmierināšanai pietiekamus līdzekļus; uzskata, ka atbilstoši minimālie ienākumi ir ienākumi, kas trūcīgām personām ir nepieciešami, lai tās varētu dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi, un ka tie būtu jāskata kopā ar tiesībām piekļūt vispārējiem sabiedriskajiem un sociālajiem pakalpojumiem; uzskata, ka minimālo ienākumu režīmiem ir jānodrošina, ka atkarība no sociālajiem pabalstiem neieilgst, un jāatvieglo iekļaušanās sabiedrībā; atgādina, ka Ieteikumā par aktīvu integrāciju ir atzīts, ka trīs sociālās iekļaušanas virzienu (pienācīgs ienākumu atbalsts, iekļaujoši darba tirgi un kvalitatīvu pakalpojumu pieejamība) īstenošanai ir nepieciešama integrēta stratēģija; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka ārēju faktoru, tādu kā recesijas, izraisītu sociālā satricinājuma viļņu absorbēšanā liela nozīme ir labklājības sistēmu automātiskas stabilizācijas dimensijai; tādēļ, ņemot vērā SDO Ieteikumu Nr. 202 par sociālās aizsardzības minimumu, aicina dalībvalstis nodrošināt un palielināt investīcijas sociālās aizsardzības sistēmās, lai garantētu rezultātus nabadzības un nevienlīdzības apkarošanā un novēršanā, vienlaikus nodrošinot šo sistēmu ilgtspēju; |
| --- | --- |

7.

| 8. | saistībā ar debatēm par minimālajiem ienākumiem norāda uz ģimeņu ar bērniem un viena vecāka ģimeņu īpašo stāvokli un uz to, cik lielā mērā šīs ģimenes skar attiecīgais jautājums; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka būtu jānodrošina iespēja cilvēkiem pilnībā piedalīties sabiedrības dzīvē un ekonomikā un ka šīs tiesības būtu pilnībā jāatzīst un jāpadara redzamas Savienības politikas veidošanas procesā, nodrošinot kvalitatīvas vispārējas sociālās aizsardzības sistēmas, kurās ir ietverti efektīvi un atbilstoši minimālo ienākumu režīmi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzskata, ka sociālā aizsardzība, tostarp pensijas un tādi pakalpojumi kā veselības aprūpe, bērnu aprūpe un ilgtermiņa aprūpe, joprojām ir ļoti svarīgi, lai nodrošinātu līdzsvarotu un iekļaujošu izaugsmi, jo tā veicina arī ilgāku darba dzīvi, darbvietu radīšanu un nevienlīdzības mazināšanu; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt tādu politiku izstrādi, kuras nodrošina sociālo aizsardzības sistēmu pietiekamību, atbilstību, efektivitāti un kvalitāti visā personas dzīves ciklā, tādējādi garantējot cilvēka cienīgu dzīvi, apkarojot nevienlīdzību un veicinot iekļaušanu, ar mērķi izskaust nabadzību, it īpaši no darba tirgus izslēgto personu un neaizsargātāko grupu vidū; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka atbilstoši minimālie ienākumi visā dzīves ciklā ir ļoti svarīgi, lai cilvēkiem ar nepietiekamu ienākumu līmeni palīdzētu dzīvot cilvēka cienīgu dzīvi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka atbilstošu minimālo ienākumu režīmi kā aktīvas integrācijas instruments veicina sociālo līdzdalību un iekļaušanu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atgādina, ka viens no galvenajiem stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem ir samazināt nabadzības un sociālās atstumtības skarto cilvēku skaitu par vismaz 20 miljoniem un ka joprojām ir nepieciešami lielāki centieni, lai šo mērķi sasniegtu; uzskata, ka minimālo ienākumu režīmi var būt noderīgs veids, kā šo mērķi sasniegt; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka labākais veids, kā cīnīties pret nabadzību un sociālo atstumtību, ir pienācīgas darbvietas; šajā sakarā atgādina, ka ir svarīgi veicināt izaugsmi, investīcijas un darbvietu radīšanu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pauž nožēlu, ka dažas dalībvalstis, šķiet, nav ņēmušas vērā Padomes Ieteikumu 92/441/EEK, kas atzīst personas pamattiesības uz tādiem līdzekļiem un sociālo palīdzību, kas ir pietiekami, lai dzīvotu cilvēka cienīgu dzīvi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | norāda — lai gan lielākajā daļā dalībvalstu pastāv minimālo ienākumu režīms, vairāki no šiem režīmiem nenodrošina atbilstošu ienākumu atbalstu visiem cilvēkiem, kuriem tas ir nepieciešams (23); aicina visas dalībvalstis paredzēt garantētu minimālo ienākumu režīma ieviešanu un nepieciešamības gadījumā uzlabošanu, lai palīdzētu novērst nabadzību un veicināt sociālo iekļaušanu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka valsts minimālo ienākumu režīma ieviešanai nevajadzētu pazemināt reģionālo minimālo ienākumu režīmu nodrošināto aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka Eiropas pusgads ir svarīgs instruments, lai mudinātu dalībvalstis, kurām vēl nav minimālo ienākumu režīma, ieviest pienācīga ienākumu atbalsta sistēmas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atzīmē, ka dažās dalībvalstīs, lai varētu saņemt minimālo ienākumu pabalstus, ir jāpiedalās aktīvos darba tirgus pasākumos; šajā sakarā uzsver, ka ES ir svarīga loma kā starpniekam, kas dalībvalstīm dod iespēju apmainīties ar labāko praksi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atkārtoti apstiprina savu 2010. gada 20. oktobra rezolūcijā pausto nostāju attiecībā uz minimālo ienākumu lomu nabadzības apkarošanā un iekļaujošas sabiedrības izveides veicināšanā Eiropā; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pieņem zināšanai Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par pamatdirektīvu par atbilstošiem minimālajiem ienākumiem Eiropas Savienībā, ar kuru būtu jānosaka kopēji noteikumi un rādītāji, jāparedz tās īstenošanas uzraudzības metodes un jāuzlabo dialogs starp ieinteresētajām personām, dalībvalstīm un ES institūcijām; šajā sakarā aicina Komisiju un dalībvalstis izvērtēt veidu, kā visās dalībvalstīs nodrošināt atbilstošus minimālos ienākumus un šādas nodrošināšanas instrumentus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka Eiropas pusgadā pašlaik lielāka uzmanība tiek veltīta darbības rezultātiem nodarbinātības un sociālajā jomā, taču uzskata, ka šī mērķa sasniegšanai ir nepieciešami lielāki centieni, šajā nolūkā it īpaši veicinot sociālās investīcijas; aicina Komisiju regulāri uzraudzīt un izvērtēt dalībvalstu sasniegto progresu attiecībā uz to, kā tiek pildīti konkrētām valstīm adresētie ieteikumi (KVAI) pieejamu, tarifu ziņā pieņemamu un kvalitatīvu pakalpojumu nodrošināšanas, kā arī atbilstoša un efektīva minimālo ienākumu režīma ieviešanas jomā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka Eiropas pusgadam ir liela nozīme pašreizējo minimālo ienākumu režīmu atbilstības un to ietekmes uz nabadzības mazināšanu uzraudzībā, it īpaši izmantojot KVAI, un uzsver arī Vienotā nodarbinātības ziņojuma un ikgadējā izaugsmes pētījuma nozīmi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka minimālo ienākumu režīmiem būtu jānodrošina ienākumi, kas ir virs nabadzības sliekšņa, jānovērš smaga materiālā nenodrošinātība un mājsaimniecībām jādod iespēja izkļūt no šādā veida situācijām, un ka tie būtu jāpapildina ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu tādās jomās kā veselības aizsardzība, izglītība un bērnu aprūpe; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzskata, ka minimālo ienākumu režīmi būtu jāiekļauj stratēģiskā pieejā sociālajai iekļaušanai un integrācijai, paredzot gan vispārējus politikas virzienus, gan konkrētu mērķu sasniegšanai paredzētus pasākumus mājokļa, veselības aprūpes, izglītības un apmācības, sociālo un citu vispārējas nozīmes pakalpojumu ziņā, kas cilvēkiem palīdzētu pārvarēt nabadzību, sniedzot individualizētu atbalstu, kā arī palīdzot iekļūt darba tirgū darbspējīgām personām; uzskata, ka minimālo ienākumu režīmu patiesajam mērķim vajadzētu būt nevis vienkārši sniegt palīdzību, bet pirmām kārtām pavadīt to saņēmējus pārejā no sociālās atstumtības uz iekļaušanos aktīvā dzīvē, tādējādi nepieļaujot ilgtermiņa atkarību; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina dalībvalstis uzlabot koordināciju un integrētu plānošanu starp administrācijām un dienestiem, kas nodarbojas ar dažādajiem aktīvas integrācijas aspektiem, un šajā nolūkā izveidot vienotu kontaktpunktu klientiem un palielināt dienestu kapacitāti un tiem pieejamos resursus, lai uzlabotu piekļuvi šiem dienestiem un to darba kvalitāti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzskata, ka ir izšķiroši svarīgi garantēt atbilstošus ienākumus arī cilvēkiem, kas atrodas nelabvēlīgā situācijā un kas (vairs) nevar atgriezties darba tirgū, kā tas ir atzīts ieteikumā par aktīvu integrāciju; |
| --- | --- |

27.

| 28. | prasa panākt būtisku un pārbaudītu progresu minimālo ienākumu režīmu atbilstības jomā, lai mazinātu nabadzību un sociālo atstumtību, it īpaši neaizsargātāko iedzīvotāju vidū, un palīdzētu garantēt šo iedzīvotāju tiesības uz cilvēka cienīgu dzīvi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ar bažām atzīmē, ka daudzās dalībvalstīs ilgtermiņa aprūpes izmaksas pārsniedz pat vidējos ienākumus no pensijas; uzsver, ka ir svarīgi ņemt vērā dažādu vecuma grupu īpašās vajadzības un dzīvošanas izmaksas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver — lai atbilstošs minimālo ienākumu režīms sniegtu labumu, ir svarīgi noteikt piemērotus atbilstības kritērijus, kas būtu pielāgoti dalībvalstu sociāli ekonomiskajai situācijai; uzskata, ka vienam no šādiem kritērijiem vajadzētu būt nosacījumam, ka minimālos ienākumus nevar saņemt bezdarbnieka pabalsta saņēmējs, vai tas, ka ar šo ienākumu saņemšanu vien nepietiek, lai izvairītos no nabadzības un sociālās atstumtības, un šo kritēriju noteikšanā būtu jāņem vērā arī bērnu un citu apgādājamo skaits; tomēr uzsver, ka šiem kritērijiem nevajadzētu radīt administratīvus šķēršļus minimālo ienākumu režīma pieejamībai personām, kas jau atrodas īpaši mazaizsargātā situācijā (piemēram, nevajadzētu prasīt bezpajumtniekiem uzrādīt pastāvīgas dzīvesvietas adresi); |
| --- | --- |

30.

| 31. | atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt vienlīdzīgu piekļuvi minimālo ienākumu režīmiem, nepieļaujot diskrimināciju etniskās piederības, dzimuma, izglītības līmeņa, valstspiederības, seksuālās orientācijas, reliģijas, invaliditātes, vecuma, politiskās pārliecības vai sociāli ekonomiskā stāvokļa dēļ; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pauž bažas par tiesību uz pabalstu neizmantošanas ļoti augsto līmeni to cilvēku vidū, kuriem ir tiesības to saņemt; uzskata, ka šī neizmantošana ir viens no svarīgākajiem šķēršļiem minēto personu sociālajai iekļaušanai; prasa Komisijai un Sociālās aizsardzības komitejai turpināt pētīt tiesību uz pabalstu neizmantošanas problēmu un sagatavot ieteikumus un pamatnostādnes šīs problēmas risināšanai; aicina dalībvalstis apkarot minēto neizmantošanu, tostarp palielinot sabiedrības informētību par minimālo ienākumu režīmu pastāvēšanu, sniedzot atbilstošus norādījumus par piekļūšanu šiem režīmiem un uzlabojot to administratīvo organizāciju; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka dalībvalstīm būtu jāveic konkrēti pasākumi, lai, balstoties uz attiecīgiem rādītājiem, tostarp atsauces budžetiem, noteiktu minimālo ienākumu slieksni nolūkā aizsargāt ekonomisko un sociālo kohēziju un mazināt nabadzības risku visās dalībvalstīs; uzskata, ka ar šo informāciju būtu jāiepazīstina reizi gadā Starptautiskajā nabadzības izskaušanas dienā (17. oktobrī); |
| --- | --- |

33.

| 34. | atzīmē, ka daudzas dalībvalstis jau izmanto minimālo ienākumu aizsardzības radītājus (MIAR); prasa visām dalībvalstīm izmantot MIAR datus, jo tas arī ļaus labāk salīdzināt attiecīgos valstu režīmus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzskata, ka minimālie ienākumi būtu jāuzskata par pagaidu līdzekli un vienmēr būtu jāpapildina ar aktīvu politiku attiecībā uz iekļaušanu darba tirgū; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzskata, ka minimālo ienākumu režīmi ir pārejas posma instrumenti nabadzības, sociālās atstumtības un nevienlīdzības mazināšanai un izskaušanai un ka tie būtu jāuzskata par sociālu investīciju; norāda uz minimālo ienākumu režīmu pretciklisko ietekmi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver — lai pārrautu nabadzības, it īpaši bērnu nabadzības, apburto loku, minimālo ienākumu līmeņa noteikšanā pienācīgi būtu jāņem vērā apgādājamo, it īpaši bērnu vai cilvēku ar augstu atkarības pakāpi, skaits; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt to, ka ātri tiek īstenots 2013. gada ieteikums “Ieguldījums bērnos: nabadzības apburtā loka pārraušana”; turklāt uzskata, ka Komisijai, izmantojot minētajā ieteikumā iekļautos rādītājus, būtu jāsagatavo gada ziņojums par bērnu nabadzības apkarošanā un ieteikuma īstenošanā sasniegto progresu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | norāda, ka atsauces budžeti var palīdzēt noteikt minimālo ienākumu līmeni, kas nepieciešams, lai apmierinātu cilvēku pamatvajadzības, tostarp ar naudu nesaistītus aspektus, tādus kā izglītības un mūžizglītības pieejamība, pienācīgs mājoklis, kvalitatīvi veselības aprūpes pakalpojumi, sociālie pasākumi un dalība pilsoniskajā dzīvē, vienlaikus ņemot vērā mājsaimniecības sastāvu un tās locekļu vecumu, kā arī ikvienas dalībvalsts ekonomisko un sociālo kontekstu; atgādina, ka Komisija savā paziņojumā par Sociālo ieguldījumu paketi mudina dalībvalstis noteikt atsauces budžetus, lai palīdzētu izstrādāt efektīvu un pienācīgu ienākumu atbalstu, kuru piešķirot, tiktu ņemtas vērā vietējā, reģionālā un valsts līmenī identificētās sociālās vajadzības, lai uzlabotu teritoriālo kohēziju; turklāt prasa šos references budžetus izmantot kā instrumentu, lai izvērtētu dalībvalstu nodrošināto minimālo ienākumu režīmu atbilstību; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzskata, ka dalībvalstīm atbilstoša minimālo ienākumu režīma noteikšanā būtu jāņem vērā nabadzības riska slieksnis, ko Eurostat noteicis 60 % apmērā no valsts medianālajiem ekvivalentajiem rīcībā esošajiem ienākumiem (pēc sociālajiem pārvedumiem), kopā ar citiem rādītājiem, tādiem kā atsauces budžeti; uzskata, ka atsauces budžetus varētu izmantot, lai labāk risinātu nabadzības problēmu un pārbaudītu minimālo ienākumu līmeņa un iepriekš minētā sliekšņa noturību, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzskata, ka atjauninātu datu par ienākumiem un dzīves apstākļiem trūkums ir šķērslis atsauces budžeta un minimālo ienākumu ieviešanai un salīdzināšanai, kurā tiktu ņemtas vērā katras valsts īpatnības; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina Komisiju un dalībvalstis apmainīties ar labāko praksi minimālo ienākumu režīma jomā; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina Komisiju un Sociālās aizsardzības komiteju dokumentēt un izplatīt veiksmīgu stratēģiju piemērus un veicināt salīdzinošu izvērtēšanu un citas labākās prakses apmaiņas metodes minimālo ienākumu režīma jomā; iesaka šo centienu īstenošanā koncentrēties uz svarīgākajiem jautājumiem, tādiem kā regulāras līmeņa paaugstināšanas nodrošināšana, seguma un tiesību uz minimālajiem ienākumiem izmantošanas uzlabošana, atturošo faktoru problēmas risināšana un saiknes uzlabošana starp dažādajiem aktīvas integrācijas virzieniem; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzskata — ņemot vērā saistībā ar minimālo ienākumu režīmiem radušos daudzos jautājumus, piemēram, par šo režīmu pieejamību, segumu, finansēšanu, atbilstības nosacījumiem un ilgumu, koncepciju attiecībā uz valstu minimālo ienākumu režīmu jomā varētu būt noderīga, lai veicinātu vienlīdzīgus apstākļus starp dalībvalstīm; šajā sakarā aicina Komisiju veikt ietekmes izvērtējumu attiecībā uz minimālo ienākumu režīmiem Eiropas Savienībā, pieprasīt regulāru uzraudzību un ziņošanu un apsvērt turpmākus pasākumus, ņemot vērā ikvienas dalībvalsts ekonomiskos un sociālos apstākļus un visvairāk skarto grupu vajadzības, kā arī izvērtējot to, vai šie režīmi ļauj mājsaimniecībām apmierināt personiskās pamatvajadzības un mazināt nabadzību; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pauž bažas par pēdējos gados daudzās dalībvalstīs veikto bezdarbnieka pabalstu apmēra un/vai to maksāšanas ilguma samazināšanu un atbilstības kritēriju padarīšanu par stingrākiem, kā rezultātā lielākam skaitam cilvēku nākas paļauties uz minimālo ienākumu režīmiem un šiem režīmiem tiek radīts papildu spiediens (24); |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver, ka ikvienā dalībvalstī un Eiropas Savienībā kopumā palielinās nevienlīdzība; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pauž bažas par to, ka daudzās dalībvalstīs pēdējos gados, šķiet, ir samazinājies pabalstu līmenis un minimālo ienākumu režīma segums; uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāpaplašina minimālo ienākumu režīma segums, lai tas aptvertu vairāk cilvēku, kuriem ir nepieciešams atbalsts, — saskaņā ar šādiem ESPN ieteikumiem (25):






  a) | aicina dalībvalstis, kurās ir ļoti sarežģītas un sadrumstalotas sistēmas, tās vienkāršot un izstrādāt visaptverošākas sistēmas; |
| --- | --- | --- |

46.

a)

aicina dalībvalstis, kurās ir ļoti sarežģītas un sadrumstalotas sistēmas, tās vienkāršot un izstrādāt visaptverošākas sistēmas;

| b) | aicina dalībvalstis, kurās pašreiz ir zems seguma līmenis, pārskatīt savus nosacījumus, lai nodrošinātu, ka tiek aptverti visi trūcīgie cilvēki; |
| --- | --- |

b)

aicina dalībvalstis, kurās pašreiz ir zems seguma līmenis, pārskatīt savus nosacījumus, lai nodrošinātu, ka tiek aptverti visi trūcīgie cilvēki;

| c) | aicina dalībvalstis, no kuru minimālo ienākumu režīma pašlaik ir izslēgtas būtiskas grupas, kas saskaras ar nabadzību, grozīt savu režīmu, lai nodrošinātu šo grupu labāku segumu; |
| --- | --- |

c)

aicina dalībvalstis, no kuru minimālo ienākumu režīma pašlaik ir izslēgtas būtiskas grupas, kas saskaras ar nabadzību, grozīt savu režīmu, lai nodrošinātu šo grupu labāku segumu;

| d) | aicina dalībvalstis, kuru minimālo ienākumu režīmā ir augsts administratīvās diskrēcijas līmenis, izvirzīt mērķi to mazināt, un nodrošināt, ka tiek noteikti skaidri un konsekventi kritēriji attiecībā uz tādu lēmumu pieņemšanu, kuri ir saistīti ar efektīvu pārsūdzības procesu; |
| --- | --- |

d)

aicina dalībvalstis, kuru minimālo ienākumu režīmā ir augsts administratīvās diskrēcijas līmenis, izvirzīt mērķi to mazināt, un nodrošināt, ka tiek noteikti skaidri un konsekventi kritēriji attiecībā uz tādu lēmumu pieņemšanu, kuri ir saistīti ar efektīvu pārsūdzības procesu;

| 47. | uzsver, ka ir svarīgi palielināt strādājošo, bezdarbnieku un pie neaizsargātām sociālajām grupām piederošo cilvēku līdzdalību mūžizglītībā, kā arī uzsver nepieciešamību uzlabot profesionālās kvalifikācijas līmeni un jaunu prasmju apgūšanu, kas ir svarīgs instruments, lai paātrinātu iekļaušanos darba tirgū, palielinātu ražīgumu un palīdzētu cilvēkiem atrast darbu; |
| --- | --- |

47.

| 48. | norāda uz demogrāfisko norišu nozīmi nabadzības apkarošanā Eiropā; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzsver, ka steidzami ir jāveic praktiski pasākumi, lai izskaustu nabadzību un sociālo atstumtību, veicinātu efektīvu sociālās drošības tīklu izveidi un mazinātu nevienlīdzību tā, lai palīdzētu nodrošināt ekonomisko un teritoriālo kohēziju; uzsver, ka šie pasākumi ir jāveic atbilstošā — gan valsts, gan Eiropas — līmenī saskaņā ar kompetenču sadalījumu attiecīgajās politikas jomās; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atbalsta Komisijas uz sociāliem ieguldījumiem balstīto pieeju, saskaņā ar kuru labi izstrādāta sociālā politika veicina ekonomikas izaugsmi, vienlaikus aizsargājot cilvēkus no nabadzības, un darbojas kā ekonomikas stabilizators (26); |
| --- | --- |

50.

| 51. | atzinīgi vērtē pārdomas un pētījumus par to, kā dalībvalstīs panākt ienākumu un bagātības taisnīgāku sadali; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver, ka daži no svarīgākajiem faktoriem, kas dalībvalstīm traucē izstrādāt uz sociāliem ieguldījumiem balstītu pieeju, ir ekonomiskās krīzes ietekme (27); |
| --- | --- |

52.

| 53. | prasa turpmāk, izstrādājot makroekonomikas politiku, pienācīgi ņemt vērā nepieciešamību mazināt sociālo nevienlīdzību un visām sociālajām grupām garantēt piekļuvi pienācīgi finansētiem publiskiem sociālajiem pakalpojumiem, tādējādi risinot nabadzības un sociālās atstumtības problēmu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | prasa rīkoties, lai mazinātu sociālo nevienlīdzību, dodot cilvēkiem iespēju maksimāli izmantot savu talantu un spējas; prasa arī sociālo atbalstu koncentrēt uz cilvēkiem, kas ir gan nabadzīgi, gan nespēj pašu spēkiem gūt pietiekamus ienākumus; |
| --- | --- |

54.

| 55. | norāda, ka pieredze, kas gūta, veicot nesenās uz atbrīvojumiem no nodokļiem balstītās reformas, liecina, ka minimālo ienākumu politiku vēlams finansēt, izmantojot atbalstu no budžeta, nevis ar nodokļu stimulu palīdzību; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzsver, ka izglītība, sociālie pārvedumi un progresīva, taisnīga un pārdaloša nodokļu sistēma līdzās praktiskiem pasākumiem konkurētspējas stiprināšanai un nodokļu apiešanas un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas apkarošanai var veicināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzsver nepieciešamību pielāgot spēkā esošos minimālo ienākumu režīmus, lai labāk risinātu jauniešu bezdarba problēmu; |
| --- | --- |

57.

Publiskās nodarbinātības programmas

| 58. | pieņem zināšanai atsevišķas publiskās nodarbinātības programmas, kas tiem, kuri vēlas un spēj strādāt, sniedz iespēju strādāt pārejas posma darbu publiskajā sektorā, bezpeļņas privātās vienībās vai sociālās ekonomikas uzņēmumos; tomēr uzsver, ka ir svarīgi, lai šādas programmas veicinātu tādu darbvietu izveidi, kurās, balstoties uz darba koplīgumu slēgšanu un nodarbinātības jomas tiesību aktiem, tiek nodrošināta tiesību ievērošana; |
| --- | --- |

58.

| 59. | uzskata, ka publiskās nodarbinātības programmām būtu jāpalīdz uzlabot strādājošo nodarbināmība un jāatvieglo viņiem piekļuve parastajam darba tirgum; atgādina, ka šajās programmās būtu jāiekļauj individualizēts maršruts un ka tām būtu jānodrošina pienācīga darba samaksa un jāpalīdz atrast pienācīgu darbu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | uzskata, ka kvalitatīvu darbvietu radīšanai vajadzētu būt ES prioritātei, ko tā ir svarīgs solis nabadzības un sociālās atstumtības mazināšanas virzienā; |
| --- | --- |

60.

| 61. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt visu ieinteresēto personu, it īpaši sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības organizāciju, pilnīgu līdzdalību minimālo ienākumu politikas un programmu izstrādē, īstenošanā un uzraudzībā; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  OV L 245, 26.8.1992., 46. lpp.

(2)  OV L 245, 26.8.1992., 49. lpp.

(3)  OV L 59, 2.3.2013., 5. lpp.

(4)  OV L 307, 18.11.2008., 11. lpp.

(5)  OV C 212 E, 5.8.2010., 11. lpp.

(6)  OV C 70 E, 8.3.2012., 8. lpp.

(7)  OV C 419, 16.12.2015., 5. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0401.

(9)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0136.

(10)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0235.

(11)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0355.

(12)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0010.

(13)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0317.

(14)  “2017. gada Eiropas pusgads: novērtējums par progresu strukturālo reformu īstenošanā, makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanā un koriģēšanā, un saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1176/2011 veikto padziļināto pārskatu rezultāti” (COM(2017)0090).

(15)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2017/income-inequalities-and-employment-patterns-in-europe-before-and-after-the-great-recession

(16)  “Towards a European minimum income” (“Virzība uz Eiropas minimālajiem ienākumiem”), 2013. gada novembris, http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/revenu-minimum_-etude-ose_-vfinale_en--2.pdf.

(17)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Apspriešanās sākšana par Eiropas sociālo tiesību pīlāru” (COM(2016)0127), 1. pielikums.

(18)  Eiropas sociālās politikas tīkls (ESPN) “Minimum Income Schemes in Europe – A study of national policies 2015” (“Minimālo ienākumu režīmi Eiropā: pētījums par valstu politiku 2015. gadā”), 2016. gada janvāris.

(19)  Padomes secinājumi “Nabadzības un sociālās atstumtības apkarošana: integrēta pieeja”, 2016. gada 16. jūnijs.

(20)  Padomes dokuments 6885/17 “Gada izaugsmes pētījums par 2017. gadu un vienotais nodarbinātības ziņojums: politiskas norādes nodarbinātības un sociālās politikas jomā – Padomes secinājumi (2017. gada 3. marts)” un Padomes dokuments 6887/17 “Komisijas un Padomes Vienotais nodarbinātības ziņojums, kas pievienots Komisijas paziņojumam par 2017. gada izaugsmes pētījumu (2017. gada 3. marts)”.

(21)  ESPN, “Minimum Income Schemes in Europe – A study of national policies 2015”. (“Minimālo ienākumu režīmi Eiropā: pētījums par valstu politiku 2015. gadā”).

(22)  Skatīt: Pasaules Banka, “Poverty Reduction and Growth: The Virtuous and Vicious Circle” (“Nabadzības mazināšana un izaugsme: nevainīgais un apburtais loks”), 2006. gads; ESAO, “Trends in Income Inequality and its Impact on Economic Growth” (“Ienākumu nevienlīdzības tendences un tās ietekme uz ekonomikas izaugsmi”), 2014. gads.

(23)  ESPN, “Minimum Income Schemes in Europe: A study of national policies 2015” (“Minimālo ienākumu režīmi Eiropā: pētījums par valstu politiku 2015. gadā”).

(24)  ESPN, “Social Investment in Europe: A study of national policies 2015” (“Sociālās investīcijas Eiropā: pētījums par valstu politiku 2015. gadā”).

(25)  ESPN, “Minimum Income Schemes in Europe – A study of national policies 2015” (“Minimālo ienākumu režīmi Eiropā: pētījums par valstu politiku 2015. gadā”).

(26)  Eiropas Komisija: 2013. gada 20. februāra paziņojums “Sociālie ieguldījumi izaugsmei un kohēzijai, tostarp Eiropas Sociālā fonda īstenošana 2014.–2020. gadā” (COM(2013)0083), un ESPN, “Social Investment in Europe: A study of national policies 2015” (“Sociālās investīcijas Eiropā: pētījums par valstu politiku 2015. gadā”).

(27)  ESPN, “Social Investment in Europe: A study of national policies 2015”.„Sociālie ieguldījumi Eiropā”.

---

Trešdiena, 2017. gada 25. oktobris

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/171 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/171

---

P8_TA(2017)0413

Romu integrācijas Eiropas Savienībā pamattiesību aspekti: cīņa pret antičigānismu

Eiropas Parlamenta 2017. gada 25. oktobra rezolūcija par romu integrācijas Eiropas Savienībā pamattiesību aspektiem: cīņa pret antičigānismu (2017/2038(INI))

(2018/C 346/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES) un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību (LES) un Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD),

| — | ņemot vērā LES preambulu, jo īpaši tās otro ievilkumu un ceturto līdz septīto ievilkumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LES preambulu, jo īpaši tās otro ievilkumu un ceturto līdz septīto ievilkumu,

| — | inter alia ņemot vērā LES 2. pantu, 3. panta 3. punkta otro daļu un 6. pantu, |
| --- | --- |

—

inter alia ņemot vērā LES 2. pantu, 3. panta 3. punkta otro daļu un 6. pantu,

| — | inter alia ņemot vērā LESD 10. pantu un 19. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

inter alia ņemot vērā LESD 10. pantu un 19. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā 2000. gada 7. decembra Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”), kas izsludināta 2007. gada 12. decembrī Strasbūrā un stājās spēkā ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā 2009. gada decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2000. gada 7. decembra Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (“Harta”), kas izsludināta 2007. gada 12. decembrī Strasbūrā un stājās spēkā ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā 2009. gada decembrī,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 1948. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 1948. gadā,

| — | ņemot vērā 1989. gada 20. novembrī Ņujorkā pieņemto ANO Konvenciju par bērna tiesībām, jo īpaši tās 3. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1989. gada 20. novembrī Ņujorkā pieņemto ANO Konvenciju par bērna tiesībām, jo īpaši tās 3. pantu,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembra rezolūciju A/70/L.1 “Pārveidosim mūsu pasauli. Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembra rezolūciju A/70/L.1 “Pārveidosim mūsu pasauli. Ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”,

| — | ņemot vērā ANO Rezolūciju A/RES/60/7 par holokausta piemiņu, ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 2005. gada 1. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Rezolūciju A/RES/60/7 par holokausta piemiņu, ko ANO Ģenerālā asambleja pieņēma 2005. gada 1. novembrī,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Vispārējo konvenciju par nacionālo minoritāšu aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Vispārējo konvenciju par nacionālo minoritāšu aizsardzību,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas deklarāciju par antičigānisma un rasistiskās vardarbības pret romiem uzliesmojumu Eiropā, kas pieņemta 2012. gada 1. februārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas deklarāciju par antičigānisma un rasistiskās vardarbības pret romiem uzliesmojumu Eiropā, kas pieņemta 2012. gada 1. februārī,

| — | ņemot vērā Eiropas Komisijas pret rasismu un neiecietību (ECRI) Vispārējās politikas ieteikumu Nr. 13 par cīņu pret antičigānismu un romu diskriminēšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Komisijas pret rasismu un neiecietību (ECRI) Vispārējās politikas ieteikumu Nr. 13 par cīņu pret antičigānismu un romu diskriminēšanu,

| — | ņemot vērā Eiropas politisko partiju hartu par nerasistisku sabiedrību, ko Eiropas Padomes Vietējo un reģionālo pašvaldību kongress pieņēma 32. sesijā 2017. gada martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas politisko partiju hartu par nerasistisku sabiedrību, ko Eiropas Padomes Vietējo un reģionālo pašvaldību kongress pieņēma 32. sesijā 2017. gada martā,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas Rezolūciju 1985(2014) “Nacionālo minoritāšu stāvoklis un tiesības Eiropā” un Rezolūciju 2153(2017) “Romu un klejotāju iekļaušanas veicināšana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas Rezolūciju 1985(2014) “Nacionālo minoritāšu stāvoklis un tiesības Eiropā” un Rezolūciju 2153(2017) “Romu un klejotāju iekļaušanas veicināšana”,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes ģenerālsekretāra Thorbjørn Jagland2017. gada 11. aprīļa paziņojumu par 10 mērķiem nākamajiem 10 gadiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes ģenerālsekretāra Thorbjørn Jagland2017. gada 11. aprīļa paziņojumu par 10 mērķiem nākamajiem 10 gadiem,

| — | ņemot vērā SDO Konvenciju par diskrimināciju nodarbinātībā un profesijā, 1958 (Nr. 111), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SDO Konvenciju par diskrimināciju nodarbinātībā un profesijā, 1958 (Nr. 111),

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 29. jūnija Direktīvu 2000/43/EK, ar ko ievieš vienādas attieksmes principu pret personām neatkarīgi no rasu vai etniskās piederības (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus un aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus un aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 883/2004 par sociālās nodrošināšanas sistēmu koordinēšanu (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 28. novembra Pamatlēmumu 2008/913/TI par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 28. novembra Pamatlēmumu 2008/913/TI par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm (5),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 9. decembra ieteikumu par efektīviem romu integrācijas pasākumiem dalībvalstīs un Padomes 2016. gada 8. decembra secinājumus par romu integrācijas procesa paātrināšanu un 2016. gada 13. oktobra secinājumus par Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 14/2016, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 9. decembra ieteikumu par efektīviem romu integrācijas pasākumiem dalībvalstīs un Padomes 2016. gada 8. decembra secinājumus par romu integrācijas procesa paātrināšanu un 2016. gada 13. oktobra secinājumus par Eiropas Revīzijas palātas īpašo ziņojumu Nr. 14/2016,

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. jūnija secinājumus par agrīno pirmsskolas izglītību un aprūpi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 15. jūnija secinājumus par agrīno pirmsskolas izglītību un aprūpi,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumus par romu integrāciju (COM(2010)0133, COM(2012)0226, COM(2013)0454, COM(2015)0299, COM(2016)0424), tostarp paziņojumu “ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam” (COM(2011)0173), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumus par romu integrāciju (COM(2010)0133, COM(2012)0226, COM(2013)0454, COM(2015)0299, COM(2016)0424), tostarp paziņojumu “ES programma attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam” (COM(2011)0173),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Garantija jauniešiem un jaunatnes nodarbinātības iniciatīva — pēc trīs gadiem” (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Garantija jauniešiem un jaunatnes nodarbinātības iniciatīva — pēc trīs gadiem” (COM(2016)0646),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 20. februāra ieteikumu 2013/112/ES “Ieguldījums bērnos: nabadzības apburtā loka pārraušana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 20. februāra ieteikumu 2013/112/ES “Ieguldījums bērnos: nabadzības apburtā loka pārraušana”,

| — | ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par romiem (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par romiem (6),

| — | ņemot vērā 2015. gada 15. aprīļa rezolūciju par starptautisko romu dienu — tā sauktais antičigānisms Eiropā un Otrā pasaules kara laikā pret romiem vērstā genocīda atceres dienas atzīšana ES līmenī (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 15. aprīļa rezolūciju par starptautisko romu dienu — tā sauktais antičigānisms Eiropā un Otrā pasaules kara laikā pret romiem vērstā genocīda atceres dienas atzīšana ES līmenī (7),

| — | ņemot vērā 2016. gada 13. decembra rezolūciju par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā 2015. gadā (8), jo īpaši 117.–122. punktu par romu tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 13. decembra rezolūciju par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā 2015. gadā (8), jo īpaši 117.–122. punktu par romu tiesībām,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2016. gada ziņojumu par pamattiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2016. gada ziņojumu par pamattiesībām,

| — | ņemot vērā Pamattiesību aģentūras apsekojumus EU-MIDIS I un EU-MIDIS II, kā arī citus apsekojumus un ziņojumus par romiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pamattiesību aģentūras apsekojumus EU-MIDIS I un EU-MIDIS II, kā arī citus apsekojumus un ziņojumus par romiem,

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas Īpašo Ziņojumu 14/2016 par ES politikas iniciatīvām un finansiālo atbalstu romu integrācijai: pēdējā desmitgadē panākts ievērojams progress, taču dalībvalstīm jāiegulda papildu darbs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas Īpašo Ziņojumu 14/2016 par ES politikas iniciatīvām un finansiālo atbalstu romu integrācijai: pēdējā desmitgadē panākts ievērojams progress, taču dalībvalstīm jāiegulda papildu darbs,

| — | ņemot vērā Eirobarometra aptauju “Diskriminācija ES 2015. gadā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eirobarometra aptauju “Diskriminācija ES 2015. gadā”,

| — | ņemot vērā Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) ziņojumus un ieteikumus, citu starpā tās rīcības plānu romu un sintu stāvokļa uzlabošanai EDSO teritorijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) ziņojumus un ieteikumus, citu starpā tās rīcības plānu romu un sintu stāvokļa uzlabošanai EDSO teritorijā,

| — | ņemot vērā sargorganizāciju un pilsoniskās sabiedrības organizāciju, īpaši Eiropas Romu tiesību centra, Fundación Secretariado Gitano, OSF, ERGO un Amnesty International, ziņojumus un ieteikumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā sargorganizāciju un pilsoniskās sabiedrības organizāciju, īpaši Eiropas Romu tiesību centra, Fundación Secretariado Gitano, OSF, ERGO un Amnesty International, ziņojumus un ieteikumus,

| — | ņemot vērā Alianses pret antičigānismu references dokumentu par antičigānismu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Alianses pret antičigānismu references dokumentu par antičigānismu,

| — | ņemot vērā Eiropas politikas pētījumu centra ziņojumu “Institucionālā antičigānisma apkarošana: reaģēšana un daudzsološas prakses Eiropas Savienībā un dažās dalībvalstīs”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas politikas pētījumu centra ziņojumu “Institucionālā antičigānisma apkarošana: reaģēšana un daudzsološas prakses Eiropas Savienībā un dažās dalībvalstīs”,

| — | ņemot vērā Berlīnē nesen izveidoto Eiropas Romu mākslas un kultūras institūtu (ERIAC), kura mērķis ir panākt 12 miljonu Eiropas romu iesaisti mākslā un kultūrā, dodot viņiem pašizpausmes iespējas un tādējādi palīdzot cīnīties pret antičigānismu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Berlīnē nesen izveidoto Eiropas Romu mākslas un kultūras institūtu (ERIAC), kura mērķis ir panākt 12 miljonu Eiropas romu iesaisti mākslā un kultūrā, dodot viņiem pašizpausmes iespējas un tādējādi palīdzot cīnīties pret antičigānismu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A8-0294/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A8-0294/2017),

| A. | tā kā romu cilvēktiesības Eiropā joprojām ir ierobežotas; |
| --- | --- |

A.

tā kā romu cilvēktiesības Eiropā joprojām ir ierobežotas;

| B. | tā kā romi ir Eiropas kultūras un vērtību daļa un ir devuši savu ieguldījumu ES kultūras bagātībā, daudzveidībā, ekonomikā un kopīgajā vēsturē; |
| --- | --- |

B.

tā kā romi ir Eiropas kultūras un vērtību daļa un ir devuši savu ieguldījumu ES kultūras bagātībā, daudzveidībā, ekonomikā un kopīgajā vēsturē;

| C. | tā kā “antičigānisms ir īpašs pret romiem vērsts rasisma veids, ideoloģija, kuras pamatā ir uzskats par rasu pārākumu, dehumanizācijas un institucionāla rasisma veids, kas zeļ vēsturiskas diskriminācijas augsnē, un tas cita starpā izpaužas kā vardarbība, naida runa, ekspluatācija, stigmatizācija un vistiešākā diskriminācija” (9); |
| --- | --- |

C.

tā kā “antičigānisms ir īpašs pret romiem vērsts rasisma veids, ideoloģija, kuras pamatā ir uzskats par rasu pārākumu, dehumanizācijas un institucionāla rasisma veids, kas zeļ vēsturiskas diskriminācijas augsnē, un tas cita starpā izpaužas kā vardarbība, naida runa, ekspluatācija, stigmatizācija un vistiešākā diskriminācija” (9);

| D. | tā kā par spīti valstu, Eiropas un starptautiskiem centieniem noturīgs un strukturāls antičigānisms (10) vērojams visos Eiropas sabiedrības līmeņos, kur tas ik dienu izpaužas kā, piemēram, individuāla un institucionāla vienaldzība, diskriminācija, nevienlīdzība, iespēju trūkums, pazemošana, citādošana un vainas novelšana, stigmatizācija, naida runa un pakļaušana vardarbībai, galējai nabadzībai un dziļai sociālajai atstumtībai; tā kā antičigānisms palielinās un politiskās partijas gūst popularitāti, paužot klaji antičigāniskus uzskatus; |
| --- | --- |

D.

tā kā par spīti valstu, Eiropas un starptautiskiem centieniem noturīgs un strukturāls antičigānisms (10) vērojams visos Eiropas sabiedrības līmeņos, kur tas ik dienu izpaužas kā, piemēram, individuāla un institucionāla vienaldzība, diskriminācija, nevienlīdzība, iespēju trūkums, pazemošana, citādošana un vainas novelšana, stigmatizācija, naida runa un pakļaušana vardarbībai, galējai nabadzībai un dziļai sociālajai atstumtībai; tā kā antičigānisms palielinās un politiskās partijas gūst popularitāti, paužot klaji antičigāniskus uzskatus;

| E. | tā kā dažādu veidu antičigānisms redzams dalībvalstu publisko iestāžu un institūciju darbā un darbībās gandrīz visās jomās un visos līmeņos, kur tas visbiežāk izpaužas tā, ka romiem nav vienlīdzīgas vai vispār nekādas piekļuves publiskajiem un sabiedriskajiem pakalpojumiem, tiek liegtas vienlīdzīgas tiesības un vienāda attieksme, romi netiek ņemti vērā politikas veidošanas un zināšanu radīšanas procesos, viņi nav pietiekami pārstāvēti oficiālās iestādēs visos sabiedrības līmeņos, tiek veidotas diskriminējošas programmas un nepareizi tiek izlietotas romu dzīves uzlabošanai paredzētas finansējuma iespējas; |
| --- | --- |

E.

tā kā dažādu veidu antičigānisms redzams dalībvalstu publisko iestāžu un institūciju darbā un darbībās gandrīz visās jomās un visos līmeņos, kur tas visbiežāk izpaužas tā, ka romiem nav vienlīdzīgas vai vispār nekādas piekļuves publiskajiem un sabiedriskajiem pakalpojumiem, tiek liegtas vienlīdzīgas tiesības un vienāda attieksme, romi netiek ņemti vērā politikas veidošanas un zināšanu radīšanas procesos, viņi nav pietiekami pārstāvēti oficiālās iestādēs visos sabiedrības līmeņos, tiek veidotas diskriminējošas programmas un nepareizi tiek izlietotas romu dzīves uzlabošanai paredzētas finansējuma iespējas;

| F. | tā kā netīšs antičigānisms novērojams pat ES iestāžu darbā, jo daudzas ES programmas un fondi, kas varētu labvēlīgi ietekmēt romu dzīves apstākļus un izredzes, romus nemaz neaizsniedz vai romus par saņēmējiem norāda vien simboliski, bet neņem vērā viņu faktiskos apstākļus un diskrimināciju, ar ko viņi saskaras; |
| --- | --- |

F.

tā kā netīšs antičigānisms novērojams pat ES iestāžu darbā, jo daudzas ES programmas un fondi, kas varētu labvēlīgi ietekmēt romu dzīves apstākļus un izredzes, romus nemaz neaizsniedz vai romus par saņēmējiem norāda vien simboliski, bet neņem vērā viņu faktiskos apstākļus un diskrimināciju, ar ko viņi saskaras;

| G. | tā kā antičigānismu — lai cik neapzināts tas būtu — var konstatēt arī ES acquis, kas bieži vien neņem vērā faktiskos apstākļus un grūtības, ar kurām saskaras romi, kas, gadsimtiem bijuši pakļauti multiplai diskriminācijai, nevar izmantot tādas pašas tiesības, iespējas un aizsardzības līmeni, ko dod ES acquis, kā citi ES iedzīvotāji; |
| --- | --- |

G.

tā kā antičigānismu — lai cik neapzināts tas būtu — var konstatēt arī ES acquis, kas bieži vien neņem vērā faktiskos apstākļus un grūtības, ar kurām saskaras romi, kas, gadsimtiem bijuši pakļauti multiplai diskriminācijai, nevar izmantot tādas pašas tiesības, iespējas un aizsardzības līmeni, ko dod ES acquis, kā citi ES iedzīvotāji;

| H. | tā kā mūsu sabiedrībā gan vārdos, gan darbībā ir izplatīta noturīga paternālistiska attieksme pret romiem: tā uzsver, ka romi ir “jāiekļauj” un “jāintegrē”, bet patiesībā ir nepieciešams fundamentāli mainīt pieeju; tā kā ir jānodrošina, ka viņiem ir piekļuve pamattiesībām un pilsonībai un iespējas tās pilnīgi izmantot mūsu sabiedrībā; |
| --- | --- |

H.

tā kā mūsu sabiedrībā gan vārdos, gan darbībā ir izplatīta noturīga paternālistiska attieksme pret romiem: tā uzsver, ka romi ir “jāiekļauj” un “jāintegrē”, bet patiesībā ir nepieciešams fundamentāli mainīt pieeju; tā kā ir jānodrošina, ka viņiem ir piekļuve pamattiesībām un pilsonībai un iespējas tās pilnīgi izmantot mūsu sabiedrībā;

| I. | tā kā romus pastāvīgi sauc par neaizsargātiem cilvēkiem, lai gan patiesībā tas, ka romiem tiek liegtas neatņemamas cilvēktiesības, vienāda attieksme un piekļuve labklājības sistēmai, pakalpojumiem, informācijai, tiesu iestādēm, izglītībai, veselības aprūpei, nodarbinātībai utt., liecina, ka struktūras, ko izveidojuši un uztur pie varas esošie, ir diskriminējošas un padara romus neaizsargātus; tā kā tas pierāda, ka attiecīgās iestādes nav pildījušas savus pienākumus cilvēktiesību jomā, |
| --- | --- |

I.

tā kā romus pastāvīgi sauc par neaizsargātiem cilvēkiem, lai gan patiesībā tas, ka romiem tiek liegtas neatņemamas cilvēktiesības, vienāda attieksme un piekļuve labklājības sistēmai, pakalpojumiem, informācijai, tiesu iestādēm, izglītībai, veselības aprūpei, nodarbinātībai utt., liecina, ka struktūras, ko izveidojuši un uztur pie varas esošie, ir diskriminējošas un padara romus neaizsargātus; tā kā tas pierāda, ka attiecīgās iestādes nav pildījušas savus pienākumus cilvēktiesību jomā,

Piederība un līdzdalība

| 1. | uzsver, ka nolūkā cīnīties pret sabiedrības neapzināto vienprātību, ka romi ir atstumjami, apkarot viņu diskrimināciju un sociālo atstumtību, kā arī graut stereotipus, ko gadsimtu gaitā izveidojusi un nostiprinājusi populārā literatūra, mediji, māksla un valoda, ir būtiski svarīgi sabiedrību izglītot par romu daudzveidību, vēsturi, kultūru un to, kāds, cik plašs un smags ir antičigānisms, ar ko viņi ikdienā saskaras; šajā sakarā aicina dalībvalstis uzņemties pilnīgu atbildību par saviem iedzīvotājiem, kas ir romi, un sākt ilgtermiņa informētības veicināšanas un intersekcionālas sensibilizēšanas kampaņas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka aktīva un jēgpilna romu sociālā, ekonomiskā, politiskā un kulturālā līdzdalība ir izšķirīgi svarīga efektīvā cīņā pret antičigānismu un tik ļoti vajadzīgās abpusējās uzticēšanās panākšanai visas sabiedrības labā; norāda, ka par to kopīga atbildība ir Komisijai un dalībvalstīm; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt stratēģijas, kas aptvertu gan proaktīvus, gan reaktīvus pasākumus, kuru pamatā būtu īsta un sistemātiska apspriešanās ar romu pārstāvjiem un NVO, un tos iesaistīt visos līmeņos — arī vietēji — sākto galveno programmu un projektu vadīšanā, uzraudzībā un novērtēšanā; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt neatkarīgu romu pilsonisko organizāciju un sabiedrisko struktūru izveidi un progresīvu romu jauniešu līderu iespēcināšanu; |
| --- | --- |

2.

Izlīgums un uzticēšanās veidošana

| 3. | lai iedibinātu īstu savstarpēju uzticēšanos, mudina Komisiju izveidot ES līmeņa patiesības un izlīguma komiteju (pastāvošās struktūrās vai kā atsevišķu struktūru), lai atzītu gadsimtus ilgušo romu vajāšanu, atstumšanu un atraidīšanu, dokumentēt to oficiālā baltajā grāmatā, kā arī, pildot šos uzdevumus, sadarboties ar Eiropas Parlamentu un romu ekspertiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina dalībvalstis izveidot valsts patiesības un izlīguma komitejas (pastāvošās struktūrās vai kā atsevišķas struktūras), lai atzītu gadsimtus ilgušo romu vajāšanu, atstumšanu un atraidīšanu, iesaistot parlamenta deputātus, valdības amatpersonas, juristus, romu pārstāvjus, NVO un vietējas organizācijas, un dokumentētu šos jautājumus oficiālā baltajā grāmatā, un mudina dalībvalstis skolu mācību programmās iekļaut romu vēsturi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina dalībvalstis pieminēt romu holokausta upurus, atzīmēt 2. augustu kā romu holokausta piemiņas dienu un, izmantojot vienkāršotu procedūru, piešķirt pienācīgu un tūlītēju kompensāciju vēl dzīvajiem holokausta upuriem, kā arī īstenot attiecīgu informētības veicināšanas kampaņu; aicina Komisiju un dalībvalstis atceres pasākumos, kas notiek ik gadu 27. janvārī, lai atzīmētu Holokausta upuru piemiņas dienu, pieminēt arī romus un rīkot brīvprātīgas ierēdņu apmācības par romu holokaustu; |
| --- | --- |

5.

Snieguma pārbaudes

| 6. | pauž bažas par to, ka, lai gan dalībvalstīs tiek īstenotas vairākas mērķorientētas programmas, lielākā daļa galveno programmu, arī tās, uz kurām attiecas struktūrfondi, neaizsniedz nelabvēlīgākā situācijā esošos iedzīvotājus, īpaši romus; tāpēc aicina Revīzijas palātu pilnīgāk un regulāri pārbaudīt sniegumu, kāds panākts tādās ES programmās kā ES nodarbinātības un izglītības programmas, piemēram, “Erasmus+” un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva (YEI); |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju:






  — | novērtēt ES programmas un finansējuma iespējas, lai noteiktu, vai tās atbilst nediskriminēšanas un līdzdalības prasībām, un vajadzības gadījumā nekavējoties veikt korektīvos pasākumus, |
| --- | --- | --- |

7.

—

novērtēt ES programmas un finansējuma iespējas, lai noteiktu, vai tās atbilst nediskriminēšanas un līdzdalības prasībām, un vajadzības gadījumā nekavējoties veikt korektīvos pasākumus,

| — | izmantot stingru, uz kvalitāti orientētu ilgtermiņa uzraudzības un finanšu rēķinvedības sistēmu, lai pārbaudītu dalībvalstu sniegumu ES programmu izmantošanā, |
| --- | --- |

—

izmantot stingru, uz kvalitāti orientētu ilgtermiņa uzraudzības un finanšu rēķinvedības sistēmu, lai pārbaudītu dalībvalstu sniegumu ES programmu izmantošanā,

| — | romus saņēmējus aktīvi, efektīvi un pārredzami iesaistīt projektu uzraudzības un novērtēšanas procesā, |
| --- | --- |

—

romus saņēmējus aktīvi, efektīvi un pārredzami iesaistīt projektu uzraudzības un novērtēšanas procesā,

| — | nodrošināt, ka pastāvošais sūdzību mehānisms ir vieglāk piekļūstams un pārredzamāks iedzīvotājiem, NVO un iestādēm, lai būtu iespējams ziņot par diskriminējošiem ES fondiem un programmām, |
| --- | --- |

—

nodrošināt, ka pastāvošais sūdzību mehānisms ir vieglāk piekļūstams un pārredzamāks iedzīvotājiem, NVO un iestādēm, lai būtu iespējams ziņot par diskriminējošiem ES fondiem un programmām,

| — | apturēt finansējumu gadījumos, kad ES finansējums ir lietots nepareizi, |
| --- | --- |

—

apturēt finansējumu gadījumos, kad ES finansējums ir lietots nepareizi,

| — | reformēt ESI fondus tā, lai tie proaktīvāk sniegtu finanšu atbalstu antičigānisma apkarošanai, un |
| --- | --- |

—

reformēt ESI fondus tā, lai tie proaktīvāk sniegtu finanšu atbalstu antičigānisma apkarošanai, un

| — | paplašināt finansēšanas programmas “Eiropa pilsoņiem” un “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība”, atzīstot pilsoniskās sabiedrības sargorganizāciju un citu relevanto ieinteresēto pušu svarīgo lomu antičigānisma monitoringā un pamattiesību ievērošanas nodrošināšanā; |
| --- | --- |

—

paplašināt finansēšanas programmas “Eiropa pilsoņiem” un “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība”, atzīstot pilsoniskās sabiedrības sargorganizāciju un citu relevanto ieinteresēto pušu svarīgo lomu antičigānisma monitoringā un pamattiesību ievērošanas nodrošināšanā;

| 8. | aicina Komisiju un dalībvalstis:






  — | nodrošināt, ka relevantie ES finansētie intervences pasākumi, kas var ietekmēt romu kopienu, ir iekļaujoši un vērsti pret segregāciju, |
| --- | --- | --- |

8.

—

nodrošināt, ka relevantie ES finansētie intervences pasākumi, kas var ietekmēt romu kopienu, ir iekļaujoši un vērsti pret segregāciju,

| — | nodrošināt, ka segregējošas prakses ir skaidri jāapraksta un nepārprotami jāizslēdz no finansējuma, |
| --- | --- |

—

nodrošināt, ka segregējošas prakses ir skaidri jāapraksta un nepārprotami jāizslēdz no finansējuma,

| — | uzlabot finansējuma iespējas, lai nodrošinātu, ka radītās izglītības un nodarbinātības iespējas paver īstu un ilgtspējīgu ceļu, kā izkļūt no ilgtermiņa bezdarba, jo tas ir nepieciešams cilvēka cienīgai dzīvei, |
| --- | --- |

—

uzlabot finansējuma iespējas, lai nodrošinātu, ka radītās izglītības un nodarbinātības iespējas paver īstu un ilgtspējīgu ceļu, kā izkļūt no ilgtermiņa bezdarba, jo tas ir nepieciešams cilvēka cienīgai dzīvei,

| — | nodrošināt, ka visi pieejamie resursi tiek izmantoti lietderīgi, un |
| --- | --- |

—

nodrošināt, ka visi pieejamie resursi tiek izmantoti lietderīgi, un

| — | palielināt ES līdzekļu apgūšanas līmeni, kas darāms atbilstoši romu integrācijas valsts stratēģijās noteiktajām prioritātēm; |
| --- | --- |

—

palielināt ES līdzekļu apgūšanas līmeni, kas darāms atbilstoši romu integrācijas valsts stratēģijās noteiktajām prioritātēm;

| 9. | aicina dalībvalstis uzlabot vietējo un nacionālo iestāžu koordināciju, lai likvidētu administratīvos un politiskos šķēršļus un efektīvi izmantotu ES fondus romu, īpaši bērnu, situācijas uzlabošanai; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atgādina par Padomes 2013. gada ieteikumu, ka sociālās iekļaušanas veicināšana un nabadzības un diskriminācijas apkarošana, inter alia marginalizētu kopienu, piemēram, romu, sociāli ekonomiskās integrācijas veicināšana, būtu jāatvieglo, katrā dalībvalstī vismaz 20 % no kopējiem ESF resursiem piešķirot ieguldījumiem cilvēkkapitālā; |
| --- | --- |

10.

Vienlīdzīgu tiesību un antičigānisma apkarošanas nodrošināšana apmācības ceļā

| 11. | atgādina, ka minoritāšu tiesības un diskriminācijas aizliegums ir neatņemama pamattiesību daļa un attiecīgi uzskatāmas par ES vērtībām, kas jāievēro saskaņā ar LES 2. pantu; atgādina, ka ES var rīkoties saskaņā ar LES 7. pantu, ja ir skaidrs risks, ka dalībvalsts varētu smagi pārkāpt šīs vērtības; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ņemot vērā satraucošos NVO un sargorganizāciju ziņojumus, aicina Komisiju:






  — | īstenot Direktīvu 2000/43/EK un panākt tās izpildi, lai efektīvi novērstu un izskaustu jebkādu romu diskrimināciju un lai nodrošinātu, ka valsts, reģionālie un vietēji administratīvie noteikumi nav diskriminējoši un nenoved pie segregācijas, |
| --- | --- | --- |

12.

—

īstenot Direktīvu 2000/43/EK un panākt tās izpildi, lai efektīvi novērstu un izskaustu jebkādu romu diskrimināciju un lai nodrošinātu, ka valsts, reģionālie un vietēji administratīvie noteikumi nav diskriminējoši un nenoved pie segregācijas,

| — | īstenot Pamatlēmumu 2008/913/TI un panākt tā izpildi, jo tas nodrošina līdzekļus sekmīgai cīņai pret antičigānisku retoriku un vardarbību pret romiem; |
| --- | --- |

—

īstenot Pamatlēmumu 2008/913/TI un panākt tā izpildi, jo tas nodrošina līdzekļus sekmīgai cīņai pret antičigānisku retoriku un vardarbību pret romiem;

| 13. | aicina Komisiju palīdzēt dalībvalstīm transponēt un īstenot vienādas attieksmes direktīvas un arī turpmāk sākt pienākumu neizpildes procedūras bez izņēmuma pret visām dalībvalstīm, kuras pārkāpj, netransponē vai neīsteno vienādas attieksmes direktīvas, piemēram, Rasu vienlīdzības direktīvu (2000/43/EK), Brīvas pārvietošanās un uzturēšanās direktīvu (2004/38/EK) (11), Cietušo tiesību direktīvu (2012/29/ES), Padomes pamatlēmumu (2008/913/TI) par rasismu un ksenofobiju, Audiovizuālo mediju pakalpojumu direktīvu (2010/13/ES) (12) un Padomes Direktīvu par vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm (2004/113/EK) (13) un par vienlīdzīgu attieksmi nodarbinātībā un profesijā (2000/78/EK); |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Komisiju un Padomi rast izeju no strupceļa un atsākt sarunas par Diskriminācijas novēršanas direktīvu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nosoda to, ka konkrētas dalībvalstis noliedz savu romu izcelsmes valstspiederīgo nelīdztiesību, ka tām nav politiskās gribas labot savas kļūdas un nodrošināt romiem pamattiesību pieejamību un īstenošanu un ka tās romus pašus vaino viņu sociālajā atstumtībā, ko izraisījis strukturālais rasisms; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina dalībvalstis:






  — | skaidri nosodīt un sodīt romu holokausta noliegšanu, naida runu un vainas novelšanu, ko piekopj visu līmeņu politiķi un valsts amatpersonas un kas sastopama visu veidu medijos, jo tās sabiedrībā tieši nostiprina antičigānismu, |
| --- | --- | --- |

16.

—

skaidri nosodīt un sodīt romu holokausta noliegšanu, naida runu un vainas novelšanu, ko piekopj visu līmeņu politiķi un valsts amatpersonas un kas sastopama visu veidu medijos, jo tās sabiedrībā tieši nostiprina antičigānismu,

| — | veikt papildu pasākumus, kas novērstu, nosodītu un apkarotu naida runu pret romiem, izmantojot arī kultūrdialogu; |
| --- | --- |

—

veikt papildu pasākumus, kas novērstu, nosodītu un apkarotu naida runu pret romiem, izmantojot arī kultūrdialogu;

| 17. | mudina Komisiju un dalībvalstis intensīvāk sadarboties ar NVO, lai nodrošinātu apmācību par paraugpraksi, kā apkarot aizspriedumus un kā efektīvi rīkot naida runas atspēkošanas kampaņas, apzinot NVO partneru īpašās vajadzības un prasības šajā aspektā; aicina Komisiju publicēt pilsoniskajai sabiedrībai paredzētu uzaicinājumu monitoringa un ziņošanas jomā attiecībā uz naida runu, naida noziegumiem un holokausta noliegšanu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Parlamenta priekšsēdētāju nosodīt un sodīt EP deputātus, kas izsakās nomelnojoši, rasistiski vai ksenofobiski vai šādi uzvedas Parlamentā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pauž nožēlu par to, ka tiek pārkāptas romu tiesības uz brīvu pārvietošanos; aicina dalībvalstis atzīt, ka ES pamatprincipi jāpiemēro visiem iedzīvotājiem un ka Brīvas pārvietošanās direktīva neatļauj kolektīvu izraidīšanu un nekādu rasisku profilēšanu; aicina izcelsmes dalībvalstis uzņemties atbildību par visu iedzīvotāju nabadzības un atstumtības apkarošanu, kā arī aicina galamērķa dalībvalstis palielināt pārrobežu sadarbību, lai apkarotu diskrimināciju un ekspluatāciju un nepieļautu to, ka atstumtība turpinās arī galamērķa valstī; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina dalībvalstis migrācijas kontekstā novērst neobjektivitāti pret romiem bēgļiem un patvēruma meklētājiem; atgādina, ka dalībvalstīs ierodas patvēruma meklētāji no Rietumbalkānu valstīm, no kuriem liels skaits ir Serbijas un bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas romi, un ka šo parādību var sasaistīt ar īpašiem faktoriem, kas minētajās valstīs skar romu kopienu; aicina attiecībā uz relevantajām valstīm izcelsmes valsts informācijā iekļaut īpašu sadaļu par vajāšanu, ko izraisa antičigānisms; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pauž nopietnas bažas par to, cik daudz Eiropā ir romu bezvalstnieku, jo bezvalstniecības dēļ viņiem tiek pilnībā liegti sociālie, izglītības un veselības aprūpes pakalpojumi un viņi tiek atstumti pašā sabiedrības perifērijā; aicina dalībvalstis pielikt punktu bezvalstniecībai un nodrošināt, ka pamata cilvēktiesības var izmantot visi iedzīvotāji; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina dalībvalstis dzimšanas reģistrāciju veikt nediskriminējoši un nodrošināt personu apliecinošus dokumentus visiem iedzīvotājiem, lai romiem netiktu liegta piekļuve galvenajiem pamatpakalpojumiem; aicina dalībvalstis nekavējoties veikt korektīvus pasākumus, lai apturētu diskrimināciju dzimšanas reģistrācijā, un ar vietējo pašvaldību starpniecību aktīvi rīkoties, lai visi bērni tiktu reģistrēti; aicina Komisiju novērtēt un uzraudzīt situāciju dalībvalstīs, dalīties paraugpraksē, kā identificēt aizsargāt personas, kurām nav atzītas pilsonības un piekļuves personu apliecinošiem dokumentiem, un sākt kampaņas, kas veicinātu informētību par dzimšanas reģistrācijas nozīmību; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pauž nopietnas bažas par to, ka romiem nav vienlīdzīgas piekļuves veselības informācijai, pakalpojumiem un aprūpei, ka vien retajam ir veselības apdrošināšanas karte, un par rasistisku izturēšanos pret romiem; aicina dalībvalstis pieņemt efektīvus pasākumus, kas likvidētu visus šķēršļus, kuri liedz piekļuvi veselības aprūpes sistēmai; prasa dalībvalstīm vajadzības gadījumā nodrošināt finansējumu romiem paredzētām veselības aprūpes mediatoru programmām, kā arī palielināt informētību par veselības aprūpi un uzlabot piekļuvi vakcinācijai un profilaktiskajai veselības aprūpei romu kopienās; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pauž bažas par diskrimināciju pret romietēm, kuras bieži vien tiek ievietotas segregētās, standartiem neatbilstošās dzemdību nodaļās, saskaras ar fizisku vardarbību, nolaidību, nepietiekamu aprūpi un sliktu izturēšanos no medicīnas darbinieku puses, mēģinot izmantot seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes pakalpojumus, un kuras bieži vien nevar piekļūt mobilajam veselības skrīningam; mudina dalībvalstis šajā nolūkā nekavējoties izveidot uzraudzības un korektīvo mehānismu un nodrošināt, ka medicīnas darbiniekus, kas pārkāpj ētikas principus, sauc pie atbildības; aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot centienus sekmēt ilgtspējīgu un visaptverošu spēju veidošanu attiecībā uz romietēm, izveidot specializētas struktūras, piemēram, informācijas punktus, lai sniegtu pielāgotu informāciju par veselības aprūpi, un nodrošināt nepieciešamo atbalstu kopienas veselības iniciatīvām; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina dalībvalstis, īstenojot ES programmu attiecībā uz romu valsts stratēģijām, prioritāti piešķirt bērniem, īpaši — nodrošinot romu bērniem piekļuvi veselības aprūpei, cilvēka cienīgus dzīves apstākļus un piekļuvi izglītībai; uzsver, ka cīņa pret romu bērnu analfabētismu ir izšķirīgi svarīga labākas romu integrācijas un iekļaušanas nolūkā, jo dos iespēju nākamajām paaudzēm uzlabot savas iespējas iesaistīties darba tirgū; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mudina dalībvalstis nosodīt piespiedu sterilizāciju un piešķirt kompensācijas romietēm, kas bijušas pakļautas sistemātiskai un valsts atbalstītai sterilizācijai, kā arī publiski atvainoties sievietēm, kas cietušas no šā nozieguma pret cilvēci; |
| --- | --- |

26.

| 27. | pauž lielu satraukumu par romu bērnu nelikumīgu atņemšanu vecākiem; aicina dalībvalstis nekavējoties izmeklēt šādus gadījumus un veikt nepieciešamos pasākumus, lai tos nepieļautu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nosoda to, ka dalībvalstis nenodrošina romiem vienlīdzīgu tiesu iestāžu pieejamību un vienlīdzību likuma priekšā, proti, to, ka:






  — | naida noziegumos cietušajiem netiek nodrošināts taisnīgums vai arī attiecīgās procedūras ir nepieņemami lēnas, īpaši tad, ja nodarījumu veikuši policisti, |
| --- | --- | --- |

28.

—

naida noziegumos cietušajiem netiek nodrošināts taisnīgums vai arī attiecīgās procedūras ir nepieņemami lēnas, īpaši tad, ja nodarījumu veikuši policisti,

| — | romus skar nesamērīga kriminālatbildības noteikšana, |
| --- | --- |

—

romus skar nesamērīga kriminālatbildības noteikšana,

| — | policijas darbības ir pārmērīgas (etniskā profilēšana, pārmērīgas apturēšanas un pārmeklēšanas procedūras, nevajadzīgi reidi romu apmetnēs, patvaļīga īpašuma konfiscēšana un iznīcināšana, pārmērīga spēka izmantošana aizturēšanas laikā, uzbrukumi, draudi, pazemojoša izturēšanās, fiziska vardarbība un tiesību liegšana policijā nopratināšanas un apcietinājuma laikā), |
| --- | --- |

—

policijas darbības ir pārmērīgas (etniskā profilēšana, pārmērīgas apturēšanas un pārmeklēšanas procedūras, nevajadzīgi reidi romu apmetnēs, patvaļīga īpašuma konfiscēšana un iznīcināšana, pārmērīga spēka izmantošana aizturēšanas laikā, uzbrukumi, draudi, pazemojoša izturēšanās, fiziska vardarbība un tiesību liegšana policijā nopratināšanas un apcietinājuma laikā),

| — | nepietiekamas policijas darbības pret romiem izdarītu noziegumu gadījumā: nepietiekama vai nekāda palīdzība, aizsardzība (piemēram, cilvēku tirdzniecības gadījumos un vardarbības ģimenē gadījumos) vai izmeklēšana gadījumos, kad par noziegumiem ziņojuši romi; |
| --- | --- |

—

nepietiekamas policijas darbības pret romiem izdarītu noziegumu gadījumā: nepietiekama vai nekāda palīdzība, aizsardzība (piemēram, cilvēku tirdzniecības gadījumos un vardarbības ģimenē gadījumos) vai izmeklēšana gadījumos, kad par noziegumiem ziņojuši romi;

| 29. | aicina dalībvalstis:






  — | garantēt, ka visi iedzīvotāji ir vienlīdzīgi likuma priekšā, un nodrošināt, ka visiem ir vienlīdzīgi pieejamas tiesu iestādes un piekļuve procesuālajām tiesībām, |
| --- | --- | --- |

29.

—

garantēt, ka visi iedzīvotāji ir vienlīdzīgi likuma priekšā, un nodrošināt, ka visiem ir vienlīdzīgi pieejamas tiesu iestādes un piekļuve procesuālajām tiesībām,

| — | sniegt obligātu, uz cilvēktiesībām balstītu un pakalpojumorientētu dienesta apmācību tiesībaizsardzības iestāžu darbiniekiem un tiesu sistēmas amatpersonām visos līmeņos, |
| --- | --- |

—

sniegt obligātu, uz cilvēktiesībām balstītu un pakalpojumorientētu dienesta apmācību tiesībaizsardzības iestāžu darbiniekiem un tiesu sistēmas amatpersonām visos līmeņos,

| — | izmeklēt naida noziegumus un veikt kriminālvajāšanu par tiem, kā arī izstrādāt paraugprakses, kā identificēt un izmeklēt naida noziegumus, tostarp tādus, ko tieši motivējis antičigānisms, |
| --- | --- |

—

izmeklēt naida noziegumus un veikt kriminālvajāšanu par tiem, kā arī izstrādāt paraugprakses, kā identificēt un izmeklēt naida noziegumus, tostarp tādus, ko tieši motivējis antičigānisms,

| — | izveidot policijā naida noziegumu apkarošanas vienības ar zināšanām par antičigānismu, |
| --- | --- |

—

izveidot policijā naida noziegumu apkarošanas vienības ar zināšanām par antičigānismu,

| — | sekmēt pienācīgu policijas darbību un piemērot sankcijas gadījumos, kad policijas rīcība nav pareiza, |
| --- | --- |

—

sekmēt pienācīgu policijas darbību un piemērot sankcijas gadījumos, kad policijas rīcība nav pareiza,

| — | darbam ar policiju pieņemt strīdu izšķiršanas speciālistus, |
| --- | --- |

—

darbam ar policiju pieņemt strīdu izšķiršanas speciālistus,

| — | mudināt policijā aktīvi pieņemt darbā romus, |
| --- | --- |

—

mudināt policijā aktīvi pieņemt darbā romus,

| — | nodrošināt, ka cietušo atbalsta programmas risina īpašās romu vajadzības un ka romi saņem palīdzību, kad viņi ziņo par noziegumiem un iesniedz sūdzības, |
| --- | --- |

—

nodrošināt, ka cietušo atbalsta programmas risina īpašās romu vajadzības un ka romi saņem palīdzību, kad viņi ziņo par noziegumiem un iesniedz sūdzības,

| — | turpināt īstenot programmu JUSTROM — kopīgu Komisijas un Eiropas Padomes programmu attiecībā uz tiesu iestāžu pieejamību romietēm — un paplašināt tās ģeogrāfisko darbības jomu, |
| --- | --- |

—

turpināt īstenot programmu JUSTROM — kopīgu Komisijas un Eiropas Padomes programmu attiecībā uz tiesu iestāžu pieejamību romietēm — un paplašināt tās ģeogrāfisko darbības jomu,

| — | pilnībā īstenot ES Cilvēku tirdzniecības novēršanas direktīvu un intensificēt policijas un tiesu iestāžu sadarbību cilvēku tirdzniecības apkarošanas nolūkā, kā arī |
| --- | --- |

—

pilnībā īstenot ES Cilvēku tirdzniecības novēršanas direktīvu un intensificēt policijas un tiesu iestāžu sadarbību cilvēku tirdzniecības apkarošanas nolūkā, kā arī

| — | pilnībā īstenot Direktīvu 2011/93/ES (14), lai novērstu un apkarotu seksuālo vardarbību pret bērniem un bērnu seksuālu izmantošanu un aizsargātu cietušos; |
| --- | --- |

—

pilnībā īstenot Direktīvu 2011/93/ES (14), lai novērstu un apkarotu seksuālo vardarbību pret bērniem un bērnu seksuālu izmantošanu un aizsargātu cietušos;

| 30. | aicina Eiropas Policijas akadēmiju (CEPOL) arī turpmāk nodrošināt apmācības pamattiesību jomā un policijas spēku intersekcionālo sensibilizēšanu šajā sakarā; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pauž nopietnas bažas par vispārizplatīto romu diskrimināciju mājokļu jomā, kam raksturīgs diskriminējošs īres un īpašumtiesību tirgus un sociālo mājokļu sistēma, romu piespiedu izlikšana no mājokļa un mājokļu iznīcināšana bez pienācīgu alternatīvu mājokļu nodrošināšanas, romu ievietošana segregētās apmetnēs un ārkārtas patversmēs, kur nav pamata pakalpojumu, sienu celšana ap romu apmetnēm, tas, ka publiskās iestādes nenodrošina romiem pilnīgu piekļuvi dzeramajam ūdensvada ūdenim un kanalizācijas sistēmai; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina dalībvalstis pieņemt efektīvus pasākumus, lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret romiem attiecībā uz mājokļu pieejamību, un pilnīgi izmantot ES fondus, lai uzlabotu romu mājokļu situāciju, īpaši — sekmējot desegregāciju, izskaužot jebkādu teritoriālu segregāciju, veicinot kopienas vadītu vietējo attīstību un integrētus teritoriālos ieguldījumus ar ESI fondu atbalstu, kā arī izmantojot saskanīgu sabiedrisko mājokļu politiku; mudina dalībvalstis nodrošināt piekļuvi sabiedriskajiem pakalpojumiem, piemēram, ūdenim, elektrībai un gāzei, un mājokļu infrastruktūru, kas atbilst valsts juridiskajām prasībām; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina Komisiju apstākļos, kad ar rasisku ieganstu tiek veikta piespiedu izlikšana no mājokļiem, atzīt savu kompetenci; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka piespiedu izlikšana pilnībā atbilst Savienības tiesību aktiem un citām starptautisko cilvēktiesību saistībām, piemēram, tām, kas izriet no Eiropas Cilvēktiesību konvencijas; aicina arī palielināt desegregācijas ekspertu skaitu un pieejamību visvairāk skartajās dalībvalstīs, lai palīdzētu iestādēm nodrošināt, ka Eiropas strukturālie un investīciju fondi patiešām veicina desegregāciju, un aicina Eiropas Sociālajā fondā un Eiropas Reģionālās attīstības fondā (ESF-ERAF) paredzēt līdzekļus teritoriālās desegregācijas pasākumiem; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atzinīgi vērtē proaktīvās iniciatīvas, kuru mērķis ir uzlabot romu mājokļu situāciju pilsētās; pieņem zināšanai iniciatīvu Eurocities, kas vāc pierādījumus, kartēšanas ceļā pētot pilsētās dzīvojošo romu kopienu specifiku, grūtības, ar kurām tās saskaras, un pilsētu reakciju uz šīm grūtībām; |
| --- | --- |

34.

| 35. | nosoda aizvien pastāvošo skolu segregāciju, tostarp pārmērīgu romu bērnu pārstāvību “speciālās skolās”, tikai romiem paredzētās skolās, speciālās klasēs, “konteinerskolās” utt.; aicina dalībvalstis izstrādāt un veikt īpašus skolu desegregācijas pasākumus un citus iedarbīgus pasākumus, lai nodrošinātu vienādu attieksmi pret romu bērniem un viņu pilnīgu piekļuvi kvalitatīvai vispārējai izglītībai un lai nodrošinātu, ka visi romu bērni iegūst vismaz obligāto izglītību; šajā sakarā uzsver, cik svarīgi ir izpētīt priekšlaicīgas mācību izbeigšanas iemeslus, īpaši antičigānisma lomu šajā parādībā; turklāt mudina dalībvalstis meklēt jaunus līdzekļus, kā likvidēt pastāvošo izglītības plaisu, izmantojot pieaugušo izglītību, profesionālo izglītību un apmācību, kā arī ikdienējo un neformālo mācīšanos; uzstāj, ka tas būtu darāms, pievēršot uzmanību arī intersekcionālajai diskriminācijai, iesaistot romu speciālistus un skolu mediatorus un nodrošinot šādiem pasākumiem pietiekamus resursus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzskata, ka romu diskriminācija nodarbinātības jomā, kam visbiežāk raksturīgs ilgtermiņa bezdarbs, nulles stundu līgumi, nestabili nodarbinātības apstākļi bez veselības un sociālās apdrošināšanas vai pensijām, darba tirgus šķēršļi (kas skar arī romus ar terciāro izglītību) un pārkvalificēšanās iespēju trūkums, ir pamats satraukumam un nav pieņemama; tāpēc mudina dalībvalstis veikt efektīvus pasākumus, kas nodrošinātu vienādu attieksmi pret romiem attiecībā uz piekļuvi darba tirgum un nodarbinātības iespējām, un likvidēt tiešos un netiešos šķēršļus, tostarp diskrimināciju; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina dalībvalstis sadarboties ar privāto sektoru, lai sekmētu romu mācību, nodarbinātības un uzņēmējdarbības iespējas, īpaši augošajās tehnoloģiju nozarēs; aicina dalībvalstis ar vērienu izskatīt iespējas, kā jaunās tehnoloģijas varētu palīdzēt panākt romu sociālo un ekonomisko iekļautību un apkarot antičigānismu; uzsver reģionālās attīstības nozīmību ilgtspējīgā darbvietu radīšanā vismazāk attīstītajos reģionos; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina dalībvalstis sekmēt politikas pasākumus, kam ir apliecināta būtiska pozitīva ietekme, piemēram, arodapmācību un apmācību darbavietā, individuālo konsultāciju pakalpojumus, pašnodarbinātību, sociālo uzņēmējdarbību un pirmās darba pieredzes programmas, lai sekmētu romu līdzdalību darba tirgū un romu kopienās novērstu nabadzības turpināšanos no paaudzes paaudzē; |
| --- | --- |

38.

| 39. | nosoda romu multiplo un intersekcionālo diskrimināciju, kas bieži vien ir neredzama vai slēpta; uzsver, ka politikā, kas vērsta pret vienu diskriminācijas formu, vajadzētu pievērst uzmanību arī konkrētām grupām, kas, ļoti iespējams, cieš no multiplas diskriminācijas; mudina Komisiju un dalībvalstis īpašu uzmanību pievērt tam, lai uzlabotu izglītības ieguvi, līdzdalību, piekļuvi nodarbinātībai, mājokļiem, veselības aprūpei, un diskriminācijas novēršanai attiecībā uz romiem, kas saskaras ar multiplo un intersekcionālo diskrimināciju un nelīdztiesību, un viņiem paredzētas īpašas programmas iekļaut ES programmā attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām pēc 2020. gada; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pauž bažas par to, ka romietes saskaras ar multiplu un intersekcionālu diskrimināciju, būdamas sievietes un piederēdamas pie romu etniskās minoritātes, līdz ar to atrazdamās nelabvēlīgākā situācijā attiecībā uz līdzdalību sabiedrībā visos tās līmeņos un piekļuvi pamata pakalpojumiem un resursiem; uzsver, ka diskriminācija vēl smagāk skar romu sievietes un meitenes, kam nav personu apliecinošu dokumentu; uzsver, ka romu sieviešu un meiteņu situācijas uzlabošanai nepieciešama īpaša un mērķorientēta nediskriminējoša politika, kas dotu iespēju vienlīdzīgi piekļūt nodarbinātībai un izglītībai, tostarp mūžizglītībai, un kas nodrošinātu kvalitatīvus mājokļus — tas ir svarīgi, lai uzlabotu viņu dzīves apstākļus un apkarotu nabadzību un atstumtību; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka to romu integrācijas valsts stratēģijās (RIVS) ir iekļauta īpaša nodaļa par sieviešu tiesībām un dzimumu līdztiesību un ka katrā sadaļā, īpaši finansējuma piešķiršanas sadaļās, ir piemēroti dzimumu līdztiesības aspekta iekļaušanas pasākumi, kuru mērķis ir sieviešu tiesību veicināšana, un dzimumu līdztiesības perspektīva, ievērojot Padomes secinājumus par ES programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām, kuros prasīts visās politikās un darbībās romu iekļaušanas veicināšanai piemērot dzimumperspektīvu; aicina dalībvalstu valdības un vietējās pašvaldības RIVS sagatavošanā, īstenošanā, novērtēšanā un uzraudzībā iesaistīt romietes; uzsver, ka ir nepieciešams sistemātiski vākt un regulāri analizēt pēc dzimumiem dalītus datus, un aicina Komisiju un dalībvalstis novērtēt, vai politika romu sievietēm un meitenēm sniedz vēlamos uzlabojumus, un rīkoties, ja progress nav pietiekams; aicina Komisiju atbalstīt dzimumu līdztiesības sekmēšanu visu stratēģijas “Eiropa 2020” aspektu īstenošanā saskaņā ar sieviešu un vīriešu līdztiesības stratēģiju 2010.–2015. gadam; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina dalībvalstis ņemt vērā īpašās grūtības, ar ko saskaras romu sievietes un meitenes sakarā ar agrīnām un piespiedu laulībām un uzbrukumiem viņu fiziskajai integritātei, un mudina dalībvalstis sekmēt un atbalstīt datu vākšanu un izplatīšanu attiecībā uz juridiskajiem un citiem pasākumiem, kas valsts līmenī pieņemti, lai novērstu un apkarotu vardarbību pret romu sievietēm un meitenēm; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mudina uzņēmumus un vietējās pašvaldības izveidot apmācības shēmas un darba iespējas romietēm; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina valdības iedrošināt un atbalstīt romu sieviešu īstenu līdzdalību sabiedriskajā un politiskajā dzīvē; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzskata, ka līdztiesības struktūras ir izšķirīgi svarīgas nolūkā informēt romus par viņu tiesībām, palīdzēt viņiem īstenot savas tiesības un ziņot par diskrimināciju; aicina Komisiju un dalībvalstis noteikt standartus, lai nodrošinātu, ka līdztiesības struktūrām ir pienācīgas pilnvaras un resursi antičigānisma monitorēšanai un rīcībai antičigānisma gadījumos; aicina dalībvalstis atbalstīt līdztiesības struktūru darbu un institucionālās spējas attiecībā uz vienādas attieksmes veicināšanu, piešķirot tām pienācīgus resursus, lai tās varētu sniegt efektīvu juridisko un tiesisko palīdzību un stiprināt savu sadarbību ar romu juriskonsultiem nolūkā atvieglot ziņošanu par pārkāpumiem; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pauž bažas par to, ka romu iesaiste vietējās, reģionālajās un nacionālās pārvaldes struktūrās ir ļoti zema gan sarunu partneru, gan ievēlētu pārstāvju statusā, un par to, ka valdības romiem negarantē iespēju pilnībā izmantot pilsonības dotās iespējas; šajā sakarā atzīst pilsoniskās sabiedrības izšķirīgo lomu; aicina paplašināt attiecīgo nacionālo un vietējo pašvaldību, ES, Eiropas Padomes un NVO sadarbību; mudina ES un dalībvalstu iestādes un politiskās partijas aktīvi sekmēt romu politisko līdzdalību un iespēcināšanu un viņu pieņemšanu darbā valsts pārvaldē; aicina īstenot romu iespēcināšanas programmas, arī tādas, kuru uzdevums būtu, ievērojot intersekcionālu pieeju, palielināt un nodrošināt romu ilgtermiņa līdzdalību vietējo, reģionālo un nacionālo pārvaldes struktūru pārstāvju statusā; aicina Komisiju un dalībvalstis rīkoties, lai panāktu, ka tiek uzlabota romu sieviešu līdzdalība politikas un lēmumu veidošanā; |
| --- | --- |

46.

| 47. | aicina dalībvalstis visām amatpersonām, kas ir atbildīgas par pienākumu izpildi un ir svarīgas ES un dalībvalstu tiesību aktu pareizā īstenošanā, sniegt obligātu, praktisku un intersekcionālu ar pamattiesībām un nediskriminēšanu saistītu apmācību, lai tām būtu zināšanas un prasmes, kuras vajadzīgas, lai varētu kalpot visiem iedzīvotājiem, izmantojot cilvēktiesībās balstītu pieeju; |
| --- | --- |

47.

| 48. | ņemot vērā mediju ietekmi uz sabiedrības priekšstatiem par etniskajām minoritātēm, aicina dalībvalstis:






  — | sniegt sabiedrisko raidorganizāciju un mediju darbiniekiem obligātu apmācību, lai palielinātu viņu informētību par romu grūtībām un diskrimināciju un par kaitīgiem stereotipiem, |
| --- | --- | --- |

48.

—

sniegt sabiedrisko raidorganizāciju un mediju darbiniekiem obligātu apmācību, lai palielinātu viņu informētību par romu grūtībām un diskrimināciju un par kaitīgiem stereotipiem,

| — | sekmēt romu pieņemšanu darbā sabiedriskajos medijos un |
| --- | --- |

—

sekmēt romu pieņemšanu darbā sabiedriskajos medijos un

| — | sekmēt romu pārstāvību sabiedrisko mediju valdēs; |
| --- | --- |

—

sekmēt romu pārstāvību sabiedrisko mediju valdēs;

| 49. | lai patiešām apturētu antičigānisma izplatīšanos, aicina dalībvalstis savās skolu mācību programmās visos līmeņos iekļaut obligātu izglītību cilvēktiesību, demokrātiska pilsoniskuma un politikas izpratnes jomā, lai novērstu romu nedrošību par savu identitāti un stiprinātu viņu pašapziņu un spēju īstenot un pieprasīt vienlīdzīgas tiesības; |
| --- | --- |

49.

| 50. | pauž nopietnas bažas par finansējuma samazinājumiem publiskajā sektorā, kas smagi ietekmējuši gan valstu, gan valsts finansētu NVO darbību romu līdztiesības veicināšanas jomā un ierobežojuši šo projektu iedarbības spēju; uzsver, ka valstij un tās institūcijām ir fundamentāla un neaizstājama loma līdztiesības veicināšanā; |
| --- | --- |

50.

Romu integrācijas valsts stratēģijas

| 51. | ar bažām norāda, ka ieguldītais darbs un finanšu līdzekļi un daudzās Eiropas un valstu programmas un fondi, kas vērsti uz romu kopienu, nav būtiski palīdzējuši uzlabot romu dzīves apstākļus un nav sekmējuši romu integrāciju, īpaši vietējā līmenī; tāpēc nolūkā cīnīties pret romu marginalizāciju, diskrimināciju un atstumtību, sekmēt romu integrāciju un apkarot antičigānismu aicina dalībvalstis:






  — | romu integrācijas valsts stratēģijas veidot ar vērienu, vairāk pētīt sekmīgas vietējas prakses un programmas, kam raksturīga aktīva romu iesaiste, nolūkā apzināt viņu stāvokli, faktiskos apstākļus un grūtības, un īpašu uzmanību pievērst antičigānismam un tā sekām, lai izstrādātu labāku, visaptverošu un holistisku pieeju šim jautājumam, tādējādi ne tikai pievēršoties sociālajam un ekonomiskajam aspektam, bet arī cīnoties pret rasismu, tajā pašā laikā veicinot arī abpusēju uzticēšanos, |
| --- | --- | --- |

51.

—

romu integrācijas valsts stratēģijas veidot ar vērienu, vairāk pētīt sekmīgas vietējas prakses un programmas, kam raksturīga aktīva romu iesaiste, nolūkā apzināt viņu stāvokli, faktiskos apstākļus un grūtības, un īpašu uzmanību pievērst antičigānismam un tā sekām, lai izstrādātu labāku, visaptverošu un holistisku pieeju šim jautājumam, tādējādi ne tikai pievēršoties sociālajam un ekonomiskajam aspektam, bet arī cīnoties pret rasismu, tajā pašā laikā veicinot arī abpusēju uzticēšanos,

| — | pilnībā īstenot savas romu integrācijas valsts stratēģijas, |
| --- | --- |

—

pilnībā īstenot savas romu integrācijas valsts stratēģijas,

| — | novērtēt to lietderību un tās regulāri atjaunināt, noteikt skaidras darbības, pielāgotus pasākumus un izmērāmus mērķus un starpposma mērķus, |
| --- | --- |

—

novērtēt to lietderību un tās regulāri atjaunināt, noteikt skaidras darbības, pielāgotus pasākumus un izmērāmus mērķus un starpposma mērķus,

| — | cieši sadarboties ar visām ieinteresētajām pusēm, arī reģionālajām un vietējām struktūrām, akadēmiskajām aprindām, privāto sektoru, vietējām organizācijām un NVO, un aktīvi iesaistīt romus, |
| --- | --- |

—

cieši sadarboties ar visām ieinteresētajām pusēm, arī reģionālajām un vietējām struktūrām, akadēmiskajām aprindām, privāto sektoru, vietējām organizācijām un NVO, un aktīvi iesaistīt romus,

| — | vairāk attīstīt datu vākšanu, darbā uz vietas balstītas un uz finanšu aspektu un kvalitāti orientētas uzraudzības un ziņošanas metodes, jo tās ir izmantojamas efektīvā uz pierādījumiem balstītā politikā, var palīdzēt uzlabot īstenoto stratēģiju, darbību un pasākumu efektivitāti un izprast, kāpēc programmas un stratēģijas nesniedz ilgi gaidītos rezultātus, |
| --- | --- |

—

vairāk attīstīt datu vākšanu, darbā uz vietas balstītas un uz finanšu aspektu un kvalitāti orientētas uzraudzības un ziņošanas metodes, jo tās ir izmantojamas efektīvā uz pierādījumiem balstītā politikā, var palīdzēt uzlabot īstenoto stratēģiju, darbību un pasākumu efektivitāti un izprast, kāpēc programmas un stratēģijas nesniedz ilgi gaidītos rezultātus,

| — | nostiprināt savus nacionālos romu kontaktpunktus, gādājot, lai tiem būtu pietiekamas pilnvaras, nepieciešamie resursi un piemēroti darba apstākļi koordinācijas uzdevumu veikšanai; |
| --- | --- |

—

nostiprināt savus nacionālos romu kontaktpunktus, gādājot, lai tiem būtu pietiekamas pilnvaras, nepieciešamie resursi un piemēroti darba apstākļi koordinācijas uzdevumu veikšanai;

Antičigānisms uzlabotas stratēģijas laikam pēc 2020. gada uzmanības centrā

| 52. | atzinīgi vērtē Komisijas centienus un plašo lietderīgu mehānismu un līdzekļu klāstu, ko Komisija izstrādājusi, lai sekmētu romu sociālo un ekonomisko iekļaušanu, un to, ka Komisija ir sākusi ES programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām līdz 2020. gadam, kurā dalībvalstis aicinātas pieņemt valsts stratēģijas; |
| --- | --- |

52.

| 53. | aicina Komisiju:






  — | ES programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām pēc 2020. gada paplašināt, par pamatu izmantojot Revīzijas palātas, Pamattiesību aģentūras (FRA), NVO, sargorganizāciju un visu relevanto ieinteresēto pušu konstatējumus un ieteikumus, lai pieeja būtu labāka, atjaunināta un vēl vispusīgāka, |
| --- | --- | --- |

53.

—

ES programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām pēc 2020. gada paplašināt, par pamatu izmantojot Revīzijas palātas, Pamattiesību aģentūras (FRA), NVO, sargorganizāciju un visu relevanto ieinteresēto pušu konstatējumus un ieteikumus, lai pieeja būtu labāka, atjaunināta un vēl vispusīgāka,

| — | ES programmā laikam pēc 2020. gada antičigānismu izvirzīt uzmanības centrā līdzās sociālajai iekļaušanai un izglītības, nodarbinātības, mājokļu, veselības un citās jomās ieviest antidiskriminācijas indikatorus, jo antičigānisms apdraud romu integrācijas valsts stratēģiju sekmīgu īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ES programmā laikam pēc 2020. gada antičigānismu izvirzīt uzmanības centrā līdzās sociālajai iekļaušanai un izglītības, nodarbinātības, mājokļu, veselības un citās jomās ieviest antidiskriminācijas indikatorus, jo antičigānisms apdraud romu integrācijas valsts stratēģiju sekmīgu īstenošanu,

| — | antičigānismu skatīt kā horizontālu jautājumu un sadarbībā ar dalībvalstīm, FRA un NVO izstrādāt dalībvalstīm paredzētu praktisku pasākumu kopumu antičigānisma apkarošanai, |
| --- | --- |

—

antičigānismu skatīt kā horizontālu jautājumu un sadarbībā ar dalībvalstīm, FRA un NVO izstrādāt dalībvalstīm paredzētu praktisku pasākumu kopumu antičigānisma apkarošanai,

| — | pabeigt darbu pie relevanto Komisijas dienestu Darba grupas romu jautājumos izveides, izveidojot komisāru līmeņa projekta grupu romu jautājumos, kurā būtu iesaistīti visi relevantie komisāri, kas darbojas vienlīdzīgu tiesību un nediskriminēšanas, pilsoniskuma, sociālo tiesību, nodarbinātības, izglītības un kultūras, veselības, mājokļu un attiecīgo ārējo dimensiju jomās, lai nodrošinātu, ka jauni ES fondi un programmas ir nediskriminējoši un savstarpēji papildinoši, |
| --- | --- |

—

pabeigt darbu pie relevanto Komisijas dienestu Darba grupas romu jautājumos izveides, izveidojot komisāru līmeņa projekta grupu romu jautājumos, kurā būtu iesaistīti visi relevantie komisāri, kas darbojas vienlīdzīgu tiesību un nediskriminēšanas, pilsoniskuma, sociālo tiesību, nodarbinātības, izglītības un kultūras, veselības, mājokļu un attiecīgo ārējo dimensiju jomās, lai nodrošinātu, ka jauni ES fondi un programmas ir nediskriminējoši un savstarpēji papildinoši,

| — | stiprināt un papildināt Komisijas Nediskriminēšanas un romu koordinācijas nodaļas darbu, nostiprinot komandu, piešķirot pienācīgus resursus un pieņemot darbā papildu darbiniekus, lai tai būtu pietiekamas spējas cīnīties pret antičigānismu, palielināt informētību par romu holokaustu un sekmēt holokausta atceri; |
| --- | --- |

—

stiprināt un papildināt Komisijas Nediskriminēšanas un romu koordinācijas nodaļas darbu, nostiprinot komandu, piešķirot pienācīgus resursus un pieņemot darbā papildu darbiniekus, lai tai būtu pietiekamas spējas cīnīties pret antičigānismu, palielināt informētību par romu holokaustu un sekmēt holokausta atceri;

| 54. | aicina ES iestādes maģistralizēt romu tiesības ārējo attiecību kontekstā; stingri uzstāj, ka kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs ir jācīnās pret antičigānismu un jāveicina romu tiesības; |
| --- | --- |

54.

| 55. | aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot un aktīvi izplatīt tālāk ECRI lietoto jēdziena “antičigānisms” darba definīciju, lai valstu iestādēm būtu, pēc kā skaidri vadīties; |
| --- | --- |

55.

| 56. | aicina visas Parlamenta politiskās grupas un dalībvalstu politiskās partijas ievērot pārskatīto Eiropas politisko partiju hartu par nerasistisku sabiedrību un prasa tām savu apņemšanos regulāri atjaunot un nosodīt un sodīt naida runu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | aicina Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūru sagatavot pētījumu par antičigānismu ES un kandidātvalstīs, pievērst uzmanību antičigānismam darbā ar romu jautājumiem un monitorēt to visās attiecīgajās jomās; |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | uzdod Parlamenta priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, Eiropas Padomei un Apvienoto Nāciju Organizācijai. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  OV L 180, 19.7.2000., 22. lpp.

(2)  OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.

(3)  OV L 315, 14.11.2012., 57. lpp.

(4)  OV L 166, 30.4.2004., 1. lpp.

(5)  OV L 328, 6.12.2008., 55. lpp.

(6)  OV C 4 E, 7.1.2011., 7. lpp.; OV C 308 E, 20.10.2011., 73. lpp.;OV C 199 E, 7.7.2012., 112. lpp.; OV C 468, 15.12.2016., 36. lpp.; OV C 468, 15.12.2016., 157. lpp.

(7)  . OV C 328, 6.9.2016., 4. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0485.

(9)  ECRI vispārējais politikas ieteikums Nr. 13 par cīņu pret antičigānismu un romu diskriminēšanu.

(10)  Antičigānismu dažkārt apzīmē arī citādi, un dažādās dalībvalstīs dažkārt izmanto nedaudz atšķirīgus terminus, piemēram, Antiziganismus.

(11)  OV L 158, 30.4.2004., 77. lpp.

(12)  OV L 95, 15.4.2010., 1. lpp.

(13)  OV L 373, 21.12.2004., 37. lpp.

(14)  OV L 335, 17.12.2011., 1. lpp.

---

Ceturtdiena, 2017. gada 26. oktobris

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/184 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/184

---

P8_TA(2017)0414

Direktīvas par atbildību vides jomā īstenošana

Eiropas Parlamenta 2017. gada 26. oktobra rezolūcija par Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvas 2004/35/EK par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu piemērošanu (2016/2251(INI))

(2018/C 346/24)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvu 2004/35/EK par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu (1) (“ELD”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīvu 2004/35/EK par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu (1) (“ELD”),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam saskaņā ar 18. panta 2. punktu Direktīvā 2004/35/EK par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu (COM(2016)0204), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam saskaņā ar 18. panta 2. punktu Direktīvā 2004/35/EK par atbildību vides jomā attiecībā uz videi nodarītā kaitējuma novēršanu un atlīdzināšanu (COM(2016)0204),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 4. un 191. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 4. un 191. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 37. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 37. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvu 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 12. marta Direktīvu 2001/18/EK par ģenētiski modificētu organismu apzinātu izplatīšanu vidē un Padomes Direktīvas 90/220/EEK atcelšanu (2),

| — | ņemot vērā grozījumus ELD, kas ir izdarīti, pieņemot Direktīvu 2006/21/EK (3) par ieguves rūpniecības atkritumu apsaimniekošanu, Direktīvu 2009/31/EK (4) par oglekļa dioksīda ģeoloģisko uzglabāšanu un Direktīvu 2013/30/ES (5) par to darbību drošumu, kas saistītas ar naftas un gāzes nozares darbībām jūrā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā grozījumus ELD, kas ir izdarīti, pieņemot Direktīvu 2006/21/EK (3) par ieguves rūpniecības atkritumu apsaimniekošanu, Direktīvu 2009/31/EK (4) par oglekļa dioksīda ģeoloģisko uzglabāšanu un Direktīvu 2013/30/ES (5) par to darbību drošumu, kas saistītas ar naftas un gāzes nozares darbībām jūrā,

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu – Direktīvas par atbildību vides jomā izvērtējums saskaņā ar REFIT (SWD(2016)0121), kas ir pievienots Komisijas ziņojumam (COM(2016)0204), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu – Direktīvas par atbildību vides jomā izvērtējums saskaņā ar REFIT (SWD(2016)0121), kas ir pievienots Komisijas ziņojumam (COM(2016)0204),

| — | ņemot vērā Parlamentārās izpētes pakalpojumu ģenerāldirektorāta dienesta 2016. gada 6. jūnija vēstuli “The implementation of the Environmental Liability Directive: a survey of the assessment process carried out by the Commission” (Vides atbildības direktīvas īstenošana: Komisijas veiktā izvērtēšanas procesa izskatīšana) (6); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamentārās izpētes pakalpojumu ģenerāldirektorāta dienesta 2016. gada 6. jūnija vēstuli “The implementation of the Environmental Liability Directive: a survey of the assessment process carried out by the Commission” (Vides atbildības direktīvas īstenošana: Komisijas veiktā izvērtēšanas procesa izskatīšana) (6);

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, kā arī 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmumā par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, kā arī 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmumā par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0297/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0297/2017),

| A. | tā kā saskaņā ar LESD 191. panta 1. punktu Savienības vides politikai jāpalīdz sasniegt dažādus mērķus, piemēram, aizsargāt tās iedzīvotāju veselību, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti, apdomīgi un racionāli izmantot dabas resursus un veicināt pasākumus starptautiskā līmenī, lai risinātu pasaules vai reģionālas vides problēmas; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar LESD 191. panta 1. punktu Savienības vides politikai jāpalīdz sasniegt dažādus mērķus, piemēram, aizsargāt tās iedzīvotāju veselību, aizsargāt un uzlabot vides kvalitāti, apdomīgi un racionāli izmantot dabas resursus un veicināt pasākumus starptautiskā līmenī, lai risinātu pasaules vai reģionālas vides problēmas;

| B. | tā kā saskaņā ar LESD 191. panta 2. punktu Savienības politika attiecībā uz vidi tiecas panākt augsta līmeņa aizsardzību, tā pamatojas uz piesardzības un preventīvās darbības principu, uz principu, ka videi nodarīts kaitējums jālabo, pirmām kārtām novēršot tā cēloni, un uz principu, ka maksā piesārņotājs; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar LESD 191. panta 2. punktu Savienības politika attiecībā uz vidi tiecas panākt augsta līmeņa aizsardzību, tā pamatojas uz piesardzības un preventīvās darbības principu, uz principu, ka videi nodarīts kaitējums jālabo, pirmām kārtām novēršot tā cēloni, un uz principu, ka maksā piesārņotājs;

| C. | tā kā LESD 11. pantā paredzēts, ka, nosakot un īstenojot Savienības politiku un darbības, tajās jāparedz vides aizsardzības prasības, lai veicinātu noturīgu attīstību; |
| --- | --- |

C.

tā kā LESD 11. pantā paredzēts, ka, nosakot un īstenojot Savienības politiku un darbības, tajās jāparedz vides aizsardzības prasības, lai veicinātu noturīgu attīstību;

| D. | tā kā ar LESD 192. pantu Eiropas Parlamentam un Padomei uzdots paredzēt veicamos pasākumus, lai sasniegtu Savienības vispārējos mērķus vides jomā (7); |
| --- | --- |

D.

tā kā ar LESD 192. pantu Eiropas Parlamentam un Padomei uzdots paredzēt veicamos pasākumus, lai sasniegtu Savienības vispārējos mērķus vides jomā (7);

| E. | tā kā Pamattiesību hartā ir noteikts, ka augsts vides aizsardzības līmenis un tās kvalitātes uzlabošana ir jāintegrē Savienības rīcībpolitikā un jāgarantē saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības principu; |
| --- | --- |

E.

tā kā Pamattiesību hartā ir noteikts, ka augsts vides aizsardzības līmenis un tās kvalitātes uzlabošana ir jāintegrē Savienības rīcībpolitikā un jāgarantē saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības principu;

| F. | tā kā koordinēta Eiropa Savienības vides stratēģija ir viens no veidiem, kā veicināt sadarbību un nodrošināt, ka Savienības politikas virzieni tiek savstarpēji saskaņoti; |
| --- | --- |

F.

tā kā koordinēta Eiropa Savienības vides stratēģija ir viens no veidiem, kā veicināt sadarbību un nodrošināt, ka Savienības politikas virzieni tiek savstarpēji saskaņoti;

| G. | tā kā Vides atbildības direktīvas (ELD) pašreizējais tvērums attiecas tikai uz vides kaitējumu, ko uzņēmēji nodarījuši bioloģiskajai daudzveidībai (aizsargātām sugām un dzīvotnēm), ūdenim un augsnei; |
| --- | --- |

G.

tā kā Vides atbildības direktīvas (ELD) pašreizējais tvērums attiecas tikai uz vides kaitējumu, ko uzņēmēji nodarījuši bioloģiskajai daudzveidībai (aizsargātām sugām un dzīvotnēm), ūdenim un augsnei;

| H. | tā kā atbildības par videi nodarītā kaitējuma segšanai ir spontāni izveidojies finansiālā nodrošinājuma tirgus, kas tomēr var būt nepietiekams, lai nodrošinātu segumu īpašos gadījumos, piemēram, MVU vai īpašiem darbību veidiem (platformām atklātā jūrā, kodolenerģijas iekārtām u. c.); |
| --- | --- |

H.

tā kā atbildības par videi nodarītā kaitējuma segšanai ir spontāni izveidojies finansiālā nodrošinājuma tirgus, kas tomēr var būt nepietiekams, lai nodrošinātu segumu īpašos gadījumos, piemēram, MVU vai īpašiem darbību veidiem (platformām atklātā jūrā, kodolenerģijas iekārtām u. c.);

| I. | tā kā ELD nevienlīdzīgā īstenošana galvenokārt saistīta ar to, ka citstarp ir grūti noteikt, vai kaitējums dabas resursam ir pārsniedzis noteikto robežvērtību, kā arī ar to, ka daudzās dalībvalstīs nav procedūru vides NVO un citu iesaistīto struktūru komentāru vai kritikas izskatīšanai; |
| --- | --- |

I.

tā kā ELD nevienlīdzīgā īstenošana galvenokārt saistīta ar to, ka citstarp ir grūti noteikt, vai kaitējums dabas resursam ir pārsniedzis noteikto robežvērtību, kā arī ar to, ka daudzās dalībvalstīs nav procedūru vides NVO un citu iesaistīto struktūru komentāru vai kritikas izskatīšanai;

| J. | tā kā daudzās dalībvalstīs daudzas ieinteresētās personas (NVO, apdrošināšanas sabiedrības, uzņēmēji un galvenokārt attiecīgās iestādes) zina maz vai dažos gadījumos pat nezina neko par ELD detaļām, un šāda situācija daļēji izveidojusies tāpēc, ka nav nekādu vadlīniju dokumentu, lai palīdzētu transponēt šo tiesību aktu; |
| --- | --- |

J.

tā kā daudzās dalībvalstīs daudzas ieinteresētās personas (NVO, apdrošināšanas sabiedrības, uzņēmēji un galvenokārt attiecīgās iestādes) zina maz vai dažos gadījumos pat nezina neko par ELD detaļām, un šāda situācija daļēji izveidojusies tāpēc, ka nav nekādu vadlīniju dokumentu, lai palīdzētu transponēt šo tiesību aktu;

| K. | tā kā daudzas dalībvalstis ir guvušas panākumus centienos sasniegt galvenos mērķus, proti, efektīvi novērst un atlīdzināt kaitējumu videi; tā kā dažās dalībvalstīs Vides atbildības direktīvas īstenošana tomēr vēl arvien ir nepietiekama; |
| --- | --- |

K.

tā kā daudzas dalībvalstis ir guvušas panākumus centienos sasniegt galvenos mērķus, proti, efektīvi novērst un atlīdzināt kaitējumu videi; tā kā dažās dalībvalstīs Vides atbildības direktīvas īstenošana tomēr vēl arvien ir nepietiekama;

| L. | tā kā saskaņā ar jauniem zinātniskiem atklājumiem rūpnieciskās darbības radītais piesārņojums var ietekmēt gan vidi, gan cilvēka organismu līdz šim nezināmā veidā un tas apdraud cilvēka veselību, ilgtspēju un bioloģisko un bioevolucionāro procesu līdzsvaru, |
| --- | --- |

L.

tā kā saskaņā ar jauniem zinātniskiem atklājumiem rūpnieciskās darbības radītais piesārņojums var ietekmēt gan vidi, gan cilvēka organismu līdz šim nezināmā veidā un tas apdraud cilvēka veselību, ilgtspēju un bioloģisko un bioevolucionāro procesu līdzsvaru,

| 1. | atzīst to, cik svarīgi ir Komisijas pētījumi un ziņojumi attiecībā uz ELD īstenošanu un ietekmi uz dalībvalstīm, kā arī tās ieteikumus par direktīvas efektīvu un konsekventu īstenošanu, piešķirot prioritāti valstu risinājumu un prakses saskaņošanai plašākā juridiskās atbildības ietvarā; šajā sakarībā atzinīgi vērtē ELD daudzgadu darba programmas (MAWP) izstrādi laikposmam no 2017. gada līdz 2020. gadam; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ar bažām konstatē, ka šo ziņojumu rezultāti sniedz satraucošu ainu par ELD faktisko īstenošanu un norāda, ka direktīva daudzās dalībvalstīs ir transponēta fragmentāri un nevienmērīgi; |
| --- | --- |

2.

Direktīvas par atbildību vides jomā īstenošanas gaita

| 3. | konstatē, ka vairākas dalībvalstis nav ievērojušas ELD transponēšanas termiņu un tikai 2010. gada vidū tā bija transponēta visu 27 dalībvalstu tiesību aktos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka, ņemot vērā ELD sniegto rīcības brīvību un to, ka ievērojami trūkst skaidrības par galvenajiem jēdzieniem un to vienotas piemērošanas, kā arī nav pienācīgi attīstītas spējas un zināšanas, ELD transponēšana valstu atbildības sistēmās nav novedusi pie vienlīdzīgiem konkurences apstākļiem un, kā apstiprināts Komisijas ziņojumā, pašlaik šis transponēšanas līmenis ir pilnīgi atšķirīgs gan no juridiskā, gan praktiskā viedokļa, kā arī būtiski atšķiras ierosināto lietu skaits dalībvalstīs; tādēļ uzskata, ka ir vajadzīgi papildu centieni, lai visā ES nodrošinātu regulatīvo standartizāciju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | konstatē, ka šāds vienveidības trūkums ir saistīts arī ar ELD vispārīga regulējuma raksturu, jo to izstrādāja pēc pamatdirektīvas parauga; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž nožēlu, ka, neraugoties ne uz Komisijas rīcību attiecībā uz novēlotu transponēšanu un neatbilstības gadījumiem, ne uz ELD sniegto ārkārtīgi lielo elastību, septiņām dalībvalstīm vēl būs jānovērš vairākas neatbilstības problēmas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka dalībvalstu nekonsekvence, ziņojot par ELD piemērošanu (8) vides kaitējuma gadījumā, var būt saistīta ar valstu tiesību aktu piemērošanu ELD vietā; |
| --- | --- |

7.

Direktīvas par atbildību vides jomā lietderības ierobežojumi

| 8. | atzīmē, ka ELD efektivitāte dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķiras; |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda, ka jēdziena “būtiskuma slieksnis” atšķirīga interpretācija un piemērošana attiecībā uz kaitējumu videi ir viens no galvenajiem šķēršļiem ELD efektīvai un vienveidīgai piemērošanai, savukārt precīzi dati par publisko iestāžu administratīvajām izmaksām, tostarp dati par papildu un kompensējošo atlīdzināšanu, ir ierobežoti un diezgan atšķirīgi, bet attiecībā uz uzņēmumiem tie nav pieejami vispār; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pauž nožēlu par to, ka saskaņā ar ELD negadījumi tiek definēti kā smagi tikai tad, ja tie izraisa cilvēku nāvi vai smagus ievainojumus, bet atsauces uz videi nodarīto kaitējumu nav vispār; tāpēc uzsver, ka pat tad, ja negadījums neizraisa cilvēku nāvi vai smagus ievainojumus, tam var būt nopietna ietekme uz vidi tā apmēra dēļ vai tāpēc, ka tas skar, piemēram, aizsargājamas teritorijas, aizsargājamas sugas vai īpaši jutīgas dzīvotnes; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž nožēlu, ka prasība par atbildību neatkarīgi no vainas pašreiz neattiecas uz darbībām ar iespējamu negatīvu ietekmi uz bioloģisko daudzveidību un vidi, piemēram, uz bīstamo vielu transportēšanu pa cauruļvadiem, kalnrūpniecību un invazīvu svešzemju sugu ieviešanu; norāda, ka jo īpaši attiecībā uz kaitējumu bioloģiskajai daudzveidībai III pielikumā uzskaitītās darbības pietiekami neaptver nozares, kas iespējami var radīt kaitējumu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzskata, ka ELD 1. pantā noteiktais satvars būtu jāpaplašina, lai kā pamatnosacījumu iekļautu vides atveseļošanu un ekoloģisko atjaunošanu pēc profesionālās darbības izbeigšanas, turklāt pat gadījumā, ja videi radīto kaitējumu izraisījušas darbības vai emisijas, kuras nepārprotami atļāvušas kompetentās iestādes; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka visas ieinteresētās personas ir darījušas zināmas problēmas par grūtībām panākt uzņēmēju atbildību neatkarīgi no vainas, ja šie uzņēmēji ir to personu tiesību pārņēmēji, kuras veikušas ELD III pielikumā minētās kaitējumu izraisījušās bīstamās darbības (9); |
| --- | --- |

13.

| 14. | atgādina par pieredzi pašreizējo finanšu garantiju izmantošanā, kas izrādījušās nepietiekamas, lai nodrošinātu, ka uzņēmēji efektīvi sedz finansiālas saistības, ja tie ir atbildīgi par videi nodarīto kaitējumu, kā arī pauž bažas par gadījumiem, kad uzņēmēji nespēj segt vides atveseļošanai nepieciešamās izmaksas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka vēl arvien ir problēmas saistībā ar šīs direktīvas piemērošanu attiecībā uz liela mēroga negadījumiem, jo īpaši, ja nav iespējams noteikt atbildīgo piesārņotāju un/vai piesārņotājs kļūst maksātnespējīgs vai bankrotē; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzīmē, ka izmaksas, kas atbildīgajiem uzņēmējiem ir jāsedz vides kaitējuma gadījumā, var samazināt ar finansiālā nodrošinājuma instrumentiem (apdrošināšana un alternatīvi instrumenti, piemēram, bankas garantijas, obligācijas, fondi vai vērtspapīri); uzskata, ka ELD finansiālā nodrošinājuma tirgū pieprasījums ir zems, jo daudzās dalībvalstīs gadījumu skaits ir neliels, trūkst skaidrības attiecībā uz dažiem direktīvā paredzētajiem jēdzieniem, kā arī daudzās dalībvalstīs atkarībā no šādu instrumentu tirgus attīstības pakāpes apdrošināšanas modeļu veidošanās ir visai lēna; |
| --- | --- |

16.

| 17. | norāda, ka iespēju uzlabot finansiālā nodrošinājuma piedāvājumu ierobežo ES rīcībā esošo datu par ELD gadījumiem nelielais apjoms un pretrunīgums; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mudina dalībvalstis veikt pasākumus un veicināt, ka attiecīgie ekonomikas un finanšu tirgus dalībnieki pilnveido finanšu garantiju instrumentus un tirgus, ietverot finanšu mehānismus maksātnespējas gadījumā, kuri ļautu uzņēmējiem izmantot finanšu garantijas savu saistību segšanai; |
| --- | --- |

18.

| 19. | vērš uzmanību uz Komisijas veikto priekšizpēti par ES mēroga industriālo katastrofu riska dalīšanas instrumentu (10) un uzsver nepieciešamību veikt turpmāku padziļinātu analīzi un priekšizpēti par galvenajiem juridiskajiem un finansiālajiem aspektiem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ar gandarījumu norāda, ka puse dalībvalstu piemēro plašāku tvērumu ELD attiecināšanā uz aizsargātām sugām un dabas dzīvotnēm (Apvienotā Karaliste, Beļģija, Čehijas Republika, Grieķija, Igaunija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Polija, Portugāle, Slovēnija, Spānija, Ungārija un Zviedrija); |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzskata, ka viens no ELD nepietiekamas saskaņošanas dažādajiem cēloņiem ir arī nespēja nodrošināt standarta administratīvās procedūras piemērošanu, lai kompetentajām iestādēm paziņotu par vides kaitējuma tiešiem draudiem vai faktisku šādu kaitējumu; tādēļ pauž nožēlu par to, ka nav pienākuma publicēt šādu paziņojumu vai informāciju par to, kā gadījums ticis risināts; atzīmē, ka dažas dalībvalstis ir konstatējušas šo trūkumu savos tiesību aktos un tāpēc izveidojušas datubāzes par paziņojumiem/negadījumiem/lietām; tomēr norāda, ka dalībvalstu prakse lielā mērā atšķiras un ir diezgan ierobežota; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka kompensācijas sistēmām jāspēj risināt pārrobežu prasības ātri, efektīvi, saprātīgā termiņā un nediskriminējot prasītājus no dažādām Eiropas Ekonomikas zonas valstīm; iesaka, ka tām būtu jāattiecas gan uz primāro, gan uz sekundāro kaitējumu visās skartajās teritorijās, jo šādi negadījumi skar plašas teritorijas un tiem var būt ilgstoša ietekme; uzsver nepieciešamību ievērot starptautiskos tiesību aktus attiecībā uz vides aizsardzību un atbildību, jo īpaši tām kaimiņvalstīm, kas nav Eiropas Ekonomikas zonas dalībvalstis; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atkārtoti norāda, ka saskaņā ar ELD 4. panta 5. punktu direktīva attiecas tikai uz tādu kaitējumu videi vai tiešiem tāda kaitējuma draudiem, ko izraisījis izkliedēta rakstura piesārņojums, ja ir iespējams noteikt cēloņsakarību starp kaitējumu un atsevišķu uzņēmēju darbībām; atgādina arī to, ka Klimata pārmaiņu starpvaldību padome (IPCC) savā 2013. gada ziņojumā jau norādījusi uz stingru cēloņsakarību starp gāzu emisijām un kaitējumu, kas saistīts ar klimata pārmaiņām un vidi (11); |
| --- | --- |

23.

Ieteikumi Vides atbildības direktīvas saskaņotības uzlabošanai

| 24. | aicina ELD pārskatīt pēc iespējas ātrāk un pārskatīt arī direktīvas 2. panta 1. punktā paredzēto terminu “kaitējums videi”, it īpaši attiecībā uz kritērijiem, kas attiecas uz kaitīgās ietekmes noteikšanu uz aizsargātām sugām un dzīvotnēm (I pielikums), kā arī uz risku par kaitējumu ūdenim un zemei, lai šo definīciju padarītu pietiekami efektīvu, konsekventu un saskaņotu un varētu ņemt vērā to, cik strauji attīstās piesārņojošu vielu emisijas no rūpnieciskās darbības; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju padarītu saprotamāku, precizēt un detalizēti izklāstīt būtiskuma sliekšņa jēdzienu un novērtēt maksimālās diferencētas robežvērtības attiecībā uz darbībām nolūkā panākt Vides atbildības direktīvas vienveidīgu un vienotu piemērošanu visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina Komisiju sniegt skaidru un saskaņotu ELD minētā labvēlīgā aizsardzības statusa ģeogrāfiskās darbības jomas interpretāciju (ES teritorija, valsts teritorija, dabiskas vides apgabals); šajā sakarībā uzskata, ka pareizai un efektīvai īstenošanai ir nepieciešama konkrētai vietai paredzēta pieeja; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina Komisiju noteikt, kādi noteikumi ir nepieciešami, lai izveidotu skaidru un neapstrīdamu nodalījumu starp gadījumiem, kad būtu piemērojama ELD un kad — valstu standarti, ja tie ir stingrāki; |
| --- | --- |

27.

| 28. | norāda, ka gaisa piesārņojums kaitē cilvēka veselībai un videi un Eirostata ziņas liecina, ka slāpekļa dioksīda un daļiņu piesārņojums nopietni apdraud veselību; šajā sakarībā aicina Komisiju ekosistēmas iekļaut 2. pantā sniegtajās kaitējuma videi un dabas resursu definīcijās; turklāt aicina Komisiju apsvērt iespēju paplašināt ELD tvērumu un noteikt atbildību par kaitējumu cilvēka veselībai un videi, tostarp kaitējumu gaisam (12); |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina Komisiju ieviest obligātu finanšu nodrošinājumu, piemēram, obligātu vides civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu uzņēmējiem, un izstrādāt saskaņotu ES metodiku, pēc kuras aprēķinātu maksimālās atbildības robežvērtības, ņemot vērā katras darbības īpatnības un apkārtējo teritoriju; turklāt prasa Komisijai izskatīt iespēju izveidot Eiropas fondu vides aizsardzībai no kaitējuma, ko nodara ar ELD aptvertām rūpnieciskajām darbībām (13), taču neskarot principu “piesārņotājs maksā” un izmantojot šo fondu maksātnespējas riska gadījumos un tikai tad, kad nevar izmantot finanšu nodrošinājuma tirgus; uzskata, ka tas pats būtu jāattiecina uz liela mēroga negadījumiem, ja nav iespējams noteikt par kaitējumu atbildīgo uzņēmēju; |
| --- | --- |

29.

| 30. | prasa panākt, lai ikviens uzņēmējs, kas gūst labumu no darbību veikšanas, būtu atbildīgs arī par jebkādu kaitējumu videi vai piesārņojumu, ko rada šādas darbības; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzskata, ka, ņemot vērā ar rūpniecisko ražošanu saistīto katastrofu nozīmīgumu un iespējamo apdraudējumi cilvēka veselībai, videi un īpašumam, ir nepieciešami papildu drošības pasākumi, lai Eiropas iedzīvotājiem garantētu drošu un stabilu katastrofu novēršanas un pārvaldības sistēmu, kuras pamatā ir riska dalīšana, uzņēmumu pastiprināta atbildība un princips “piesārņotājs maksā”; aicina novērtēt, vai ELD būtu iekļaujams civiltiesiskās atbildības režīms par kaitējumu, kas nodarīts cilvēka veselībai un videi (14); |
| --- | --- |

31.

| 32. | prasa, lai tiktu izveidota sekundārās atbildības sistēma, kas paredzētu atbildību trešām personām, kuras pārņem kaitējumu nodarījušo personu tiesības; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ierosina, ka jāpadara obligāta iespēja prasīt subsidiāru valsts atbildību, lai nodrošinātu tiesību aktu efektīvu īstenošanu un preventīvu iedarbību; |
| --- | --- |

33.

| 34. | turklāt aicina atcelt iespējas sankcionētās darbības attaisnojuma un vismodernākajiem standartiem atbilstošu darbību attaisnojuma piešķiršanu, lai radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus, veicinātu principu “piesārņotājs maksā” un uzlabotu tiesību aktu efektivitāti; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina Komisiju nekavējoties nākt klajā ar priekšlikumu par Eiropas līmeņa vides pārbaudēm; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzskata, ka saistībā ar ELD pārskatīšanu par prioritāti vajadzētu noteikt atbildības paplašināšanu neatkarīgi no vainas, aptverot arī III pielikumā neiekļautās darbības attiecībā uz jebkuru kaitējumu videi, lai uzlabotu tiesiskā regulējuma efektivitāti principa “piesārņotājs maksā” īstenošanā un nodrošinātu stimulu uzņēmējiem veikt savu darbību pienācīgu riska pārvaldību; šajā sakarībā aicina Komisiju izveidot obligātu to uzņēmēju reģistru, kuri veic bīstamas darbības, un finansiālās uzraudzības sistēmu, lai būtu drošība, ka šie uzņēmēji ir maksātspējīgi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina Komisiju nodrošināt, ka ELD piemēro videi nodarītajam kaitējumam, kuru radījusi jebkāda profesionāla darbība, un garantēt stingru ražotāja atbildību; |
| --- | --- |

37.

| 38. | prasa izveidot publiski pieejamu Eiropas datubāzi, kurā tiktu uzskaitīti ELD darbības jomā ietilpstoši vides kaitējuma gadījumi, par paraugu ņemot, piemēram, Īrijas ziņošanas sistēmu, saskaņā ar kuru videi nodarīta kaitējuma gadījumus var paziņot tiešsaistē, lai tādi radītu lielāku uzticēšanos ELD sistēmai un nodrošinātu labāku īstenošanu; uzskata, ka šāda publiska datubāze ļautu ieinteresētajām personām, uzņēmējiem un iedzīvotājiem labāk apzināties ELD režīma pastāvēšanu un īstenošanu un tādējādi palīdzētu labāk novērst vides kaitējumu novēršanu un panākt tā kompensēšanu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | lai ELD publiskajā datubāzē iekļautie gadījumi būtu viegli pieejami un efektīvi, iesaka tos veidot saskaņā ar šādiem kritērijiem:






  — | tiem vajadzētu būt pieejamiem tiešsaistē un pēc pieprasījuma par gadījumiem jāsniedz papildu informācija, |
| --- | --- | --- |

39.

—

tiem vajadzētu būt pieejamiem tiešsaistē un pēc pieprasījuma par gadījumiem jāsniedz papildu informācija,

| — | ikvienai valstij vajadzētu būt savai centralizētai datubāzei, nevis atsevišķām datubāzēm par katru reģionu, |
| --- | --- |

—

ikvienai valstij vajadzētu būt savai centralizētai datubāzei, nevis atsevišķām datubāzēm par katru reģionu,

| — | paziņojumi par jauniem negadījumiem būtu nekavējoties jāpublicē tiešsaistē, |
| --- | --- |

—

paziņojumi par jauniem negadījumiem būtu nekavējoties jāpublicē tiešsaistē,

| — | par ikvienu datubāzē reģistrēto lietu būtu jāiekļauj informācija par piesārņotāja nosaukumu, kaitējuma raksturu un apjomu, preventīvajiem/atlīdzināšanas darbību pasākumiem, kas veikti vai kas tiks veikti, un par iestāžu vai ar to palīdzību veiktajām darbībām; |
| --- | --- |

—

par ikvienu datubāzē reģistrēto lietu būtu jāiekļauj informācija par piesārņotāja nosaukumu, kaitējuma raksturu un apjomu, preventīvajiem/atlīdzināšanas darbību pasākumiem, kas veikti vai kas tiks veikti, un par iestāžu vai ar to palīdzību veiktajām darbībām;

| 40. | prasa, lai tiktu paplašināts III pielikumā uzskaitīto bīstamo darbību kategoriju klāsts nolūkā iekļaut visas videi un cilvēka veselībai iespējami kaitīgās darbības; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver to, cik svarīga ir vides kaitējuma novēršanas kultūra, īstenojot regulāru informācijas kampaņu, saistībā ar kuru dalībvalstīm ir jānodrošina, ka iespējamie piesārņotāji un iespējamie cietušie tiktu informēti par risku, ar ko tie saskaras, par apdrošināšanu vai citiem finansiāliem un juridiskiem līdzekļiem, kas tos var pasargāt no šādiem riskiem, un par priekšrocībām, kādas tie var iegūt no šiem līdzekļiem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzskata, ka būtu jāpublisko visi gadījumi, kuros ir pierādīta atbildība, kā arī informācija par piemērotajām sankcijām, lai videi nodarītā kaitējuma patiesās izmaksas būtu visiem pārredzamas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ierosina izveidot kanālu, lai mudinātu vides NVO un citu ieinteresētās organizācijas iesniegt savus apsvērumus un kritiku; |
| --- | --- |

43.

| 44. | iesaka ieviest nodokļu atvieglojumus vai citus stimulu veidus, kurus varētu izmantot uzņēmumi, kas sekmīgi cenšas nepieļaut vides kaitējumu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | iesaka izveidot īpašas neatkarīgas iestādes, kurām būtu pārvaldības un uzraudzības tiesības, kā arī ELD noteiktās sodīšanas tiesības, ieskaitot iespēju pieprasīt finansiālo nodrošinājumu iespējami atbildīgām pusēm, ņemot vērā individuālā iespējamā piesārņotāja īpašo situāciju, piemēram, vides atļauju jomā; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka ar ELD adekvāti atbalsta centienus sasniegt ES Putnu un Dzīvotņu direktīvās noteiktos mērķus; uzstāj, ka iestādes, kas ir atbildīgas par vides inspekcijām, ir jāiesaista tiesību aktu par atbildību vides jomā īstenošanā un izpildē; |
| --- | --- |

46.

| 47. | aicina Komisiju pastiprināt savu apmācības programmu par ELD piemērošanu dalībvalstīs un izveidot palīdzības dienestus praktiķiem, kuri sniegtu informāciju, palīdzību un atbalstu riska un zaudējumu novērtēšanā; turklāt iesaka pieņemt vadlīniju dokumentus, lai palīdzētu dalībvalstīm pareizi transponēt tiesību aktus; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atgādina, ka saskaņā ar ELD personām, kuras nelabvēlīgi ietekmējis kaitējums videi, ir tiesības pieprasīt kompetentajām iestādēm rīkoties; norāda arī uz Savienības tiesībās paredzēto, ka Eiropas iedzīvotājiem jābūt garantētai efektīvai un savlaicīgai piekļuvei tiesu sistēmai (Orhūsas konvencijas 9. panta 3. punkts, Līguma par Eiropas Savienību 6. pants un attiecīgie noteikumi Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvencijā) un ka izmaksas saistībā ar videi nodarīto kaitējumu būtu jāsedz piesārņotājam (LESD 191. pants); tādēļ aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumu tiesību aktam par minimālajiem standartiem attiecībā uz to, kā īstenojams Orhūsas konvencijas pīlārs par tiesu iestāžu pieejamību; prasa Komisijai izvērtēt iespēju ieviest kolektīvās tiesiskās aizsardzības mehānismus gadījumos, kad pārkāpti Savienības tiesību akti vides jomā; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina Komisiju saistībā ar ELD pārskatīšanu apsvērt, vai tajā varētu paredzēt pienākumu dalībvalstīm reizi divos gados iesniegt ziņojumu par direktīvas piemērošanu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzskata, ka kriminālsankcijas ir vēl viens svarīgs līdzeklis, kā atturēt no kaitējuma nodarīšanas videi, un ar nožēlu konstatē, ka 2008. gada 19. novembra Direktīva 2008/99/EK par vides krimināltiesisko aizsardzību nav aktualizēta; aicina Komisiju rīkoties, lai bez turpmākas kavēšanās pārskatītu šīs direktīvas piemērošanas jomu tā, ka tā aptvertu visus vides jomā piemērojamos Savienības tiesību aktus; |
| --- | --- |

50.

o

o o

| 51. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem un valdībām. |
| --- | --- |

51.

---

(1)  OV L 143, 30.4.2004., 56. lpp.

(2)  OV L 106, 17.4.2001., 1. lpp.

(3)  OV L 102, 11.4.2006., 15. lpp.

(4)  OV L 140, 5.6.2009., 114. lpp.

(5)  OV L 178, 28.6.2013., 66. lpp.

(6)  PE 556.943.

(7)  Tiesas 2010. gada 9. marta spriedums lietā ERG un citi, C-378/08, ECLI:EU:C:2010:126, 45. punkts; Tiesas 2010. gada 9. marta spriedums lietā ERG un citi, C-379/08 un C-380/08, ECLI:EU:C:2010:127, 38. punkts; Tiesas 2010. gada 9. marta spriedums lietā Buzzi Unicem SpA un citi, C-478/08 un C-479/08, ECLI:EU:C:2010:129, 35. punkts.

(8)  Atbilstīgi Komisijas ziņojumam (COM(2016)0204) no 2007. gada aprīļa līdz 2013. gada aprīlim dalībvalstis ziņoja par aptuveni 1 245 apstiprinātiem vides kaitējuma gadījumiem, kuros tika piemērota ELD. Turklāt no šī paša ziņojuma izriet, ka gadījumu skaits dalībvalstīs ievērojami atšķiras. Divās dalībvalstīs ir vairāk nekā 86 % no visiem gadījumiem (Ungārijā bijuši 563 un Polijā — 506 gadījumi), savukārt par pārējiem gadījumiem ziņojušas sešas dalībvalstis (par 60 — Vācija, 40 — Grieķija, 17 — Itālija un pa 8 — Latvija, Spānija un Apvienotā Karaliste). 11 dalībvalstis par šādiem negadījumiem 2007. gadā neziņoja, iespējams, tāpēc, ka tiek tika izskatīti vienīgi saskaņā ar attiecīgās valsts sistēmu.

(9)  Tiesas 2015. gada 4. marta spriedums Ministero dell'Ambiente e della Tutela del Territorio e del Mare un citi / Fipa Group srl un citi, lieta C-534/13,ECLI:EU:C:2015:140.

(10)  Pētījums par tāda fonda izveides praktisko lietderību, no kura apmaksā vides atbildu un zaudējumus, ko ir radījuši rūpnieciskie nelaimes gadījumi, nobeiguma ziņojums, Eiropas Komisija, DG ENVI, 2013. gada 17. aprīlis.

(11)  IPCC, 2013: Klimata pārmaiņas 2013: Zinātniskais pamatojums. I darba grupas ieguldījums Klimata pārmaiņu starpvaldību padomes piektajā novērtējuma ziņojumā (Stocker, T.F. u.c. Cambridge University Press, Cambridge, United Kingdom and New York, NY, USA, 1535. lpp., doi:10.1017/CBO9781107415324.).

(12)  Šāda iespēja tika izskatīta Komisijas 2014. gada 19. februāra dokumentā “Study on ELD Effectiveness: scope and exceptions” (“Pētījums par ELD iedarbīgumu: darbības joma un izņēmumi”), 84. lpp.

(13)  Šīs iespējas sakarībā lūdzam skatīt Komisijas 2013. gada 17. aprīlī publicēto dokumentu “Study to explore the feasibility of creating a fund to cover environmental liability and losses occurring from industrial accidents” (“Pētījums par tāda fonda izveides praktisko lietderību, no kura apmaksā vides atbildu un zaudējumus, ko ir radījuši rūpnieciskie nelaimes gadījumi”).

(14)  Šāda kārtība jau paredzēta Portugālē un tā novērtēta Komisijas 2013. gada 16. maija pētījumā “Implementation challenges and obstacles of the Environmental Liability Directive (ELD)” (“Direktīvas par atbildību vides jomā īstenošanas problēmas un šķēršļi”) 75. lpp.

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/192 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/192

---

P8_TA(2017)0417

Seksuālās uzmākšanās un izmantošanas apkarošana Eiropas Savienībā

Eiropas Parlamenta 2017. gada 26. oktobra rezolūcija par seksuālās uzmākšanās un izmantošanas apkarošanu Eiropas Savienībā (2017/2897(RSP))

(2018/C 346/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. un 3. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8., 10., 19. un 157. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. un 3. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8., 10., 19. un 157. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, stājās spēkā ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā 2009. gada decembrī, un jo īpaši tās 20., 21., 23. un 31. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, stājās spēkā ar Lisabonas līguma stāšanos spēkā 2009. gada decembrī, un jo īpaši tās 20., 21., 23. un 31. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) 2014. gada ziņojumu “Vardarbība pret sievietēm” (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) 2014. gada ziņojumu “Vardarbība pret sievietēm” (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvu 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvu 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2004. gada 13. decembra Direktīvu 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu (3), un kurā tiek definēta un nosodīta uzmākšanās un seksuāla uzmākšanās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2004. gada 13. decembra Direktīvu 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu (3), un kurā tiek definēta un nosodīta uzmākšanās un seksuāla uzmākšanās,

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta (EIGE) Ziņojumu par dzimumu līdztiesības indeksu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta (EIGE) Ziņojumu par dzimumu līdztiesības indeksu,

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2015. gada 3. decembra darba dokumentu “Stratēģiska iesaiste dzimumu līdztiesības jomā 2016.–2019. gadam” (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2015. gada 3. decembra darba dokumentu “Stratēģiska iesaiste dzimumu līdztiesības jomā 2016.–2019. gadam” (SWD(2015)0278),

| — | ņemot vērā ES prezidentvalstu trijotnes — Igaunijas, Bulgārijas un Austrijas — 2017. gada jūlija deklarāciju par sieviešu un vīriešu līdztiesību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES prezidentvalstu trijotnes — Igaunijas, Bulgārijas un Austrijas — 2017. gada jūlija deklarāciju par sieviešu un vīriešu līdztiesību,

| — | ņemot vērā 1993. gada ANO Deklarāciju par vardarbības pret sievietēm izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1993. gada ANO Deklarāciju par vardarbības pret sievietēm izskaušanu,

| — | ņemot vērā Pekinas deklarāciju un Rīcības platformu, kas tika pieņemta 1995. gada 15. septembrī Ceturtajā pasaules konferencē par sieviešu tiesībām, kā arī noslēguma dokumentus, kas tika pieņemti Apvienoto Nāciju Organizācijas īpašajās sesijās “Pekina + 5” (2000), “Pekina + 10” (2005), “Pekina + 15” (2010) un “Pekina + 20” (2015), un Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) un tās fakultatīvo protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pekinas deklarāciju un Rīcības platformu, kas tika pieņemta 1995. gada 15. septembrī Ceturtajā pasaules konferencē par sieviešu tiesībām, kā arī noslēguma dokumentus, kas tika pieņemti Apvienoto Nāciju Organizācijas īpašajās sesijās “Pekina + 5” (2000), “Pekina + 10” (2005), “Pekina + 15” (2010) un “Pekina + 20” (2015), un Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) un tās fakultatīvo protokolu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus un aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (4)(“Direktīva par cietušo tiesībām”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus un aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (4)(“Direktīva par cietušo tiesībām”),

| — | ņemot vērā Pamatnolīgumu par uzmākšanās un vardarbības novēršanu darbavietā (2007) starp ETUC/CES, BUSINESSEUROPE, Eiropas Amatniecības, mazo un vidējo uzņēmumu asociāciju (UEAPME) un Eiropas Politiskās stratēģijas centru (CEEP), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pamatnolīgumu par uzmākšanās un vardarbības novēršanu darbavietā (2007) starp ETUC/CES, BUSINESSEUROPE, Eiropas Amatniecības, mazo un vidējo uzņēmumu asociāciju (UEAPME) un Eiropas Politiskās stratēģijas centru (CEEP),

| — | ņemot vērā Līdztiesības veicināšanas struktūru Eiropas tīkla (EQUINET) ziņojumu “Sieviešu diskriminācijas, aizskaršanas un nevienlīdzības nepārtrauktā aktualitāte. To līdztiesības veicināšanas struktūru darbs, kas sniedz informāciju Eiropas Komisijas jaunās dzimumu līdztiesības stratēģijas izstrādes nolūkā”, kas publicēts 2015. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līdztiesības veicināšanas struktūru Eiropas tīkla (EQUINET) ziņojumu “Sieviešu diskriminācijas, aizskaršanas un nevienlīdzības nepārtrauktā aktualitāte. To līdztiesības veicināšanas struktūru darbs, kas sniedz informāciju Eiropas Komisijas jaunās dzimumu līdztiesības stratēģijas izstrādes nolūkā”, kas publicēts 2015. gadā,

| — | ņemot vērā Stambulas Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (5), jo īpaši tās 2. un 40. pantu, un Parlamenta 2017. gada 12. septembra rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienība noslēgtu Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Stambulas Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (5), jo īpaši tās 2. un 40. pantu, un Parlamenta 2017. gada 12. septembra rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienība noslēgtu Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (6),

| — | ņemot vērā 2001. gada 20. septembra rezolūciju par uzmākšanos darba vietā (7), 2009. gada 26. novembra rezolūciju par vardarbības pret sievietēm izskaušanu (8), 2011. gada 5. aprīļa rezolūciju par prioritātēm un pamatnostādņu izklāstu jaunai ES politikai vardarbības pret sievietēm apkarošanai (9), 2011. gada 15. decembra rezolūciju par Eiropas stratēģijas drošībai un veselības aizsardzībai darbā laikposmam no 2007. līdz 2012. gadam termiņa vidusposma pārskatīšanu (10), 2014. gada 25. februāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par vardarbības pret sievietēm apkarošanu (11) un tai pievienoto 2013. gada novembra Eiropas pievienotās vērtības novērtējumu, kā arī 2016. gada 24. novembra rezolūciju par ES pievienošanos Stambulas konvencijai par vardarbības pret sievietēm novēršanu un apkarošanu (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2001. gada 20. septembra rezolūciju par uzmākšanos darba vietā (7), 2009. gada 26. novembra rezolūciju par vardarbības pret sievietēm izskaušanu (8), 2011. gada 5. aprīļa rezolūciju par prioritātēm un pamatnostādņu izklāstu jaunai ES politikai vardarbības pret sievietēm apkarošanai (9), 2011. gada 15. decembra rezolūciju par Eiropas stratēģijas drošībai un veselības aizsardzībai darbā laikposmam no 2007. līdz 2012. gadam termiņa vidusposma pārskatīšanu (10), 2014. gada 25. februāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par vardarbības pret sievietēm apkarošanu (11) un tai pievienoto 2013. gada novembra Eiropas pievienotās vērtības novērtējumu, kā arī 2016. gada 24. novembra rezolūciju par ES pievienošanos Stambulas konvencijai par vardarbības pret sievietēm novēršanu un apkarošanu (12),

| — | ņemot vērā 2017. gada 14. marta rezolūciju par dzimumu līdztiesību Eiropas Savienībā 2014. un 2015. gadā (13), 2015. gada 10. marta rezolūciju par 2013. gadā Eiropas Savienībā sasniegto progresu sieviešu un vīriešu līdztiesības nodrošināšanā (14) un 2017. gada 24. oktobra rezolūciju par likumīgiem pasākumiem, ar kuriem aizsargā trauksmes cēlējus, publiskojot uzņēmumu un valsts iestāžu konfidenciālu informāciju (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 14. marta rezolūciju par dzimumu līdztiesību Eiropas Savienībā 2014. un 2015. gadā (13), 2015. gada 10. marta rezolūciju par 2013. gadā Eiropas Savienībā sasniegto progresu sieviešu un vīriešu līdztiesības nodrošināšanā (14) un 2017. gada 24. oktobra rezolūciju par likumīgiem pasākumiem, ar kuriem aizsargā trauksmes cēlējus, publiskojot uzņēmumu un valsts iestāžu konfidenciālu informāciju (15),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Civildienesta noteikumu un Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 12.a pantu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Civildienesta noteikumu un Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 12.a pantu;

| — | ņemot vērā rokasgrāmatu Eiropas Parlamenta deputātiem “Pilnīga neiecietība pret uzmākšanos darba vietā”, kas izdota 2017. gada septembrī, un Parlamenta administrācijas rīcības plānu šajā nozīmīgajā jautājumā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rokasgrāmatu Eiropas Parlamenta deputātiem “Pilnīga neiecietība pret uzmākšanos darba vietā”, kas izdota 2017. gada septembrī, un Parlamenta administrācijas rīcības plānu šajā nozīmīgajā jautājumā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā dzimumu līdztiesība ir ES pamatvērtība, kas atzīta Līgumos un Pamattiesību hartā un ko ES ir apņēmusies integrēt visās savās darbībās; |
| --- | --- |

A.

tā kā dzimumu līdztiesība ir ES pamatvērtība, kas atzīta Līgumos un Pamattiesību hartā un ko ES ir apņēmusies integrēt visās savās darbībās;

| B. | tā kā ES ir vērtību kopiena, kuras pamatā ir demokrātija, tiesiskums un pamattiesības, kas ir ietverti Līguma par Eiropas Savienību (LES) pirmajos pantos minētajos pamatprincipos un mērķos, kā arī kritērijos dalībai Savienībā; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES ir vērtību kopiena, kuras pamatā ir demokrātija, tiesiskums un pamattiesības, kas ir ietverti Līguma par Eiropas Savienību (LES) pirmajos pantos minētajos pamatprincipos un mērķos, kā arī kritērijos dalībai Savienībā;

| C. | tā kā seksuāla uzmākšanās saskaņā ar ES tiesību aktos doto definīciju ir tad, “ja notiek jebkāda veida nevēlama vārdiska, nevārdiska vai fiziska seksuāla rakstura rīcība, kuras mērķis vai sekas ir kādas personas cieņas aizskaršana, jo īpaši, ja tā rada iebiedējošu, naidīgu, degradējošu, pazemojošu vai aizskarošu vidi” (16); |
| --- | --- |

C.

tā kā seksuāla uzmākšanās saskaņā ar ES tiesību aktos doto definīciju ir tad, “ja notiek jebkāda veida nevēlama vārdiska, nevārdiska vai fiziska seksuāla rakstura rīcība, kuras mērķis vai sekas ir kādas personas cieņas aizskaršana, jo īpaši, ja tā rada iebiedējošu, naidīgu, degradējošu, pazemojošu vai aizskarošu vidi” (16);

| D. | tā kā seksuāla uzmākšanās ir vardarbības pret sievietēm un meitenēm veids un ir visekstrēmākais joprojām pastāvošais diskriminācijas dzimuma dēļ veids; tā kā aptuveni 90 % no seksuālas uzmākšanās upuriem ir sievietes un aptuveni 10 % — vīrieši; tā kā saskaņā ar ES Pamattiesību aģentūras (FRA) 2014. gada pētījumu “Vardarbība pret sievietēm” katra trešā sievietēm savā pieauguša cilvēka dzīvē ir cietusi no fiziskas vai seksuālas vardarbības; tā kā līdz par 55 % sieviešu ES ir cietušas no seksuālas uzmākšanās; tā kā ES 32 % no visām cietušajām norādīja, ka pārkāpuma izdarītājs bijis priekšnieks, kolēģis vai klients; tā kā 75 % sieviešu profesijās, kur vajadzīga kvalifikācija, vai augstākā līmeņa vadības amatos ir cietušas no seksuālas uzmākšanās; tā kā 61 % pakalpojumu nozarē nodarbināto sieviešu ir cietušas no seksuālas uzmākšanās; tā kā 20 % jauno sieviešu (vecumā no 18 līdz 29 gadiem) ir cietušas no uzmākšanās tiešsaistē; tā kā katra desmitā sieviete ir saskārusies ar seksuālu uzmākšanos vai kļuvusi par upuri vajāšanai jauno tehnoloģiju vidē; |
| --- | --- |

D.

tā kā seksuāla uzmākšanās ir vardarbības pret sievietēm un meitenēm veids un ir visekstrēmākais joprojām pastāvošais diskriminācijas dzimuma dēļ veids; tā kā aptuveni 90 % no seksuālas uzmākšanās upuriem ir sievietes un aptuveni 10 % — vīrieši; tā kā saskaņā ar ES Pamattiesību aģentūras (FRA) 2014. gada pētījumu “Vardarbība pret sievietēm” katra trešā sievietēm savā pieauguša cilvēka dzīvē ir cietusi no fiziskas vai seksuālas vardarbības; tā kā līdz par 55 % sieviešu ES ir cietušas no seksuālas uzmākšanās; tā kā ES 32 % no visām cietušajām norādīja, ka pārkāpuma izdarītājs bijis priekšnieks, kolēģis vai klients; tā kā 75 % sieviešu profesijās, kur vajadzīga kvalifikācija, vai augstākā līmeņa vadības amatos ir cietušas no seksuālas uzmākšanās; tā kā 61 % pakalpojumu nozarē nodarbināto sieviešu ir cietušas no seksuālas uzmākšanās; tā kā 20 % jauno sieviešu (vecumā no 18 līdz 29 gadiem) ir cietušas no uzmākšanās tiešsaistē; tā kā katra desmitā sieviete ir saskārusies ar seksuālu uzmākšanos vai kļuvusi par upuri vajāšanai jauno tehnoloģiju vidē;

| E. | tā kā, neraugoties uz formālu procedūru šīs problēmas novēršanai darbavietā un citās jomās, par seksuālās uzmākšanās un iebiedēšanas gadījumiem bieži netiek ziņots, jo sabiedrība joprojām ir maz informēta par šo problēmu, nav pietiekamu cietušo atbalsta iespēju un pastāv uzskats, ka tas ir sabiedrībai sensitīvs jautājums; |
| --- | --- |

E.

tā kā, neraugoties uz formālu procedūru šīs problēmas novēršanai darbavietā un citās jomās, par seksuālās uzmākšanās un iebiedēšanas gadījumiem bieži netiek ziņots, jo sabiedrība joprojām ir maz informēta par šo problēmu, nav pietiekamu cietušo atbalsta iespēju un pastāv uzskats, ka tas ir sabiedrībai sensitīvs jautājums;

| F. | tā kā seksuāla vardarbība un uzmākšanās darba vietā ir veselības un drošības jautājums, kas būtu jārisina un jānovērš kā parādība kopumā; |
| --- | --- |

F.

tā kā seksuāla vardarbība un uzmākšanās darba vietā ir veselības un drošības jautājums, kas būtu jārisina un jānovērš kā parādība kopumā;

| G. | tā kā ES tiesību akti aizliedz diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES tiesību akti aizliedz diskrimināciju dzimuma, rases vai etniskās izcelsmes, reliģijas vai pārliecības, invaliditātes, vecuma vai seksuālās orientācijas dēļ;

| H. | tā kā seksuāla vardarbība un uzmākšanās ir pretrunā dzimumu līdztiesības principam un ir diskriminācija dzimuma dēļ, un tāpēc tā ir aizliegta nodarbinātības jomā, tostarp attiecībā uz piekļuvi nodarbinātībai, profesionālajai izglītībai un paaugstināšanai amatā; |
| --- | --- |

H.

tā kā seksuāla vardarbība un uzmākšanās ir pretrunā dzimumu līdztiesības principam un ir diskriminācija dzimuma dēļ, un tāpēc tā ir aizliegta nodarbinātības jomā, tostarp attiecībā uz piekļuvi nodarbinātībai, profesionālajai izglītībai un paaugstināšanai amatā;

| I. | tā kā vēl joprojām pastāvošie dzimumu stereotipi, seksisms, seksuāla uzmākšanās un izmantošana ir strukturāla un plaši izplatīta problēma gan Eiropā, gan visā pasaulē, kas gan upurus, gan varmākas skar neatkarīgi no vecuma, izglītības, ienākumiem un sociālā stāvokļa, un tā kā pārdzīvojumi cietušajiem rada fiziskas, seksuālas, emocionālas un psiholoģiskas sekas; tā kā nevienlīdzīgs varas sadalījums starp sievietēm un vīriešiem, dzimumu stereotipi un seksisms, tostarp ar dzimumu saistīti naidu kurinoši izteikumi gan tiešsaistē, gan bezsaistē, būtībā rada visu veidu vardarbību pret sievietēm un noveduši pie vīriešu dominējošā stāvokļa un vīriešu diskriminējošas attieksmes pret sievietēm un kavē sieviešu personības neierobežotu attīstību; |
| --- | --- |

I.

tā kā vēl joprojām pastāvošie dzimumu stereotipi, seksisms, seksuāla uzmākšanās un izmantošana ir strukturāla un plaši izplatīta problēma gan Eiropā, gan visā pasaulē, kas gan upurus, gan varmākas skar neatkarīgi no vecuma, izglītības, ienākumiem un sociālā stāvokļa, un tā kā pārdzīvojumi cietušajiem rada fiziskas, seksuālas, emocionālas un psiholoģiskas sekas; tā kā nevienlīdzīgs varas sadalījums starp sievietēm un vīriešiem, dzimumu stereotipi un seksisms, tostarp ar dzimumu saistīti naidu kurinoši izteikumi gan tiešsaistē, gan bezsaistē, būtībā rada visu veidu vardarbību pret sievietēm un noveduši pie vīriešu dominējošā stāvokļa un vīriešu diskriminējošas attieksmes pret sievietēm un kavē sieviešu personības neierobežotu attīstību;

| J. | tā kā Pekinas Rīcības platformas definīcija vardarbībai pret sievietēm ietver, bet ne tikai, fizisku, seksuālu un psiholoģisku vardarbību, kas notiek visā sabiedrībā, tostarp izvarošanu, seksuālu izmantošanu, seksuālu uzmākšanos un iebiedēšanu darbā, izglītības iestādēs vai citur (17); |
| --- | --- |

J.

tā kā Pekinas Rīcības platformas definīcija vardarbībai pret sievietēm ietver, bet ne tikai, fizisku, seksuālu un psiholoģisku vardarbību, kas notiek visā sabiedrībā, tostarp izvarošanu, seksuālu izmantošanu, seksuālu uzmākšanos un iebiedēšanu darbā, izglītības iestādēs vai citur (17);

| K. | tā kā Direktīvā par cietušo tiesībām vardarbība dzimuma dēļ ir atzīta par vienu no diskriminācijas veidiem un cietušā pamatbrīvību pārkāpumu un tā ietver vardarbību tuvās attiecībās, seksuālu vardarbību (tostarp izvarošanu, seksuālu vardarbību un uzmākšanos), cilvēku tirdzniecību, verdzību, kā arī dažādus kaitējošu darbību veidus, piemēram, piespiedu laulības, sieviešu dzimumorgānu kropļošanu un tā dēvētos “goda aizstāvības” noziegumus; tā kā sievietēm, kas cietušas no dzimumvardarbības, un viņu bērniem bieži ir vajadzīgs īpašs atbalsts un aizsardzība, jo attiecībā uz šādu vardarbību pastāv ļoti liels risks, ka cietušie pastarpināti un atkārtoti kļūs par vardarbības upuriem, tiks iebiedēti vai notiks atriebība pret viņiem (18); |
| --- | --- |

K.

tā kā Direktīvā par cietušo tiesībām vardarbība dzimuma dēļ ir atzīta par vienu no diskriminācijas veidiem un cietušā pamatbrīvību pārkāpumu un tā ietver vardarbību tuvās attiecībās, seksuālu vardarbību (tostarp izvarošanu, seksuālu vardarbību un uzmākšanos), cilvēku tirdzniecību, verdzību, kā arī dažādus kaitējošu darbību veidus, piemēram, piespiedu laulības, sieviešu dzimumorgānu kropļošanu un tā dēvētos “goda aizstāvības” noziegumus; tā kā sievietēm, kas cietušas no dzimumvardarbības, un viņu bērniem bieži ir vajadzīgs īpašs atbalsts un aizsardzība, jo attiecībā uz šādu vardarbību pastāv ļoti liels risks, ka cietušie pastarpināti un atkārtoti kļūs par vardarbības upuriem, tiks iebiedēti vai notiks atriebība pret viņiem (18);

| L. | tā kā ES tiesību aktos ir paredzēts, ka dalībvalstīm jānodrošina, ka ir izveidotas līdztiesības veicināšanas struktūras, kas sniedz neatkarīgu palīdzību personām, kuras cietušas no uzmākšanās un seksuāla uzmākšanās, veic neatkarīgus pētījumus, publicē neatkarīgus ziņojumus un sniedz ieteikumus saistībā ar nodarbinātību un profesionālo apmācību, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu, un pašnodarbinātajiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā ES tiesību aktos ir paredzēts, ka dalībvalstīm jānodrošina, ka ir izveidotas līdztiesības veicināšanas struktūras, kas sniedz neatkarīgu palīdzību personām, kuras cietušas no uzmākšanās un seksuāla uzmākšanās, veic neatkarīgus pētījumus, publicē neatkarīgus ziņojumus un sniedz ieteikumus saistībā ar nodarbinātību un profesionālo apmācību, attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu, un pašnodarbinātajiem;

| M. | tā kā seksuāla uzmākšanās un izmantošana, kas galvenokārt izpaužas kā vīriešu vardarbība pret sievietēm, ir strukturāla un plaši izplatīta problēma gan Eiropā, gan visā pasaulē, kas gan upurus, gan varmākas skar neatkarīgi no vecuma, izglītības, ienākumiem un sociālā stāvokļa, un ir saistīta ar mūsu sabiedrībai raksturīgo nevienlīdzīgo varas samēru sieviešu un vīriešu starpā; |
| --- | --- |

M.

tā kā seksuāla uzmākšanās un izmantošana, kas galvenokārt izpaužas kā vīriešu vardarbība pret sievietēm, ir strukturāla un plaši izplatīta problēma gan Eiropā, gan visā pasaulē, kas gan upurus, gan varmākas skar neatkarīgi no vecuma, izglītības, ienākumiem un sociālā stāvokļa, un ir saistīta ar mūsu sabiedrībai raksturīgo nevienlīdzīgo varas samēru sieviešu un vīriešu starpā;

| N. | tā kā dzimumu līdztiesība ir visu atsevišķo sabiedrības locekļu uzdevums un tās dēļ ir nepieciešama aktīva sieviešu un vīriešu līdzdarbība; tā kā iestādēm ir jāapņemas izstrādāt izglītības un izpratnes veidošanas kampaņas, kuru mērķauditorija būtu vīrieši un jaunākās paaudzes, lai iesaistītu vīriešus un zēnus kā partnerus, pakāpeniski novēršot un izskaužot jebkāda veida ar dzimumu saistītu vardarbību un veicinot sieviešu izaugsmi vai iespēju nodrošināšanu tām; |
| --- | --- |

N.

tā kā dzimumu līdztiesība ir visu atsevišķo sabiedrības locekļu uzdevums un tās dēļ ir nepieciešama aktīva sieviešu un vīriešu līdzdarbība; tā kā iestādēm ir jāapņemas izstrādāt izglītības un izpratnes veidošanas kampaņas, kuru mērķauditorija būtu vīrieši un jaunākās paaudzes, lai iesaistītu vīriešus un zēnus kā partnerus, pakāpeniski novēršot un izskaužot jebkāda veida ar dzimumu saistītu vardarbību un veicinot sieviešu izaugsmi vai iespēju nodrošināšanu tām;

| O. | tā kā sievietes Eiropas Savienībā nav vienādā mērā aizsargātas pret ar dzimumu saistītu vardarbību, seksuālu uzmākšanos un vardarbību dažādās dalībvalstīs pastāvošo atšķirīgo politisko ieviržu un tiesību aktu dēļ; tā kā tiesu sistēmas nenodrošina pietiekamu atbalstu sievietēm; tā kā personas, kas veikušas ar dzimumu saistīta vardarbību, bieži vien ir pazīstamas cietušajai personai, un daudzos gadījumos cietusī persona ir atkarīga no šī pāridarītāja, tāpēc tai ir lielākas bailes ziņot par vardarbību; |
| --- | --- |

O.

tā kā sievietes Eiropas Savienībā nav vienādā mērā aizsargātas pret ar dzimumu saistītu vardarbību, seksuālu uzmākšanos un vardarbību dažādās dalībvalstīs pastāvošo atšķirīgo politisko ieviržu un tiesību aktu dēļ; tā kā tiesu sistēmas nenodrošina pietiekamu atbalstu sievietēm; tā kā personas, kas veikušas ar dzimumu saistīta vardarbību, bieži vien ir pazīstamas cietušajai personai, un daudzos gadījumos cietusī persona ir atkarīga no šī pāridarītāja, tāpēc tai ir lielākas bailes ziņot par vardarbību;

| P. | tā kā visas ES dalībvalstis ir parakstījušas Stambulas konvenciju, taču tikai 15 to ir ratificējušas; tā kā ES pievienošanās Konvencijai neatbrīvo dalībvalstis no ratifikācijas valsts līmenī; tā kā Stambulas konvencijas 40. pantā ir noteikts, ka “Konvencijas dalībvalstis pieņem normatīvos aktus un veic citus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to, ka krimināli vai citādi juridiski tiktu sodīta jebkāda nevēlama verbāla, neverbāla vai fiziska seksuālā uzvedība, kuras mērķis vai sekas ir cilvēka cieņas aizskaršana, īpaši tad, ja tiek radīta iebiedējoša, naidīga, pazemojoša, apkaunojoša vai uzbrūkoša vide”; |
| --- | --- |

P.

tā kā visas ES dalībvalstis ir parakstījušas Stambulas konvenciju, taču tikai 15 to ir ratificējušas; tā kā ES pievienošanās Konvencijai neatbrīvo dalībvalstis no ratifikācijas valsts līmenī; tā kā Stambulas konvencijas 40. pantā ir noteikts, ka “Konvencijas dalībvalstis pieņem normatīvos aktus un veic citus pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu to, ka krimināli vai citādi juridiski tiktu sodīta jebkāda nevēlama verbāla, neverbāla vai fiziska seksuālā uzvedība, kuras mērķis vai sekas ir cilvēka cieņas aizskaršana, īpaši tad, ja tiek radīta iebiedējoša, naidīga, pazemojoša, apkaunojoša vai uzbrūkoša vide”;

| Q. | tā kā vardarbība un uzmākšanās politiskajā dzīvē neproporcionāli skar sievietes; tā kā šāda vardarbība ir cilvēktiesību un pamatbrīvību, tostarp pienākuma nodrošināt sievietēm iespējas brīvi līdzdarboties politiskajā pārstāvībā, pārkāpums; |
| --- | --- |

Q.

tā kā vardarbība un uzmākšanās politiskajā dzīvē neproporcionāli skar sievietes; tā kā šāda vardarbība ir cilvēktiesību un pamatbrīvību, tostarp pienākuma nodrošināt sievietēm iespējas brīvi līdzdarboties politiskajā pārstāvībā, pārkāpums;

| R. | tā kā seksuāla uzmākšanās ir definēta Eiropas Savienības Civildienesta noteikumu un Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 12.a pantā; |
| --- | --- |

R.

tā kā seksuāla uzmākšanās ir definēta Eiropas Savienības Civildienesta noteikumu un Eiropas Savienības Pārējo darbinieku nodarbināšanas kārtības 12.a pantā;

| S. | tā kā seksuālā vardarbība vai seksistiska uzvedība nav nekaitīga un tā kā seksuālas uzmākšanās vai seksuālas vardarbības banalizēšana un mīkstināti izteikumi par šīm parādībām atspoguļo seksistisku attieksmi pret sievietēm un apliecina kontroles un varas attiecības starp vīriešiem un sievietēm, tādējādi ietekmējot sieviešu cieņu, neatkarību un brīvību; |
| --- | --- |

S.

tā kā seksuālā vardarbība vai seksistiska uzvedība nav nekaitīga un tā kā seksuālas uzmākšanās vai seksuālas vardarbības banalizēšana un mīkstināti izteikumi par šīm parādībām atspoguļo seksistisku attieksmi pret sievietēm un apliecina kontroles un varas attiecības starp vīriešiem un sievietēm, tādējādi ietekmējot sieviešu cieņu, neatkarību un brīvību;

| T. | tā kā Parlaments ir izveidojis īpašu struktūru un iekšējos noteikumus, lai risinātu seksuālas uzmākšanos problēmu EP, proti, Padomdevēju komiteju sūdzību izskatīšanai starp reģistrētiem deputātu palīgiem (RDP) un Eiropas Parlamenta deputātiem, savukārt Padomdevēja komiteja par aizskarošu izturēšanos un tās novēršanu darbavietā darbojas ar citām formālām procedūrām, kas saistītas ar Parlamenta administrācijas un politisko grupu darbiniekiem, lai izvērtētu iespējamos gadījumus un nepieļautu seksuālu uzmākšanos un vardarbību; |
| --- | --- |

T.

tā kā Parlaments ir izveidojis īpašu struktūru un iekšējos noteikumus, lai risinātu seksuālas uzmākšanos problēmu EP, proti, Padomdevēju komiteju sūdzību izskatīšanai starp reģistrētiem deputātu palīgiem (RDP) un Eiropas Parlamenta deputātiem, savukārt Padomdevēja komiteja par aizskarošu izturēšanos un tās novēršanu darbavietā darbojas ar citām formālām procedūrām, kas saistītas ar Parlamenta administrācijas un politisko grupu darbiniekiem, lai izvērtētu iespējamos gadījumus un nepieļautu seksuālu uzmākšanos un vardarbību;

| U. | tā kā politiķiem kā pilsoņu ievēlētiem pārstāvjiem ir būtisks pienākums darboties kā pozitīvam piemēram, lai sabiedrībā novērstu un apkarotu seksuālu uzmākšanos, |
| --- | --- |

U.

tā kā politiķiem kā pilsoņu ievēlētiem pārstāvjiem ir būtisks pienākums darboties kā pozitīvam piemēram, lai sabiedrībā novērstu un apkarotu seksuālu uzmākšanos,

Pilnīga neiecietība un cīņa pret seksuālu uzmākšanos un seksuālu vardarbību ES

| 1. | stingri nosoda visu veidu seksuālu vardarbību un fizisku vai psiholoģisku uzmākšanos un pauž nožēlu par to, ka pret šiem nodarījumiem izturas pārāk iecietīgi, lai gan tie ir sistēmiski pamattiesību pārkāpumi un smagi noziegumi, par ko ir jāpiemēro sods; uzsver, ka nesodāmībai ir jāpieliek punkts un ka nodarījumu veicēji ir jāsauc pie atbildības; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa efektīvi īstenot pašreizējo tiesisko regulējumu, kas vērsts pret seksuālu uzmākšanos un vardarbību, vienlaikus mudinot ES dalībvalstis, kā arī valsts un privātos uzņēmumus veikt turpmākus pasākumus, lai efektīvi novērstu un pārtrauktu seksuālu uzmākšanos darbavietā un citur; uzsver, ka būtu jāievēro īpašas juridiskas procedūras, kas izveidotas ar mērķi risināt seksuālas uzmākšanās gadījumu problēmu darbavietā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē tādas iniciatīvas kā #MeToo kustība, kuras mērķis ir ziņot par seksuālu uzmākšanos un vardarbību pret sievietēm; stingri atbalsta visas sievietes un meitenes, kas ir piedalījušās šajā kampaņā, tostarp tās sievietes un meitenes, kas ir atmaskojušas noziegumu veicējus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju un dalībvalstis pienācīgi uzraudzīt to ES direktīvu pareizu īstenošanu, kas aizliedz uzmākšanos, pamatojoties uz dzimumu, un seksuālu uzmākšanos, un nodrošināt, ka ES dalībvalstis stiprina to līdztiesības veicināšanas struktūru, kas uzrauga diskriminējošu praksi, cilvēkresursu spējas un nodrošina, ka šīm struktūrām ir skaidras pilnvaras un resursi, lai aptvertu minētās trīs jomas: nodarbinātību, pašnodarbinātību un piekļuvi precēm un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju novērtēt un salīdzināt pastāvošo paraugpraksi cīņā pret seksuālu uzmākšanos darbavietā, kā arī apmainīties ar to, un izplatīt šā novērtējuma rezultātus attiecībā uz efektīviem pasākumiem, ko dalībvalstis varētu veikt, lai mudinātu uzņēmumus, sociālos partnerus un profesionālajā izglītībā iesaistītās organizācijas ar mērķi novērst visu veidu diskrimināciju dzimuma dēļ, jo īpaši attiecībā uz uzmākšanos un seksuālu uzmākšanos darbavietā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, cik svarīgi ir, lai visi vīrieši apņemtos mainīties un izbeigt visu veidu vardarbību un seksuālu vardarbību, vēršoties pret apstākļiem un struktūrām, kas pieļauj, pat pasīvi, rīcību, kura noved pie šāda galarezultāta, un nepieļaujot nekādus pārkāpumus vai nepiedienīgu uzvedību; aicina dalībvalstis aktīvi iesaistīt vīriešus izpratnes veidošanas un profilakses pasākumos; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzskata, ka galvenās darbības, ar kurām apkaro seksuālu uzmākšanos, ir saistītas ar nepietiekamu ziņošanu un sociālajiem aizspriedumiem, darbavietas pārskatatbildības procedūru izveidi, aktīvu vīriešu un zēnu iesaisti vardarbības novēršanā un ar rīcību jaunu vardarbības veidu, piemēram, kibertelpā, pārtraukšanai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž satraukumu, ka uzmākšanās sievietēm tiešsaistē un sociālajos plašsaziņas līdzekļos, sākot no nevēlamiem kontaktiem, āzēšanas, iebiedēšanas tiešsaistē un seksuālas uzmākšanās līdz pat izvarošanas un nonāvēšanas draudiem, mūsu digitālā sabiedrībā kļūst plaši izplatīta parādība, kas rada arī jaunus vardarbības veidus pret sievietēm un meitenēm, piemēram, iebiedēšanu un uzmākšanos tiešsaistē, pazemojošu attēlu izmantošanu tiešsaistē un privātu fotoattēlu un videomateriālu izplatīšanu sociālajos plašsaziņas līdzekļos bez iesaistīto personu piekrišanas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka ir pieejami finansēšanas mehānismi programmām, kuru mērķis ir izskaust vardarbību pret sievietēm, lai veicinātu informētību un atbalstītu pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kas risina ar vardarbību pret sievietēm, tostarp ar seksuālu uzmākšanos, saistītas problēmas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mudina Komisiju un dalībvalstis paātrināt Stambulas konvencijas ratifikāciju; aicina dalībvalstis to pilnībā īstenot, tostarp izveidojot sistēmu sadalītu datu vākšanai, kas aptver datus, kuri sadalīti pēc nodarījuma veicēja vecuma un dzimuma un attiecībām starp nodarījuma veicēju un cietušo un ietver seksuālu uzmākšanos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu direktīvai, kas būtu vērsta pret visu veidu vardarbību pret sievietēm un meitenēm un dzimumvardarbību; atkārtoti aicina Komisiju nākt klajā ar vispārēju ES stratēģiju pret visu veidu ar dzimumu saistītu vardarbību, tostarp seksuālu uzmākšanos sievietēm un meitenēm un viņu seksuālu izmantošanu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Padomi izmantot pārejas klauzulu, pieņemot vienprātīgu lēmumu, ar ko noteiktu, ka vardarbība pret sievietēm un meitenēm (un citu veidu dzimumvardarbība) ir nozieguma veids, kā minēts LESD 83. panta 1. punktā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prasa uzlabot sieviešu iesaistīšanu lēmumu pieņemšanas procesos gan arodbiedrībās, gan organizāciju vai uzņēmumu vadības līmenī publiskajā un privātajā sektorā; aicina Komisiju un dalībvalstis sadarbībā ar NVO, sociālajiem partneriem un līdztiesības iestādēm izstrādāt nozīmīgus izpratnes veicināšanas pasākumus attiecībā uz to personu tiesībām, kuras cietušas no seksuālas uzmākšanās un no diskriminācijas dzimuma dēļ; uzsver, ka dalībvalstīm, darba devēju organizācijām un arodbiedrībām ir steidzami jāveicina izpratne par seksuālo uzmākšanos un jāatbalsta un jāmudina sievietes nekavējoties ziņot par šādiem gadījumiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver īpašas apmācības un izpratnes veidošanas kampaņu nozīmi attiecībā uz pašreizējām oficiālajām procedūrām ziņošanai par seksuālu uzmākšanos darbavietā un cietušo tiesībām, tādējādi īstenojot principu par cieņas aizsardzību darbā un veicinot pilnīgas neiecietības pieeju kā normu; |
| --- | --- |

14.

Seksuāla uzmākšanās ES dalībvalstu parlamentos, tostarp Eiropas Parlamentā

| 15. | stingri nosoda seksuālas uzmākšanās gadījumus, kas ir atklāti plašsaziņas līdzekļos, un pauž stingru atbalstu personām, kas cietušas no seksuālas uzmākšanās un vardarbības; uzsver, ka, lai ES iestādes tiktu uztvertas nopietni, ir svarīgi, lai tās stingri iestātos pret jebkādu veidu diskrimināciju dzimuma dēļ vai jebkādu rīcību, kas kavē dzimumu līdztiesību; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas Parlaments ar Prezidija 2014. gada 14. aprīļa lēmumu pieņēma jaunus noteikumus, kas cita starpā paredz izveidot tādas specializētas struktūras kā Padomdevēja komiteja reģistrētu deputātu palīgu sūdzību izskatīšanai par Eiropas Parlamenta deputātu aizskarošu izturēšanos un šādas izturēšanās novēršanai darbavietā un agrākā Padomdevēja komiteja EP personāla sūdzību izskatīšanai par aizskarošu izturēšanos un tās novēršanai darbavietā; ar gandarījumu norāda, ka ir ieviesta konfidenciāla ziņošana un sākta izpratnes veidošanas kampaņa ar mērķi apkarot seksuālu uzmākšanos Parlamentā; norāda uz to, ka citas ES iestādes jau ir izveidojušas līdzīgas struktūras; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Eiropas Parlamenta priekšsēdētāju un Parlamenta administrāciju:






  — | steidzami un rūpīgi izskatīt nesenos ziņojumus plašsaziņas līdzekļos par Eiropas Parlamentā notikušiem seksuālas uzmākšanās un vardarbības gadījumiem, vienlaikus ievērojot cietušo privātumu, darīt šos konstatējumus zināmus Parlamenta deputātiem un ierosināt atbilstošus pasākumus ar mērķi novērst jaunu gadījumu atkārtošanos; |
| --- | --- | --- |

17.

—

steidzami un rūpīgi izskatīt nesenos ziņojumus plašsaziņas līdzekļos par Eiropas Parlamentā notikušiem seksuālas uzmākšanās un vardarbības gadījumiem, vienlaikus ievērojot cietušo privātumu, darīt šos konstatējumus zināmus Parlamenta deputātiem un ierosināt atbilstošus pasākumus ar mērķi novērst jaunu gadījumu atkārtošanos;

| — | novērtēt un, ja vajadzīgs, pārskatīt kompetento struktūru sastāvu, lai nodrošinātu neatkarību un dzimumu līdzsvaru, un vēl vairāk nostiprināt un atbalstīt tā padomdevēju komiteju, kas izskata sūdzības par uzmākšanos starp RDP un Parlamenta deputātiem, kā arī tās dienestu padomdevēju komiteju Parlamenta personālam par uzmākšanās novēršanu, vienlaikus atzīstot to svarīgo darbu; |
| --- | --- |

—

novērtēt un, ja vajadzīgs, pārskatīt kompetento struktūru sastāvu, lai nodrošinātu neatkarību un dzimumu līdzsvaru, un vēl vairāk nostiprināt un atbalstīt tā padomdevēju komiteju, kas izskata sūdzības par uzmākšanos starp RDP un Parlamenta deputātiem, kā arī tās dienestu padomdevēju komiteju Parlamenta personālam par uzmākšanās novēršanu, vienlaikus atzīstot to svarīgo darbu;

| — | pārskatīt tā noteikumus, lai iekļautu arī praktikantus visās padomdevējās komitejās par uzmākšanās novēršanu, un padarīt spēcīgāku ieinteresētību stiprināt to pozitīvos pasākumus, kā arī izvairīties no interešu konfliktiem attiecībā uz šo svarīgo komitejas struktūru locekļiem; izmeklēt oficiāli ierosinātos gadījumos, lai laika gaitā uzturētu konfidenciālu ierosināto lietu reģistru, un pieņemt pasākumus, ar kuriem iestādēs visos līmeņos vislabāk nodrošinātu pilnīgas neiecietības pieeju; |
| --- | --- |

—

pārskatīt tā noteikumus, lai iekļautu arī praktikantus visās padomdevējās komitejās par uzmākšanās novēršanu, un padarīt spēcīgāku ieinteresētību stiprināt to pozitīvos pasākumus, kā arī izvairīties no interešu konfliktiem attiecībā uz šo svarīgo komitejas struktūru locekļiem; izmeklēt oficiāli ierosinātos gadījumos, lai laika gaitā uzturētu konfidenciālu ierosināto lietu reģistru, un pieņemt pasākumus, ar kuriem iestādēs visos līmeņos vislabāk nodrošinātu pilnīgas neiecietības pieeju;

| — | izveidot neatkarīgu ekspertu grupu, kas sasaukta ar pilnvarām pārbaudīt situāciju seksuālas uzmākšanās un vardarbības jomā Parlamentā un kas veiks novērtējumu par to, kā Parlamenta padomdevēja komiteja izskata sūdzības par seksuālu uzmākšanos starp RDP un Parlamenta deputātiem, un dienestu padomdevēju komiteju Parlamenta personālam par uzmākšanās novēršanu, un ierosināt atbilstīgus grozījumus; |
| --- | --- |

—

izveidot neatkarīgu ekspertu grupu, kas sasaukta ar pilnvarām pārbaudīt situāciju seksuālas uzmākšanās un vardarbības jomā Parlamentā un kas veiks novērtējumu par to, kā Parlamenta padomdevēja komiteja izskata sūdzības par seksuālu uzmākšanos starp RDP un Parlamenta deputātiem, un dienestu padomdevēju komiteju Parlamenta personālam par uzmākšanās novēršanu, un ierosināt atbilstīgus grozījumus;

| — | pilnībā atbalstīt cietušos Parlamentā un/vai vietējā policijā ierosinātajās procedūrās; nepieciešamības gadījumā uzsākt ārkārtas aizsardzības pasākumus vai aizsargpasākumus, lai pilnībā īstenotu Civildienesta noteikumu 12.a pantu, nodrošinot, ka gadījumi tiek pilnībā izmeklēti un ka tiek piemēroti disciplinārie pasākumi; |
| --- | --- |

—

pilnībā atbalstīt cietušos Parlamentā un/vai vietējā policijā ierosinātajās procedūrās; nepieciešamības gadījumā uzsākt ārkārtas aizsardzības pasākumus vai aizsargpasākumus, lai pilnībā īstenotu Civildienesta noteikumu 12.a pantu, nodrošinot, ka gadījumi tiek pilnībā izmeklēti un ka tiek piemēroti disciplinārie pasākumi;

| — | apņemas nodrošināt spēcīgu un efektīvu rīcības plānu pret seksuālo uzmākšanos attiecībā uz profilaksi, atbalstu un obligātām mācībām visiem darbiniekiem un deputātiem par cieņas ievērošanu darbā, lai nodrošinātu, ka pilnīgas neiecietības pieeja kļūst par normu; pilnībā iesaistīties izpratnes veidošanas kampaņās kopā ar visiem deputātiem un administrācijas dienestiem, īpašu uzmanību pievēršot visneaizsargātākajām grupām, piemēram, praktikantiem, RDP un līgumdarbiniekiem; |
| --- | --- |

—

apņemas nodrošināt spēcīgu un efektīvu rīcības plānu pret seksuālo uzmākšanos attiecībā uz profilaksi, atbalstu un obligātām mācībām visiem darbiniekiem un deputātiem par cieņas ievērošanu darbā, lai nodrošinātu, ka pilnīgas neiecietības pieeja kļūst par normu; pilnībā iesaistīties izpratnes veidošanas kampaņās kopā ar visiem deputātiem un administrācijas dienestiem, īpašu uzmanību pievēršot visneaizsargātākajām grupām, piemēram, praktikantiem, RDP un līgumdarbiniekiem;

| — | izveidot institucionālu konfidenciālo konsultantu tīklu, kas būtu pielāgots Parlamenta struktūrām, lai atbalstītu, konsultētu cietušos un nepieciešamības gadījumā pārstāvētu tos, kā tas pieņemts darīt attiecībā uz Komisijas darbiniekiem; |
| --- | --- |

—

izveidot institucionālu konfidenciālo konsultantu tīklu, kas būtu pielāgots Parlamenta struktūrām, lai atbalstītu, konsultētu cietušos un nepieciešamības gadījumā pārstāvētu tos, kā tas pieņemts darīt attiecībā uz Komisijas darbiniekiem;

| 18. | aicina visus kolēģus atbalstīt un mudināt cietušos runāt un ziņot par seksuālas uzmākšanās gadījumiem, izmantojot Parlamenta administrācijā un/vai policijā paredzētas uzlabotas oficiālas procedūras; |
| --- | --- |

18.

| 19. | apņemas pieņemt iekšējos noteikumus par trauksmes celšanu, lai aizsargātu trauksmes cēlēju tiesības un intereses un nodrošinātu pienācīgus tiesību aizsardzības līdzekļus, ja pret viņiem izturas nepareizi un negodīgi saistībā ar viņu īstenoto trauksmes celšanu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pauž nopietnas bažas par to, ka pārāk bieži reģistrētajiem Parlamenta deputātu palīgiem (APA) ir bailes ziņot par seksuālas uzmākšanās gadījumiem, jo saskaņā ar APA statūtos iekļauto “uzticības zaudēšanas” klauzulu viņus var atlaist ļoti īsā laikā; aicina atlaišanas procedūrās līdztekus administrācijas pārstāvjiem iesaistīt neatkarīgus ekspertus, lai panāktu objektīvu lēmumu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | iesaka, lai Eiropas ombuds reizi gadā Parlamenta augsta līmeņa darba grupai dzimumu līdztiesības un dažādības jautājumos iesniegtu datus, kas attiecas uz sūdzībām par administratīvām kļūdām saistībā ar dzimumu līdztiesību Parlamentā, pienācīgi ievērojot Eiropas Parlamenta lēmumu par noteikumiem un vispārējiem nosacījumiem, kas reglamentē ombuda pienākumu izpildi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina dalībvalstis izpētīt situāciju seksuālas uzmākšanās un seksuālas vardarbības jomā to valsts parlamentos, veikt aktīvus pasākumus, lai apkarotu šīs parādības, un piemērot un pienācīgi īstenot cieņas politiku darbavietā attiecībā uz ievēlētiem deputātiem un darbiniekiem; aicina uzraudzīt šādas politikas īstenošanu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina dalībvalstis nodrošināt aizsardzības atbalstu deputātiem saziņā ar sabiedrību, jo īpaši tiem deputātiem, kuri ir saskārušies ar seksuālu vardarbību un ar dzimumvardarbības draudiem, tostarp tiešsaistē; |
| --- | --- |

23.

| 24. | prasa apmainīties ar paraugpraksi visos līmeņos ar citām iestādēm un organizācijām, piemēram, UN Women, Eiropas Padomi, ES iestādēm un dzimumu līdztiesības veicināšanā iesaistītajām ieinteresētajām personām; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina visus politiķus būt par pozitīvu piemēru, lai parlamentos un ārpus tiem novērstu un apkarotu seksuālu uzmākšanos; |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Eiropas Padomes Parlamentārajai asamblejai. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  http://fra.europa.eu/en/publication/2014/violence-against-women-eu-wide-survey-main-results-report

(2)  OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.

(3)  OV L 373, 21.12.2004., 37. lpp.

(4)  OV L 315, 14.11.2012., 57. lpp.

(5)  https://rm.coe.int/168008482e

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0329.

(7)  OV C 77 E, 28.3.2002., 138. lpp.

(8)  OV C 285 E, 21.10.2010., 53. lpp.

(9)  OV C 296 E, 2.10.2012., 26. lpp.

(10)  OV C 168 E, 14.6.2013., 102. lpp.

(11)  OV C 285, 29.8.2017., 2. lpp.

(12)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0451.

(13)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0073.

(14)  OV C 316, 30.8.2016., 2. lpp.

(15)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0402.

(16)  http://ec.europa.eu/justice/gender-equality/files/your_rights/final_harassement_en.pdf

(17)  http://www.un.org/womenwatch/daw/beijing/platform/violence.htm

(18)  Skatīt Direktīvas par cietušo tiesībām 17. punktu.

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/200 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/200

---

P8_TA(2017)0418

Eurozonas ekonomikas politikas nostādnes

Eiropas Parlamenta 2017. gada 26. oktobra rezolūcija par eurozonas ekonomikas politikas nostādnēm 2017/2114(INI))

(2018/C 346/26)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), it īpaši tā 121. panta 2. punktu, 136. pantu un 1. un 2. protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), it īpaši tā 121. panta 2. punktu, 136. pantu un 1. un 2. protokolu,

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 22. maija paziņojumu “2017. gada Eiropas pusgads: konkrētām valstīm adresēti ieteikumi” (COM(2017)0500), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 22. maija paziņojumu “2017. gada Eiropas pusgads: konkrētām valstīm adresēti ieteikumi” (COM(2017)0500),

| — | ņemot vērā 2017. gada 15. februāra rezolūciju par Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu: 2017. gada izaugsmes pētījums (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 15. februāra rezolūciju par Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu: 2017. gada izaugsmes pētījums (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 22. februāra paziņojumu “2017. gada Eiropas pusgads — novērtējums par progresu strukturālo reformu īstenošanā, makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanā un koriģēšanā, un saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1176/2011 veikto padziļināto pārskatu rezultāti” (COM(2017)0090), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 22. februāra paziņojumu “2017. gada Eiropas pusgads — novērtējums par progresu strukturālo reformu īstenošanā, makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanā un koriģēšanā, un saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 1176/2011 veikto padziļināto pārskatu rezultāti” (COM(2017)0090),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumus “2017. gada izaugsmes pētījums” (COM(2016)0725), “2017. gada brīdināšanas mehānisma ziņojums” (COM(2016)0728) un “2017. gada Komisijas un Padomes vienotā nodarbinātības ziņojuma projekts” (COM(2016)0729) un Komisijas ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku (COM(2015)0692), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumus “2017. gada izaugsmes pētījums” (COM(2016)0725), “2017. gada brīdināšanas mehānisma ziņojums” (COM(2016)0728) un “2017. gada Komisijas un Padomes vienotā nodarbinātības ziņojuma projekts” (COM(2016)0729) un Komisijas ieteikumu Padomes ieteikumam par eurozonas ekonomikas politiku (COM(2015)0692),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 16. novembra paziņojumu “Virzība uz pozitīvu fiskālo nostāju eurozonā” (COM(2016)0727), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 16. novembra paziņojumu “Virzība uz pozitīvu fiskālo nostāju eurozonā” (COM(2016)0727),

| — | ņemot vērā Eiropas Fiskālās padomes 2017. gada 20. jūnija ziņojumu par eurozonai atbilstošas turpmākās fiskālās nostājas izvērtēšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Fiskālās padomes 2017. gada 20. jūnija ziņojumu par eurozonai atbilstošas turpmākās fiskālās nostājas izvērtēšanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2017. gada janvāra speciālo pētījumu Nr. 182 “Eurozonas fiskālā nostāja”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2017. gada janvāra speciālo pētījumu Nr. 182 “Eurozonas fiskālā nostāja”,

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 21. marta ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 21. marta ieteikumu par eurozonas ekonomikas politiku (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 23. maija secinājumus par padziļinātiem pārskatiem un konkrētām valstīm adresēto 2016. gada ieteikumu īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 23. maija secinājumus par padziļinātiem pārskatiem un konkrētām valstīm adresēto 2016. gada ieteikumu īstenošanu,

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 16. jūnija secinājumus par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras izbeigšanu attiecībā uz divām dalībvalstīm un par ekonomikas un fiskālās politikas nostādnēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 16. jūnija secinājumus par pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras izbeigšanu attiecībā uz divām dalībvalstīm un par ekonomikas un fiskālās politikas nostādnēm,

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada maijā izdarīto Eiropas ekonomikas prognozi – 2017. gada pavasaris, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada maijā izdarīto Eiropas ekonomikas prognozi – 2017. gada pavasaris,

| — | ņemot vērā Eurostat datu kopas 2017. gada 31. maija datus par reālo IKP uz vienu iedzīvotāju, izaugsmes līmeni un kopsummām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurostat datu kopas 2017. gada 31. maija datus par reālo IKP uz vienu iedzīvotāju, izaugsmes līmeni un kopsummām,

| — | ņemot vērā ESAO 2016. gada 30. novembra statistikas datus par kopējiem nodokļu ieņēmumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO 2016. gada 30. novembra statistikas datus par kopējiem nodokļu ieņēmumiem,

| — | ņemot vērā Līgumu par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību ekonomiskajā un monetārajā savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par stabilitāti, koordināciju un pārvaldību ekonomiskajā un monetārajā savienībā,

| — | ņemot vērā Parīzes Klimata konferencē 2015. gada 12. decembrī pieņemto COP 21 nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parīzes Klimata konferencē 2015. gada 12. decembrī pieņemto COP 21 nolīgumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1175/2011, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1175/2011, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1466/97 par budžeta stāvokļa uzraudzības un ekonomikas politikas uzraudzības un koordinācijas stiprināšanu (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 8. novembra Direktīvu 2011/85/ES par prasībām dalībvalstu budžeta struktūrām (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 8. novembra Direktīvu 2011/85/ES par prasībām dalībvalstu budžeta struktūrām (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1174/2011 par izpildes pasākumiem pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības koriģēšanai eurozonā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1174/2011 par izpildes pasākumiem pārmērīgas makroekonomiskās nelīdzsvarotības koriģēšanai eurozonā (5),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 8. novembra Regulu (ES) Nr. 1177/2011, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 8. novembra Regulu (ES) Nr. 1177/2011, ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1467/97 par to, kā paātrināt un precizēt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras īstenošanu (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1176/2011 par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1176/2011 par to, kā novērst un koriģēt makroekonomisko nelīdzsvarotību (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1173/2011 par efektīvu budžeta uzraudzības īstenošanu eurozonā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 16. novembra Regulu (ES) Nr. 1173/2011 par efektīvu budžeta uzraudzības īstenošanu eurozonā (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 473/2013 par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 473/2013 par kopīgiem noteikumiem budžeta plānu projektu uzraudzībai un novērtēšanai un pārmērīga budžeta deficīta novēršanai eurozonas dalībvalstīs (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 472/2013 par to eurozonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšanu, kurās ir vai kurām draud nopietnas finanšu stabilitātes grūtības (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regulu (ES) Nr. 472/2013 par to eurozonas dalībvalstu ekonomiskās un budžeta uzraudzības pastiprināšanu, kurās ir vai kurām draud nopietnas finanšu stabilitātes grūtības (10),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A8-0310/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A8-0310/2017),

| A. | tā kā saskaņā ar Komisijas prognozēm IKP pieauguma temps eurozonā 2016. gadā bija 1,8 % un tiek prognozēts, ka 2017. gadā tas saglabāsies stabils, proti, 1,7 % apmērā eurozonā un 1,9 % apmērā ES kopumā, līdz ar to pārsniedzot pirmskrīzes līmeni, tomēr joprojām saglabājoties nepietiekami augstam un būtiski atšķiroties starp ES dalībvalstīm; tā kā pēdējos gados privātais patēriņš ir bijis galvenais izaugsmes virzītājspēks, taču šogad, iespējams, kļūst vājāks patēriņa preču cenu pagaidu kāpuma dēļ un tā kā tomēr ir sagaidāms, ka iekšzemes pieprasījums noteiks izaugsmes perspektīvu vidēji ilgā termiņā; tā kā izaugsme Eiropas Savienībā joprojām ir pārāk lēna, lai radītu jaunas darbvietas dalībvalstīs, un daudz lēnāka nekā prognozētā izaugsme pasaulē kopumā; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Komisijas prognozēm IKP pieauguma temps eurozonā 2016. gadā bija 1,8 % un tiek prognozēts, ka 2017. gadā tas saglabāsies stabils, proti, 1,7 % apmērā eurozonā un 1,9 % apmērā ES kopumā, līdz ar to pārsniedzot pirmskrīzes līmeni, tomēr joprojām saglabājoties nepietiekami augstam un būtiski atšķiroties starp ES dalībvalstīm; tā kā pēdējos gados privātais patēriņš ir bijis galvenais izaugsmes virzītājspēks, taču šogad, iespējams, kļūst vājāks patēriņa preču cenu pagaidu kāpuma dēļ un tā kā tomēr ir sagaidāms, ka iekšzemes pieprasījums noteiks izaugsmes perspektīvu vidēji ilgā termiņā; tā kā izaugsme Eiropas Savienībā joprojām ir pārāk lēna, lai radītu jaunas darbvietas dalībvalstīs, un daudz lēnāka nekā prognozētā izaugsme pasaulē kopumā;

| B. | tā kā 2017. gada aprīlī bezdarba līmenis eurozonā un ES 28 bija attiecīgi 9,3 % un 7,8 %, proti, zemākais kopš 2009. gada marta un 2008. gada decembra; tā kā tas joprojām ir augstāks par pirmskrīzes līmeni; tā kā bezdarba līmenis joprojām būtiski atšķiras starp ES dalībvalstīm, variējot robežās no 3,2 % līdz 23,2 %; tā kā jauniešu bezdarba līmenis eurozonā un ES 28 2017. gada aprīlī joprojām bija augsts — attiecīgi 18,7 % un 16,7 %; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2017. gada aprīlī bezdarba līmenis eurozonā un ES 28 bija attiecīgi 9,3 % un 7,8 %, proti, zemākais kopš 2009. gada marta un 2008. gada decembra; tā kā tas joprojām ir augstāks par pirmskrīzes līmeni; tā kā bezdarba līmenis joprojām būtiski atšķiras starp ES dalībvalstīm, variējot robežās no 3,2 % līdz 23,2 %; tā kā jauniešu bezdarba līmenis eurozonā un ES 28 2017. gada aprīlī joprojām bija augsts — attiecīgi 18,7 % un 16,7 %;

| C. | tā kā tiek prognozēts, ka valdības budžeta deficīts eurozonā 2017. gadā būs 1,4 % un 2018. gadā — 1,3 %, savukārt dalībvalstu darbības rezultāti individuālā līmenī būs neviendabīgi; tā kā tiek prognozēts, ka valsts parāda attiecība pret IKP eurozonā 2017. gadā būs 90,3 % un 2018. gadā — 89,0 %; |
| --- | --- |

C.

tā kā tiek prognozēts, ka valdības budžeta deficīts eurozonā 2017. gadā būs 1,4 % un 2018. gadā — 1,3 %, savukārt dalībvalstu darbības rezultāti individuālā līmenī būs neviendabīgi; tā kā tiek prognozēts, ka valsts parāda attiecība pret IKP eurozonā 2017. gadā būs 90,3 % un 2018. gadā — 89,0 %;

| D. | tā kā pasaules ekonomikas izaugsme joprojām ir nestabila un eurozonas ekonomika saskaras ar palielinātu nenoteiktību un sarežģītām iekšējām un ārējām politiskām problēmām; |
| --- | --- |

D.

tā kā pasaules ekonomikas izaugsme joprojām ir nestabila un eurozonas ekonomika saskaras ar palielinātu nenoteiktību un sarežģītām iekšējām un ārējām politiskām problēmām;

| E. | tā kā, ņemot vērā ES pārāk zemo ražīgumu un globālo konkurētspēju, ir jāveic sociāli līdzsvarotas strukturālas reformas un jāturpina fiskālie centieni un investēšana dalībvalstīs, lai nodrošinātu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi un nodarbinātību un panāktu augšupvērstu konverģenci ar citu pasaules valstu ekonomiku un Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

E.

tā kā, ņemot vērā ES pārāk zemo ražīgumu un globālo konkurētspēju, ir jāveic sociāli līdzsvarotas strukturālas reformas un jāturpina fiskālie centieni un investēšana dalībvalstīs, lai nodrošinātu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi un nodarbinātību un panāktu augšupvērstu konverģenci ar citu pasaules valstu ekonomiku un Eiropas Savienībā;

| F. | tā kā nodarbinātības līmenis eurozonā 2016. gadā palielinājās par 1,4 %; tā kā bezdarba līmenis 2017. gada martā bija noslīdējis līdz 9,5 % (salīdzinājumā ar 10,2 % 2016. gada martā); tā kā, neraugoties uz nesenajiem uzlabojumiem, bezdarba līmenis vēl nav samazinājies līdz pirmskrīzes līmenim; |
| --- | --- |

F.

tā kā nodarbinātības līmenis eurozonā 2016. gadā palielinājās par 1,4 %; tā kā bezdarba līmenis 2017. gada martā bija noslīdējis līdz 9,5 % (salīdzinājumā ar 10,2 % 2016. gada martā); tā kā, neraugoties uz nesenajiem uzlabojumiem, bezdarba līmenis vēl nav samazinājies līdz pirmskrīzes līmenim;

| G. | tā kā nodarbinātības līmenis ES 28 dalībvalstīs 2016. gadā palielinājās par 1,2 % un 2017. gada pirmajā ceturksnī bija nodarbināti 234,2 miljoni cilvēku, kas ir visaugstākais jebkad reģistrētais skaits (11); tā kā tomēr ievērojamais skaits darbvietu, kas radītas saistībā ar ekonomikas izaugsmi, slēpj problēmas, tādas kā nepilnīga ekonomikas atlabšana, rēķinot nostrādātajās stundās, un niecīgs ražīguma pieaugums; tā kā, ja šie faktori saglabāsies, tie var radīt papildu spiedienu uz ilgtermiņa ekonomiskas izaugsmes aspektiem un sociālo kohēziju Eiropas Savienībā (12); |
| --- | --- |

G.

tā kā nodarbinātības līmenis ES 28 dalībvalstīs 2016. gadā palielinājās par 1,2 % un 2017. gada pirmajā ceturksnī bija nodarbināti 234,2 miljoni cilvēku, kas ir visaugstākais jebkad reģistrētais skaits (11); tā kā tomēr ievērojamais skaits darbvietu, kas radītas saistībā ar ekonomikas izaugsmi, slēpj problēmas, tādas kā nepilnīga ekonomikas atlabšana, rēķinot nostrādātajās stundās, un niecīgs ražīguma pieaugums; tā kā, ja šie faktori saglabāsies, tie var radīt papildu spiedienu uz ilgtermiņa ekonomiskas izaugsmes aspektiem un sociālo kohēziju Eiropas Savienībā (12);

| H. | tā kā nodarbinātības līmenis kopumā ir zemāks sieviešu vidū: 2015. gadā ES 28 dalībvalstīs 20-64 gadus vecu vīriešu nodarbinātības līmenis bija 75,9 %, bet tās pašas vecuma grupas sieviešu nodarbinātības līmenis — 64,3 %; |
| --- | --- |

H.

tā kā nodarbinātības līmenis kopumā ir zemāks sieviešu vidū: 2015. gadā ES 28 dalībvalstīs 20-64 gadus vecu vīriešu nodarbinātības līmenis bija 75,9 %, bet tās pašas vecuma grupas sieviešu nodarbinātības līmenis — 64,3 %;

| I. | tā kā jauniešu bezdarba līmenis eurozonā 2017. gada martā bija 19,4 % salīdzinājumā ar 21,3 % 2016. gada martā; tā kā jauniešu bezdarba līmenis joprojām ir nepieņemami augsts; tā kā jauniešu, kuri nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET), īpatsvars 2015. gadā joprojām saglabājās augsts un 15–29 gadu vecuma grupā bija 14,8 % jeb 14 miljoni jauniešu; tā kā saskaņā ar aplēsēm NEET Savienībai pabalstos un negūtos ieņēmumos un nodokļos izmaksā EUR 153 miljardus gadā (1,21 % no IKP) (13), savukārt Garantijas jauniešiem izveides kopējās lēstās izmaksas eurozonā ir EUR 21 miljards gadā jeb 0,22 % no IKP; tā kā Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai patlaban ir piešķirts EUR 1 miljards — summa, ko paredzēts papildināt ar EUR 1 miljardu no Eiropas sociālā fonda laikposmam no 2017. līdz 2020. gadam; |
| --- | --- |

I.

tā kā jauniešu bezdarba līmenis eurozonā 2017. gada martā bija 19,4 % salīdzinājumā ar 21,3 % 2016. gada martā; tā kā jauniešu bezdarba līmenis joprojām ir nepieņemami augsts; tā kā jauniešu, kuri nemācās, nestrādā un neapgūst arodu (NEET), īpatsvars 2015. gadā joprojām saglabājās augsts un 15–29 gadu vecuma grupā bija 14,8 % jeb 14 miljoni jauniešu; tā kā saskaņā ar aplēsēm NEET Savienībai pabalstos un negūtos ieņēmumos un nodokļos izmaksā EUR 153 miljardus gadā (1,21 % no IKP) (13), savukārt Garantijas jauniešiem izveides kopējās lēstās izmaksas eurozonā ir EUR 21 miljards gadā jeb 0,22 % no IKP; tā kā Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai patlaban ir piešķirts EUR 1 miljards — summa, ko paredzēts papildināt ar EUR 1 miljardu no Eiropas sociālā fonda laikposmam no 2017. līdz 2020. gadam;

| J. | tā kā, lai gan ilgtermiņa bezdarbs ES 28 dalībvalstīs no 5 % 2014. gadā samazinājās līdz 4 % 2016. gadā, tas joprojām rada bažas, jo veido gandrīz pusi no kopējā bezdarba; ar bažām atzīmē, ka ļoti ilgstoša bezdarba līmenis — 2,5 % 2016. gadā — joprojām ir par vienu procentpunktu lielāks nekā 2008. gadā; tā kā starp dalībvalstīm saglabājas būtiskas atšķirības; |
| --- | --- |

J.

tā kā, lai gan ilgtermiņa bezdarbs ES 28 dalībvalstīs no 5 % 2014. gadā samazinājās līdz 4 % 2016. gadā, tas joprojām rada bažas, jo veido gandrīz pusi no kopējā bezdarba; ar bažām atzīmē, ka ļoti ilgstoša bezdarba līmenis — 2,5 % 2016. gadā — joprojām ir par vienu procentpunktu lielāks nekā 2008. gadā; tā kā starp dalībvalstīm saglabājas būtiskas atšķirības;

| K. | tā kā daudzās dalībvalstīs, it īpaši zemā dzimstības līmeņa rezultātā, turpina sarukt darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaits un darbaspēks; tā kā sieviešu nodarbināmība apvienojumā ar migrantu, bēgļu un patvēruma meklētāju ierašanos sniedz iespēju dalībvalstīm risināt šo problēmu un palielināt Eiropas Savienībā darbaspēku; |
| --- | --- |

K.

tā kā daudzās dalībvalstīs, it īpaši zemā dzimstības līmeņa rezultātā, turpina sarukt darbspējīgā vecuma iedzīvotāju skaits un darbaspēks; tā kā sieviešu nodarbināmība apvienojumā ar migrantu, bēgļu un patvēruma meklētāju ierašanos sniedz iespēju dalībvalstīm risināt šo problēmu un palielināt Eiropas Savienībā darbaspēku;

| L. | tā kā viens no pieciem stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem ir vismaz par 20 miljoniem samazināt nabadzības un sociālās atstumtības riskam pakļauto cilvēku skaitu; tā kā nabadzība samazinās — 2015. gadā nabadzības un sociālās atstumtības riskam pakļauto cilvēku bija par 4,8 miljoniem mazāk nekā 2012. gadā; tā kā šis 2015. gada skaitlis pārsniedz 2008. gada skaitli par 1,6 miljoniem; tā kā 2012. gadā Eiropas Savienībā nabadzības un sociālās atstumtības riskam bija pakļauti 32,2 miljoni cilvēku ar invaliditāti; tā kā 2013. gadā ES 28 dalībvalstīs nabadzības vai sociālās atstumtības riskam bija pakļauti 26,5 miljoni bērnu; tā kā nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto personu īpatsvars joprojām ir nepieņemami augsts (23,7 %), turklāt dažās dalībvalstīs tas joprojām ir ļoti augsts; tā kā turklāt enerģētiskā nabadzība joprojām ir tik liela, ka 11 % tās skarto ES iedzīvotāju iekļūst ekonomiski nelabvēlīgas situācijas apburtajā lokā; |
| --- | --- |

L.

tā kā viens no pieciem stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem ir vismaz par 20 miljoniem samazināt nabadzības un sociālās atstumtības riskam pakļauto cilvēku skaitu; tā kā nabadzība samazinās — 2015. gadā nabadzības un sociālās atstumtības riskam pakļauto cilvēku bija par 4,8 miljoniem mazāk nekā 2012. gadā; tā kā šis 2015. gada skaitlis pārsniedz 2008. gada skaitli par 1,6 miljoniem; tā kā 2012. gadā Eiropas Savienībā nabadzības un sociālās atstumtības riskam bija pakļauti 32,2 miljoni cilvēku ar invaliditāti; tā kā 2013. gadā ES 28 dalībvalstīs nabadzības vai sociālās atstumtības riskam bija pakļauti 26,5 miljoni bērnu; tā kā nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto personu īpatsvars joprojām ir nepieņemami augsts (23,7 %), turklāt dažās dalībvalstīs tas joprojām ir ļoti augsts; tā kā turklāt enerģētiskā nabadzība joprojām ir tik liela, ka 11 % tās skarto ES iedzīvotāju iekļūst ekonomiski nelabvēlīgas situācijas apburtajā lokā;

| M. | tā kā darba tirgus apstākļi un darbības rādītāji uzrāda būtiskas atšķirības starp dalībvalstīm, pat ja šīs atšķirības samazinās; |
| --- | --- |

M.

tā kā darba tirgus apstākļi un darbības rādītāji uzrāda būtiskas atšķirības starp dalībvalstīm, pat ja šīs atšķirības samazinās;

| N. | tā kā līdz ar darba tirgus digitālo revolūciju aizvien izplatītāki kļūst jauni nodarbinātības un darba veidi, |
| --- | --- |

N.

tā kā līdz ar darba tirgus digitālo revolūciju aizvien izplatītāki kļūst jauni nodarbinātības un darba veidi,

| 1. | atzinīgi vērtē uzlabotos Eiropas ekonomikas darbības rezultātus, kuru bāze kļūst aizvien plašāka un par kuriem liecina viduvējais IKP pieauguma temps, kas pārsniedz pirmskrīzes līmeni, un bezdarba līmeņa samazināšanās, pat ja tas joprojām ir augsts; uzskata, ka šo pozitīvo tendenci izraisīja pēdējos gados īstenotā politika; atzīmē, ka nelielā atlabšana tomēr joprojām ir trausla un neviendabīga starp sabiedrības grupām un starp reģioniem, savukārt IKP uz vienu iedzīvotāju gandrīz nemaz nepalielinās; pauž nožēlu par to, ka ekonomikas attīstību joprojām apgrūtina krīzes sekas; atzīmē, ka, neraugoties uz būtisko progresu, daudzās dalībvalstīs valsts parāda līmenis joprojām pārsniedz Stabilitātes un izaugsmes paktā noteikto slieksni; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ar bažām atzīmē, ka IKP un ražīguma izaugsmes temps joprojām ir zemāks par to pilno potenciālu, un uzsver, ka šī iemesla dēļ nevajadzētu slīgt pašapmierinātībā un ka ir neatlaidīgi jāstrādā, lai uzturētu šo viduvējo atlabšanu, ja ar straujākas izaugsmes un nodarbinātības palīdzību vēlamies panākt lielāku noturību un vidēji ilga termiņa vai ilgtermiņa ilgtspēju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda uz neizmantoto Eiropas ekonomisko potenciālu, par ko liecina izaugsmes un nodarbinātības nevienmērīgā attīstība; uzsver, ka tā iemesls ir dalībvalstu ekonomikas neviendabīgie darbības rezultāti; uzsver arī to, ka, veicot sociāli līdzsvarotas strukturālas reformas un palielinot privātās un publiskās investīcijas gan dalībvalstīs, gan ES līmenī, varētu panākt vismaz par vienu procentpunktu lielāku izaugsmes līmeni; atgādina — lai veicinātu konverģenci un stabilitāti Eiropas Savienībā, arī turpmāk vienai no svarīgākajām Eiropas pusgada prioritātēm vajadzētu būt ekonomikas un fiskālās politikas koordinēšanai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata — lai atbalstītu atlabšanu Eiropas Savienībā un eurozonā ilgākā periodā, būtu nepieciešama arī augstāka augšupvērstas konverģences un vispārējās konkurētspējas pakāpe; uzskata — lai nodrošinātu ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi, izšķiroši svarīgi ir pastāvošie ekonomikas un nodarbinātības rādītāji; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzskata — lai panāktu iepriekš minēto, ir jāuzlabo izaugsmei nepieciešamie strukturālie apstākļi; uzskata arī, ka visu dalībvalstu potenciālajam izaugsmes līmenim ilgtermiņā būtu jāpalielinās vismaz līdz 3 %; uzskata — lai tas varētu notikt, lielāka uzmanība ir jāpievērš ekonomiskajai konverģencei un ka skaidru standartu noteikšana attiecībā uz to, kā palielināt dalībvalstu izaugsmes potenciālu, sniegtu nepieciešamos norādījumus politikas pasākumu jomā; norāda, ka, veicot šādu regulāru salīdzināšanu ar standartiem, būtu pienācīgi jāņem vērā ikvienas dalībvalsts stiprās un vājās puses no strukturālā viedokļa un jāturpina virzība uz iekļaujošu un ilgtspējīgu izaugsmi; tai būtu jāietver tādas jomas kā digitālā ekonomika, pakalpojumu sektors, enerģijas tirgus, kā arī sabiedrisko pakalpojumu kvalitāte, investēšanas apstākļi un izglītības sistēmu iekļautība un gatavība; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka tas papildinātu pašreizējos centienus uzlabot valstu budžetu kvalitāti un pārvaldību, risinot izaugsmes veicināšanas jautājumus saskaņā ar Savienības fiskālajiem noteikumiem un pilnībā ievērojot spēkā esošās elastības klauzulas; |
| --- | --- |

6.

Strukturālā politika

| 7. | uzskata, ka, ņemot vērā nevienmērīgo izaugsmi un situāciju nodarbinātības jomā eurozonā, ir nepieciešama labāka ekonomikas politikas koordinācija, it īpaši uzlabota un konsekventa valstu valdību rīcība un konkrētām valstīm adresēto ieteikumu (KVAI) pareiza īstenošana, arī lai veicinātu augšupvērstu konverģenci, tostarp labāk īstenojot un ievērojot ES tiesību aktus; uzsver, ka, veicot reformas, pienācīgi jāņem vērā ikvienas valsts specifiskā situācija un risināmie uzdevumi; aicina Komisiju nodrošināt konsekvenci starp strukturālām reformām un ES izdevumiem; šajā sakarā atgādina arī to, ka ļoti svarīgi ir sniegt tehnisko palīdzību dalībvalstīm, lai tās varētu veidot kapacitāti un panākt konverģenci, un uzskata, ka uz partnerību balstīta pieeja varētu nodrošināt lielāku pārskatatbildību un līdzatbildību par KVAI īstenošanas iznākumu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzīmē, ka jauniešu bezdarba līmenis eurozonas dalībvalstīs joprojām ir pārāk augsts, un norāda, ka paaugstināts, ilgstošs jauniešu bezdarbs rada ilgtermiņa strukturālu risku; piekrīt tam, ka krīzes seku — gan ilgstoša bezdarba, prasmju un iemaņu nepilnīgas izmantošanas darba tirgū, sabiedrības novecošanās, gan augsta privātā un publiskā parāda līmeņa — novēršana ir steidzama prioritāte un ka šī jautājuma risināšanai ir nepieciešamas ilgtspējīgas un iekļaujošas reformas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata, ka krīzes sekas, tādas kā augsts parādsaistību līmenis un bezdarbs atsevišķās ekonomikas nozarēs, joprojām kavē ilgtspējīgu izaugsmi un rada potenciālu lejupslīdes risku; aicina dalībvalstis samazināt pārmērīgo parādsaistību līmeni; šajā sakarībā pauž bažas par to, ka ilgstoši augstais ienākumus nenesošu aizdevumu (INA) līmenis dažās dalībvalstīs varētu būtiski netieši ietekmēt citu dalībvalstu ekonomiku, kā arī izraisīt šādas ietekmes izplatīšanos starp bankām un valstu valdībām, tādējādi apdraudot finanšu stabilitāti Eiropā; atzīmē, ka tika palielinātas kapitāla rezerves finanšu sektorā, taču problēmas rada zemais ienesīgums apvienojumā ar ienākumus nenesošu aizdevumu augsto līmeni; ir pārliecināts, ka ES stratēģija INA risināšanai varētu sniegt visaptverošāku risinājumu, kombinējot papildinošas valsts līmeņa un vajadzības gadījumā Eiropas līmeņa politikas darbības; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzskata — lai veicinātu ražīgumu, cenu un ārpuscenu konkurētspēju, investīcijas un nodarbinātību eurozonā, ir nepieciešamas reformas un iniciatīvas uzņēmējdarbības vides uzlabošanai; uzskata, ka ir nepieciešami papildu centieni, lai uzlabotu finansējuma pieejamību MVU, jo tas ir izšķiroši svarīgs faktors uzņēmumu inovācijai un darbības paplašināšanai; šajā kontekstā uzsver, cik būtiski ir īstenot uz nākotni orientētas reformas, kas būtu pielāgotas gan piedāvājumam, gan pieprasījumam; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzskata, ka labi funkcionējoši un produktīvi darba tirgi apvienojumā ar pienācīga līmeņa sociālo aizsardzību un dialogu palīdz palielināt nodarbinātību un nodrošināt ilgtspējīgu izaugsmi; uzsver, ka ir svarīgi saglabāt augstu nodarbinātības līmeni vietās, kurās tas jau ir panākts; atzīmē, ka arī prasmju trūkums, sabiedrības novecošanās, kā arī vairākas citas problēmas dalībvalstīs apgrūtina turpmāku nodarbinātības palielināšanos un bezdarba līmeņa samazināšanos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka liela nozīme ir atbildīgai un izaugsmi veicinošai darba samaksas sakārtošanai, kas nodrošina labu dzīves līmeni saskaņā ar ražīgumu un atbilstīgi konkurētspējai; pieņem zināšanai to, ka tiek prognozēta salīdzinoši neliela darba samaksas palielināšanās; uzskata, ka ražīguma pieaugumam ir jābūt vienam no strukturālo reformu prioritārajiem mērķiem; piekrīt Komisijas viedoklim, ka algas palielināšana varētu atstāt labvēlīgu ietekmi uz kopējo patēriņu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka ar nodokļu uzlikšanas līmeni būtu jāatbalsta investīcijas un darbvietu radīšana; prasa īstenot nodokļu reformas, lai uzlabotu nodokļu iekasēšanu, novērstu nodokļu apiešanu, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un agresīvu nodokļu plānošanu, kā arī risinātu augstā darbaspēka nodokļu sloga problēmu Eiropā, vienlaikus nodrošinot sociālās aizsardzības sistēmu ilgtspējību; uzskata, ka darbaspēka nodokļu sloga samazināšana palielinātu nodarbinātību un veicinātu izaugsmi; uzsver, ka fiskāli stimuli, ja iespējams, tādi, kas ietver nodokļu pazemināšanu, var atbalstīt iekšzemes pieprasījumu, sociālo drošību, kā arī investīciju un darbvietu nodrošinājumu; |
| --- | --- |

13.

Investīcijas

| 14. | piekrīt, ka ekonomikas uzplaukums ir jāatbalsta ar publiskā un privātā sektora investīcijām, īpaši inovācijā, un atzīmē, ka eurozonā joprojām ir investīciju iztrūkums; atzinīgi vērtē to, ka dažās dalībvalstīs investīcijas jau pārsniedz pirmskrīzes līmeni, un pauž nožēlu, ka citās dalībvalstīs investīcijas joprojām pietrūkst vai nepalielinās vajadzīgajā ātrumā; uzsver, ka ir vajadzīgi vēl papildu pasākumi, lai novērstu investīciju iztrūkumu, kas radies kopš krīzes sākuma; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata, ka reformas, novēršot šķēršļus privātā un publiskā sektora investīcijām, ļautu sniegt tūlītēju atbalstu ekonomiskajai darbībai un vienlaikus palīdzētu radīt nosacījumus ilgtermiņa izaugsmei; norāda, ka investīcijas izglītībā, inovācijā, kā arī pētniecībā un izstrādē ļautu labāk pielāgoties zināšanu ekonomikai; turklāt uzsver, ka kapitāla tirgu savienības izveides pabeigšana ir izšķirošs faktors, lai piesaistītu un palielinātu investīcijas, kā arī uzlabotu izaugsmes un darbvietu finansēšanu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzskata, ka pētniecībai, tehnoloģijai un izglītībai ir izšķiroša nozīme eurozonas ilgtermiņa ekonomiskajā attīstībā; uzsver, ka dalībvalstīs pastāv atšķirības investēšanā šajās jomās, un norāda, ka investīcijas sekmētu inovācijas attīstību un ļautu labāk pielāgoties zināšanu ekonomikai saskaņā ar programmu “Eiropa 2020”; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atzinīgi vērtē to, ka savlaicīga vienošanās par pārskatīto Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF) varētu palīdzēt uzlabot šā instrumenta efektivitāti un novērst tā īstenošanā līdz šim konstatētos trūkumus, atvieglojot tādu projektu finansēšanu, kam ir spēcīgs potenciāls, nodrošinot stingru papildināmības ievērošanu, un tādējādi varētu paplašināt ģeogrāfisko pārklājumu un realizāciju, atbalstot ieguldījumus, kas citādi netiktu laisti apritē; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atzīmē dažādos Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) mērķus salīdzinājumā ar ESIF un līdz ar to uzsver tā turpināšanas svarīgumu, ietverot atbalstu ilgtspējīgām strukturālajām reformām; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka pilnībā funkcionējoša kapitāla tirgu savienība ilgākā perspektīvā varētu kļūt par jauna finansējuma avotu MVU, tādējādi papildinot banku sektora nodrošināto finansējumu; uzsver, ka MVU ir Eiropas ekonomikas pamats, un tādēļ uzskata, ka par vienu no prioritātēm būtu jānosaka MVU labāka piekļuve finansējumam un cīņa pret uzņēmējdarbības vides nenoteiktību saistībā ar MVU darbībām, lai uzlabotu konkurētspēju eurozonā; uzsver, ka ir jāsamazina birokrātija, jāsaskaņo valdības dienestu darbība un jāpadara tie efektīvāki; |
| --- | --- |

19.

Fiskālā politika

| 20. | uzskata, ka prudenciālai un paredzamai fiskālajai politikai ir būtiska loma eurozonas un visas Savienības stabilitātes nodrošināšanā; uzsver, ka stingra fiskālās politikas koordinācija, Savienības noteikumu pareiza īstenošana un ievērošana, tostarp pilnīga spēkā esošo elastīguma klauzulu ievērošana, šajā jomā ir likumīga prasība un ir ļoti svarīga ekonomiskās un monetārās savienības (EMS) pienācīgas darbības nodrošināšanai; |
| --- | --- |

20.

| 21. | šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka publisko finanšu stāvoklis, šķiet, uzlabojas, jo tiek prognozēta valsts deficīta samazināšanās eurozonā; tomēr ir jāturpina centieni samazināt parāda slogu, vienlaikus veicinot ekonomikas izaugsmi, lai dalībvalstis nekļūtu uzņēmīgas pret ārējiem triecieniem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | piekrīt Komisijai, ka valsts parāds dažās dalībvalstīs joprojām ir liels un ka ir jānodrošina publisko finanšu ilgtspējība, vienlaikus veicinot ekonomikas izaugsmi un nodarbinātību; šajā kontekstā norāda, ka zemas procentu likmes maksājumi, stimulējoša monetārā politika, vienreizēji pasākumi un citi faktori, kas atvieglo pašreizējo parādu slogu, ir tikai pagaidu līdzekļi, un līdz ar to uzsver, ka valsts finanses ir jāpadara ilgtspējīgas, tostarp ņemot vērā nākotnes saistības un ilgtermiņa izaugsmes mērķi; norāda, ka ir iespējama parāda apkalpošanas izmaksu palielināšanās; uzsver, cik būtiski ir samazināt vispārējo parādu līmeni; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka fiskālajai nostājai valsts un eurozonas līmenī ir jānodrošina līdzsvars starp valsts finanšu ilgtermiņa ilgtspēju — pilnībā ievērojot Stabilitātes un izaugsmes paktu un respektējot tā noteikumus par elastīgumu — un īstermiņa makroekonomisko stabilizāciju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | norāda, ka pašreizējā eurozonas kopējā fiskālā nostāja 2016. gadā visumā bija neitrāla, un ir paredzams, ka tāda tā būs arī 2017. gadā; atgādina, ka Komisija 2016. gada paziņojumā aicināja īstenot pozitīvu fiskālo nostāju, savukārt Eurogrupa pēc konstatācijas, ka visumā neitrālā fiskālā nostāja 2017. gadā radīja pienācīgu līdzsvaru, vienojās uzsvērt, cik būtiski ir saglabāt pienācīgu līdzsvaru starp vajadzību nodrošināt ilgtspēju un vajadzību atbalstīt investīcijas, ar ko nostiprinātu ekonomikas atveseļošanos, tādējādi veidojot līdzsvarotāku politikas pasākumu struktūru; šajā kontekstā atzīmē Eiropas Fiskālās padomes (EFP) pirmo 2017. gada 20. jūnija novērtējumu par eurozonai piemēroto turpmāko fiskālo nostāju; aicina Komisiju un dalībvalstis fiskālo nostāju saskaņot ar konkrētajiem apstākļiem; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tomēr uzsver, ka apkopotajā viedoklī būtu jāņem vērā neviendabīgā situācija dalībvalstīs un vajadzība diferencēt fiskālo politiku atbilstīgi katrai dalībvalstij; uzsver, ka kopējas fiskālās nostājas koncepcija nozīmē, ka pārpalikumi un deficīti dažādās dalībvalstīs var tikt savstarpēji kompensēti; |
| --- | --- |

25.

Konkrētām valstīm adresētie ieteikumi

| 26. | norāda, ka laika gaitā dalībvalstis ir panākušas vismaz zināmu progresu saistībā ar divām trešdaļām 2016. gada ieteikumu; tomēr uzskata, ka KVAI īstenošana joprojām notiek pārāk lēni, un tādējādi tiek apgrūtināts konverģences process eurozonā; uzskata, ka dalībvalstis ir atbildīgas par KVAI neīstenošanas sekām, un līdz ar to sagaida lielāku apņemšanos no dalībvalstīm veikt vajadzīgos politikas pasākumus, pamatojoties uz apstiprinātajiem KVAI; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzīst, ka dalībvalstis ir panākušas progresu KVAI īstenošanā fiskālās politikas un aktīvas darba tirgus politikas jomā, savukārt nepietiekams progress ir sasniegts tādās jomās kā konkurence pakalpojumu jomā un uzņēmējdarbības vide; sagaida, ka dalībvalstis lielākā mērā apņemsies īstenot nepieciešamos politikas pasākumus, balstoties uz KVAI, kuru īstenošana ir izšķirīga, lai novērstu nepilnības eurozonā; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atzinīgi vērtē Komisijas ieteikumu slēgt pārmērīga budžeta deficīta novēršanas procedūras attiecībā uz vairākām dalībvalstīm; atzinīgi vērtē iepriekšējos un pašreizējos fiskālos un reformu centienus, kurus dalībvalstis īstenojušas, lai novērstu pārmērīga budžeta deficītu, tomēr uzstāj, ka šie centieni ir jāturpina, lai nodrošinātu valsts finanšu ilgtspēju arī ilgtermiņā, vienlaikus veicinot izaugsmi un darbvietu radīšanu; aicina Komisiju nodrošināt Stabilitātes un izaugsmes pakta pienācīgu īstenošanu, saskaņoti piemērojot tā noteikumus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atzīmē, ka 12 dalībvalstis saskaras ar dažāda veida un smaguma pakāpes makroekonomisko nelīdzsvarotību, savukārt sešās dalībvalstīs pastāv pārmērīga makroekonomiskā nelīdzsvarotība; pieņem zināšanai Komisijas secinājumu, ka patlaban nekas neliecina par nepieciešamību pastiprināt makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūru attiecībā uz kādu dalībvalsti; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūras (MNNP) mērķis ir novērst nelīdzsvarotību dalībvalstīs, lai nepieļautu netiešu nelabvēlīgu ietekmi uz citām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tādēļ uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai visas dalībvalstis veiktu nepieciešamos politikas pasākumus nolūkā novērst makroekonomisko nelīdzsvarotību, it īpaši augsto parādsaistību līmeni, pastāvīgos tekošā konta pārpalikumus un konkurētspējas nelīdzsvarotību, un apņemtos veikt sociāli līdzsvarotas un iekļaujošas strukturālās reformas, kas nodrošina ikvienas dalībvalsts ekonomisko ilgtspēju, tādējādi nodrošinot Eiropas ekonomikas vispārējo konkurētspēju un noturību; |
| --- | --- |

31.

Sektorālie ieguldījumi attiecībā uz ziņojumu par eurozonas ekonomikas politiku

Nodarbinātība un sociālā politika

| 32. | uzskata, ka ir vajadzīgi nepārtraukti centieni, lai panāktu līdzsvaru starp ekonomisko un sociālo dimensiju Eiropas pusgada procesā un veicinātu sociāli un ekonomiski līdzsvarotas strukturālās reformas, kas samazina nevienlīdzību un veicina pienācīgu darbvietu radīšanu, tādējādi radot kvalitatīvu nodarbinātību, ilgtspējīgu izaugsmi un sociālos ieguldījumus; atbalsta pārskata par rezultātiem sociālajā joma izmantošanu Eiropas pusgada ietvaros; aicina konkrētos valstīm adresētajos ieteikumos (KVAI) lielāku uzmanību pievērst strukturālajai nelīdzsvarotībai darba tirgū; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atkārtoti prasa trīs jaunos nodarbinātības pamatrādītājus uzskatīt par līdzvērtīgiem pašreizējiem ekonomikas rādītājiem, tādējādi garantējot iekšējās nelīdzsvarotības labāku izvērtēšanu un uzlabojot strukturālo reformu efektivitāti; ierosina KVAI struktūrā ieviest nerepresīvu sociālās nelīdzsvarotības novēršanas procedūru, lai novērstu sacensības par zemāko līmeni sociālo standartu ziņā, pamatojoties uz sociālo un nodarbinātības rādītāju efektīvu izmantošanu makroekonomikas uzraudzībā; norāda, ka apmēram desmit dalībvalstīs ir pastiprinājusies nevienlīdzība un tā ir viena no galvenajām sociāli ekonomiskajām problēmām ES (14); |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver, ka sociāli un ekonomiski atbildīgu reformu pamatā jābūt solidaritātei, integrācijai un sociālajam taisnīgumam; uzsver, ka reformās būtu jāņem vērā arī pastāvīgs atbalsts sociālajai un ekonomikas atveseļošanai, kvalitatīvu darbvietu radīšanai, sociālās un teritoriālās kohēzijas veicināšanai, neaizsargāto sabiedrības grupu aizsardzībai un visu iedzīvotāju dzīves līmeņa paaugstināšanai; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzskata, ka Eiropas pusgada procesam ir jāpalīdz risināt ne tikai pašreizējās, bet arī jaunās sabiedrības problēmas, lai nodrošinātu lielāku ekonomikas efektivitāti, kuru papildina sociāli saliedētāka Eiropas Savienība; šajā sakarā atzīst, ka ir nepieciešams ES politiku sociālās ietekmes novērtējums; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina Komisiju nodrošināt pietiekamu finansējumu, lai apkarotu jauniešu bezdarbu, kurš ES joprojām ir ļoti augts, un turpināt Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu (JNI) arī pēc pašreizējās daudzgadu finanšu shēmas (DFS) beigām, tajā pašā laikā uzlabojot tās darbību un īstenošanu un ņemot vērā jaunākos secinājumus Eiropas Revīzijas palātas īpašajā ziņojumā par jauniešu nodarbinātību un JNI izmantošanu; aicina dalībvalstis īstenot Eiropas Revīzijas palātas ieteikumus un nodrošināt, ka Garantija jauniešiem ir pilnībā pieejama; pauž nožēlu par līdzekļu pārvietošanu no Eiropas Sociālā fonda (ESF), tostarp Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas, uz Eiropas Solidaritātes korpusu, kas būtu jāfinansē no visiem finanšu līdzekļiem, kas pieejami saskaņā ar spēkā esošo DFS regulu; uzsver, ka ir nepieciešams radīto darbvietu kvalitatīvs un kvantitatīvs novērtējums; uzsver, ka ES finansējumu nedrīkstētu izmantot, lai aizstātu valstu sociālo pabalstu maksājumus; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka Garantijas jauniešiem īstenošana būtu jāstiprina valsts, reģionālā un vietējā līmenī, un uzsver šīs garantijas nozīmi pārejā no skolas uz darbu; norāda, ka īpaša uzmanība ir jāveltī jaunām sievietēm un meitenēm, kas saistībā ar piekļuvi labas kvalitātes darba piedāvājumiem, tālākizglītībai, mācekļa darbam vai praksei varētu saskarties ar šķēršļiem, kas ir saistīti ar dzimumu; uzsver, ka ir jānodrošina, lai garantija jauniešiem būtu pieejama jauniešiem, kas saskaras ar vairākiem atstumtības veidiem un galēju nabadzību; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina dalībvalstis īstenot Padomes 2016. gada 15. februāra ieteikumā par ilgstošo bezdarbnieku integrāciju darba tirgū (15) iekļautos priekšlikumus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzskata, ka ir jāpaplašina aktīvu un ilgtspējīgu darba tirgus politiku darbības joma, efektivitāte un lietderīgums, galveno uzmanību pievēršot vides, nodarbinātības, strādājošo, veselības un patērētāju aizsardzībai; uzskata, ka ir jārisina strādājošo nabadzības problēma; |
| --- | --- |

39.

| 40. | pauž nožēlu, ka Komisija savos novērtējumos/ieteikumos ir aizmirsusi iekļaut sociālo ekonomiku; norāda, ka šo jomu pārstāv 2 miljoni uzņēmumu, kuros ir nodarbināti vairāk nekā 14 miljoni iedzīvotāju un kas tādējādi sekmē 2020. gadam noteikto mērķu īstenošanu; aicina Komisiju un dalībvalstis Eiropas rīcības plānā sociālajai ekonomikai vairāk atzīt sociālos uzņēmumus un pievērst tiem lielāku uzmanību; uzskata, ka nepietiekamā šādu uzņēmumu atzīšana negatīvi ietekmē to piekļuvi finansējumam; aicina Komisiju sagatavot priekšlikumu apvienību, fondu un savstarpējo sabiedrību Eiropas statūtiem; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atgādina par nepieciešamību veicināt un pastiprināt sarunas par darba koplīguma slēgšanu un strādājošo ietekmi algu noteikšanas sistēmās, kurām ir būtiska nozīme augsta līmeņa darba apstākļu nodrošināšanā; uzsver, ka darba tiesībām un augstiem sociālajiem standartiem ir būtiska nozīme sociālajā tirgus ekonomikā, ienākumu palielināšanā un investīciju veicināšanā kapacitātes palielināšanas jomā; uzsver, ka ES tiesību aktos ir jārespektē arodbiedrību tiesības un brīvības, tiem jāatbilst dalībvalstu praksē sastopamajiem koplīgumiem un jānodrošina vienlīdzīga attieksme nodarbinātībā un profesionālajā dzīvē; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina Komisiju balstīties uz Parlamenta rezolūciju, izvirzot vērienīgus priekšlikumus, lai nostiprinātu Eiropas sociālo tiesību pīlāru un pilnībā pildītu Līgumu sociālos mērķus nolūkā uzlabot ikviena dzīves un darba apstākļus un visiem sniegt labas iespējas; |
| --- | --- |

42.

| 43. | brīdina par algu īpatsvara samazināšanos ES, aizvien lielāko algu un ienākumu nevienlīdzību un nodarbināto personu nabadzības palielināšanos; atgādina, ka gan ANO 1948. gada Vispārējā cilvēktiesību deklarācijā, gan SDO 1919. gada Konstitūcijā ir atzīta nepieciešamība darba ņēmējiem saņemt tādu darba algu, par ko iespējams pārtikt, un ka visās cilvēktiesību deklarācijās ir pausta piekrišana tam, ka atalgojumam vajadzētu būt pietiekamam, lai uzturētu ģimeni; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver, ka algai ir jāļauj darba ņēmējiem un viņu ģimenēm nodrošināt iztiku un ka katram darba ņēmējam Eiropas Savienībā būtu jāsaņem iztikas minimums, kas ļauj ne tikai apmierināt tādas pamatvajadzības kā pārtika, pajumte un apģērbs, bet arī ir pietiekams veselības aprūpes, izglītības, transporta un atpūtas izdevumu segšanai, kā arī nelielu uzkrājumu veidošanai, lai nodrošinātos pret neparedzētiem gadījumiem, piemēram, saistībā ar slimībām un negadījumiem; uzsver, ka iztikas minimumam atbilstošām algām būtu darba ņēmējiem un viņu ģimenēm Eiropas Savienībā jānodrošina pienācīgs dzīves līmenis; |
| --- | --- |

44.

| 45. | prasa Komisijai izpētīt, kā noteikt iztikas minimumam atbilstošas algas parametrus un kā tā būtu jāmēra, lai izveidotu atsauces instrumentu sociālajiem partneriem un palīdzētu apmainīties ar labāko praksi šajā jomā; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atgādina, ka pienācīgas algas ir svarīgas ne tikai sociālajai kohēzijai, bet arī spēcīgas ekonomikas un produktīva darbaspēka saglabāšanai; aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot pasākumus, lai uzlabotu darbvietu kvalitāti un samazinātu darba samaksas atšķirības; |
| --- | --- |

46.

| 47. | norāda, ka ir nepieciešama pastāvīga to sociālā nodrošinājuma sistēmu pārvaldības koordinēšana Eiropas līmenī, par kurām ir atbildīgas dalībvalstis; uzsver, ka absolūta prioritāte ir sociālā nodrošinājuma sistēmu ilgtspējības un taisnīguma nodrošināšana, jo tās ir Eiropas sociālā modeļa galvenais pīlārs; uzsver, ka visiem ir tiesības uz pienācīgu pensiju, ar ko iespējams sevi uzturēt; aicina dalībvalstis nodrošināt pienācīgas un ilgtspējīgas pensijas, ņemot vērā pastāvīgas demogrāfiskās izmaiņas; uzsver, ka ar pensiju sistēmām jānodrošina pienācīgi ienākumi pensionāriem, kas ir virs nabadzības sliekšņa un ļauj pensionāriem saglabāt pienācīgu dzīves līmeni; uzskata, ka labākais veids, kā nodrošināt ilgtspējīgas, drošas un pienācīgas pensijas sievietēm un vīriešiem, ir paaugstināt vispārējo nodarbinātības līmeni un nodrošināt kvalitatīvu nodarbinātību visās vecuma grupās, kā arī uzlabot darba un nodarbinātības apstākļus; norāda, ka sieviešu un vīriešu pensiju atšķirības joprojām ir lielas un tām ir negatīva sociālā un ekonomiskā ietekme; šajā sakarā uzsver, cik svarīgi ir panākt sieviešu integrāciju darba tirgū un veikt citus atbilstīgus pasākumus, lai Eiropā cīnītos pret darba samaksas atšķirībām dzimumiem un nabadzību vecumdienās; uzskata, ka pensiju sistēmu reformās, sevišķi attiecībā uz pensionēšanās vecumu, būtu jāatspoguļo darba tirgus tendences, dzimstības rādītāji, veselības un labklājības situācija, darba apstākļi un ekonomiskās slodzes koeficients; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzskata, ka šādās reformās ir jāņem vērā arī situācija, kādā Eiropā atrodas miljoniem strādājošo, īpaši sievietes, jaunieši un pašnodarbinātās personas, kas saskaras ar nedrošu nodarbinātību, piespiedu bezdarba periodiem un samazinātu darba slodzi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina Komisiju turpināt pievērst īpašu uzmanību labākiem bērnu aprūpes pakalpojumiem, kā arī elastīgiem darba laika noteikumiem, vecāku sieviešu un vīriešu un citu atkarīgu personu vajadzībām saistībā ar ilgtermiņa aprūpi; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver, ka nepietiekamas un nemērķtiecīgas investīcijas prasmju attīstībā un mūžizglītībā, jo īpaši digitālajās un programmēšanas prasmēs un citās prasmēs, kas vajadzīgas augošajās nozarēs, piemēram, “zaļajā ekonomikā”, var apdraudēt Savienības konkurētspēju; aicina dalībvalstis nodrošināt labāku apmaiņu ar zināšanām un paraugpraksi un sadarboties ES līmenī, lai palīdzētu veicināt prasmju pilnveidošanu, atjauninot kvalifikācijas un attiecīgās izglītības un apmācības programmas un mācību plānus; uzsver prasmju un kompetenču, kas iegūtas neformālas un ikdienējās mācīšanās vidē, nozīmi; tādēļ uzsver, ka ir svarīgi izveidot neformālas un ikdienējas mācīšanās laikā iegūto zināšanu validēšanas sistēmas, jo īpaši tādu zināšanu, kas iegūtas brīvprātīgās darbībās; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzskata, ka labāka prasmju saskaņošana un uzlabota kvalifikāciju savstarpēja atzīšana palīdzēs novērst prasmju trūkumu un neatbilstību; uzsver profesionālās izglītības un arodapmācības (PIA), kā arī māceklības nozīmi šajā ziņā; aicina Komisiju izstrādāt Eiropas mēroga instrumentu nepieciešamo prasmju prognozēšanai, tostarp, lai prognozētu prasmes, kas būs nepieciešamas augošajās nozarēs; uzskata — lai prognozētu turpmāk nepieciešamās prasmes, visos līmeņos ir cieši jāiesaista visi ieinteresētie darba tirgus dalībnieki; |
| --- | --- |

51.

| 52. | mudina Komisiju ieviest piemērotus mehānismus, lai palielinātu jauniešu mobilitāti, tostarp saistībā ar māceklību; lai nodrošinātu šāda veida apmācības kvalitāti un pievilcīgumu, aicina dalībvalstis atbalstīt māceklību un pilnībā izmantot mācekļiem pieejamo Erasmus+ finansējumu; prasa labāk piemērot EURES regulu; uzsver, ka labāka sadarbība ar valsts pārvaldes iestādēm un ieinteresētajām personām vietējā līmenī un labākas sinerģijas starpvaldību līmenī uzlabotu informētību par programmām un to ietekmi; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzskata, ka ir jāuzlabo izglītības pieejamība un kvalitāte; atgādina, ka dalībvalstu uzdevums ir garantēt piekļuvi kvalitatīvai izglītībai un apmācībai par pieņemamu maksu neatkarīgi no darba tirgus vajadzībām citviet ES; norāda, ka daudzās dalībvalstīs ir nepieciešami pastiprināti centieni darbaspēka izglītošanai, tostarp pieaugušo izglītības un profesionālās apmācības iespēju jomā; liek īpašu uzsvaru uz mūžizglītību, tostarp sieviešu mūžizglītību, jo tā sniedz iespēju papildināt iegūt jaunas prasmes nepārtraukti mainīgajā darba tirgū; aicina pastiprināt uz meitenēm vērstu zinātnes, tehnoloģijas, inženierijas un matemātikas (STEM) priekšmetu popularizēšanu, lai vērstos pret pašreizējiem ar izglītību saistītajiem stereotipiem un apkarotu ilgtermiņa vīriešu un sieviešu nodarbinātības, darba samaksas un pensiju atšķirības; |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzsver nepieciešamību investēt cilvēkos pēc iespēja agrākā dzīves cikla posmā, lai mazinātu nevienlīdzību un veicinātu sociālo integrāciju jau agrīnā vecumā; tādēļ prasa nodrošināt piekļuvi kvalitatīviem, iekļaujošiem un izmaksu ziņā pieejamiem agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumiem visiem bērniem visās dalībvalstīs; uzsver arī vajadzību apkarot stereotipus skolā jau kopš agrīna vecuma, popularizējot dzimumu līdztiesību visos izglītības līmeņos; aicina Komisiju un dalībvalstis pilnībā īstenot ieteikumu par investīcijām bērnos un stingri uzraudzīt paveikto; aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot un īstenot iniciatīvas, piemēram, Bērnu garantiju, lai esošajās nabadzības samazināšanas politikas nostādnēs galvenā uzmanība tiktu pievērsta bērniem; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uzsver, ka nākotnē pēc mākslīgā intelekta radīšanas sagaidāmas būtiskas izmaiņas darba tirgū; aicina dalībvalstis un Komisiju, iesaistot sociālos partnerus, izstrādāt instrumentus un sadarbības iniciatīvas, lai ar iepriekšēju, sākotnēju un nepārtrauktu apmācību uzlabotu prasmes šajā sektorā; |
| --- | --- |

55.

| 56. | šajā sakarā, kā arī lai panāktu darba un privātās dzīves līdzsvaru, apspriežoties ar sociālajiem partneriem, aicina ņemt vērā elastdrošības pasākumus, tostarp tāldarbu un elastīgu darba laiku; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzsver investīciju cilvēkkapitālā nozīmību, kas ir attīstības, konkurētspējas un izaugsmes virzītājs; |
| --- | --- |

57.

| 58. | uzsver, ka labāks darba un privātās dzīves līdzsvars un pastiprināta dzimumu līdztiesība ir svarīgi, lai atbalstītu sieviešu līdzdalību darba tirgū; uzsver, ka sieviešu ekonomisko iespēju palielināšanai ir būtiski pārveidot un pielāgot darba tirgu un labklājības sistēmas, lai ņemtu vērā sieviešu dzīves ciklus; |
| --- | --- |

58.

| 59. | atzinīgi vērtē priekšlikumu direktīvai par darba un privātās dzīves līdzsvaru un uzskata to par pozitīvu pirmo soli ceļā uz darba un privātās dzīves saskaņošanu kā vīriešiem, tā sievietēm, kas aprūpē bērnus un citus apgādājamos, kā arī sieviešu līdzdalības darba tirgū palielināšanu; uzstāj, ka pienācīga atalgojuma nodrošināšana un stingra sociālā drošība un aizsardzība ir būtiski, lai panāktu šos mērķus; |
| --- | --- |

59.

| 60. | aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt transformatīvu politiku un investēt informatīvās kampaņās, lai sagrautu dzimumu stereotipus un sekmētu vienlīdzīgāku aprūpes un mājsaimniecības pienākumu sadali, pievēršot uzmanību arī vīriešu tiesībām un nepieciešamībai uzņemties aprūpes pienākumus un netikt par to stigmatizētiem vai sodītiem; |
| --- | --- |

60.

| 61. | aicina dalībvalstis ieviest proaktīvu politiku un nodrošināt pienācīgas investīcijas, kas paredzētas, lai atbalstītu sieviešu un vīriešu ienākšanu, atgriešanos un palikšanu darba tirgū stabilā un kvalitatīvā nodarbinātībā saskaņā ar Eiropas Sociālās hartas 27. pantu pēc tam, kad viņi atgriežas no atvaļinājumiem, kas saistīti ar ģimeni un aprūpes pienākumiem; |
| --- | --- |

61.

| 62. | aicina dalībvalstis paaugstināt aizsardzību pret diskrimināciju un nelikumīgu atlaišanu saistībā ar darba un privātās dzīves līdzsvaru; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt politikas priekšlikumus, kā uzlabot pretdiskriminācijas pasākumu ieviešanu darbvietā, tostarp paplašinot informētību par juridiskajām tiesībām uz vienlīdzīgu attieksmi, rīkojot informatīvas kampaņas, mainot pierādīšanas pienākuma izpildītāju un pilnvarojot valstu līdztiesības iestādes pēc savas iniciatīvas veikt oficiālu izmeklēšanu par līdztiesības jautājumiem, kā arī palīdzot no diskriminācijas potenciāli cietušajiem; |
| --- | --- |

62.

| 63. | uzsver, ka ilgtermiņa bezdarbnieku integrācija, izmantojot individuāli pielāgotus pasākumus, ir būtisks faktors cīņā pret nabadzību un sociālo atstumtību un galu galā veicinās valsts sociālā nodrošinājuma sistēmu ilgtspēju; uzskata, ka šāda integrācija ir nepieciešama, ņemot vērā šo cilvēku sociālo situāciju un viņu vajadzības pēc pietiekamiem ienākumiem, pienācīga mājokļa, sabiedriskā transporta, kā arī veselības un bērnu aprūpes jomā; uzsver, ka Eiropas līmenī ir labāk jāpārrauga valstu līmenī īstenotā politika; |
| --- | --- |

63.

| 64. | uzsver, cik svarīga ir izpratne par jauniem nodarbinātības un darba veidiem, un to, cik svarīgi ir apkopot salīdzināmus datus par šo jautājumu, lai palielinātu darba tirgus tiesību aktu efektivitāti, tādējādi pastiprinot nodarbinātību un ilgtspējīgu izaugsmi; |
| --- | --- |

64.

| 65. | prasa izstrādāt integrētu nabadzības izskaušanas stratēģiju, lai sasniegtu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus nabadzības samazināšanā; uzsver dalībvalstu minimālo ienākumu shēmu nozīmi, lai censtos samazināt nabadzību, jo īpaši kopā ar sociālās iekļaušanas pasākumiem, kuri iesaista atbalsta saņēmējus; aicina dalībvalstis strādāt pie tā, lai pakāpeniski izveidotu minimālo ienākumu shēmas, kas būtu ne tikai pietiekamas, bet nodrošinātu pietiekamu aptvērumu un apguvi; uzskata, ka pienācīgi minimālie ienākumi ir tādi ienākumi, kas ir nepieciešami cilvēka cienīgai dzīvei un pilnīgai dalībai sabiedrības dzīvē visa mūža garumā; norāda, ka minimālajiem ienākumiem, lai tos varētu uzskatīt par pienācīgiem, ir jābūt augstākiem par nabadzības līmeni, jāsedz cilvēku pamatvajadzības un tajos ietilpst arī ar naudu nesaistīti aspekti, piemēram, izglītības un mūžizglītības, pienācīga mājokļa, kvalitatīvu veselības aprūpes pakalpojumu pieejamība un iespēja iesaistīties sabiedriskos vai pilsoniskos pasākumos; |
| --- | --- |

65.

| 66. | prasa nodrošināt, ka valsts, reģionālās un vietējās iestādes efektīvāk, mērķtiecīgāk un ciešākā uzraudzībā izmanto Eiropas strukturālos un investīciju fondus (ESI fondus), lai veicinātu investīcijas kvalitatīvos sociālajos, veselības, izglītības un nodarbinātības pakalpojumos un risinātu tādas problēmas kā enerģētiskā nabadzība, dzīves dārdzības pieaugums, sociālā atstumtība, mājokļa trūkums un dzīvojamā fonda nepietiekama kvalitāte; |
| --- | --- |

66.

| 67. | aicina Komisiju sniegt atbalstu dalībvalstīm, lai tās varētu izveidot īpašas investīciju programmas tiem saviem reģioniem, kuros bezdarba, jauniešu bezdarba un ilgstoša bezdarba rādītāji pārsniedz 30 %; |
| --- | --- |

67.

| 68. | aicina Komisiju nākamo Padomes pavasara sanāksmi veltīt sociālajām investīcijām sektoros, kuros pastāv stingri pierādījumi, ka tie veicina sociālo un ekonomisko atdevi (t. i., pirmsskolas izglītība un aprūpe, pamatizglītība un vidējā izglītība, apmācība un aktīva darba tirgus politika, cenu ziņā pieejami mājokļi un sociālie mājokļi, kā arī veselības aprūpe); |
| --- | --- |

68.

| 69. | aicina izveidot tādu darba plānu, kurā uzmanība vairāk pievērsta Parlamenta nostājai un šī nostāja tiek ņemta vērā pirms lēmuma panākšanas; aicina palielināt EPSCO Padomes nozīmi Eiropas pusgadā; |
| --- | --- |

69.

| 70. | aicina kopīgi veikt papildu darbības, lai uzlabotu migrantu un migrantu izcelsmes personu integrāciju darba tirgū; |
| --- | --- |

70.

Reģionālā politika

| 71. | atzinīgi vērtē to, ka kohēzijas politikas finansējums laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam ir EUR 454 miljardi pašreizējās cenās; tomēr uzsver, ka kohēzijas politika ir ne tikai instruments, bet arī ilgtermiņa strukturāla politika, kuras mērķis ir mazināt reģionu attīstības līmeņa atšķirības un veicināt investīcijas, nodarbinātību, konkurētspēju, ilgtspējīgu attīstību un izaugsmi, un ka tā ir vissvarīgākā un visaptverošākā politika, kuras mērķis ir stiprināt ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju visās dalībvalstīs, nenošķirot valstis eurozonā un ārpus tās; atgādina, ka ES budžets ir 50 reizes mazāks nekā kopējie ES-28 dalībvalstu valdību izdevumi un veido vien aptuveni 1 % no ES-28 IKP; tādēļ uzsver, ka vajadzētu veidot sinerģijas starp ES un dalībvalstu budžetiem, politiskajām prioritātēm un darbībām un projektiem, kuri paredzēti ES mērķu sasniegšanai, vienlaikus saglabājot līdzsvarotu ES politikas ietvara ekonomisko un sociālo dimensiju; norāda, ka ESI fondu līdzfinansējuma prasības ir nozīmīgs instruments sinerģiju veidošanai; uzskata, ka ES budžeta vienotības princips būtu jāsaglabā; atzinīgi vērtē pašreizējā plānošanas periodā ieviestos pasākumus, lai kohēzijas politiku labāk saskaņotu ar stratēģiju “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei; |
| --- | --- |

71.

o

o o

| 72. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Eiropas Centrālajai bankai. |
| --- | --- |

72.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0038.

(2)  OV C 92, 24.3.2017., 1. lpp.

(3)  OV L 306, 23.11.2011., 12. lpp.

(4)  OV L 306, 23.11.2011., 41. lpp.

(5)  OV L 306, 23.11.2011., 8. lpp.

(6)  OV L 306, 23.11.2011., 33. lpp.

(7)  OV L 306, 23.11.2011., 25. lpp.

(8)  OV L 306, 23.11.2011., 1. lpp.

(9)  OV L 140, 27.5.2013., 11. lpp.

(10)  OV L 140, 27.5.2013., 1. lpp.

(11)  “Nodarbinātības un sociālā jomas attīstība Eiropā”, 2017. gada pārskats, 11. lpp.

(12)  Turpat, 46. lpp.

(13)  Eurofound ziņojums par jauniešu bezdarbu.

(14)  Ikgadējais pārskats par nodarbinātību un sociālo attīstību Eiropā 2017. gadam, 47. lpp.

(15)  OV C 67, 20.2.2016., 1. lpp.

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/212 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/212

---

P8_TA(2017)0419

Sarunu pilnvaras tirdzniecības sarunās ar Austrāliju

Eiropas Parlamenta 2017. gada 26. oktobra rezolūcija ar Eiropas Parlamenta ieteikumu Padomei par sarunu pilnvarām attiecībā uz ES tirdzniecības sarunām ar Austrāliju (2017/2192(INI))

(2018/C 346/27)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 14. oktobra paziņojumu “Tirdzniecība visiem. Ceļā uz atbildīgāku tirdzniecības un ieguldījumu politiku” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 14. oktobra paziņojumu “Tirdzniecība visiem. Ceļā uz atbildīgāku tirdzniecības un ieguldījumu politiku” (COM(2015)0497),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja Jean-Claude Juncker, Eiropadomes priekšsēdētāja Donald Tusk un Austrālijas premjerministra Malcolm Turnbull2015. gada 15. novembra kopīgo paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja Jean-Claude Juncker, Eiropadomes priekšsēdētāja Donald Tusk un Austrālijas premjerministra Malcolm Turnbull2015. gada 15. novembra kopīgo paziņojumu,

| — | ņemot vērā 2008. gada 29. oktobra ES un Austrālijas partnerattiecību nolīgumu, kā arī ES un Austrālijas pamatnolīgumu, kas tika noslēgts 2015. gada 5. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 29. oktobra ES un Austrālijas partnerattiecību nolīgumu, kā arī ES un Austrālijas pamatnolīgumu, kas tika noslēgts 2015. gada 5. martā,

| — | ņemot vērā citus ES un Austrālijas divpusējos nolīgumus, īpaši Savstarpējās atzīšanas nolīgumu attiecībā uz atbilstības novērtēšanu, sertifikātiem un marķējumiem un Nolīgumu par vīna tirdzniecību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā citus ES un Austrālijas divpusējos nolīgumus, īpaši Savstarpējās atzīšanas nolīgumu attiecībā uz atbilstības novērtēšanu, sertifikātiem un marķējumiem un Nolīgumu par vīna tirdzniecību,

| — | ņemot vērā 2017. gada 14. septembrī publicēto Komisijas tirdzniecības paketi, kurā Komisija apņemas publiskot visas turpmākās tirdzniecības sarunu pilnvaras, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 14. septembrī publicēto Komisijas tirdzniecības paketi, kurā Komisija apņemas publiskot visas turpmākās tirdzniecības sarunu pilnvaras,

| — | ņemot vērā tā agrākās rezolūcijas, īpaši 2016. gada 25. februāra rezolūciju par brīvās tirdzniecības nolīguma (BTN) sarunu sākšanu ar Austrāliju un Jaunzēlandi (1), un 2012. gada 12. septembra leģislatīvo rezolūciju par Padomes lēmuma projektu par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Austrāliju, ar ko groza Nolīgumu par savstarpēju atzīšanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā agrākās rezolūcijas, īpaši 2016. gada 25. februāra rezolūciju par brīvās tirdzniecības nolīguma (BTN) sarunu sākšanu ar Austrāliju un Jaunzēlandi (1), un 2012. gada 12. septembra leģislatīvo rezolūciju par Padomes lēmuma projektu par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Austrāliju, ar ko groza Nolīgumu par savstarpēju atzīšanu (2),

| — | ņemot vērā paziņojumu pēc G20 valstu un valdību vadītāju sanāksmes, kas notika 2014. gada 15. un 16. novembrī Brisbenā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā paziņojumu pēc G20 valstu un valdību vadītāju sanāksmes, kas notika 2014. gada 15. un 16. novembrī Brisbenā,

| — | ņemot vērā 2015. gada 22. aprīļa Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Austrālijas ārlietu ministra kopīgo deklarāciju “Ceļā uz ciešāku ES un Austrālijas partnerību”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 22. aprīļa Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Austrālijas ārlietu ministra kopīgo deklarāciju “Ceļā uz ciešāku ES un Austrālijas partnerību”,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2017. gada 16. maija atzinumu Nr. 2/15 par ES kompetenci parakstīt un noslēgt brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Singapūru (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2017. gada 16. maija atzinumu Nr. 2/15 par ES kompetenci parakstīt un noslēgt brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Singapūru (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 15. novembra pētījumu par turpmāko tirdzniecības nolīgumu kumulatīvo ekonomisko ietekmi uz ES lauksaimniecību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 15. novembra pētījumu par turpmāko tirdzniecības nolīgumu kumulatīvo ekonomisko ietekmi uz ES lauksaimniecību,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 207. panta 3. punktu un 218. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 207. panta 3. punktu un 218. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A8-0311/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A8-0311/2017),

| A. | tā kā ES un Austrālija kopīgi strādā, lai atrisinātu plašu kopīgo problēmu loku, un sadarbojas vairākos starptautiskos forumos, tostarp attiecībā uz tirdzniecības politikas jautājumiem daudzpusējā arēnā; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES un Austrālija kopīgi strādā, lai atrisinātu plašu kopīgo problēmu loku, un sadarbojas vairākos starptautiskos forumos, tostarp attiecībā uz tirdzniecības politikas jautājumiem daudzpusējā arēnā;

| B. | tā kā ES ir Austrālijas trešais lielākais tirdzniecības partneris, ikgadējās divpusējās tirdzniecības apjomam pārsniedzot EUR 45,5 miljardus 2015. gadā un Eiropas Savienībai radot pozitīvu tirdzniecības bilanci vairāk nekā EUR 19 miljardus apmērā; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES ir Austrālijas trešais lielākais tirdzniecības partneris, ikgadējās divpusējās tirdzniecības apjomam pārsniedzot EUR 45,5 miljardus 2015. gadā un Eiropas Savienībai radot pozitīvu tirdzniecības bilanci vairāk nekā EUR 19 miljardus apmērā;

| C. | tā kā 2015. gadā ES ārvalstu tiešo ieguldījumu apjoms Austrālijā sasniedza EUR 145,8 miljardus; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2015. gadā ES ārvalstu tiešo ieguldījumu apjoms Austrālijā sasniedza EUR 145,8 miljardus;

| D. | tā kā Austrālija pašlaik virzās uz pievienošanos Nolīgumam par valsts iepirkumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā Austrālija pašlaik virzās uz pievienošanos Nolīgumam par valsts iepirkumu;

| E. | tā kā ES 2015. gada 22. aprīlī pabeidza sarunas par ES un Austrālijas pamatnolīgumu; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES 2015. gada 22. aprīlī pabeidza sarunas par ES un Austrālijas pamatnolīgumu;

| F. | tā kā Eiropas lauksaimniecības nozare un konkrēti lauksaimniecības produkti, piemēram, liellopu un aitas gaļa, piena produkti, graudaugi un cukurs (arī īpašie cukura veidi), ir īpaši piesardzīgi risināms temats šajās sarunās; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas lauksaimniecības nozare un konkrēti lauksaimniecības produkti, piemēram, liellopu un aitas gaļa, piena produkti, graudaugi un cukurs (arī īpašie cukura veidi), ir īpaši piesardzīgi risināms temats šajās sarunās;

| G. | tā kā Austrālija ir trešā lielākā liellopu gaļas eksportētāja pasaulē un trešā lielākā cukura eksportētāja pasaulē un tā kā Austrālija arī ieņem svarīgu vietu pasaules tirgū attiecībā uz piena produktu un graudaugu eksportu; |
| --- | --- |

G.

tā kā Austrālija ir trešā lielākā liellopu gaļas eksportētāja pasaulē un trešā lielākā cukura eksportētāja pasaulē un tā kā Austrālija arī ieņem svarīgu vietu pasaules tirgū attiecībā uz piena produktu un graudaugu eksportu;

| H. | tā kā ES un Austrālija ir iesaistījušās daudzpusējās sarunās, lai vēl vairāk liberalizētu vidi saudzējošu ražojumu tirdzniecību (Vides preču nolīgums) un pakalpojumu tirdzniecību (Pakalpojumu tirdzniecības nolīgums); |
| --- | --- |

H.

tā kā ES un Austrālija ir iesaistījušās daudzpusējās sarunās, lai vēl vairāk liberalizētu vidi saudzējošu ražojumu tirdzniecību (Vides preču nolīgums) un pakalpojumu tirdzniecību (Pakalpojumu tirdzniecības nolīgums);

| I. | tā kā Austrālija ir piedalījusies pabeigtajās sarunās par Klusā okeāna valstu partnerību (TPP), kuras nākotne pašlaik ir neskaidra, un piedalās pašreizējās sarunās par reģionālu visaptverošu ekonomikas partnerību (RCEP) Āzijas Klusā okeāna reģionā, apvienojot Austrālijas svarīgākos tirdzniecības partnerus; tā kā Austrālija kopš 2015. gada īsteno brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Ķīnu; |
| --- | --- |

I.

tā kā Austrālija ir piedalījusies pabeigtajās sarunās par Klusā okeāna valstu partnerību (TPP), kuras nākotne pašlaik ir neskaidra, un piedalās pašreizējās sarunās par reģionālu visaptverošu ekonomikas partnerību (RCEP) Āzijas Klusā okeāna reģionā, apvienojot Austrālijas svarīgākos tirdzniecības partnerus; tā kā Austrālija kopš 2015. gada īsteno brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Ķīnu;

| J. | tā kā Austrālija saskaņā ar TTP ir uzņēmusies nozīmīgas saistības veicināt noteiktu sugu ilgtermiņa aizsardzību un apkarot savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgu tirdzniecību, pastiprinot aizsardzības pasākumus, un tā kā tā ir arī noteikusi vides aizsardzības pasākumu efektīvu izpildi un ir apņēmusies piedalīties ciešākā reģionālā sadarbībā; tā kā šādām saistībām vajadzētu būt ES un Austrālijas BTN noteikumu etalonam; |
| --- | --- |

J.

tā kā Austrālija saskaņā ar TTP ir uzņēmusies nozīmīgas saistības veicināt noteiktu sugu ilgtermiņa aizsardzību un apkarot savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgu tirdzniecību, pastiprinot aizsardzības pasākumus, un tā kā tā ir arī noteikusi vides aizsardzības pasākumu efektīvu izpildi un ir apņēmusies piedalīties ciešākā reģionālā sadarbībā; tā kā šādām saistībām vajadzētu būt ES un Austrālijas BTN noteikumu etalonam;

| K. | tā kā Austrālija ir viena no senākajām un tuvākajām ES partnerēm ar kopējām vērtībām un apņēmību veicināt labklājību un drošību uz globāliem noteikumiem balstītā sistēmā; |
| --- | --- |

K.

tā kā Austrālija ir viena no senākajām un tuvākajām ES partnerēm ar kopējām vērtībām un apņēmību veicināt labklājību un drošību uz globāliem noteikumiem balstītā sistēmā;

| L. | tā kā Austrālija ir ratificējusi un īstenojusi galvenos starptautiskos paktus cilvēktiesību, sociālo un darba tiesību un vides aizsardzības jomā un pilnībā ievēro tiesiskumu; |
| --- | --- |

L.

tā kā Austrālija ir ratificējusi un īstenojusi galvenos starptautiskos paktus cilvēktiesību, sociālo un darba tiesību un vides aizsardzības jomā un pilnībā ievēro tiesiskumu;

| M. | tā kā Austrālija ir viena no tikai sešiem PTO locekļiem, kuriem joprojām nav preferenciālas piekļuves ES tirgum vai ar kuriem nenotiek sarunas, lai tādu panāktu; |
| --- | --- |

M.

tā kā Austrālija ir viena no tikai sešiem PTO locekļiem, kuriem joprojām nav preferenciālas piekļuves ES tirgum vai ar kuriem nenotiek sarunas, lai tādu panāktu;

| N. | tā kā pēc 2015. gada 15. novembra kopīgā paziņojuma tika uzsākta darbības jomas izpēte par to, vai ir iespējams uzsākt sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumu starp ES un Austrāliju un vai pastāv abpusēja apņemšanās to darīt; tā kā darbības jomas izpēte ir pabeigta; |
| --- | --- |

N.

tā kā pēc 2015. gada 15. novembra kopīgā paziņojuma tika uzsākta darbības jomas izpēte par to, vai ir iespējams uzsākt sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumu starp ES un Austrāliju un vai pastāv abpusēja apņemšanās to darīt; tā kā darbības jomas izpēte ir pabeigta;

| O. | tā kā Parlamentam būs jāpieņem lēmums par to, vai sniegt piekrišanu iespējamam ES un Austrālijas BTN; |
| --- | --- |

O.

tā kā Parlamentam būs jāpieņem lēmums par to, vai sniegt piekrišanu iespējamam ES un Austrālijas BTN;

Stratēģiskais, politiskais un ekonomiskais konteksts

| 1. | uzsver, ka ir svarīgi padziļināt ES un Āzijas un Klusā okeāna valstu reģiona attiecības, lai cita starpā veicinātu ekonomisko izaugsmi Eiropā, un ka tas ir atspoguļots ES tirdzniecības politikā; atzīst, ka Austrālija ir svarīga šīs stratēģijas daļa un ka tirdzniecības attiecību paplašināšana un padziļināšana var palīdzēt sasniegt šo mērķi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž atzinību Austrālijai par spēcīgo un konsekvento iesaistīšanos daudzpusējās tirdzniecības darba kārtībā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka pilnu Savienības divpusējās un reģionālās sadarbības stratēģiju potenciālu var realizēt tikai tad, ja tiek īstenota uz noteikumiem un vērtībām balstīta tirdzniecība, un ka savstarpējības un savstarpēja izdevīguma garā noslēgts kvalitatīvs, vērienīgs, līdzsvarots un taisnīgs BTN ar Austrāliju, vienlaikus nekādā gadījumā neapdraudot mērķi sasniegt daudzpusēju virzību vai jau noslēgto daudzpusējo un divpusējo nolīgumu īstenošanu, ir izšķirīga šīs stratēģijas daļa; uzskata, ka dziļākai divpusējai sadarbībai var būt atspēriena punkts turpmākai daudzpusējai un plurilaterālai sadarbībai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka sarunas par modernu, padziļinātu, tālejošu, līdzsvarotu, taisnīgu un visaptverošu BTN ir piemērots veids, kā padziļināt divpusējās partnerattiecības un vēl vairāk pastiprināt jau esošās, nobriedušās divpusējās tirdzniecības un ieguldījumu attiecības; uzskata, ka šīs sarunas varētu kalpot par piemēru jaunai brīvās tirdzniecības nolīgumu paaudzei, uzsverot, ka ir svarīgi noteikt papildu vērienīgākus mērķus, tā paplašinot modernu BTN saturu robežas, ņemot vērā Austrālijas augsti attīstīto ekonomiku un normatīvo vidi; |
| --- | --- |

4.

Darbības jomas izpēte

| 5. | norāda uz to, ka 2017. gada 6. aprīlī tika pabeigta ES un Austrālijas darbības jomas izpēte, ar kuru bija apmierināta gan Komisija, gan arī Austrālijas valdība; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija savlaicīgi ir pabeigusi un publicējusi ietekmes novērtējumu, lai varētu visaptveroši novērtēt iespējamos ieguvumus un zaudējumus ES un Austrālijas tirdzniecības un ieguldījumu ciešāku attiecību rezultātā, no kurām iegūtu gan iedzīvotājiem, gan uzņēmumi abās valstīs, tostarp tālākajos reģionos un aizjūras zemēs un teritorijās, vienlaicīgi īpašu uzmanību pievēršot ietekmei uz vides un sociālo jomu, tostarp ES darba tirgu, kā arī prognozēt un ņemt vērā to, kā AK izstāšanās no ES varētu iespaidot tirdzniecības un ieguldījumu plūsmas no Austrālijas uz ES, jo īpaši situācijās, kad tiek gatavota piedāvājumu apmaiņa un kvotu aprēķināšana; |
| --- | --- |

6.

Sarunu pilnvaras

| 7. | aicina Padomi atļaut Komisijai sākt sarunas ar Austrāliju par tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumu, pamatojoties uz darbības jomas izpētes rezultātiem, šajā rezolūcijā izklāstītajiem ieteikumiem, ietekmes novērtējumu un skaidri noteiktiem mērķiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu uzsvērt, ka zaļās grupas maksājumi nekropļo tirdzniecību un tiem nebūtu jāpiemēro antidempinga vai antisubsidēšanas pasākumi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Padomi pilnībā ievērot kompetenču sadalījumu starp ES un tās dalībvalstīm, pieņemot lēmumu par sarunu norādēm, kā to var izsecināt no Eiropas Savienības Tiesas 2017. gada 16. maija atzinuma Nr. 2/15; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju un Padomi pēc iespējas drīzāk izstrādāt priekšlikumu par tirdzniecības nolīgumu turpmāko vispārējo struktūru, ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas Atzinumu Nr. 2/15 par ES un Singapūras brīvās tirdzniecības nolīgumu un skaidri nošķirt tirdzniecības un ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI) liberalizācijas nolīgumu, kurā ir iekļauti tikai ES ekskluzīvas kompetences jautājumi, un potenciālu otru nolīgumu, kurš attiektos uz ES un dalībvalstu dalītās kompetences jautājumiem; uzsver, ka šāds nošķīrums atstātu sekas uz parlamentārās ratifikācijas procesu un ka tas nebūtu jāuzskata par veidu, kā apiet valstu demokrātiskos procesus, bet gan par demokrātisku atbildības deleģēšanu, pamatojoties uz Eiropas Savienības līgumiem; aicina Parlamentu ciešāk iesaistīties visos pašreizējo un turpmāko sarunu par BTN posmos; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju, iesniedzot galīgos nolīgumus parakstīšanai un noslēgšanai, un Padomi, pieņemot lēmumu par parakstīšanu un noslēgšanu, pilnībā ievērot kompetenču sadalījumu starp ES un tās dalībvalstīm; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju veikt sarunas pēc iespējas pārredzamāk, vienlaikus neapdraudot Savienības nostāju sarunās, nodrošinot vismaz tādu pārredzamības un sabiedriskās apspriešanas līmeni, kāds tika īstenots sarunās par transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību ar ASV, izmantojot pastāvīgu dialogu ar sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību, un pilnībā ievērot citās sarunās iedibināto paraugpraksi; atzinīgi vērtē Komisijas ierosmi publicēt visus tās ieteikumus tirdzniecības nolīgumu sarunu norādēm, un uzskata to par pozitīvu precedentu; aicina Padomi sekot šim piemēram un publicēt sarunu norādes uzreiz pēc to pieņemšanas; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka ar BTN ir jānodrošina labāka tirgus pieejamība un jāatvieglo tirdzniecība uz vietas, jārada pienācīgas kvalitātes darbvietas, jānodrošina dzimumu līdztiesība abu līgumslēdzēju pušu iedzīvotāju labā, jāsekmē ilgtspējīga attīstība, jāsaglabā ES standarti, jāaizsargā vispārējas nozīmes pakalpojumi un jāievēro demokrātiskās procedūras, vienlaikus palielinot ES eksporta iespējas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka vērienīgam nolīgumam būtu jēgpilni jāpievēršas ieguldījumu, preču un pakalpojumu tirdzniecības (izmantojot nesenos Parlamenta ieteikumus par atrunām attiecībā uz politisko rīcības brīvību un nozarēm, kurās nepieciešama īpaša piesardzība), muitas un tirdzniecības veicināšanas, digitalizācijas, elektroniskās tirdzniecības un datu aizsardzības, tehnoloģisko pētījumu un inovāciju atbalsta, publiskā iepirkuma, enerģētikas, ar valsts uzņēmumiem saistītajiem, konkurences, ilgtspējīgas attīstības, kā arī reglamentējošiem jautājumiem, piemēram, kvalitatīviem sanitārajiem un fitosanitārajiem standartiem un citām normām lauksaimniecības un pārtikas produktu jomā, nevājinot ES augstos standartus, kā arī kategorisku un izpildāmu saistību jautājumiem darba un vides standartu jomā, un cīņai pret nodokļu apiešanu un korupciju, vienlaicīgi saglabājot Savienības ekskluzīvās kompetences piemērošanas jomu un nepārtraukti īpašu uzmanību pievēršot mikrouzņēmumu un MVU vajadzībām; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Padomi sarunu norādēs nepārprotami atzīt otras puses pienākumus pret pirmiedzīvotājiem un šajā saistībā pieļaut atkāpes attiecībā uz iekšzemes preferenču shēmām; uzsver, ka ar nolīgumu būtu no jauna jāapstiprina abu pušu saistības saskaņā ar SDO Konvenciju Nr. 169 par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka neatbilstošai zivsaimniecības pārvaldībai un nelegālai, nereģistrētai un neregulētai zvejai var būt nozīmīga negatīva ietekme uz tirdzniecību, attīstību un vidi un ka abām pusēm ir jāuzņemas nozīmīgas saistības aizsargāt haizivis, rajas, bruņurupučus un jūras zīdītājus, kā arī nepieļaut pārzveju, pārmērīgu kapacitāti un nelegālu, nereģistrētu un neregulētu zveju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka “trīs R” princips (angļu val.: replace, reduce, refine), proti, aizstāt, samazināt un pilnveidot dzīvnieku izmantošanu zinātniskos nolūkos, ir cieši nostiprināts ES tiesību aktos; uzsver, ka ir sevišķi svarīgi, lai pašreizējie ES pasākumi izmēģinājumu ar dzīvniekiem un pētniecības jomā netiktu atcelti vai mazināti, kā arī lai netiktu ierobežoti turpmākie noteikumi par dzīvnieku izmantošanu un lai ES pētniecības iestādēm neradītu neizdevīgus konkurences apstākļus; uzstāj, ka abām pusēm jācenšas saskaņot “trīs R” paraugprakses tiesisko regulējumu, lai uzlabotu izmēģinājumu efektivitāti, samazinātu izmaksas un samazinātu dzīvnieku izmantošanas nepieciešamību; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzstāj, ka ir jāiekļauj pasākumi, kas paredzēti lauksaimniecības un pārtikas produktu viltojumu novēršanai; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver — lai BTN būtu patiešām izdevīgs ES ekonomikai, sarunu norādēs būtu jāiekļauj šādi aspekti:






  a) | preču un pakalpojumu tirdzniecības liberalizācija un abu pušu patiesas tirgus pieejamības iespējas katras puses preču un pakalpojumu tirgum, novēršot nevajadzīgus regulatīvos šķēršļus un vienlaikus nodrošinot, ka nekas šajā nolīgumā nekavē kādu no pusēm veikt samērīgu regulēšanu, kuras mērķis ir leģitīmu politikas mērķu sasniegšana; ar šo nolīgumu i) pusēm nedrīkst liegt noteikt, regulēt, nodrošināt un atbalstīt vispārējas nozīmes pakalpojumus, un tajā ir jāiekļauj nepārprotami noteikumi šajā sakarībā; ii) nedrīkst noteikt prasību valdībām privatizēt nevienu pakalpojumu, kā arī liegt valdībām paplašināt to pakalpojumu klāstu, kurus tās sniedz sabiedrībai; iii) ar to nedrīkst liegt valdībām no jauna ieviest valsts kontroli pār pakalpojumiem, kurus valdības bija izvēlējušās privatizēt iepriekš, piemēram, ūdens apgādes, izglītības, veselības aprūpes, sociālajiem pakalpojumiem, vai samazināt augstos veselības, pārtikas, vides, darba un patērētāju drošības standartus, kā arī ierobežot ES vai valsts finansējumu mākslai un kultūrai, izglītībai, veselības aprūpei un sociālajiem pakalpojumiem, kā tas bija gadījumā ar iepriekšējiem tirdzniecības nolīgumiem; saistības būtu jānosaka, balstoties uz Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību (GATS); šajā sakarībā uzsver, ka ir jāsaglabā Eiropas ražotājiem piemērojamie standarti; |
| --- | --- | --- |

19.

a)

preču un pakalpojumu tirdzniecības liberalizācija un abu pušu patiesas tirgus pieejamības iespējas katras puses preču un pakalpojumu tirgum, novēršot nevajadzīgus regulatīvos šķēršļus un vienlaikus nodrošinot, ka nekas šajā nolīgumā nekavē kādu no pusēm veikt samērīgu regulēšanu, kuras mērķis ir leģitīmu politikas mērķu sasniegšana; ar šo nolīgumu i) pusēm nedrīkst liegt noteikt, regulēt, nodrošināt un atbalstīt vispārējas nozīmes pakalpojumus, un tajā ir jāiekļauj nepārprotami noteikumi šajā sakarībā; ii) nedrīkst noteikt prasību valdībām privatizēt nevienu pakalpojumu, kā arī liegt valdībām paplašināt to pakalpojumu klāstu, kurus tās sniedz sabiedrībai; iii) ar to nedrīkst liegt valdībām no jauna ieviest valsts kontroli pār pakalpojumiem, kurus valdības bija izvēlējušās privatizēt iepriekš, piemēram, ūdens apgādes, izglītības, veselības aprūpes, sociālajiem pakalpojumiem, vai samazināt augstos veselības, pārtikas, vides, darba un patērētāju drošības standartus, kā arī ierobežot ES vai valsts finansējumu mākslai un kultūrai, izglītībai, veselības aprūpei un sociālajiem pakalpojumiem, kā tas bija gadījumā ar iepriekšējiem tirdzniecības nolīgumiem; saistības būtu jānosaka, balstoties uz Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību (GATS); šajā sakarībā uzsver, ka ir jāsaglabā Eiropas ražotājiem piemērojamie standarti;

| b) | ja nolīgumā ir ietverta iekšzemes noteikumu sadaļa, sarunu vedēji nedrīkst iekļaut nepieciešamības pārbaudes; |
| --- | --- |

b)

ja nolīgumā ir ietverta iekšzemes noteikumu sadaļa, sarunu vedēji nedrīkst iekļaut nepieciešamības pārbaudes;

| c) | saistības attiecībā uz antidempinga un kompensācijas pasākumiem, kas pārsniedz PTO noteikumus šajā jomā, iespējami izslēdzot to piemērošanu gadījumos, kad ir ieviesti pietiekami vispārējie konkurences standarti un sadarbība; |
| --- | --- |

c)

saistības attiecībā uz antidempinga un kompensācijas pasākumiem, kas pārsniedz PTO noteikumus šajā jomā, iespējami izslēdzot to piemērošanu gadījumos, kad ir ieviesti pietiekami vispārējie konkurences standarti un sadarbība;

| d) | ar tarifiem nesaistīto šķēršļu samazināšana, kā arī regulatīvās sadarbības dialogu labprātīga nostiprināšana un paplašināšana, ja vien tas praktiski ir iespējams un ir savstarpēji izdevīgi, vienlaicīgi neierobežojot katras nolīguma puses spēju īstenot regulatīvās, likumdošanas un politiskās darbības un ņemot vērā to, ka regulatīvas sadarbības mērķim ir jābūt veicināt globālās ekonomikas pārvaldību, šajā nolūkā pastiprinot konverģenci un sadarbību starptautisko standartu jomā, piemēram, pieņemot un īstenojot ANO Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) noteiktos standartus, un vienlaikus garantējot visaugstāko līmeni patērētāju aizsardzības (piemēram, pārtikas nekaitīguma), vides aizsardzības (piemēram, dzīvnieku veselības un labturības, augu veselības) un sociālās un darba aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

d)

ar tarifiem nesaistīto šķēršļu samazināšana, kā arī regulatīvās sadarbības dialogu labprātīga nostiprināšana un paplašināšana, ja vien tas praktiski ir iespējams un ir savstarpēji izdevīgi, vienlaicīgi neierobežojot katras nolīguma puses spēju īstenot regulatīvās, likumdošanas un politiskās darbības un ņemot vērā to, ka regulatīvas sadarbības mērķim ir jābūt veicināt globālās ekonomikas pārvaldību, šajā nolūkā pastiprinot konverģenci un sadarbību starptautisko standartu jomā, piemēram, pieņemot un īstenojot ANO Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) noteiktos standartus, un vienlaikus garantējot visaugstāko līmeni patērētāju aizsardzības (piemēram, pārtikas nekaitīguma), vides aizsardzības (piemēram, dzīvnieku veselības un labturības, augu veselības) un sociālās un darba aizsardzības jomā;

| e) | ievērojamas publisko iepirkumu koncesijas visos valdības, valsts uzņēmumu un uzņēmumu ar īpašām vai ekskluzīvām tiesībām līmeņos, kas nodrošina Eiropas uzņēmumiem tirgus pieejamību stratēģiski svarīgās nozarēs, un tāda paša līmeņa atvērtība, kāda ir ES publisko iepirkumu tirgos, ņemot vērā, ka vienkāršotas procedūras un pārredzamība pretendentiem, tostarp pretendentiem no citām valstīm, arī var būt efektīvi līdzekļi, lai novērstu korupciju un veicinātu godīgumu valsts pārvaldē, vienlaikus nodrošinot ieguldīto līdzekļu atdevi nodokļu maksātājiem kvalitatīvas, efektīvas, lietderīgas un pārskatatbildīgas piegādes veidā; garantijas, ka publiskā iepirkuma līgumu piešķiršanā tiek izmantoti ekoloģiskie un sociālie kritēriji; |
| --- | --- |

e)

ievērojamas publisko iepirkumu koncesijas visos valdības, valsts uzņēmumu un uzņēmumu ar īpašām vai ekskluzīvām tiesībām līmeņos, kas nodrošina Eiropas uzņēmumiem tirgus pieejamību stratēģiski svarīgās nozarēs, un tāda paša līmeņa atvērtība, kāda ir ES publisko iepirkumu tirgos, ņemot vērā, ka vienkāršotas procedūras un pārredzamība pretendentiem, tostarp pretendentiem no citām valstīm, arī var būt efektīvi līdzekļi, lai novērstu korupciju un veicinātu godīgumu valsts pārvaldē, vienlaikus nodrošinot ieguldīto līdzekļu atdevi nodokļu maksātājiem kvalitatīvas, efektīvas, lietderīgas un pārskatatbildīgas piegādes veidā; garantijas, ka publiskā iepirkuma līgumu piešķiršanā tiek izmantoti ekoloģiskie un sociālie kritēriji;

| f) | atsevišķa sadaļa, kurā ņemtas vērā mikrouzņēmumu un MVU vajadzības un intereses saistībā ar tirgus piekļuves veicināšanas jautājumiem, tostarp, bet ne tikai, plašāka tehnisko standartu saderība un vienkāršotas muitas procedūras, lai radītu konkrētas uzņēmējdarbības iespējas un sekmētu to internacionalizāciju; |
| --- | --- |

f)

atsevišķa sadaļa, kurā ņemtas vērā mikrouzņēmumu un MVU vajadzības un intereses saistībā ar tirgus piekļuves veicināšanas jautājumiem, tostarp, bet ne tikai, plašāka tehnisko standartu saderība un vienkāršotas muitas procedūras, lai radītu konkrētas uzņēmējdarbības iespējas un sekmētu to internacionalizāciju;

| g) | saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas Atzinumu Nr. 2/15 par ES un Singapūras BTN tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība ir jautājumi, kas ir ES ekskluzīvā kompetencē, un ilgtspējīga attīstība ir ES kopējās tirdzniecības politikas būtiska sastāvdaļa, tādēļ stingrai un mērķtiecīgai ilgtspējīgas attīstības sadaļai ir jābūt neatņemamai jebkura iespējama nolīguma sastāvdaļai; noteikumi, kuros paredzēti efektīvi instrumenti dialogam, uzraudzībai un sadarbībai, kas satur arī saistošus un piemērojamus noteikumus, kuri pakļauti piemērotiem un efektīviem strīdu izšķiršanas mehānismiem, dažādu piemērošanas metožu starpā apsverot iespēju izmantot arī uz sankcijām balstītus mehānismus, nodrošinot pienācīgu sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanos, kā arī ciešu sadarbību ar ekspertiem no attiecīgām daudzpusējām organizācijām; noteikumi par sadaļu, kurā iekļauti tirdzniecības darba un vides aspekti un ilgtspējīgas attīstības būtiskā nozīme tirdzniecības un ieguldījumu kontekstā, ietverot noteikumus, kuri veicina attiecīgu starptautiski pieņemtu principu un noteikumu, piemēram, darba pamatstandartu, Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) četru prioritāro pārvaldības konvenciju, kā arī daudzpusējo vides, tostarp ar klimata pārmaiņām saistīto, nolīgumu ievērošanu un efektīvu īstenošanu; |
| --- | --- |

g)

saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas Atzinumu Nr. 2/15 par ES un Singapūras BTN tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība ir jautājumi, kas ir ES ekskluzīvā kompetencē, un ilgtspējīga attīstība ir ES kopējās tirdzniecības politikas būtiska sastāvdaļa, tādēļ stingrai un mērķtiecīgai ilgtspējīgas attīstības sadaļai ir jābūt neatņemamai jebkura iespējama nolīguma sastāvdaļai; noteikumi, kuros paredzēti efektīvi instrumenti dialogam, uzraudzībai un sadarbībai, kas satur arī saistošus un piemērojamus noteikumus, kuri pakļauti piemērotiem un efektīviem strīdu izšķiršanas mehānismiem, dažādu piemērošanas metožu starpā apsverot iespēju izmantot arī uz sankcijām balstītus mehānismus, nodrošinot pienācīgu sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanos, kā arī ciešu sadarbību ar ekspertiem no attiecīgām daudzpusējām organizācijām; noteikumi par sadaļu, kurā iekļauti tirdzniecības darba un vides aspekti un ilgtspējīgas attīstības būtiskā nozīme tirdzniecības un ieguldījumu kontekstā, ietverot noteikumus, kuri veicina attiecīgu starptautiski pieņemtu principu un noteikumu, piemēram, darba pamatstandartu, Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) četru prioritāro pārvaldības konvenciju, kā arī daudzpusējo vides, tostarp ar klimata pārmaiņām saistīto, nolīgumu ievērošanu un efektīvu īstenošanu;

| h) | prasība, ka pusēm ir jāveicina korporatīvā sociālā atbildība, tostarp attiecībā uz starptautiski atzītiem instrumentiem, un ESAO nozaru pamatnostādņu un ANO pamatprincipu izmantošana uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

h)

prasība, ka pusēm ir jāveicina korporatīvā sociālā atbildība, tostarp attiecībā uz starptautiski atzītiem instrumentiem, un ESAO nozaru pamatnostādņu un ANO pamatprincipu izmantošana uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jomā;

| i) | visaptveroši noteikumi par ieguldījumu liberalizāciju Savienības kompetences ietvaros, ņemot vērā jaunākās politiskās tendences, piemēram, Eiropas Savienības Tiesas 2017. gada 16. maija Atzinumu Nr. 2/15 par ES un Singapūras BTN; |
| --- | --- |

i)

visaptveroši noteikumi par ieguldījumu liberalizāciju Savienības kompetences ietvaros, ņemot vērā jaunākās politiskās tendences, piemēram, Eiropas Savienības Tiesas 2017. gada 16. maija Atzinumu Nr. 2/15 par ES un Singapūras BTN;

| j) | stingri un īstenojami pasākumi, kas attiecas uz intelektuālā īpašuma tiesību, tostarp ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu (ĢIN) attiecībā uz vīniem un stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kā arī citiem lauksaimniecības un pārtikas produktiem, atzīšanu un aizsardzību, kā atsauci ņemot vērā ES un Austrālijas nolīguma par vīna nozari noteikumus, vienlaicīgi cenšoties uzlabot spēkā esošo tiesisko regulējumu un panākt visu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu augsta līmeņa aizsardzību; vienkāršotas muitas procedūras un vienkārši un elastīgi izcelsmes noteikumi, kas ir piemēroti sarežģītajai globālās vērtību ķēdes videi, tostarp to pārredzamības un pārskatatbildības uzlabošanas ziņā, kur vien iespējams piemērojot daudzpusējos izcelsmes noteikumus, vai pārējos gadījumos neapgrūtinošus izcelsmes noteikumus, tādus kā tarifu apakšpozīcijas maiņa; |
| --- | --- |

j)

stingri un īstenojami pasākumi, kas attiecas uz intelektuālā īpašuma tiesību, tostarp ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu (ĢIN) attiecībā uz vīniem un stiprajiem alkoholiskajiem dzērieniem, kā arī citiem lauksaimniecības un pārtikas produktiem, atzīšanu un aizsardzību, kā atsauci ņemot vērā ES un Austrālijas nolīguma par vīna nozari noteikumus, vienlaicīgi cenšoties uzlabot spēkā esošo tiesisko regulējumu un panākt visu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu augsta līmeņa aizsardzību; vienkāršotas muitas procedūras un vienkārši un elastīgi izcelsmes noteikumi, kas ir piemēroti sarežģītajai globālās vērtību ķēdes videi, tostarp to pārredzamības un pārskatatbildības uzlabošanas ziņā, kur vien iespējams piemērojot daudzpusējos izcelsmes noteikumus, vai pārējos gadījumos neapgrūtinošus izcelsmes noteikumus, tādus kā tarifu apakšpozīcijas maiņa;

| k) | līdzsvarota un tālejoša vienošanās par lauksaimniecības un zivsaimniecības sadaļām, kura var tikai veicināt konkurētspēju un dot labumu patērētājiem un ražotājiem, ja tajā pienācīgi ņemtas vērā visu Eiropas ražotāju un patērētāju intereses, ņemot vērā, ka daudziem lauksaimniecības produktiem, kuriem nepieciešama īpaša piesardzība, būtu jāpiemēro atbilstošs režīms, piemēram, izmantojot tarifa kvotas vai paredzot atbilstošus pārejas periodus, pienācīgi paturot prātā tirdzniecības nolīgumu kumulatīvo ietekmi uz lauksaimniecību un, iespējams, izslēdzot no sarunu jomas nozares, kurās nepieciešama īpaša piesardzība; izmantojamas, efektīvas, piemērotas un ātras divpusējās drošības klauzulas iekļaušana, kas ļauj uz laiku apturēt preferenču sistēmas piemērošanu, ja, stājoties spēkā tirdzniecības nolīgumam, importa apjoma pieaugums rada vai draud radīt kaitējumu nozarēm, kurās nepieciešama īpaša piesardzība; |
| --- | --- |

k)

līdzsvarota un tālejoša vienošanās par lauksaimniecības un zivsaimniecības sadaļām, kura var tikai veicināt konkurētspēju un dot labumu patērētājiem un ražotājiem, ja tajā pienācīgi ņemtas vērā visu Eiropas ražotāju un patērētāju intereses, ņemot vērā, ka daudziem lauksaimniecības produktiem, kuriem nepieciešama īpaša piesardzība, būtu jāpiemēro atbilstošs režīms, piemēram, izmantojot tarifa kvotas vai paredzot atbilstošus pārejas periodus, pienācīgi paturot prātā tirdzniecības nolīgumu kumulatīvo ietekmi uz lauksaimniecību un, iespējams, izslēdzot no sarunu jomas nozares, kurās nepieciešama īpaša piesardzība; izmantojamas, efektīvas, piemērotas un ātras divpusējās drošības klauzulas iekļaušana, kas ļauj uz laiku apturēt preferenču sistēmas piemērošanu, ja, stājoties spēkā tirdzniecības nolīgumam, importa apjoma pieaugums rada vai draud radīt kaitējumu nozarēm, kurās nepieciešama īpaša piesardzība;

| l) | tālejoši noteikumi, kas pilnībā ļauj darboties digitālajai ekosistēmai un sekmē pārrobežu datu plūsmas, tostarp tādus principus kā godīgu konkurenci un mērķtiecīgus pārrobežu datu pārsūtīšanas noteikumus, pilnībā ievērojot un neskarot ES pašreizējos un turpmākos datu aizsardzības un privātuma noteikumus, ņemot vērā, ka datu plūsmas ir izšķirošs pakalpojumu ekonomikas dzinējspēks un būtisks tradicionālo ražošanas uzņēmumu globālo vērtību ķēžu elements, un tādēļ pēc iespējas ir jāiegrožo nepamatotas prasības par atrašanās vietu; datu aizsardzība un tiesības uz privātumu nav šķēršļi tirdzniecībai, bet gan pamattiesības, kas ir paredzētas LES 39. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7. un 8. pantā; |
| --- | --- |

l)

tālejoši noteikumi, kas pilnībā ļauj darboties digitālajai ekosistēmai un sekmē pārrobežu datu plūsmas, tostarp tādus principus kā godīgu konkurenci un mērķtiecīgus pārrobežu datu pārsūtīšanas noteikumus, pilnībā ievērojot un neskarot ES pašreizējos un turpmākos datu aizsardzības un privātuma noteikumus, ņemot vērā, ka datu plūsmas ir izšķirošs pakalpojumu ekonomikas dzinējspēks un būtisks tradicionālo ražošanas uzņēmumu globālo vērtību ķēžu elements, un tādēļ pēc iespējas ir jāiegrožo nepamatotas prasības par atrašanās vietu; datu aizsardzība un tiesības uz privātumu nav šķēršļi tirdzniecībai, bet gan pamattiesības, kas ir paredzētas LES 39. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7. un 8. pantā;

| m) | precīzi un viennozīmīgi noteikumi par rīcību attiecībā uz aizjūras zemēm un teritorijām (AZT) un tālākajiem reģioniem, lai sarunās ņemtu vērā to īpašās intereses; |
| --- | --- |

m)

precīzi un viennozīmīgi noteikumi par rīcību attiecībā uz aizjūras zemēm un teritorijām (AZT) un tālākajiem reģioniem, lai sarunās ņemtu vērā to īpašās intereses;

Parlamenta loma

| 20. | uzsver, ka saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas Atzinumu Nr. 2/15 par ES un Singapūras BTN, būtu jāstiprina Parlamenta loma visos ES BTN sarunu posmos no sarunu pilnvaru pieņemšanas līdz nolīguma galīgajai noslēgšanai; gaida sarunu uzsākšanu ar Austrāliju un apņemas uzmanīgi sekot sarunu virzībai un sniegt ieguldījumu veiksmīgu rezultātu panākšanā; atgādina Komisijai par tās pienākumu nekavējoties un pilnībā informēt Parlamentu par visiem sarunu posmiem (pirms un pēc sarunu kārtām); pauž apņemšanos izpētīt likumdošanas un regulatīvās problēmas, kuras var rasties saistībā ar sarunām un gaidāmo nolīgumu, neskarot savas likumdevēja prerogatīvas; atkārto, ka tā galvenais pienākums ir pārstāvēt Eiropas Savienības iedzīvotājus, un cer veicināt iekļaujošas un atvērtas diskusijas sarunu procesā; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atgādina, ka Parlamentam tiks pieprasīts dot piekrišanu gaidāmajam nolīgumam, kā paredzēts LESD, un ka tādēļ tā nostāja ir pienācīgi jāņem vērā visos sarunu posmos; aicina Komisiju un Padomi prasīt Parlamenta piekrišanu pirms nolīguma piemērošanas, vienlaicīgi iekļaujot šādu praksi iestāžu nolīgumā; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atgādina, ka Parlaments uzraudzīs gaidāmā nolīguma īstenošanu; |
| --- | --- |

22.

o

o o

| 23. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, informācijas nolūkā Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Austrālijas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0064.

(2)  OV C 353 E, 3.12.2013., 210. lpp.

(3)  ECLI:EU:C:2017:376.

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/219 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/219

---

P8_TA(2017)0420

Sarunu pilnvaras tirdzniecības sarunās ar Jaunzēlandi

Eiropas Parlamenta 2017. gada 26. oktobra rezolūcija ar Eiropas Parlamenta ieteikumu Padomei par ierosinātajām sarunu pilnvarām tirdzniecības sarunās ar Jaunzēlandi (2017/2193(INI))

(2018/C 346/28)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 14. oktobra paziņojumu “Tirdzniecība visiem. Ceļā uz atbildīgāku tirdzniecības un ieguldījumu politiku” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 14. oktobra paziņojumu “Tirdzniecība visiem. Ceļā uz atbildīgāku tirdzniecības un ieguldījumu politiku” (COM(2015)0497),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja Jean-Claude Juncker, Eiropadomes priekšsēdētāja Donald Tusk un Jaunzēlandes premjerministra John Key2015. gada 29. oktobra kopīgo paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja Jean-Claude Juncker, Eiropadomes priekšsēdētāja Donald Tusk un Jaunzēlandes premjerministra John Key2015. gada 29. oktobra kopīgo paziņojumu,

| — | ņemot vērā ES un Jaunzēlandes 2007. gada 21. septembra kopīgo deklarāciju par attiecībām un sadarbību un ES un Jaunzēlandes 2016. gada 5. oktobrī parakstīto Partnerības nolīgumu par attiecībām un sadarbību (PNAS), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Jaunzēlandes 2007. gada 21. septembra kopīgo deklarāciju par attiecībām un sadarbību un ES un Jaunzēlandes 2016. gada 5. oktobrī parakstīto Partnerības nolīgumu par attiecībām un sadarbību (PNAS),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 14. septembrī publicēto tirdzniecības pasākumu kopumu, kurā Komisija apņēmās sabiedrībai darīt zināmas visas turpmākās tirdzniecības sarunu pilnvaras, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 14. septembrī publicēto tirdzniecības pasākumu kopumu, kurā Komisija apņēmās sabiedrībai darīt zināmas visas turpmākās tirdzniecības sarunu pilnvaras,

| — | ņemot vērā ES un Jaunzēlandes 2017. gada 3. jūlijā parakstīto nolīgumu par sadarbību un savstarpējo administratīvo palīdzību muitas lietās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Jaunzēlandes 2017. gada 3. jūlijā parakstīto nolīgumu par sadarbību un savstarpējo administratīvo palīdzību muitas lietās,

| — | ņemot vērā citus ES un Jaunzēlandes divpusējos nolīgumus, īpaši Nolīgumu par sanitārajiem pasākumiem, kas piemērojami dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu tirdzniecībai, un Savstarpējās atzīšanas nolīgumu attiecībā uz atbilstības novērtēšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā citus ES un Jaunzēlandes divpusējos nolīgumus, īpaši Nolīgumu par sanitārajiem pasākumiem, kas piemērojami dzīvu dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu tirdzniecībai, un Savstarpējās atzīšanas nolīgumu attiecībā uz atbilstības novērtēšanu,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, īpaši 2016. gada 25. februāra nostāju par brīvā tirdzniecības nolīguma (BTN) sarunu sākšanu ar Austrāliju un Jaunzēlandi (1), un 2012. gada 12. septembra normatīvo rezolūciju par Padomes lēmuma projektu par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi, ar ko groza Nolīgumu par savstarpēju atzīšanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas, īpaši 2016. gada 25. februāra nostāju par brīvā tirdzniecības nolīguma (BTN) sarunu sākšanu ar Austrāliju un Jaunzēlandi (1), un 2012. gada 12. septembra normatīvo rezolūciju par Padomes lēmuma projektu par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Jaunzēlandi, ar ko groza Nolīgumu par savstarpēju atzīšanu (2),

| — | ņemot vērā paziņojumu pēc G20 valstu un valdību vadītāju sanāksmes, kas notika 2014. gada 15. un 16. novembrī Brisbenā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā paziņojumu pēc G20 valstu un valdību vadītāju sanāksmes, kas notika 2014. gada 15. un 16. novembrī Brisbenā,

| — | ņemot vērā priekšsēdētāja H. Van Rompuy, priekšsēdētāja J. M. Barroso un premjerministra John Key2014. gada 25. marta kopīgo deklarāciju par partnerības padziļināšanu starp Jaunzēlandi un Eiropas Savienību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšsēdētāja H. Van Rompuy, priekšsēdētāja J. M. Barroso un premjerministra John Key2014. gada 25. marta kopīgo deklarāciju par partnerības padziļināšanu starp Jaunzēlandi un Eiropas Savienību,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2017. gada 16. maija atzinumu Nr. 2/15 par ES kompetenci parakstīt un ratificēt brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Singapūru (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2017. gada 16. maija atzinumu Nr. 2/15 par ES kompetenci parakstīt un ratificēt brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Singapūru (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 15. novembra pētījumu par turpmāko tirdzniecības nolīgumu kumulatīvo ietekmi ES lauksaimniecības nozarē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 15. novembra pētījumu par turpmāko tirdzniecības nolīgumu kumulatīvo ietekmi ES lauksaimniecības nozarē,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojuma projektu par digitālās tirdzniecības stratēģiju (2017/2065(INI)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojuma projektu par digitālās tirdzniecības stratēģiju (2017/2065(INI)),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 3. punktu un 218. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 207. panta 3. punktu un 218. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 108. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 108. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A8-0312/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A8-0312/2017),

| A. | tā kā ES un Jaunzēlande kopīgi strādā, lai atrisinātu plašu kopīgo problēmu loku, un sadarbojas vairākos starptautiskos forumos, tostarp attiecībā uz tirdzniecības politikas jautājumiem daudzpusējā arēnā; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES un Jaunzēlande kopīgi strādā, lai atrisinātu plašu kopīgo problēmu loku, un sadarbojas vairākos starptautiskos forumos, tostarp attiecībā uz tirdzniecības politikas jautājumiem daudzpusējā arēnā;

| B. | tā kā 2015. gadā ES bija Jaunzēlandes otrā lielākā preču tirdzniecības partnere pēc Austrālijas, preču tirdzniecībai starp ES un Jaunzēlandi sasniedzot EUR 8,1 miljardu un pakalpojumu tirdzniecībai sasniedzot EUR 4,3 miljardus; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2015. gadā ES bija Jaunzēlandes otrā lielākā preču tirdzniecības partnere pēc Austrālijas, preču tirdzniecībai starp ES un Jaunzēlandi sasniedzot EUR 8,1 miljardu un pakalpojumu tirdzniecībai sasniedzot EUR 4,3 miljardus;

| C. | tā kā 2015. gadā ES ārvalstu tiešo ieguldījumu apjoms Jaunzēlandē sasniedza gandrīz EUR 10 miljardus; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2015. gadā ES ārvalstu tiešo ieguldījumu apjoms Jaunzēlandē sasniedza gandrīz EUR 10 miljardus;

| D. | tā kā Jaunzēlande ir parakstījusi Nolīgumu par valsts iepirkumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā Jaunzēlande ir parakstījusi Nolīgumu par valsts iepirkumu;

| E. | tā kā ES 2014. gada 30. jūlijā pabeidza sarunas par ES un Jaunzēlandes Partnerības nolīgumu par attiecībām un sadarbību (PNAS); |
| --- | --- |

E.

tā kā ES 2014. gada 30. jūlijā pabeidza sarunas par ES un Jaunzēlandes Partnerības nolīgumu par attiecībām un sadarbību (PNAS);

| F. | tā kā ES lauksaimniecības nozare un atsevišķi lauksaimniecības produkti, piemēram, liellopu, teļa un aitas gaļa, piena produkti, graudaugi un cukurs, tostarp īpašie cukuri, šādu sarunu kontekstā ir pakļauti paaugstinātam riskam; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES lauksaimniecības nozare un atsevišķi lauksaimniecības produkti, piemēram, liellopu, teļa un aitas gaļa, piena produkti, graudaugi un cukurs, tostarp īpašie cukuri, šādu sarunu kontekstā ir pakļauti paaugstinātam riskam;

| G. | tā kā Jaunzēlande ir lielākais sviesta eksportētājs pasaulē, otrs lielākais piena pulvera eksportētājs pasaulē, kā arī ieņem nozīmīgu vietu citu piena produktu, kā arī liellopu, teļa un aitas gaļas eksporta tirgū pasaulē; |
| --- | --- |

G.

tā kā Jaunzēlande ir lielākais sviesta eksportētājs pasaulē, otrs lielākais piena pulvera eksportētājs pasaulē, kā arī ieņem nozīmīgu vietu citu piena produktu, kā arī liellopu, teļa un aitas gaļas eksporta tirgū pasaulē;

| H. | tā kā ES un Jaunzēlande ir iesaistījušās daudzpusējās sarunās, lai vēl vairāk liberalizētu vidi saudzējošu ražojumu tirdzniecību (Vides preču nolīgums) un pakalpojumu tirdzniecību (Pakalpojumu tirdzniecības nolīgums); |
| --- | --- |

H.

tā kā ES un Jaunzēlande ir iesaistījušās daudzpusējās sarunās, lai vēl vairāk liberalizētu vidi saudzējošu ražojumu tirdzniecību (Vides preču nolīgums) un pakalpojumu tirdzniecību (Pakalpojumu tirdzniecības nolīgums);

| I. | tā kā ES atzīst, ka Jaunzēlandē ir pietiekama personas datu aizsardzība; |
| --- | --- |

I.

tā kā ES atzīst, ka Jaunzēlandē ir pietiekama personas datu aizsardzība;

| J. | tā kā Jaunzēlande ir piedalījusies noslēgtajās sarunās par Klusā okeāna valstu partnerību (TPP), kuras nākotne pašlaik ir neskaidra, un piedalās pašreizējās sarunās par reģionālu visaptverošu ekonomikas partnerību (RCEP) Austrumāzijā, kas vieno tās svarīgākos tirdzniecības partnerus; tā kā Jaunzēlande kopš 2008. gada īsteno brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Ķīnu; |
| --- | --- |

J.

tā kā Jaunzēlande ir piedalījusies noslēgtajās sarunās par Klusā okeāna valstu partnerību (TPP), kuras nākotne pašlaik ir neskaidra, un piedalās pašreizējās sarunās par reģionālu visaptverošu ekonomikas partnerību (RCEP) Austrumāzijā, kas vieno tās svarīgākos tirdzniecības partnerus; tā kā Jaunzēlande kopš 2008. gada īsteno brīvās tirdzniecības nolīgumu ar Ķīnu;

| K. | tā kā Jaunzēlande Klusā okeāna valstu partnerības (TPP) nolīguma ietvaros uzņēmās ievērojamas saistības veicināt konkrētu sugu saglabāšanu ilgtermiņā un novērst savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgu tirdzniecību, ieviešot stingrākus aizsardzības pasākumus, un tā kā nolīgumā tika paredzētas arī prasības par vides aizsardzības pasākumu efektīvu piemērošanu un ciešāku sadarbību reģionālā līmenī; tā kā šādas saistības vajadzētu izmantot kā etalonu ES un Jaunzēlandes brīvās tirdzniecības nolīgumā; |
| --- | --- |

K.

tā kā Jaunzēlande Klusā okeāna valstu partnerības (TPP) nolīguma ietvaros uzņēmās ievērojamas saistības veicināt konkrētu sugu saglabāšanu ilgtermiņā un novērst savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgu tirdzniecību, ieviešot stingrākus aizsardzības pasākumus, un tā kā nolīgumā tika paredzētas arī prasības par vides aizsardzības pasākumu efektīvu piemērošanu un ciešāku sadarbību reģionālā līmenī; tā kā šādas saistības vajadzētu izmantot kā etalonu ES un Jaunzēlandes brīvās tirdzniecības nolīgumā;

| L. | tā kā Jaunzēlande ir viena no senākajām un tuvākajām ES partnerēm, kurai ir līdzīgas vērtības un apņēmība veicināt labklājību un drošību globālā uz noteikumiem balstītā sistēmā; |
| --- | --- |

L.

tā kā Jaunzēlande ir viena no senākajām un tuvākajām ES partnerēm, kurai ir līdzīgas vērtības un apņēmība veicināt labklājību un drošību globālā uz noteikumiem balstītā sistēmā;

| M. | tā kā Jaunzēlande ir ratificējusi un ieviesusi galvenos starptautiskos paktus cilvēktiesību, sociālo un darba tiesību un vides aizsardzības jomā, kā arī tā pilnībā ievēro tiesiskumu; |
| --- | --- |

M.

tā kā Jaunzēlande ir ratificējusi un ieviesusi galvenos starptautiskos paktus cilvēktiesību, sociālo un darba tiesību un vides aizsardzības jomā, kā arī tā pilnībā ievēro tiesiskumu;

| N. | tā kā Jaunzēlande ir viena tikai no sešiem PTO locekļiem, kuriem joprojām nav preferenciālas piekļuves ES tirgum vai ar kuriem nenotiek sarunas, lai tādu panāktu; |
| --- | --- |

N.

tā kā Jaunzēlande ir viena tikai no sešiem PTO locekļiem, kuriem joprojām nav preferenciālas piekļuves ES tirgum vai ar kuriem nenotiek sarunas, lai tādu panāktu;

| O. | tā kā pēc 2015. gada 29. oktobra kopīgā paziņojuma tika uzsākta darbības jomas izpēte par to, vai ir iespējams uzsākt sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumu starp ES un Jaunzēlandi un vai pastāv abpusēja apņemšanās to darīt; tā kā šī darbības jomas izpēte ir pabeigta, |
| --- | --- |

O.

tā kā pēc 2015. gada 29. oktobra kopīgā paziņojuma tika uzsākta darbības jomas izpēte par to, vai ir iespējams uzsākt sarunas par brīvās tirdzniecības nolīgumu starp ES un Jaunzēlandi un vai pastāv abpusēja apņemšanās to darīt; tā kā šī darbības jomas izpēte ir pabeigta,

| P. | tā kā Eiropas Parlamentam būs jālemj par piekrišanu iespējamā ES un Jaunzēlandes brīvās tirdzniecības nolīguma noslēgšanai, |
| --- | --- |

P.

tā kā Eiropas Parlamentam būs jālemj par piekrišanu iespējamā ES un Jaunzēlandes brīvās tirdzniecības nolīguma noslēgšanai,

Stratēģiskais, politiskais un ekonomiskais konteksts

| 1. | uzsver, ka padziļinātām ES un Āzijas un Klusā okeāna valstu reģiona attiecībām ir svarīga ietekme, tostarp veicinot ekonomisko izaugsmi Eiropā, un ka tas ir atspoguļots ES tirdzniecības politikā; atzīst, ka Jaunzēlande ir svarīga šīs stratēģijas daļa un ka tirdzniecības attiecību paplašināšana un padziļināšana var palīdzēt sasniegt šo mērķi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž atzinību Jaunzēlandei par spēcīgo un konsekvento iesaistīšanos daudzpusējās tirdzniecības darba kārtībā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka pilnu Savienības divpusējās un reģionālās sadarbības stratēģiju potenciālu var realizēt tikai tad, ja tiek panākta noteikumos un vērtībās balstīta tirdzniecība, un, ka savstarpējības un savstarpēja labuma garā noslēgts kvalitatīvs, tālejošs, līdzsvarots un taisnīgs brīvās tirdzniecības nolīgums ar Jaunzēlandi, vienlaikus nekādā gadījumā neapdraudot mērķi sasniegt daudzpusēju virzību vai jau noslēgto daudzpusējo un divpusējo nolīgumu īstenošanu, ir būtiska šo stratēģiju daļa; uzskata, ka dziļāka divpusējā sadarbība var kalpot par atspēriena punktu turpmākai daudzpusējai un plurilaterālai sadarbībai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka sarunas par modernu, padziļinātu, tālejošu, līdzsvarotu, taisnīgu un visaptverošu brīvās tirdzniecības nolīgumu (BTN) ir piemērots veids, kā padziļināt divpusējās partnerattiecības un vēl vairāk pastiprināt jau esošās, nobriedušās divpusējās tirdzniecības un ieguldījumu attiecības; uzskata, ka šīs sarunas varētu kalpot par paraugu jaunas paaudzes brīvās tirdzniecības nolīgumiem, un, ņemot vērā Jaunzēlandes augsti attīstīto ekonomiku un tiesisko vidi, uzsver, ka ir svarīgi izvirzīt tālejošākus mērķus, pārsniedzot moderna brīvās tirdzniecības nolīguma sniegtās iespējas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka starptautiskā līmenī ES un Jaunzēlande vides ilgtspējas politikas jomā ir vadībā un tāpēc tām ir iespēja pārrunāt un īstenot ļoti tālejošu sadaļu par ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

5.

| 6. | brīdina par risku, ko rada spēcīgs un ES kaitējošs nolīguma līdzsvara trūkums lauksaimniecības nozarē, un par vilinājumu lauksaimniecību izmantot kā līdzekli, lai iegūtu plašāku piekļuvi Jaunzēlandes tirgum rūpniecības izstrādājumu un pakalpojumu jomā; |
| --- | --- |

6.

Darbības jomas izpēte

| 7. | norāda uz to, ka 2017. gada 7. martā tika pabeigta ES un Jaunzēlandes darbības jomas izpēte, ar kuru bija apmierināta gan Komisija, gan arī Jaunzēlandes valdība; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē Komisijas laikus pabeigto un publicēto ietekmes novērtējumu, kura mērķis ir rūpīgi novērtēt iespējamos ieguvumus un zaudējumus no dziļākām ES un Jaunzēlandes tirdzniecības un ieguldījumu attiecībām, kas dos labumu iedzīvotājiem un uzņēmumiem abās valstīs, tostarp tālākajos reģionos un aizjūras zemēs un teritorijās, vienlaikus īpašu uzmanību pievēršot ietekmei uz sociālo jomu un vidi, tostarp uz ES darba tirgu, kā arī paredzēt un ņemt vērā Brexit iespējamo ietekmi uz tirdzniecības un ieguldījumu plūsmu no Jaunzēlandes uz ES, īpaši sagatavojot piedāvājumu apmaiņas un kvotu aprēķinus; |
| --- | --- |

8.

Sarunu pilnvaras

| 9. | aicina Padomi atļaut Komisijai sākt sarunas par tirdzniecības un ieguldījumu nolīgumu ar Jaunzēlandi, pamatojoties uz darbības jomas izpētes rezultātiem, šajā rezolūcijā izklāstītajiem ieteikumiem, ietekmes novērtējumu un skaidri noteiktiem mērķiem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Padomi, pieņemot lēmumu par sarunu norādēm, pilnībā ievērot ES un tās dalībvalstu kompetenču sadalījumu, kas izriet no Eiropas Savienības Tiesas 2017. gada 16. maija Atzinuma Nr. 2/15; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju un Padomi pēc iespējas drīzāk izstrādāt priekšlikumu par tirdzniecības nolīgumu turpmāko vispārējo struktūru, ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas Atzinumu Nr. 2/15 par ES un Singapūras BTN, un skaidri nošķirt tirdzniecības un ārvalstu tiešo ieguldījumu (ĀTI) liberalizācijas nolīgumu, kurā ir iekļauti tikai ES ekskluzīvas kompetences jautājumi, un potenciālu otru nolīgumu, kurš attiektos uz ES un dalībvalstu dalītās kompetences jautājumiem; uzsver, ka šādam nošķīrumam būtu ietekme uz parlamentārās ratifikācijas procesu un ka tas nebūtu jāuzskata par veidu, kā apiet valstu demokrātiskos procesus, bet gan par demokrātisku atbildības deleģēšanu, pamatojoties uz Eiropas Savienības līgumiem; aicina Parlamentu ciešāk iesaistīties visos pašreizējo un turpmāko sarunu par BTN posmos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju, iesniedzot galīgos nolīgumus parakstīšanai un noslēgšanai, un aicina Padomi, pieņemot lēmumu par parakstīšanu un noslēgšanu, pilnībā ievērot kompetenču sadalījumu starp ES un tās dalībvalstīm; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju veikt sarunas pēc iespējas pārredzamāk, vienlaikus neapdraudot Savienības nostāju sarunās, nodrošinot vismaz tādu pārredzamības un sabiedriskās apspriešanas līmeni, kāds tika īstenots sarunās par transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību ar ASV, izmantojot pastāvīgu dialogu ar sociālajiem partneriem un pilsonisko sabiedrību un pilnībā ievērojot citās sarunās iedibināto paraugpraksi; atzinīgi vērtē Komisijas ierosmi publicēt visus tās ieteikumus tirdzniecības nolīgumu sarunu norādēm, un uzskata to par pozitīvu precedentu; aicina Padomi sekot šim piemēram un publicēt sarunu norādes uzreiz pēc to pieņemšanas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka ar BTN ir jānodrošina labāka tirgus pieejamība un jāatvieglo tirdzniecība uz vietas, jārada pienācīgas kvalitātes darbvietas, jānodrošina abu līgumslēdzēju pušu iedzīvotāju dzimumu līdztiesība, jāsekmē ilgtspējīga attīstība, jāsaglabā ES standarti, jāaizsargā vispārējas nozīmes pakalpojumi un jāievēro demokrātiskās procedūras, vienlaikus palielinot ES eksporta iespējas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka vērienīgam nolīgumam būtu jēgpilni jāpievēršas ieguldījumiem, preču un pakalpojumu tirdzniecībai (izmantojot nesenos Eiropas Parlamenta ieteikumus par atrunām attiecībā uz politisko rīcības brīvību un par jutīgām nozarēm), muitai un tirdzniecības atvieglošanai, digitalizācijai, e-komercijai un datu aizsardzībai, tehnoloģiju izpētei un inovāciju atbalstam, publiskajam iepirkumam, enerģētikai, valsts uzņēmumiem, konkurencei, ilgtspējīgai attīstībai, tādiem regulatīviem jautājumiem kā kvalitatīviem sanitāriem un fitosanitāriem standartiem un citām normām lauksaimniecības un pārtikas produktu jomā, nevājinot ES augstos standartus, stingrām un izpildāmām saistībām darba un vides standartu jomā un cīņai pret nodokļu apiešanu un korupciju, vienlaikus rīkojoties Savienības ekskluzīvās kompetences jomās un vienmēr īpašu uzmanību pievēršot mikrouzņēmumu un MVU vajadzībām; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Padomi sarunu norādēs skaidri atzīt otras puses saistības pret pamatiedzīvotājiem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver ES vadošo lomu dzīvnieku labturības politikas sekmēšanā pasaulē un ņem vērā, ka ES un Jaunzēlandes BTN ietekmēs vairākus miljonus lauksaimniecības dzīvnieku, tādēļ Komisijai ir jānodrošina, ka puses uzņemas stingras saistības lauksaimniecības dzīvnieku labturības un aizsardzības uzlabošanā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzsver, ka savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīgai tirdzniecībai ir būtiskas vides, ekonomiskās un sociālās sekas un ka ar vērienīgu nolīgumu ir jāveicina visu savvaļas dzīvnieku un augu sugu un to dzīvotņu saglabāšana un stingri jāapkaro savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīga ieguve, tirdzniecība un pārvadāšana; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka nepietiekama zivsaimniecības pārvaldība un nelikumīga, nereģistrēta un neregulēta (NNN) zveja var radīt nelabvēlīgu ietekmi uz tirdzniecību, attīstību un vidi un ka līgumslēdzējām pusēm ir jāuzņemas nozīmīgas saistības, lai aizsargātu haizivju, raju, bruņurupuču un jūras zīdītāju sugas un novērstu pārmērīgu nozveju, pārmērīgas jaudas un NNN zveju; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver — lai BTN būtu patiešām izdevīgs ES ekonomikai, sarunu norādēs būtu jāiekļauj šādi aspekti:






  a) | preču un pakalpojumu tirdzniecības liberalizācija un abu pušu patiesas tirgus pieejamības iespējas katras puses preču un pakalpojumu tirgum, novēršot nevajadzīgus regulatīvos šķēršļus un vienlaikus nodrošinot, ka nekas šajā nolīgumā nekavē kādu no pusēm veikt samērīgu regulēšanu, kuras mērķis ir leģitīmu politikas mērķu sasniegšana; šajā nolīgumā (i) nedrīkst liegt pusēm noteikt, regulēt, nodrošināt un atbalstīt vispārējas nozīmes pakalpojumus, un tajā ir jāparedz nepārprotami noteikumi par to; (ii) nedrīkst noteikt prasību valdībām privatizēt nevienu pakalpojumu, ne arī liegt valdībām paplašināt to pakalpojumu klāstu, kurus tās sniedz sabiedrībai; (iii) nedrīkst liegt valdībām no jauna pakļaut valsts kontrolei tādus pakalpojumus, kurus valdība iepriekš nolēmusi privatizēt, piemēram, ūdeni, izglītību, veselības un sociālos pakalpojumus, nedz pazemināt augstos veselības aprūpes, pārtikas, patērētāju, vides, darba un drošības standartus ES, nedz arī ierobežot publisko finansējumu mākslai un kultūrai, izglītībai, veselības aprūpes un sociālajiem pakalpojumiem, kā tas notika iepriekšējos tirdzniecības nolīgumos; saistības ir jāpamato uz Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību (GATS); šajā ziņā uzsver, ka ir jāsaglabā Eiropas ražotājiem piemērotie standarti; |
| --- | --- | --- |

20.

a)

preču un pakalpojumu tirdzniecības liberalizācija un abu pušu patiesas tirgus pieejamības iespējas katras puses preču un pakalpojumu tirgum, novēršot nevajadzīgus regulatīvos šķēršļus un vienlaikus nodrošinot, ka nekas šajā nolīgumā nekavē kādu no pusēm veikt samērīgu regulēšanu, kuras mērķis ir leģitīmu politikas mērķu sasniegšana; šajā nolīgumā (i) nedrīkst liegt pusēm noteikt, regulēt, nodrošināt un atbalstīt vispārējas nozīmes pakalpojumus, un tajā ir jāparedz nepārprotami noteikumi par to; (ii) nedrīkst noteikt prasību valdībām privatizēt nevienu pakalpojumu, ne arī liegt valdībām paplašināt to pakalpojumu klāstu, kurus tās sniedz sabiedrībai; (iii) nedrīkst liegt valdībām no jauna pakļaut valsts kontrolei tādus pakalpojumus, kurus valdība iepriekš nolēmusi privatizēt, piemēram, ūdeni, izglītību, veselības un sociālos pakalpojumus, nedz pazemināt augstos veselības aprūpes, pārtikas, patērētāju, vides, darba un drošības standartus ES, nedz arī ierobežot publisko finansējumu mākslai un kultūrai, izglītībai, veselības aprūpes un sociālajiem pakalpojumiem, kā tas notika iepriekšējos tirdzniecības nolīgumos; saistības ir jāpamato uz Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību (GATS); šajā ziņā uzsver, ka ir jāsaglabā Eiropas ražotājiem piemērotie standarti;

| b) | ja nolīgumā ir ietverta vietējo noteikumu sadaļa, sarunu vedēji nedrīkst iekļaut nepieciešamības pārbaudes; |
| --- | --- |

b)

ja nolīgumā ir ietverta vietējo noteikumu sadaļa, sarunu vedēji nedrīkst iekļaut nepieciešamības pārbaudes;

| c) | saistības par antidempinga un kompensācijas pasākumiem, kas pārsniedz PTO noteikumu prasības šajā jomā, iespējams izslēdzot to piemērošanu gadījumos, ja ir spēkā pietiekami kopējie konkurences standarti un tiek īstenota pietiekama sadarbība; |
| --- | --- |

c)

saistības par antidempinga un kompensācijas pasākumiem, kas pārsniedz PTO noteikumu prasības šajā jomā, iespējams izslēdzot to piemērošanu gadījumos, ja ir spēkā pietiekami kopējie konkurences standarti un tiek īstenota pietiekama sadarbība;

| d) | nevajadzīgu beztarifu barjeru samazināšana un brīvprātīga sadarbības dialogu paplašināšana un stiprināšana par regulējuma jautājumiem, savstarpēji praktiskos un izdevīgos gadījumos, vienlaikus neierobežojot katras puses spējas īstenot tās regulatīvos, leģislatīvos un politikas pasākumus, ņemot vērā, ka regulatīvās sadarbības mērķim ir jābūt globālās ekonomikas pārvaldības uzlabošanai, īstenojot stingrāku konverģenci un sadarbību starptautisko standartu jomā, un noteikumu saskaņošanu, piemēram, pieņemot un īstenojot ANO Eiropas Ekonomikas komisijas darba grupas (UNECE) noteiktos standartus un vienlaikus nodrošinot augstāko patērētāju (piemēram, pārtikas drošuma jomā), vides (piemēram, dzīvnieku veselības un labturības, augu veselības jomā), sociālo un darba tiesību aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

d)

nevajadzīgu beztarifu barjeru samazināšana un brīvprātīga sadarbības dialogu paplašināšana un stiprināšana par regulējuma jautājumiem, savstarpēji praktiskos un izdevīgos gadījumos, vienlaikus neierobežojot katras puses spējas īstenot tās regulatīvos, leģislatīvos un politikas pasākumus, ņemot vērā, ka regulatīvās sadarbības mērķim ir jābūt globālās ekonomikas pārvaldības uzlabošanai, īstenojot stingrāku konverģenci un sadarbību starptautisko standartu jomā, un noteikumu saskaņošanu, piemēram, pieņemot un īstenojot ANO Eiropas Ekonomikas komisijas darba grupas (UNECE) noteiktos standartus un vienlaikus nodrošinot augstāko patērētāju (piemēram, pārtikas drošuma jomā), vides (piemēram, dzīvnieku veselības un labturības, augu veselības jomā), sociālo un darba tiesību aizsardzības līmeni;

| e) | ievērojamas publisko iepirkumu koncesijas visos valsts pārvaldības līmeņos, tostarp valsts uzņēmumos un uzņēmumos ar īpašām vai ekskluzīvām tiesībām, kas nodrošina Eiropas uzņēmumiem tirgus pieejamību stratēģiskās nozarēs, un tāda paša līmeņa atvērtība, kāda ir ES publisko iepirkumu tirgos, ņemot vērā, ka vienkāršotas procedūras un pārredzamība pretendentiem, tostarp pretendentiem no citām valstīm, arī var būt efektīvi līdzekļi, lai novērstu korupciju un veicinātu godīgumu valsts pārvaldē, vienlaikus nodrošinot ieguldīto līdzekļu atdevi nodokļu maksātājiem kvalitatīvas, efektīvas, lietderīgas un pārskatatbildīgas piegādes veidā; garantijas, ka publiskā iepirkuma līgumu piešķiršanā tiek izmantoti ekoloģiskie un sociālie kritēriji; |
| --- | --- |

e)

ievērojamas publisko iepirkumu koncesijas visos valsts pārvaldības līmeņos, tostarp valsts uzņēmumos un uzņēmumos ar īpašām vai ekskluzīvām tiesībām, kas nodrošina Eiropas uzņēmumiem tirgus pieejamību stratēģiskās nozarēs, un tāda paša līmeņa atvērtība, kāda ir ES publisko iepirkumu tirgos, ņemot vērā, ka vienkāršotas procedūras un pārredzamība pretendentiem, tostarp pretendentiem no citām valstīm, arī var būt efektīvi līdzekļi, lai novērstu korupciju un veicinātu godīgumu valsts pārvaldē, vienlaikus nodrošinot ieguldīto līdzekļu atdevi nodokļu maksātājiem kvalitatīvas, efektīvas, lietderīgas un pārskatatbildīgas piegādes veidā; garantijas, ka publiskā iepirkuma līgumu piešķiršanā tiek izmantoti ekoloģiskie un sociālie kritēriji;

| f) | atsevišķa sadaļa, kurā ņemtas vērā mikrouzņēmumu un MVU vajadzības un intereses saistībā ar tirgus piekļuves veicināšanas jautājumiem, tostarp, bet ne tikai, plašāka tehnisko standartu saderība un vienkāršotas muitas procedūras, lai radītu konkrētas uzņēmējdarbības iespējas un sekmētu to internacionalizāciju; |
| --- | --- |

f)

atsevišķa sadaļa, kurā ņemtas vērā mikrouzņēmumu un MVU vajadzības un intereses saistībā ar tirgus piekļuves veicināšanas jautājumiem, tostarp, bet ne tikai, plašāka tehnisko standartu saderība un vienkāršotas muitas procedūras, lai radītu konkrētas uzņēmējdarbības iespējas un sekmētu to internacionalizāciju;

| g) | saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas Atzinumu Nr. 2/15 par ES un Singapūras BTN tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība ir jautājumi, kas ir ES ekskluzīvā kompetencē, un ilgtspējīga attīstība ir ES kopējās tirdzniecības politikas būtiska sastāvdaļa, tādēļ stingrai un mērķtiecīgai ilgtspējīgas attīstības sadaļai ir jābūt neatņemamai jebkura iespējama nolīguma sastāvdaļai; noteikumi, kuros paredzēti efektīvi instrumenti dialogam, uzraudzībai un sadarbībai, kas satur arī saistošus un piemērojamus noteikumus, kuri pakļauti piemērotiem un efektīviem strīdu izšķiršanas mehānismiem, dažādu piemērošanas metožu starpā apsverot iespēju izmantot arī uz sankcijām balstītus mehānismus, nodrošinot pienācīgu sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanos, kā arī ciešu sadarbību ar ekspertiem no attiecīgām daudzpusējām organizācijām; noteikumi par sadaļu, kurā iekļauti tirdzniecības darba un vides aspekti un ilgtspējīgas attīstības būtiskā nozīme tirdzniecības un ieguldījumu kontekstā, ietverot noteikumus, kuri veicina attiecīgu starptautiski pieņemtu principu un noteikumu, piemēram, darba pamatstandartu, Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) četru prioritāro pārvaldības konvenciju, kā arī daudzpusējo vides, tostarp ar klimata pārmaiņām saistīto, nolīgumu ievērošanu un efektīvu īstenošanu; |
| --- | --- |

g)

saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas Atzinumu Nr. 2/15 par ES un Singapūras BTN tirdzniecība un ilgtspējīga attīstība ir jautājumi, kas ir ES ekskluzīvā kompetencē, un ilgtspējīga attīstība ir ES kopējās tirdzniecības politikas būtiska sastāvdaļa, tādēļ stingrai un mērķtiecīgai ilgtspējīgas attīstības sadaļai ir jābūt neatņemamai jebkura iespējama nolīguma sastāvdaļai; noteikumi, kuros paredzēti efektīvi instrumenti dialogam, uzraudzībai un sadarbībai, kas satur arī saistošus un piemērojamus noteikumus, kuri pakļauti piemērotiem un efektīviem strīdu izšķiršanas mehānismiem, dažādu piemērošanas metožu starpā apsverot iespēju izmantot arī uz sankcijām balstītus mehānismus, nodrošinot pienācīgu sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības iesaistīšanos, kā arī ciešu sadarbību ar ekspertiem no attiecīgām daudzpusējām organizācijām; noteikumi par sadaļu, kurā iekļauti tirdzniecības darba un vides aspekti un ilgtspējīgas attīstības būtiskā nozīme tirdzniecības un ieguldījumu kontekstā, ietverot noteikumus, kuri veicina attiecīgu starptautiski pieņemtu principu un noteikumu, piemēram, darba pamatstandartu, Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) četru prioritāro pārvaldības konvenciju, kā arī daudzpusējo vides, tostarp ar klimata pārmaiņām saistīto, nolīgumu ievērošanu un efektīvu īstenošanu;

| h) | prasība pusēm veicināt uzņēmumu sociālo atbildību, tostarp attiecībā uz starptautiski atzītiem instrumentiem, un īstenot ESAO nozaru pamatnostādnes un ANO Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

h)

prasība pusēm veicināt uzņēmumu sociālo atbildību, tostarp attiecībā uz starptautiski atzītiem instrumentiem, un īstenot ESAO nozaru pamatnostādnes un ANO Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām;

| i) | visaptveroši noteikumi par ieguldījumu liberalizāciju Savienības kompetences ietvaros, ņemot vērā jaunākās politiskās tendences, piemēram, Eiropas Savienības Tiesas 2017. gada 16. maija Atzinumu Nr. 2/15 par ES un Singapūras BTN; |
| --- | --- |

i)

visaptveroši noteikumi par ieguldījumu liberalizāciju Savienības kompetences ietvaros, ņemot vērā jaunākās politiskās tendences, piemēram, Eiropas Savienības Tiesas 2017. gada 16. maija Atzinumu Nr. 2/15 par ES un Singapūras BTN;

| j) | stingri un īstenojami pasākumi, kas attiecas uz intelektuālā īpašuma tiesību, tostarp vīnu un stipro alkoholisko dzērienu un citu lauksaimniecības un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu (ĢIN), atzīšanu un aizsardzību; vienkāršotas muitas procedūras un vienkārši un elastīgi izcelsmes noteikumi, kas ir piemēroti sarežģītajai globālās vērtību ķēdes videi, tostarp to pārredzamības un pārskatatbildības uzlabošanas ziņā, kur vien iespējams piemērojot daudzpusējos izcelsmes noteikumus, vai pārējos gadījumos neapgrūtinošus izcelsmes noteikumus, tādus kā tarifu apakšpozīcijas maiņa; |
| --- | --- |

j)

stingri un īstenojami pasākumi, kas attiecas uz intelektuālā īpašuma tiesību, tostarp vīnu un stipro alkoholisko dzērienu un citu lauksaimniecības un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu (ĢIN), atzīšanu un aizsardzību; vienkāršotas muitas procedūras un vienkārši un elastīgi izcelsmes noteikumi, kas ir piemēroti sarežģītajai globālās vērtību ķēdes videi, tostarp to pārredzamības un pārskatatbildības uzlabošanas ziņā, kur vien iespējams piemērojot daudzpusējos izcelsmes noteikumus, vai pārējos gadījumos neapgrūtinošus izcelsmes noteikumus, tādus kā tarifu apakšpozīcijas maiņa;

| k) | līdzsvarota un tālejoša vienošanās par lauksaimniecības un zivsaimniecības sadaļām, kura var tikai veicināt konkurētspēju un dot labumu patērētājiem un ražotājiem, ja tajā pienācīgi ņemtas vērā visu Eiropas ražotāju un patērētāju intereses, ņemot vērā, ka daudziem jutīgiem lauksaimniecības produktiem būtu jāpiemēro atbilstošs režīms, piemēram, izmantojot tarifa kvotas vai paredzot atbilstošus pārejas periodus, pienācīgi paturot prātā tirdzniecības nolīgumu kumulatīvo ietekmi uz lauksaimniecību un, iespējams, izslēdzot no sarunu jomas jutīgākās nozares; izmantojamas, efektīvas, piemērotas un ātras divpusējās drošības klauzulas iekļaušana, kas ļauj uz laiku apturēt preferenču sistēmas piemērošanu, ja, stājoties spēkā tirdzniecības nolīgumam, importa apjoma pieaugums rada vai draud radīt kaitējumu jutīgām nozarēm; |
| --- | --- |

k)

līdzsvarota un tālejoša vienošanās par lauksaimniecības un zivsaimniecības sadaļām, kura var tikai veicināt konkurētspēju un dot labumu patērētājiem un ražotājiem, ja tajā pienācīgi ņemtas vērā visu Eiropas ražotāju un patērētāju intereses, ņemot vērā, ka daudziem jutīgiem lauksaimniecības produktiem būtu jāpiemēro atbilstošs režīms, piemēram, izmantojot tarifa kvotas vai paredzot atbilstošus pārejas periodus, pienācīgi paturot prātā tirdzniecības nolīgumu kumulatīvo ietekmi uz lauksaimniecību un, iespējams, izslēdzot no sarunu jomas jutīgākās nozares; izmantojamas, efektīvas, piemērotas un ātras divpusējās drošības klauzulas iekļaušana, kas ļauj uz laiku apturēt preferenču sistēmas piemērošanu, ja, stājoties spēkā tirdzniecības nolīgumam, importa apjoma pieaugums rada vai draud radīt kaitējumu jutīgām nozarēm;

| l) | tālejoši noteikumi, kas pilnībā ļauj darboties digitālajai ekosistēmai un sekmē pārrobežu datu plūsmas, tostarp tādus principus kā godīgu konkurenci un mērķtiecīgus pārrobežu datu pārsūtīšanas noteikumus, pilnībā ievērojot un neskarot ES pašreizējos un turpmākos datu aizsardzības un privātuma noteikumus, ņemot vērā, ka datu plūsmas ir izšķirošs pakalpojumu ekonomikas dzinējspēks un būtisks tradicionālo ražošanas uzņēmumu globālo vērtību ķēžu elements, un tādēļ pēc iespējas ir jāiegrožo nepamatotas prasības par atrašanās vietu; datu aizsardzība un tiesības uz privātumu nav šķēršļi tirdzniecībai, bet gan pamattiesības, kas ir paredzētas LES 39. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7. un 8. pantā; |
| --- | --- |

l)

tālejoši noteikumi, kas pilnībā ļauj darboties digitālajai ekosistēmai un sekmē pārrobežu datu plūsmas, tostarp tādus principus kā godīgu konkurenci un mērķtiecīgus pārrobežu datu pārsūtīšanas noteikumus, pilnībā ievērojot un neskarot ES pašreizējos un turpmākos datu aizsardzības un privātuma noteikumus, ņemot vērā, ka datu plūsmas ir izšķirošs pakalpojumu ekonomikas dzinējspēks un būtisks tradicionālo ražošanas uzņēmumu globālo vērtību ķēžu elements, un tādēļ pēc iespējas ir jāiegrožo nepamatotas prasības par atrašanās vietu; datu aizsardzība un tiesības uz privātumu nav šķēršļi tirdzniecībai, bet gan pamattiesības, kas ir paredzētas LES 39. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7. un 8. pantā;

| m) | precīzi un viennozīmīgi noteikumi par rīcību attiecībā uz aizjūras zemēm un teritorijām (AZT) un tālākajiem reģioniem, lai sarunās ņemtu vērā to īpašās intereses; |
| --- | --- |

m)

precīzi un viennozīmīgi noteikumi par rīcību attiecībā uz aizjūras zemēm un teritorijām (AZT) un tālākajiem reģioniem, lai sarunās ņemtu vērā to īpašās intereses;

| 21. | aicina Komisiju nodrošināt lauksaimniecības produktu marķējuma, izsekojamības un patiesās izcelsmes aizsardzību, kas ir līdzsvarota nolīguma būtisks elements, lai nepieļautu, ka patērētāji gūst nepatiesu vai maldinošu iespaidu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver Eiropas vienotā tirgus un Jaunzēlandes tirgus atšķirīgo apjomu, kas jāņem vērā iespējamā brīvās tirdzniecības nolīgumā starp šīm abām pusēm; |
| --- | --- |

22.

Parlamenta loma

| 23. | uzsver, ka saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas Atzinumu Nr. 2/15 par ES un Singapūras BTN, būtu jāstiprina Parlamenta nozīme visos ES BTN sarunu posmos no sarunu pilnvaru pieņemšanas līdz nolīguma noslēgšanai; ar cerībām gaida sarunu uzsākšanu ar Jaunzēlandi un apņemas uzmanīgi sekot sarunu virzībai un sniegt ieguldījumu veiksmīgu rezultātu panākšanā; atgādina Komisijai tās pienākumu nekavējoties un pilnībā informēt Parlamentu par visiem sarunu posmiem (gan pirms, gan arī pēc sarunu kārtām); pauž apņemšanos izpētīt likumdošanas un regulatīvās problēmas, kuras var rasties saistībā ar sarunām un gaidāmo nolīgumu, neskarot savas likumdevēja prerogatīvas; atkārto, ka tā galvenais pienākums ir pārstāvēt Eiropas Savienības iedzīvotājus, un cer veicināt iekļaujošas un atvērtas diskusijas sarunu procesā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atgādina, ka Parlamentam tiks pieprasīts dot piekrišanu gaidāmajam nolīgumam, kā paredzēts LESD, un ka tādēļ tā nostāja ir pienācīgi jāņem vērā visos sarunu posmos; aicina Komisiju un Padomi prasīt Parlamenta piekrišanu pirms nolīguma piemērošanas, vienlaicīgi iekļaujot šādu praksi iestāžu nolīgumā; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atgādina, ka Parlaments uzraudzīs gaidāmā nolīguma īstenošanu; |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, informācijas nolūkā Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Jaunzēlandes valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  Pieņemtie teksti P8_TA(2016)0064.

(2)  OV C 353 E, 3.12.2013., 210. lpp.

(3)  ECLI:EU:C:2017:376.

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/226 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/226

---

P8_TA(2017)0421

ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzība 2015. gadā

Eiropas Parlamenta 2017. gada 26. oktobra rezolūcija par ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzību 2015. gadā (2017/2011(INI))

(2018/C 346/29)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 32. pārskatu par ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzību (2014. gads) (COM(2015)0329), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 32. pārskatu par ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzību (2014. gads) (COM(2015)0329),

| — | ņemot vērā 33. pārskatu par ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzību (2015. gads) (COM(2016)0463), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 33. pārskatu par ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzību (2015. gads) (COM(2016)0463),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu “EU Pilot novērtējuma ziņojums” (COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu “EU Pilot novērtējuma ziņojums” (COM(2010)0070),

| — | ņemot vērā 2016. gada 6. oktobra rezolūciju par Savienības tiesību aktu piemērošanas pārraudzību — 2014. gada pārskats (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 6. oktobra rezolūciju par Savienības tiesību aktu piemērošanas pārraudzību — 2014. gada pārskats (1),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu “Otrais EU Pilot novērtējuma ziņojums” (COM(2011)0930), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu “Otrais EU Pilot novērtējuma ziņojums” (COM(2011)0930),

| — | ņemot vērā Komisijas 2002. gada 20. marta paziņojumu par attiecībām ar sūdzības iesniedzēju saistībā ar Kopienas tiesību aktu pārkāpumiem (COM(2002)0141), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2002. gada 20. marta paziņojumu par attiecībām ar sūdzības iesniedzēju saistībā ar Kopienas tiesību aktu pārkāpumiem (COM(2002)0141),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 2. aprīļa paziņojumu “Atjaunināts paziņojums par attiecībām ar sūdzības iesniedzēju saistībā ar Savienības tiesību piemērošanu” (COM(2012)0154), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 2. aprīļa paziņojumu “Atjaunināts paziņojums par attiecībām ar sūdzības iesniedzēju saistībā ar Savienības tiesību piemērošanu” (COM(2012)0154),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 11. marta paziņojumu “Jauns ES mehānisms tiesiskuma nostiprināšanai” (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 11. marta paziņojumu “Jauns ES mehānisms tiesiskuma nostiprināšanai” (COM(2014)0158),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 19. maija paziņojumu “Labāks regulējums labāku rezultātu sasniegšanai — ES programma” (COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 19. maija paziņojumu “Labāks regulējums labāku rezultātu sasniegšanai — ES programma” (COM(2015)0215),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 13. decembra paziņojumu “ES tiesību akti: labāki rezultāti līdz ar labāku piemērošanu” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 13. decembra paziņojumu “ES tiesību akti: labāki rezultāti līdz ar labāku piemērošanu” (2),

| — | ņemot vērā Pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2001. gada 28. maija Lēmumu 2001/470/EK, ar ko izveido Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2001. gada 28. maija Lēmumu 2001/470/EK, ar ko izveido Eiropas Tiesiskās sadarbības tīklu civillietās un komerclietās (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Komisijas 2016. gada 13. aprīļa iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Eiropas Savienības Padomes un Eiropas Komisijas 2016. gada 13. aprīļa iestāžu nolīgumu par labāku likumdošanas procesu (5),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 10. septembra rezolūciju par 30. un 31. ikgadējo pārskatu par ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzību (2012.-2013.) (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 10. septembra rezolūciju par 30. un 31. ikgadējo pārskatu par ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzību (2012.-2013.) (6),

| — | ņemot vērā 2016. gada 25. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par ES mehānisma demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām izveidi (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 25. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par ES mehānisma demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām izveidi (7),

| — | ņemot vērā 2016. gada 9. jūnija rezolūciju par atklātu, efektīvu un neatkarīgu Eiropas pārvaldību (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 9. jūnija rezolūciju par atklātu, efektīvu un neatkarīgu Eiropas pārvaldību (8),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 267. un 288. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 267. un 288. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu un 132. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu un 132. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu, kā arī Konstitucionālo jautājumu komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus (A8-0265/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu, kā arī Konstitucionālo jautājumu komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus (A8-0265/2017),

| A. | tā kā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 17. pantā noteiktā Komisijas galvenā funkcija ir būt Līgumu sargātājai; |
| --- | --- |

A.

tā kā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 17. pantā noteiktā Komisijas galvenā funkcija ir būt Līgumu sargātājai;

| B. | tā kā atbilstīgi LES 4. panta 3. punktam un LESD 288. panta 3. punktam un 291. panta 1. punktam dalībvalstīm ir galvenā atbildība par ES tiesību aktu pareizu transponēšanu, piemērošanu un īstenošanu noteiktajos termiņos, kā arī tādu tiesiskās aizsardzības līdzekļu nodrošināšanu, kuri pietiekami iedarbīgi garantē tiesību aizsardzību jomās, uz kurām attiecas ES tiesību akti; |
| --- | --- |

B.

tā kā atbilstīgi LES 4. panta 3. punktam un LESD 288. panta 3. punktam un 291. panta 1. punktam dalībvalstīm ir galvenā atbildība par ES tiesību aktu pareizu transponēšanu, piemērošanu un īstenošanu noteiktajos termiņos, kā arī tādu tiesiskās aizsardzības līdzekļu nodrošināšanu, kuri pietiekami iedarbīgi garantē tiesību aizsardzību jomās, uz kurām attiecas ES tiesību akti;

| C. | tā kā saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas (EST) iedibināto judikatūru dalībvalstīm ir jāsniedz Komisijai skaidra un precīza informācija par to, kā tās transponē ES direktīvas savos tiesību aktos (9); |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas (EST) iedibināto judikatūru dalībvalstīm ir jāsniedz Komisijai skaidra un precīza informācija par to, kā tās transponē ES direktīvas savos tiesību aktos (9);

| D. | tā kā saskaņā ar Dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra Kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem (10) un Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2011. gada 27. oktobra Kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem (11) dalībvalstīm, kad tās informē Komisiju par saviem valsts transponēšanas pasākumiem, pamatotos gadījumos var būt pienākums sniegt pamatojošu informāciju “skaidrojošos dokumentos”, kur izklāstīts, kā dalībvalstis ir transponējušas direktīvas savos tiesību aktos (12); |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar Dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra Kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem (10) un Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2011. gada 27. oktobra Kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem (11) dalībvalstīm, kad tās informē Komisiju par saviem valsts transponēšanas pasākumiem, pamatotos gadījumos var būt pienākums sniegt pamatojošu informāciju “skaidrojošos dokumentos”, kur izklāstīts, kā dalībvalstis ir transponējušas direktīvas savos tiesību aktos (12);

| E. | tā kā saskaņā ar LES 6. panta 1. punktu Eiropas Savienības Pamattiesību hartai (ESPH) ir tāds pats juridisks spēks kā Līgumiem un tā attiecas uz Savienības un dalībvalstu iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām tad, kad tās īsteno Savienības tiesību aktus (ESPH 51. panta 1. punkts); |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar LES 6. panta 1. punktu Eiropas Savienības Pamattiesību hartai (ESPH) ir tāds pats juridisks spēks kā Līgumiem un tā attiecas uz Savienības un dalībvalstu iestādēm, struktūrām, birojiem un aģentūrām tad, kad tās īsteno Savienības tiesību aktus (ESPH 51. panta 1. punkts);

| F. | tā kā Savienības rīcībā ir vairāki instrumenti un procesi, ar kuriem nodrošināt Līgumos ietverto principu un vērtību pilnīgu un pareizu piemērošanu, tomēr praksē šķiet, ka šiem instrumentiem ir ierobežota darbības jomā un ka tie ir nepietiekami vai neiedarbīgi; |
| --- | --- |

F.

tā kā Savienības rīcībā ir vairāki instrumenti un procesi, ar kuriem nodrošināt Līgumos ietverto principu un vērtību pilnīgu un pareizu piemērošanu, tomēr praksē šķiet, ka šiem instrumentiem ir ierobežota darbības jomā un ka tie ir nepietiekami vai neiedarbīgi;

| G. | tā kā tāpēc ir jāizveido jauns mehānisms, kas nodrošinātu vienotu un saskaņotu struktūru, izmantojot esošos instrumentus un mehānismus, kuri visās ES iestādēs un visās dalībvalstīs būtu jāpiemēro vienveidīgi; |
| --- | --- |

G.

tā kā tāpēc ir jāizveido jauns mehānisms, kas nodrošinātu vienotu un saskaņotu struktūru, izmantojot esošos instrumentus un mehānismus, kuri visās ES iestādēs un visās dalībvalstīs būtu jāpiemēro vienveidīgi;

| H. | tā kā saskaņā ar LESD 258. panta 1. un 2. punktu, ja Komisija uzskata, ka dalībvalsts nav izpildījusi kādu Līgumos paredzētu pienākumu, tā sniedz argumentētu atzinumu attiecīgajai dalībvalstij un, ja attiecīgā dalībvalsts Komisijas noteiktajā termiņā neizpilda šā atzinuma prasības, Komisija var vērsties Tiesā; |
| --- | --- |

H.

tā kā saskaņā ar LESD 258. panta 1. un 2. punktu, ja Komisija uzskata, ka dalībvalsts nav izpildījusi kādu Līgumos paredzētu pienākumu, tā sniedz argumentētu atzinumu attiecīgajai dalībvalstij un, ja attiecīgā dalībvalsts Komisijas noteiktajā termiņā neizpilda šā atzinuma prasības, Komisija var vērsties Tiesā;

| I. | tā kā Pamatnolīgums par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām paredz informācijas apmaiņu par visām pārkāpuma procedūrām, kuru pamatā ir oficiālas paziņojuma vēstules, bet neattiecas uz neoficiālo EU Pilot procedūru, ko izmanto pirms oficiālās pārkāpuma procedūras; |
| --- | --- |

I.

tā kā Pamatnolīgums par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām paredz informācijas apmaiņu par visām pārkāpuma procedūrām, kuru pamatā ir oficiālas paziņojuma vēstules, bet neattiecas uz neoficiālo EU Pilot procedūru, ko izmanto pirms oficiālās pārkāpuma procedūras;

| J. | tā kā EU Pilot procedūras ir iecerētas, lai sadarbību starp Komisiju un dalībvalstīm padarītu ciešāku un saskaņotāku, novērstu ES tiesību aktu pārkāpumus agrīnā posmā ar divpusēja dialoga palīdzību, un, kad vien iespējams, novērstu nepieciešamību izmantot oficiālās pārkāpuma procedūras; |
| --- | --- |

J.

tā kā EU Pilot procedūras ir iecerētas, lai sadarbību starp Komisiju un dalībvalstīm padarītu ciešāku un saskaņotāku, novērstu ES tiesību aktu pārkāpumus agrīnā posmā ar divpusēja dialoga palīdzību, un, kad vien iespējams, novērstu nepieciešamību izmantot oficiālās pārkāpuma procedūras;

| K. | tā kā 2015. gadā Komisija saņēma 3 450 sūdzības par iespējamiem ES tiesību aktu pārkāpumiem un visvairāk sūdzību tika iesniegts par Itāliju (637), Spāniju (342) un Vāciju (274); |
| --- | --- |

K.

tā kā 2015. gadā Komisija saņēma 3 450 sūdzības par iespējamiem ES tiesību aktu pārkāpumiem un visvairāk sūdzību tika iesniegts par Itāliju (637), Spāniju (342) un Vāciju (274);

| L. | tā kā ESPH 41. pantā tiesības uz labu pārvaldību ir definētas kā ikvienas personas tiesības uz objektīvu, godīgu un pieņemamā termiņā veiktu jautājumu izskatīšanu iestādēs, un tā kā LESD 298. pantā noteikts, ka, veicot uzdevumus, Savienības iestādes un struktūras saņem atvērtas, efektīvas un neatkarīgas Eiropas administrācijas atbalstu, |
| --- | --- |

L.

tā kā ESPH 41. pantā tiesības uz labu pārvaldību ir definētas kā ikvienas personas tiesības uz objektīvu, godīgu un pieņemamā termiņā veiktu jautājumu izskatīšanu iestādēs, un tā kā LESD 298. pantā noteikts, ka, veicot uzdevumus, Savienības iestādes un struktūras saņem atvērtas, efektīvas un neatkarīgas Eiropas administrācijas atbalstu,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas pārskatu par ES tiesību aktu piemērošanu 2015. gadā, kurā uzmanība pievērsta ES acquis izpildei, un norāda, ka pēc pārskatā sniegtās informācijas trīs jomas, kurās 2015. gadā transponēšanas pienākuma neizpildes procedūras pret dalībvalstīm tika sāktas visvairāk, bija mobilitāte un transports, enerģētika, kā arī vide; norāda, ka uz šīm jomām attiecās arī lielākā daļa izmeklēšanu, kuras tika uzsāktas 2015. gadā, izmantojot sistēmu EU Pilot, un ka šīs izmeklēšanas galvenokārt attiecas uz Itāliju, Portugāli un Vāciju; aicina Komisiju sīkāk izklāstīt šīs situācijas konkrētos iemeslus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda jo īpaši, ka Komisija ir ķērusies pie gaisa sliktās kvalitātes problēmas Eiropā risināšanas, uzsākot vairākas pienākumu neizpildes procedūras par Direktīvas 2008/50/EK pārkāpumu, pamatojoties uz to, ka nemitīgi tiek pārkāptas NO2 robežvērtības; vienlaikus pauž nožēlu par to, ka Eiropas Komisija 2015. gadā nav izmantojusi tās pašas kontroles pilnvaras, lai novērstu tādu piesārņojošu dīzeļdegvielas automobiļu laišanu vienotajā tirgū, kuru NO2 emisiju atmosfērā īpatsvars ir liels, pārsniedzot iepriekš minētās robežvērtības, un kas neatbilst ES normām par tipveida apstiprināšanu un par vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka pienākuma neizpildes procedūru lielais skaits 2015. gadā liecina, ka nopietns ES uzdevums un prioritāte joprojām ir ES tiesību aktu laicīgas un pareizas piemērošanas nodrošināšana; uzskata, ka ES pilsoņi jūtas pārliecinātāki par ES tiesību aktiem, ja dalībvalstīs tos īsteno efektīvā veidā; aicina dalībvalstis pastiprināt centienus, lai efektīvi un laikus transponētu un ieviestu ES tiesību aktus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka 2015. gada beigās joprojām bija palikušas nenoslēgtas 1 368 pārkāpumu lietas, kas ir nedaudz vairāk nekā iepriekšējā gadā, tomēr mazāk nekā 2011. gadā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzīst, ka ES tiesību aktu pareiza īstenošana un piemērošana galvenokārt ir dalībvalstu kompetencē, taču norāda, ka tas neatbrīvo ES iestādes no pienākuma ievērot ES primāros tiesību aktus, kad tās pieņem ES sekundāros tiesību aktus; tomēr uzsver, ka Komisija nodrošina dalībvalstīm vairākus instrumentus, kas ir izstrādāti, lai palīdzētu tām rast kopīgus risinājumus, piemēram, rokasgrāmatas, ekspertu grupas un īpašas interneta vietnes — no dialogiem par transponēšanas plāniem līdz dokumentiem, kuros izskaidrots, kā jau agrīnā posmā atpazīt un risināt transponēšanas problēmas; aicina dalībvalstis veikt visus nepieciešamos pasākumus, ar kuriem ievēro to solījumus, kas ir formulēti Komisijas un dalībvalstu 2011. gada 28. septembra kopīgajā politiskajā paziņojumā par paskaidrojošajiem dokumentiem, tostarp sastādot salīdzinošās tabulas, kurās sniedz saprotamu un precīzu informāciju par dalībvalstu pasākumiem, ar kuriem direktīvas transponē dalībvalstu tiesību sistēmā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | jau atkārtoti aicina Komisiju apvienot visus dažādos portālus, kontaktpunktus un informācijas tīmekļa vietnes, lai iedzīvotāji tajā tiešsaistes režīmā varētu viegli piekļūt sūdzību iesniegšanas veidlapām un lietotājiem draudzīgā veidā iepazīties ar pārkāpumu procedūrām; |
| --- | --- |

6.

| 7. | konstatē, ka Komisija uzstāj, ka dalībvalstīm ir jāpaziņo, ja tās, transponējot direktīvas savos tiesību aktos, nolemj pievienot elementus, kuri iedzīvotājiem izskaidro, par kuriem noteikumiem ir atbildīga ES un par kuriem — dalībvalsts; vienlaikus norāda, ka tas neskar dalībvalstu tiesības valsts līmenī noteikt, piemēram, augstākus sociālos un vides standartus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka Parlamentam vajadzētu spēt uzraudzīt arī to, kā Komisija nodrošina regulu izpildi, tāpat, kā veic uzraudzību attiecībā uz direktīvām; prasa Komisijai nodrošināt, lai dati par regulu īstenošanu tiek sniegti turpmākajos gada ziņojumos par ES tiesību aktu piemērošanas uzraudzību; aicina dalībvalstis iesniegt Komisijai valsts tiesību aktu uzskaitījumu, ar kuriem transponē vai īsteno regulas, lai nodrošinātu tiesību aktu pareizu atbilstību, un norādīt, kuras to daļas izriet no ES tiesību aktiem un kuras daļas ir dalībvalsts mēroga papildinājumi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka ir jānodrošina transponēšanas termiņu ievērošana; mudina ES iestādes noteikt reālistiskus izpildes termiņus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka ES ir izveidota kā savienība, kuras pamatā ir tiesiskums un cilvēktiesību ievērošana (LES 2. pants); uzsver, ka LES 2. pantā ietvertās vērtības ir Savienības pamatu stūrakmens, un ka ir pastāvīgi jāizvērtē, vai dalībvalstis ievēro šīs vērtības; atkārto, ka ārkārtīgi svarīgi ir rūpīgi uzraudzīt, ko dara un ko nedara dalībvalstis un ES iestādes, un pauž bažas par to, ka Parlamentam tiek adresēti daudzi lūgumraksti, bet Komisijai — daudzas sūdzības; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka trauksmes cēlēji var būt noderīgi, informējot gan ES iestādes, gan dalībvalstu iestādes par Savienības tiesību aktu nepareizas piemērošanas gadījumiem; atkārtoti pauž viedokli, ka viņu darbība ir jāveicina, nevis jāierobežo. |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzīst, ka lūgumraksti ir nepastarpinātas informācijas svarīgs avots ne tikai par pārkāpumiem un trūkumiem ES tiesību aktu piemērošanā dalībvalstīs, bet arī par iespējamām nepilnībām ES tiesību aktos un iedzīvotāju priekšlikumiem par jauniem tiesību aktiem, kurus varētu pieņemt, vai iespējamiem spēkā esošo tiesību aktu uzlabojumiem; apstiprina, ka efektīva lūgumrakstu izskatīšana pārbauda un galu galā uzlabo Komisijas un Parlamenta spēju reaģēt uz problēmām, kas ir saistītas ar transponēšanu un nepareizu piemērošanu, un tās novērst; konstatē, ka Komisija ir iecerējusi ES tiesību aktu īstenošanu uzskatīt par prioritāti, lai iedzīvotāji varētu gūt labumu no tās ikdienas dzīvē; uzsver vajadzību nodrošināt, lai lēmumu pieņemšanas procesi un pārvaldes iestādes būtu pārredzami, objektīvi un neatkarīgi; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pauž nožēlu par to, ka nav precīzu statistikas datu par to lūgumrakstu skaitu, pamatojoties uz kuriem ir sāktas EU Pilot procedūras vai pienākumu neizpildes procedūras; līdz ar to prasa, lai Komisija sūtītu regulārus ziņojumus par lietām, kas attiecas uz konkrētajā brīdī īstenotām tiesvedībām un/vai procesiem, lai veicinātu strukturālo dialogu un samazinātu strīdu izšķiršanai paredzēto laiku; aicina Komisiju minētos ziņojumus apspriest ar Lūgumrakstu komiteju un šajā apspriešanā proaktīvi iesaistīt priekšsēdētāja vietnieku, kurš atbild par tiesību aktu piemērošanu un vienkāršošanu; aicina Komisiju lūgumrakstu iesniedzējus iesaistīt EU Pilot procedūrās, kas ir ierosinātas, reaģējot uz viņu lūgumrakstiem, lai sekmētu arī lūgumrakstu iesniedzēju dialogu ar attiecīgajām dalībvalstu iestādēm; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pauž nožēlu, ka aizvien vairāk tiek kavēta ES dzīvnieku aizsardzības un labturības stratēģijas 2012.–2015. gadam īstenošana, kā dēļ praksē tiek traucēta jaunās stratēģijas sākšana ES līmenī, ņemot vērā, ka tā ir nepieciešama, lai garantētu pilnīgu un efektīvu dzīvnieku labturības aizsardzību, pateicoties atjauninātam, izsmeļošam un precīzam tiesiskam regulējumam, kuram ir pilnībā jāatbilst LESD 13. panta prasībām; |
| --- | --- |

14.

| 15. | norāda, ka Lūgumrakstu komiteja ir saņēmusi lielu skaitu lūgumrakstu par bērnu labklājības lietām, un cer, ka patlaban notiekošā regulas Brisele IIA pārskatīšana sekmēs regulas nepilnību izlabošanu un tās īstenošanas problēmu novēršanu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka pēdējos gados ir konstatēta tādu tiesību aktu īstenošanas trūkumi, kurus pieņēma, lai apkarotu krāpšanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju; prasa, lai Komisija pieliktu divkāršus pūliņus nolūkā nodrošināt ES noteikumu stingru piemērošanu šajā jomā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | norāda, ka dalībvalstu prioritātei vajadzētu būt savlaicīgai un pareizai ES tiesību transponēšanai valstu tiesību aktos un to īstenošanai, kā arī precīzam iekšējam tiesiskajam regulējumam, kurā pilnībā ņemtas vērā Līgumos paredzētās pamatvērtības, principi un tiesības, lai izvairītos no ES tiesību aktu pārkāpšanas un varētu izmantot visus ieguvumus, ko nodrošina ES tiesību aktu efektīva un lietderīga piemērošana; šajā sakarā uzsver, ka uz visu ES iestāžu darbību vai bezdarbību attiecas ES Līgumi un ESPH (13); |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju mudināt dalībvalstis nodrošināt ES noteikumu par personu brīvu pārvietošanos stingru izpildi, jo īpaši garantējot saistīto ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību pilnīgu aizsardzību; atgādina — līdzās tam, ka personu pārvietošanās brīvība ir viena no ES pamatbrīvībām un ir uzskatāma par neatņemamu ES pilsonības institūta sastāvdaļu, pieņemot, ka tiek pilnībā aizsargātas pamattiesības, tā ir arī ļoti svarīga no ES pilsoņu un viņu ģimeņu viedokļa, jo īpaši attiecībā uz piekļuvi sociālajam nodrošinājumam, un viņu priekšstatiem par ES, un tā ir bieži sastopams lūgumrakstu temats; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atgādina par Parlamenta 2016. gada 25. oktobra rezolūciju un aicina Komisiju īstenot tajā minētos ieteikumus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atzīst, ka Parlamentam arī ir izšķiroši svarīga loma, jo tas īsteno politisku pārraudzību pār to, kā Komisija nodrošina tiesību aktu izpildi, pārbauda gada pārskatus par ES tiesību aktu īstenošanu un izstrādā attiecīgās Parlamenta rezolūcijas; ierosina, ka Parlaments arī turpmāk varētu sekmēt ES tiesību aktu savlaicīgu un precīzu transponēšanu, likumdošanas lēmumu pieņemšanas procesā apmainoties ar speciālajām zināšanām, izmantojot agrāk izveidotus sakarus ar dalībvalstu parlamentiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver sociālo partneru, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas, Reģionu komitejas un citu ieinteresēto personu svarīgo lomu gan tiesību aktu sagatavošanā, gan uzraugot nepilnības ES tiesību aktu transponēšanā un piemērošanā dalībvalstīs un ziņojot par tām; šajā sakarā uzsver pārredzamības principu, kurš ir paredzēts ES Līgumos, kā arī ES pilsoņu tiesības uz tiesiskumu un labu pārvaldību, kā noteikts ES Pamattiesību hartas 41. un 47. pantā; atgādina, ka cita starpā arī šīm tiesībām un principiem vajadzētu būt ārkārtīgi svarīgiem dalībvalstīm, kad tās ierosina tiesību aktu projektus, ar ko īsteno ES tiesību aktus; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atzinīgi vērtē to, ka salīdzinājumā ar 2014. gadu par 30 % ir samazinājies 2015. gadā uzsāktu jaunu EU Pilot lietu skaits (2015. gadā — 881, 2014. gadā — 208 lietas); tomēr norāda uz to, ka vidējais atrisināto lietu īpatsvars 2015. gadā ir saglabājies stabils un ir tieši tāds pats kā 2014. gadā (75 %); |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzinīgi vērtē to, ka pirmo reizi kopš 2011. gada ir samazinājies jaunu sūdzību skaits (kopā 3 450 jaunu sūdzību, kas ir apmēram par 9 % mazāk nekā 2014. gadā); tomēr ar lielām bažām norāda, ka visvairāk jaunu sūdzību ir bijis nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības jomās; norāda, ka 72 % par dalībvalstīm iesniegto sūdzību 2015. gadā veido sūdzības, kas iesniegtas nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības, iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU, tiesiskuma un patērētāju aizsardzības, nodokļu politikas un muitas savienības, kā arī vides jomā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pauž nožēlu par to, ka 2015. gadā dalībvalstis vienmēr nav pildījušas savu apņemšanos kopā ar valsts pasākumiem, ar kuriem transponē direktīvas to tiesību sistēmā, sniegt arī skaidrojošus dokumentus; uzskata, ka Komisijai vajadzētu piedāvāt dalībvalstīm lielāku atbalstu šo skaidrojošo dokumentu un atbilstības tabulu sagatavošanā; mudina Komisiju turpināt ziņot Parlamentam un Padomei par paskaidrojošajiem dokumentiem savos gada ziņojumos par ES tiesību aktu piemērošanu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzskata, ka finansiālajām sankcijām par ES tiesību aktu neievērošanu jābūt efektīvām, samērīgām un preventīvām, ņemot vērā neatbilstības atkārtošanos tajā pašā jomā, un ka ir jāievēro dalībvalstu likumīgās tiesības; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka visām ES iestādēm ir jāievēro ES Līgumi un ESPH (14); |
| --- | --- |

26.

| 27. | atkārto, ka uzdevumi, kas Komisijai vai citām ES iestādēm paredzēti ESM līgumā (vai citos attiecīgos līgumos), saskaņā ar līguma 13. panta 3. un 4. punktu uzliek tām pienākumu nodrošināt, ka saskaņā ar minētajiem līgumiem noslēgtie saprašanās memorandi atbilst ES tiesību aktiem; uzsver, ka tādējādi ES iestādēm būtu jāatturas no tādu saprašanās memorandu parakstīšanas, kuru atbilstību ES tiesību aktiem tās apšauba (15); |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, cik svarīgi ir tas, ka dalībvalstīs tiek transponēti un praksē īstenoti ES līmeņa patvēruma standarti (piemēram, attiecībā uz to, kā dalībvalstis īsteno Uzņemšanas nosacījumu direktīvu (Direktīva 2013/33/ES (16))) (17); pauž nožēlu par to, ka dalībvalstis ir nepilnīgi īstenojušas un izmantojušas pārcelšanas mehānismu, ko Komisija ierosināja, lai risinātu bēgļu krīzi; tāpēc aicina Komisiju pievērst īpašu uzmanību tam, kā tiek īstenoti patvēruma un migrācijas jomā pieņemtie pasākumi, lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti ESPH paredzētie principi, un vajadzības gadījumā uzsākt attiecīgās pienākumu neizpildes procedūras; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ar bažām konstatē, ka atsevišķas dalībvalstis izvairās pildīt pienākumus patvēruma un migrācijas jomā; atzinīgi vērtē Komisijas stingro nostāju pret dalībvalstīm attiecībā uz ES tiesību aktu piemērošanu patvēruma un migrācijas jomā; atgādina, ka, ņemot vērā migrācijas plūsmas uz Eiropu, ES saskaras ar vēl nebijušu juridisku, politisku un humanitāru problēmu; aicina dalībvalstis, uzņemot un pārdalot bēgļus, ņemt vērā arī starptautiskās cilvēktiesību konvencijas; pauž cerību, ka Komisija regulāri uzraudzīs, kā dalībvalstis īsteno Eiropas programmu migrācijas jomā; atgādina par to, ka efektīva ES migrācijas politika ir jābalsta uz atbildības un solidaritātes līdzsvaru dalībvalstu starpā; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pauž nožēlu par to, ka dažās dalībvalstīs joprojām pastāv ievērojami trūkumi ES vides tiesību aktu īstenošanā un izpildē; norāda, ka tas jo īpaši attiecas uz atkritumu apsaimniekošanu, notekūdeņu attīrīšanas infrastruktūru un gaisa kvalitātes robežvērtību ievērošanu; šajā sakarā uzskata, ka Komisijai vajadzētu mēģināt identificēt cēloņus tam, kāpēc dalībvalstīs pastāv šāda situācija; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mudina ES iestādes, kad tās izstrādā sekundāros ES tiesību aktus, pieņem politikas pasākumus un slēdz nolīgumus vai līgumus ar iestādēm ārpus ES, vienmēr pildīt pienākumu ievērot ES primāros tiesību aktus, kā arī ar visiem pieejamajiem līdzekļiem palīdzēt ES dalībvalstīm transponēt ES tiesību aktus visās jomās un ievērot Savienības vērtības un principus, jo īpaši, ņemot vērā nesenās norises dalībvalstīs; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pauž nožēlu par to, ka joprojām nav pārredzamas un savlaicīgas informācijas par ES tiesību normu piemērošanu; atgādina, ka pārskatītajā Pamatnolīgumā par attiecībām starp Eiropas Parlamentu un Komisiju, Komisija apņemas, ka tā “dara pieejamu Parlamentam kopsavilkuma informāciju par visām pienākumu neizpildes procedūrām, sākot no oficiālas brīdinājuma vēstules, tostarp, ja to pieprasa, [...] par jautājumiem, uz kuriem attiecas pienākumu neizpildes procedūra”, un sagaida, lai šis noteikums tiktu godprātīgi piemērots praksē; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina Komisiju atbilstību ES tiesību aktiem noteikt par patiesu politisko prioritāti, kas jāīsteno ciešā sadarbībā ar Parlamentu, kuram ir pienākums panākt, ka Komisija uzņemas pārskatatbildību, un kā vienam no likumdevējiem pārliecināties, ka arī Parlaments ir pilnībā informēts par to, kā konsekventi uzlabot savu likumdošanas darbu; tāpēc prasa Komisijai reaģēt uz katru Eiropas Parlamenta rezolūciju par ES tiesību aktu īstenošanas uzraudzību; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atgādina, ka Parlaments savās 2013. gada 15. janvāra un 2016. gada 9. jūnija rezolūcijās (18) prasīja pieņemt regulu par atvērtu, efektīvu un neatkarīgu Eiropas Savienības administrāciju, pamatojoties uz LESD 298. pantu, un aicina Komisiju arī izskatīt priekšlikumu regulai, kas pievienots otrajai rezolūcijai; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzver — tas, ka trūkst saskaņota un visaptveroša kodificētu Savienības līmeņa noteikumu kopuma par labu pārvaldību, apgrūtina iedzīvotāju spēju viegli un pilnībā izprast savas Savienības tiesību aktos paredzētās administratīvās tiesības un veicina viņu juridiskās aizsardzības līmeņa pasliktināšanos; tāpēc uzsver, ka noteikumu par labu pārvaldību kodificēšana regulā, kurā būtu izklāstīti dažādi administratīvās procedūras aspekti — tostarp paziņojumi, saistošie termiņi, tiesības tikt uzklausītam, pienākums paziņot iemeslus un katras personas tiesības iepazīties ar savas lietas materiāliem — ir izšķirīgi svarīga, lai stiprinātu pilsoņu tiesības un pārredzamību; precizē, ka šie noteikumi papildinātu esošos Savienības tiesību aktus gadījumos, kad pastāv juridiskās nepilnības vai interpretācijas problēmas, un uzlabotu pieejamību; tādēļ vēlreiz aicina Komisiju nākt klajā ar visaptverošu tiesību akta priekšlikumu par Administratīvā procesa likumu Eiropas Savienībā, ņemot vērā Parlamenta līdz šim paveikto šajā jomā, kā arī aktuālās norises Savienībā un tās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atgādina, ka to, kā jāpiemēro Eiropas Savienības tiesību akti, palīdz skaidrot prejudiciāli nolēmumi; uzskata, ka šīs procedūras izmantošana palīdz panākt Eiropas tiesību aktu vienveidīgu interpretāciju un īstenošanu; tāpēc mudina valstu tiesas šaubu gadījumā uzdot Tiesai jautājumus, tādējādi novēršot pārkāpuma procedūras ierosināšanu; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzskata, ka galvenais priekšnoteikums, lai nodrošinātu ES politikas sniegtās priekšrocības gan fiziskām personām, gan uzņēmumiem, ir atbilstīgi piemērot ES acquis; tāpēc aicina Komisiju stiprināt ES tiesību aktu izpildi, pamatojoties uz tādām strukturētām un sistemātiskām transponēšanas un atbilstības pārbaudēm attiecībā uz valstu tiesību aktiem, kurās pilnībā ņemti vērā ES Līgumi un ESPH; norāda, ka ES tiesību akti ir brīva demokrātijas īstenošanas procesa rezultāts; atzinīgi vērtē Komisijas praksi pienācīgi ņemt vērā labāka likumdošanas procesa principus, kad tā uzrauga ES tiesību aktu piemērošanu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt pārredzamību, ES iestādēm un dalībvalstīm izstrādājot un piemērojot tiesību aktus; norāda, ka gan ES tiesību aktu piemērošanas veicināšana, ko veic dalībvalstis, gan to pieejamības nodrošināšanas interesēs ES iedzīvotājiem, ES tiesību aktiem jābūt skaidriem, saprotamiem, konsekventiem un precīziem, vienlaicīgi ņemot vērā ES Tiesas judikatūru, kurā kategoriski prasīts, ka nepieciešama ES normu paredzamība un prognozējamība; (19) |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzskata, ka dalībvalstu parlamentu iesaistīšana dialogā par tiesību aktu priekšlikumu saturu attiecīgos gadījumos veicinās ES tiesību aktu efektīvu piemērošanu; norāda, ka ciešāka attiecīgo valdību uzraudzība no dalībvalstu parlamentu puses, ja šīs valdības ir iesaistītas likumdošanas procesā, veicinās efektīvāku ES tiesību aktu piemērošanu, kā to paredz Līgumi; tāpēc uzsver, ka ir nepieciešams, lai dalībvalstu parlamentiem būtu teikšana Eiropas likumdošanas procedūru agrīnajās stadijās, un mudina Eiropas iestādes un dalībvalstis uzsākt debates par 1. protokolu par dalībvalstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā un 2. protokolu par subsidiaritāti un proporcionalitāti, iespējams, apsverot tā dēvētās agrīnās brīdināšanas sistēmas pārskatīšanu un nodrošinot labāku dzeltenās kartītes procedūras piemērošanu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mudina uz ciešāku sadarbību un saikņu stiprināšanu starp Eiropas Parlamentu un dalībvalstu parlamentiem; atgādina par dalībvalstu parlamentu kontroles funkciju attiecībā uz savu valdību iesaistīšanu lēmumu pieņemšanas procesā Eiropas Savienības Padomē, un uzsver, ka nepieciešamas apspriedes un regulāras viedokļu apmaiņas starp Eiropas Parlamentu un dalībvalstu parlamentiem, jo īpaši likumdošanas procesa agrīnajos posmos; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atgādina, ka dalībvalstu parlamentiem ir jāuzņemas svarīga loma, lai rūpīgi kontrolētu ES tiesību aktu pareizu īstenošanu dalībvalstīs; aicina dalībvalstis aktīvi īstenot šo uzdevumu; norāda uz dalībvalstu parlamentu lomu, lai izvairītos no pārmērīgas reglamentēšanas prakses dalībvalstu līmenī ar ES tiesību aktu starpniecību, tādējādi novēršot pārmērīgu regulēšanu un nevajadzīgu administratīvos slogus; sagaida, ka dalībvalstis skaidri norādīs un dokumentēs valsts pienākumus, ja tādi tiek pievienoti ES tiesību aktiem īstenošanas procesā; pauž bažas par to, ka pārmērīgi dalībvalstu pasākumi, kas papildina ES tiesību aktus, nevajadzīgi palielina eiroskepticismu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | norāda, ka informācijas apmaiņa un sadarbība starp dalībvalstu parlamentu komitejām, kas strādā ar ES, var palīdzēt panākt efektīvus tiesību aktus un būtu jāizmanto arī, lai veicinātu ES tiesību aktu efektīvāku piemērošanu dalībvalstīs; atbalsta IPEX platformas kā instrumenta izmantošanu savstarpējai informācijas apmaiņai starp dalībvalstu parlamentiem un Eiropas Parlamentu; mudina valstu parlamentus aktīvi piedalīties regulārās starpparlamentārās komiteju sanāksmēs, ko rīko Eiropas Parlaments; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0385.

(2)  OV C 18, 19.1.2017., 10. lpp.

(3)  OV L 304, 20.11.2010., 47. lpp.

(4)  OV L 174, 27.6.2001., 25. lpp.

(5)  OV L 123, 12.5.2016., 1. lpp.

(6)  OV C 316, 22.9.2017., 246. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0409.

(8)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0279.

(9)  Spriedums lietā C-427/07, Komisija/Īrija, 107. punkts.

(10)  OV C 369, 17.12.2011., 14. lpp.

(11)  OV C 369, 17.12.2011., 15. lpp.

(12)  Saskaņā ar Dalībvalstu un Komisijas 2011. gada 28. septembra kopīgo politisko deklarāciju par skaidrojošiem dokumentiem dalībvalstis ir apņēmušās, paziņojot savus transponēšanas pasākumus, pamatotos gadījumos pievienot vienu vai vairākus dokumentus, kuros paskaidrota saikne starp direktīvas sastāvdaļām un atbilstīgajām daļām valsts transponēšanas instrumentos.

(13)  Skatīt arī: Tiesas 2016. gada 20. septembra spriedums — Ledra Advertising Ltd (C-8/15 P), Andreas Eleftheriou (C-9/15 P), Eleni Eleftheriou (C-9/15 P), Lilia Papachristofi (C-9/15 P), Christos Theophilou (C-10/15 P), Eleni Theophilou (C-10/15 P) pret Eiropas Komisiju, Eiropas Centrālo banku (apvienotās lietas no C-8/15 P līdz C-10/15 P), ECLI:EU:C:2016:701, 67. un turpmākie punkti;

(14)  Tiesas 2016. gada 20. septembra spriedums, apvienotās lietas C-8/15 P līdz C-10/15 P, 67. un turpmākie punkti.

(15)  Turpat, 58. un turpmākie punkti. Par šo tematu skatīt Tiesas 2012. gada 27. novembra spriedumu Pringle lietā, C-370/12, 164. punkts.

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/33/ES, ar ko nosaka standartus starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju uzņemšanai, (OV L 180, 29.6.2013., 96. lpp.).

(17)  Skatīt arī: S. Carrera/S. Blockmans/D. Gross/E. Guild, “The EU’s Response to the Refugee Crisis – Taking Stock and Setting Policy Priorities”, Eiropas politikas pētījumu centrs (CEPS), Pārskats Nr. 20. 2015. gada 16. decembris – https://www.ceps.eu/system/files/EU%20Response%20to%20the%202015%20Refugee%20Crisis_0.pdf

(18)  Eiropas Parlamenta 2013. gada 15. janvāra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par Administratīvā procesa likumu Eiropas Savienībā (OV C 440, 30.12.2015., 17. lpp.).

(19)  Tiesas 2009. gada 10. septembra spriedums lietā Nr. C-201/08 Plantanol GmbH & Co. KG/Hauptzollamt Darmstadt, ECLI:EU:C:2009:539, 46. punkts.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2017. gada 3. oktobris

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/234 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/234

---

P8_TA(2017)0362

Dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošana elektriskās un elektroniskās iekārtās ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 3. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2011/65/ES par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās (COM(2017)0038 – C8-0021/2017 – 2017/0013(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 346/30)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0038), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0038),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0021/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0021/2017),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 5. jūlija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 5. jūlija atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2017. gada 28. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2017. gada 28. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A8-0205/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A8-0205/2017),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā šo priekšlikumu aizstāj ar citu tekstu, būtiski groza vai ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P8_TC1-COD(2017)0013

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 3. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2017/..., ar ko groza Direktīvu 2011/65/ES par dažu bīstamu vielu izmantošanas ierobežošanu elektriskās un elektroniskās iekārtās

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2017/2102.)

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/236 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/236

---

P8_TA(2017)0363

Pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumi, kuri piemērojami ICCAT konvencijas apgabalā ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 3. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, kuri piemērojami Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) konvencijas apgabalā, un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1936/2001, (EK) Nr. 1984/2003 un (EK) Nr. 520/2007 (COM(2016)0401 – C8-0224/2016 – 2016/0187(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 346/31)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0401), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0401),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0224/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0224/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 19. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 19. oktobra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2017. gada 14. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2017. gada 14. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0173/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0173/2017),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apstiprina savu paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV C 34, 2.2.2017., 142. lpp.

---

P8_TC1-COD(2016)0187

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 3. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko nosaka pārvaldības, saglabāšanas un kontroles pasākumus, kuri piemērojami Starptautiskās Atlantijas tunzivju saglabāšanas komisijas (ICCAT) konvencijas apgabalā, un ar ko groza Padomes Regulas (EK) Nr. 1936/2001, (EK) Nr. 1984/2003 un (EK) Nr. 520/2007

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2017/2107.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA DEKLARĀCIJA

Eiropas Parlaments pauž visdziļākās bažas par to, ka Komisija šobrīd ierosina 2017. gadā īstenot ICCAT ieteikumus, kuri tika pieņemti vēl 2008. gadā. Tas nozīmē, ka gandrīz 10 gadus Eiropas Savienība nepilda savas starptautiskās saistības.

Nemaz nepieminot, ka par to var celt prasību Tiesā un ka tas diskreditē Eiropas Savienību kā līderi ilgtspējas jomā starptautiskajos forumos, ir vēl viena problēma, kas rada juridisko nenoteiktību operatoriem un ļauj ieinteresētajām personām ar visām tiesībām paust kritiku: fakts, ka iestādes gatavojas pieņemt ICCAT ieteikumus — un jo īpaši par Vidusjūras zobenzivi, simbolisku nozīmi ieguvušu sugu, attiecībā uz kuru pagājušajā gadā ICCAT pieņēma atjaunošanas daudzgadu plānu —, kas ir novecojuši un neaktuāli.

Tas varētu radīt paradoksu, ka Savienība ar šo regulu pieņems tādus pasākumus attiecībā uz zobenzivi, kuri pa šo laiku ir aizstāti ar jaunu atjaunošanas plānu, kas jau ir piemērojams operatoriem no 2017. gada aprīļa. Šī situācija ir juridiski un — vēl svarīgāk — politiski nepieņemama.

Situācija ir vēl jo vairāk nepieņemama tādēļ, ka Komisija gandrīz sešus mēnešus, kopš ICCAT pieņēma Ieteikumu 16–05 par Vidusjūras zobenzivi, nav pieņēmusi priekšlikumu minētā ieteikuma transponēšanai, kaut arī tas ir vispārzināms, ka krājumu stāvoklis ir kritisks un ka jebkurā gadījumā atjaunošanas plāns jau ir piemērojams operatoriem. Ir jānorāda, ka šī transponēšana nav sarežģīta, jo noteikumi jau ir pieņemti un ir jāveic tikai nelieli pielāgojumi tekstā.

Eiropas Parlaments mudina Komisiju iesūtīt jebkādus turpmākus ieteikumu transponēšanas priekšlikumus no reģionālajām zvejniecības pārvaldības organizācijām ne vēlāk kā sešu mēnešu laikā no to pieņemšanas dienas.

Par atjaunošanas plāna saturu:

Eiropas Parlaments atzinīgi vērtē ICCAT Ieteikumu 16–05, ar ko izveido atjaunošanas daudzgadu plānu attiecībā uz Vidusjūras zobenzivi.

Eiropas Parlaments atzīst mazapjoma zvejas sociālekonomisko dimensiju Vidusjūras reģionā un to, ka šo zivsaimniecību pārvaldīšanā ir nepieciešama pakāpeniska pieeja un elastība.

Parlaments uzsver — lai atjaunošanas plāns būtu veiksmīgs, arī kaimiņos esošām trešām valstīm jāpieliek īpašas pūles šīs sugas krājumu efektīvai pārvaldībai.

Visbeidzot, Parlaments uzsver, ka kvotas ir jāsadala taisnīgi starp operatoriem, ņemot vērā ražošanas vērtības un apgrozījumu. Aprēķinos, nosakot vēsturiskās nozvejas un tiesības, nedrīkstētu ieskaitīt kvotas, kas nelikumīgi zvejotas ar dreifējošiem tīklie

---

Trešdiena, 2017. gada 4. oktobris

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/238 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/238

---

P8_TA(2017)0368

Nolīgums, ar ko izveido EU-LAC starptautisko fondu ***

Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Nolīgumu, ar ko izveido ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu starptautisko fondu (11342/2016 – C8-0458/2016 – 2016/0217(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 346/32)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (11342/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (11342/2016),

| — | ņemot vērā projektu Nolīgumam, ar ko izveido ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu starptautisko fondu (11356/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Nolīgumam, ar ko izveido ES un Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu starptautisko fondu (11356/2016),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 209. panta 2. punktu, kā arī 212. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un 218. panta 8. punkta otro daļu (C8-0458/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 209. panta 2. punktu, kā arī 212. panta 1. punktu saistībā ar 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un 218. panta 8. punkta otro daļu (C8-0458/2016),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0279/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu (A8-0279/2017),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu kopienas (CELAC) valstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/239 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/239

---

P8_TA(2017)0369

Šengenas acquis noteikumi saistībā ar Vīzu Informācijas sistēmu Bulgārijā un Rumānijā *

Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par dažu Šengenas acquis noteikumu īstenošanu saistībā ar Vīzu Informācijas sistēmu Bulgārijas Republikā un Rumānijā (10161/2017 – C8-0224/2017 – 2017/0808(CNS))

(Apspriešanās)

(2018/C 346/33)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes projektu (10161/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes projektu (10161/2017),

| — | ņemot vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas Pievienošanās akta 4. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar Parlamentu ir apspriedusies (C8-0224/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Bulgārijas Republikas un Rumānijas Pievienošanās akta 4. panta 2. punktu, saskaņā ar kuru Padome ar Parlamentu ir apspriedusies (C8-0224/2017),

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0286/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0286/2017),

| 1. | apstiprina grozīto Padomes projektu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/240 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/240

---

P8_TA(2017)0370

Transportlīdzekļu reģistrācijas datu automatizētas apmaiņas sākšana Čehijas Republikā *

Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Čehijas Republika sāktu transportlīdzekļu reģistrācijas datu automatizētu apmaiņu (09893/2017 – C8-0197/2017 – 2017/0806(CNS))

(Apspriešanās)

(2018/C 346/34)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes projektu (09893/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes projektu (09893/2017),

| — | ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un 36. protokola par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0197/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un 36. protokola par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0197/2017),

| — | ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 33. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 33. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0288/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0288/2017),

| 1. | apstiprina Padomes projektu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/241 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/241

---

P8_TA(2017)0371

Daktiloskopijas datu automatizētas apmaiņas sākšana Portugālē *

Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Portugāle sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu (09898/2017 – C8-0213/2017 – 2017/0807(CNS))

(Apspriešanās)

(2018/C 346/35)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes projektu (09898/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes projektu (09898/2017),

| — | ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un 36. protokola par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0213/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un 36. protokola par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0213/2017),

| — | ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 33. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 33. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0289/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0289/2017),

| 1. | apstiprina Padomes projektu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/242 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/242

---

P8_TA(2017)0372

Daktiloskopijas datu automatizētas apmaiņas sākšana Grieķijā *

Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Grieķija sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu (10476/2017 – C8-0230/2017 – 2017/0809(CNS))

(Apspriešanās)

(2018/C 346/36)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes projektu (10476/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes projektu (10476/2017),

| — | ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un 36. protokola par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0230/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un 36. protokola par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0230/2017),

| — | ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 33. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes Lēmumu 2008/615/TI (2008. gada 23. jūnijs) par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 33. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0287/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0287/2017),

| 1. | apstiprina Padomes projektu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/243 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/243

---

P8_TA(2017)0373

Pasažieru kuģu drošības noteikumi un standarti ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izdara grozījumus Direktīvā 2009/45/EK par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem (COM(2016)0369 – C8-0208/2016 – 2016/0170(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 346/37)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0369), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0369),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 100. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0208/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 100. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0208/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 19. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 19. oktobra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2017. gada 21. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2017. gada 21. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A8-0167/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A8-0167/2017),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā šo priekšlikumu aizstāj ar citu tekstu, būtiski groza vai ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 34, 2.2.2017., 167. lpp.

---

P8_TC1-COD(2016)0170

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 4. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2017/..., ar ko groza Direktīvu 2009/45/EK par pasažieru kuģu drošības noteikumiem un standartiem

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2017/2108.)

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/244 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/244

---

P8_TA(2017)0374

To personu reģistrācija, kas atrodas uz pasažieru kuģiem, kuri kursē uz Kopienas dalībvalstu ostām vai no tām ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko izdara grozījumus Padomes Direktīvā 98/41/EK par to personu reģistrāciju, kas atrodas uz pasažieru kuģiem, kuri kursē uz Kopienas dalībvalstu ostām vai no tām, un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/65/ES par ziņošanas formalitātēm kuģiem, kuri ienāk dalībvalstu ostās un/vai iziet no tām (COM(2016)0370 – C8-0209/2016 – 2016/0171(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 346/38)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0370), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0370),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 100. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0209/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 100. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0209/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 19. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 19. oktobra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2017. gada 21. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2017. gada 21. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu, kā arī Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A8-0168/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu, kā arī Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A8-0168/2017),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 34, 2.2.2017., 172. lpp.

---

P8_TC1-COD(2016)0171

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 4. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2017/..., ar ko groza Padomes Direktīvu 98/41/EK par to personu reģistrāciju, kas atrodas uz pasažieru kuģiem, kuri kursē uz Kopienas dalībvalstu ostām vai no tām, un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2010/65/ES par ziņošanas formalitātēm kuģiem, kuri ienāk dalībvalstu ostās un/vai iziet no tām

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2017/2109.)

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/245 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/245

---

P8_TA(2017)0375

Regulārā satiksmē izmantotu Ro-Ro prāmju un ātrgaitas pasažieru kuģu drošas ekspluatācijas inspekciju sistēma ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 4. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par regulārā satiksmē izmantotu Ro-Ro prāmju un ātrgaitas pasažieru kuģu drošas ekspluatācijas inspekciju sistēmu, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2009/16/EK par ostas valsts kontroli grozīšanu un Padomes Direktīvas 1999/35/EK atcelšanu (COM(2016)0371 – C8-0210/2016 – 2016/0172(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 346/39)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0371), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0371),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 100. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0210/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 100. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0210/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 19. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 19. oktobra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2017. gada 21. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2017. gada 21. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A8-0165/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu (A8-0165/2017),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā šo priekšlikumu aizstāj ar citu tekstu, būtiski groza vai ir paredzējusi būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 34, 2.2.2017., 176. lpp.

---

P8_TC1-COD(2016)0172

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 4. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2017/... par regulārā satiksmē izmantotu Ro-Ro pasažieru kuģu un ātrgaitas pasažieru kuģu drošas ekspluatācijas inspekciju sistēmu un ar ko groza Direktīvu 2009/16/EK un atceļ Padomes Direktīvu 1999/35/EK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2017/2110.)

---

Ceturtdiena, 2017. gada 5. oktobris

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/246 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/246

---

P8_TA(2017)0384

Ciešāka sadarbība: Eiropas Prokuratūra ***

Eiropas Parlamenta 2017. gada 5. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes regulai, ar kuru īsteno ciešāku sadarbību, lai izveidotu Eiropas Prokuratūru (EPPO) (09941/2017 – C8-0229/2017 – 2013/0255(APP))

(Īpašā likumdošanas procedūra – piekrišana)

(2018/C 346/40)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes regulas projektu (09941/2017) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes regulas projektu (09941/2017)

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padomes iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību darbību 86. pantu (C8-0229/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padomes iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību darbību 86. pantu (C8-0229/2017),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punktu un 4 pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punktu un 4 pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A8-0290/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ieteikumu (A8-0290/2017),

| 1. | sniedz piekrišanu Padomes regulas projektam; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

---

Otrdiena, 2017. gada 24. oktobris

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/247 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/247

---

P8_TA(2017)0386

Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgums starp ES un Maroku ***

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses (15653/2016 – C8-0094/2017 – 2006/0048(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 346/41)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (15653/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (15653/2016),

| — | ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses (1) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas un Vidusjūras reģiona valstu aviācijas nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Marokas Karalisti, no otras puses (1)

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0094/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0094/2017),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A8-0303/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A8-0303/2017),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Marokas Karalistes valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 386, 29.12.2006., 57. lpp.

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/248 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/248

---

P8_TA(2017)0387

Atļauja Francijai piemērot samazinātu konkrētu netiešo nodokļu likmi Gvadelupā, Francijas Gviānā, Martinikā un Reinjonā ražotam “tradicionālajam” rumam *

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam, ar ko groza Padomes Lēmumu Nr. 189/2014/ES, ar kuru Francijai atļauj piemērot samazinātu konkrētu netiešo nodokļu likmi Gvadelupā, Francijas Gviānā, Martinikā un Reinjonā ražotam “tradicionālajam” rumam un ar kuru atceļ Lēmumu 2007/659/EK (COM(2017)0297 – C8-0212/2017 – 2017/0127(CNS))

(Īpašā likumdošanas procedūra — apspriešanās)

(2018/C 346/42)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2017)0297), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2017)0297),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0212/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 349. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0212/2017),

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A8-0304/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A8-0304/2017),

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/249 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/249

---

P8_TA(2017)0388

Biorūpniecības kopuzņēmuma izveide: finansiālais ieguldījums *

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai, ar ko groza Padomes 2014. gada 6. maija Regulu (ES) Nr. 560/2014, ar ko izveido biorūpniecības kopuzņēmumu (COM(2017)0068 – C8-0118/2017 – 2017/0024(NLE))

(Apspriešanās)

(2018/C 346/43)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2017)0068), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2017)0068),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. pantu un 188. panta pirmo punktu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0118/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 187. pantu un 188. panta pirmo punktu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0118/2017),

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A8-0293/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A8-0293/2017),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Ar Padomes Regulu (ES) Nr. 560/2014 (37) ir izveidots biorūpniecības kopuzņēmums (“kopuzņēmums BBI”). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Ar Padomes Regulu (ES) Nr. 560/2014 (37) ir izveidots biorūpniecības kopuzņēmums (“kopuzņēmums BBI”).

| (1) | Ar Padomes Regulu (ES) Nr. 560/2014 (37) ir izveidots biorūpniecības kopuzņēmums (“kopuzņēmums BBI”)
  , kura mērķis ir sniegt ieguldījumu Pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” (2014–2020) (programma “Apvārsnis 2020”) īstenošanā, palielinot investīcijas ilgtspējīgas biorūpniecības nozares attīstībā Savienībā
  . |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Regulu (ES) Nr. 560/2014 (37) ir izveidots biorūpniecības kopuzņēmums (“kopuzņēmums BBI”)
  , kura mērķis ir sniegt ieguldījumu Pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” (2014–2020) (programma “Apvārsnis 2020”) īstenošanā, palielinot investīcijas ilgtspējīgas biorūpniecības nozares attīstībā Savienībā
  .

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Regulas (ES) Nr. 560/2014 pielikumā iekļauto kopuzņēmuma BBI statūtu (“statūti”) 12. panta 4. punktā ir noteikts, ka kopuzņēmuma BBI locekļu, kas nav Savienība, finansiālais ieguldījums darbības izmaksu segšanai ir vismaz EUR 182 500 000 Regulas (ES) Nr. 560/2014 1. pantā noteiktajā laikposmā, proti no kopuzņēmuma BBI izveidošanas līdz 2024. gada 31. decembrim. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Regulas (ES) Nr. 560/2014 pielikumā iekļauto kopuzņēmuma BBI statūtu (“statūti”) 12. panta 4. punktā ir noteikts, ka kopuzņēmuma BBI locekļu, kas nav Savienība, finansiālais ieguldījums darbības izmaksu segšanai ir vismaz EUR 182 500 000 Regulas (ES) Nr. 560/2014 1. pantā noteiktajā laikposmā, proti no kopuzņēmuma BBI izveidošanas līdz 2024. gada 31. decembrim.

| (2) | Regulas (ES) Nr. 560/2014 pielikumā iekļauto kopuzņēmuma BBI statūtu (“statūti”) 12. panta 4. punktā ir noteikts, ka kopuzņēmuma BBI locekļu, kas nav Savienība, finansiālais ieguldījums darbības izmaksu segšanai ir vismaz EUR 182 500 000 Regulas (ES) Nr. 560/2014 1. pantā noteiktajā
  10 gadu
  laikposmā, proti no kopuzņēmuma BBI izveidošanas līdz 2024. gada 31. decembrim. |
| --- | --- |

(2)

Regulas (ES) Nr. 560/2014 pielikumā iekļauto kopuzņēmuma BBI statūtu (“statūti”) 12. panta 4. punktā ir noteikts, ka kopuzņēmuma BBI locekļu, kas nav Savienība, finansiālais ieguldījums darbības izmaksu segšanai ir vismaz EUR 182 500 000 Regulas (ES) Nr. 560/2014 1. pantā noteiktajā
  10 gadu
  laikposmā, proti no kopuzņēmuma BBI izveidošanas līdz 2024. gada 31. decembrim.

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

2.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | Šī regula ir atbilde uz konsorcija “Bio-based Industries Consortium Aisbl” (“BIC”) priekšlikumu un atspoguļo labāko praksi citos kopuzņēmumos. Labāka sadarbība un kopējs darbs, kā arī visu ieinteresēto personu, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) iesaistīšana biorūpniecības ķēdē ļautu BBI konsorcijam turpināt nodrošināt efektīvu programmas īstenošanu un panākt labāku regulējumu kopumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2a)

Šī regula ir atbilde uz konsorcija “Bio-based Industries Consortium Aisbl” (“BIC”) priekšlikumu un atspoguļo labāko praksi citos kopuzņēmumos. Labāka sadarbība un kopējs darbs, kā arī visu ieinteresēto personu, jo īpaši mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) iesaistīšana biorūpniecības ķēdē ļautu BBI konsorcijam turpināt nodrošināt efektīvu programmas īstenošanu un panākt labāku regulējumu kopumā.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | Konsorcijs
  “Bio-based Industries Consortium Aisbl” (“BIC”) — kopuzņēmuma BBI loceklis, kas nav Savienība, joprojām
  vēlas
  finansēt kopuzņēmuma BBI darbības izmaksas statūtu 12. panta 4. punktā noteiktajā apmērā. Tomēr konsorcijs ir ierosinājis alternatīvu finansēšanas kārtību, kurā paredzēts izmantot finansiālu ieguldījumu, ko netiešo darbību līmenī veikušas tā sastāvā esošās vienības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Konsorcijs
  “Bio-based Industries Consortium Aisbl” (“BIC”) — kopuzņēmuma BBI loceklis, kas nav Savienība, joprojām
  vēlas
  finansēt kopuzņēmuma BBI darbības izmaksas statūtu 12. panta 4. punktā noteiktajā apmērā. Tomēr konsorcijs ir ierosinājis alternatīvu finansēšanas kārtību, kurā paredzēts izmantot finansiālu ieguldījumu, ko netiešo darbību līmenī veikušas tā sastāvā esošās vienības.

| (3) | Konsorcija
  “Bio-based Industries Consortium Aisbl” (“BIC”) — kopuzņēmuma BBI locekļa, kas nav Savienība,
  pienākums
  joprojām
  ir
  finansēt kopuzņēmuma BBI darbības izmaksas statūtu 12. panta 4. punktā noteiktajā apmērā
  , un tas joprojām ir gatavs to darīt
  . Tomēr konsorcijs ir ierosinājis alternatīvu finansēšanas kārtību, kurā paredzēts izmantot finansiālu ieguldījumu, ko netiešo darbību līmenī veikušas tā sastāvā esošās vienības. |
| --- | --- |

(3)

Konsorcija
  “Bio-based Industries Consortium Aisbl” (“BIC”) — kopuzņēmuma BBI locekļa, kas nav Savienība,
  pienākums
  joprojām
  ir
  finansēt kopuzņēmuma BBI darbības izmaksas statūtu 12. panta 4. punktā noteiktajā apmērā
  , un tas joprojām ir gatavs to darīt
  . Tomēr konsorcijs ir ierosinājis alternatīvu finansēšanas kārtību, kurā paredzēts izmantot finansiālu ieguldījumu, ko netiešo darbību līmenī veikušas tā sastāvā esošās vienības.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

3.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3a) | Šajā regulā ir ņemta vērā BIC piedāvātā alternatīvā finansēšanas kārtība, vienlaikus atzīstot biorūpniecības kopuzņēmuma BBI unikālās iezīmes. Komisija izpētīs, kā minēto alternatīvo finansēšanas kārtību varētu piemērot citiem kopuzņēmumiem un jo īpaši Kopuzņēmumam inovatīvu zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3a)

Šajā regulā ir ņemta vērā BIC piedāvātā alternatīvā finansēšanas kārtība, vienlaikus atzīstot biorūpniecības kopuzņēmuma BBI unikālās iezīmes. Komisija izpētīs, kā minēto alternatīvo finansēšanas kārtību varētu piemērot citiem kopuzņēmumiem un jo īpaši Kopuzņēmumam inovatīvu zāļu jomā uzsāktās ierosmes īstenošanai.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | BBI ierosmes mērķi — veikt pasākumus, sadarbojoties visās biovērtību ķēdēs iesaistītajām ieinteresētajām personām, tostarp MVU, pētniecības un tehnoloģiju centriem, kā arī augstskolām — var sasniegt vienīgi tad, ja BIC un tā sastāvā esošajām vienībām tiek nodrošināta iespēja veikt finansiālo ieguldījumu ne vien kā maksājumus kopuzņēmumam BBI,
  bet arī kā finansiālo ieguldījumu netiešajās darbībās
  ,
  ko finansē kopuzņēmums BBI
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

BBI ierosmes mērķi — veikt pasākumus, sadarbojoties visās biovērtību ķēdēs iesaistītajām ieinteresētajām personām, tostarp MVU, pētniecības un tehnoloģiju centriem, kā arī augstskolām — var sasniegt vienīgi tad, ja BIC un tā sastāvā esošajām vienībām tiek nodrošināta iespēja veikt finansiālo ieguldījumu ne vien kā maksājumus kopuzņēmumam BBI,
  bet arī kā finansiālo ieguldījumu netiešajās darbībās
  ,
  ko finansē kopuzņēmums BBI
  .

| (4) | BBI ierosmes mērķi —
  saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” prioritātēm
  veikt pasākumus, sadarbojoties visās biovērtību ķēdēs iesaistītajām ieinteresētajām personām, tostarp MVU, pētniecības un tehnoloģiju centriem, kā arī augstskolām
  un izvirzīt Savienību par līderi pētniecības, demonstrējumu un izvēršanas darbībās bioproduktu un biodegvielas tirgū
   — var sasniegt vienīgi tad, ja BIC un tā sastāvā esošajām vienībām tiek nodrošināta iespēja veikt finansiālo ieguldījumu ne vien kā maksājumus kopuzņēmumam BBI
  . Minētā jaunā iespēja nodrošinās
  ,
  ka BIC un tā sastāvā esošajām vienībām finansiālie ieguldījumi kļūs komerciāli dzīvotspējīgāki
  ,
  kas savukārt varētu sekmēt to finansiālo saistību izpildi noteiktajos termiņos
  . |
| --- | --- |

(4)

BBI ierosmes mērķi —
  saskaņā ar pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” prioritātēm
  veikt pasākumus, sadarbojoties visās biovērtību ķēdēs iesaistītajām ieinteresētajām personām, tostarp MVU, pētniecības un tehnoloģiju centriem, kā arī augstskolām
  un izvirzīt Savienību par līderi pētniecības, demonstrējumu un izvēršanas darbībās bioproduktu un biodegvielas tirgū
   — var sasniegt vienīgi tad, ja BIC un tā sastāvā esošajām vienībām tiek nodrošināta iespēja veikt finansiālo ieguldījumu ne vien kā maksājumus kopuzņēmumam BBI
  . Minētā jaunā iespēja nodrošinās
  ,
  ka BIC un tā sastāvā esošajām vienībām finansiālie ieguldījumi kļūs komerciāli dzīvotspējīgāki
  ,
  kas savukārt varētu sekmēt to finansiālo saistību izpildi noteiktajos termiņos
  .

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | Komisija kopuzņēmuma izveides procesā norāda ierosināto grozījumu ietekmi, efektivitāti un no tiem gūto pieredzi. Komisijai būtu jāsniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums, novērtējot šīs regulas efektivitāti, ņemot vērā BIC pienākumu sniegt savu finansiālo ieguldījumu līdz 2024. gada 31. decembrim. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4a)

Komisija kopuzņēmuma izveides procesā norāda ierosināto grozījumu ietekmi, efektivitāti un no tiem gūto pieredzi. Komisijai būtu jāsniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojums, novērtējot šīs regulas efektivitāti, ņemot vērā BIC pienākumu sniegt savu finansiālo ieguldījumu līdz 2024. gada 31. decembrim.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | Komisijai turpmākajos gadījumos būtu vienmēr jāveic sabiedriskā apspriešanās, lai nodrošinātu, ka visas ieinteresētās personas atzīst ierosinātās izmaiņas un ka tās tiek izstrādātas vispārredzamākā un visatklātākā veidā. Tāpat Komisijai būtu jāveic ierosināto pasākumu ietekmes novērtējumi, izņemot gadījumus, kad labāka regulējuma pamatnostādnēs ir skaidri noteikts citādi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5a)

Komisijai turpmākajos gadījumos būtu vienmēr jāveic sabiedriskā apspriešanās, lai nodrošinātu, ka visas ieinteresētās personas atzīst ierosinātās izmaiņas un ka tās tiek izstrādātas vispārredzamākā un visatklātākā veidā. Tāpat Komisijai būtu jāveic ierosināto pasākumu ietekmes novērtējumi, izņemot gadījumus, kad labāka regulējuma pamatnostādnēs ir skaidri noteikts citādi.

---

(37)  Padomes 2014. gada 6. maija Regula (ES) Nr. 560/2014, ar ko izveido biorūpniecības kopuzņēmumu (OV L 169, 7.6.2014., 130. lpp.).

(37)  Padomes 2014. gada 6. maija Regula (ES) Nr. 560/2014, ar ko izveido biorūpniecības kopuzņēmumu (OV L 169, 7.6.2014., 130. lpp.).

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/253 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/253

---

P8_TA(2017)0389

Kontroles pasākumu piemērošana furānilfentanilam *

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par kontroles pasākumu piemērošanu N-fenil-N-[1- (2-feniletil)piperidīn-4-il]-furān-2-karboksamīdam (furānilfentanilam) (11212/2017 – C8-0242/2017 – 2017/0152(NLE))

(Apspriešanās)

(2018/C 346/44)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes projektu (11212/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes projektu (11212/2017),

| — | ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un 36. protokola par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0242/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un 36. protokola par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0242/2017),

| — | ņemot vērā 2005. gada 10. maija Padomes Lēmumu 2005/387/TI par informācijas apmaiņu, riska novērtējumu un kontroli attiecībā uz jaunām psihoaktīvām vielām (1) un jo īpaši tā 8. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2005. gada 10. maija Padomes Lēmumu 2005/387/TI par informācijas apmaiņu, riska novērtējumu un kontroli attiecībā uz jaunām psihoaktīvām vielām (1) un jo īpaši tā 8. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0309/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0309/2017),

| 1. | apstiprina Padomes projektu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV L 127, 20.5.2005., 32. lpp.

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/254 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/254

---

P8_TA(2017)0391

Noziedzīgas darbības un sodi nelikumīgas narkotisko vielu tirdzniecības jomā ***II

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu, ar ko groza Padomes Pamatlēmumu 2004/757/TI, lai narkotiskās vielas definīcijā iekļautu jaunas psihoaktīvas vielas, un atceļ Padomes Lēmumu 2005/387/TI (10537/1/2017 – C8-0325/2017 – 2013/0304(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2018/C 346/45)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (10537/1/2017 – C8-0325/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (10537/1/2017 – C8-0325/2017),

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Apvienotās Karalistes parlamenta Pārstāvju palāta un Apvienotās Karalistes parlamenta Lordu palāta un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Apvienotās Karalistes parlamenta Pārstāvju palāta un Apvienotās Karalistes parlamenta Lordu palāta un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 21. janvāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 21. janvāra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0618, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0618,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 67.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 67.a pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja ieteikumu otrajam lasījumam (A8-0317/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja ieteikumu otrajam lasījumam (A8-0317/2017),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OV C 177, 11.6.2014., 52. lpp

(2)  2014. gada 17. aprīlī pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0454.

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/255 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/255

---

P8_TA(2017)0392

CE-marķēti mēslošanas līdzekļi ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka noteikumus par to, kā CE-marķētus mēslošanas līdzekļus darīt pieejamus tirgū, un groza Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un (EK) Nr. 1107/2009 (COM(2016)0157 – C8-0123/2016 – 2016/0084(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 346/46)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

Virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Priekšlikums – EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko nosaka noteikumus par to, kā CE-marķētus
  mēslošanas
  līdzekļus darīt pieejamus tirgū, un groza Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un (EK) Nr. 1107/2009 | Priekšlikums – EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko nosaka noteikumus par to, kā CE-marķētus
  augu barošanās
  līdzekļus darīt pieejamus tirgū, un groza Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un (EK) Nr. 1107/2009

  (Šis grozījums, ar ko jēdzienu “mēslošanas līdzekļi” aizstāj ar “augu barošanās līdzekļi”, attiecas uz visu tekstu. Ja abi likumdevēji par to vienosies, vajadzēs veikt atbilstošas izmaiņas visā tekstā un attiecīgi arī pieņemtajos grozījumos.) |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Priekšlikums – EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko nosaka noteikumus par to, kā CE-marķētus
  mēslošanas
  līdzekļus darīt pieejamus tirgū, un groza Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un (EK) Nr. 1107/2009

Priekšlikums – EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES REGULA, ar ko nosaka noteikumus par to, kā CE-marķētus
  augu barošanās
  līdzekļus darīt pieejamus tirgū, un groza Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un (EK) Nr. 1107/2009

(Šis grozījums, ar ko jēdzienu “mēslošanas līdzekļi” aizstāj ar “augu barošanās līdzekļi”, attiecas uz visu tekstu. Ja abi likumdevēji par to vienosies, vajadzēs veikt atbilstošas izmaiņas visā tekstā un attiecīgi arī pieņemtajos grozījumos.)

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Nosacījumi, ar kādiem mēslus darīt pieejamus iekšējā tirgū, ir daļēji saskaņoti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2003/2003 (15), kura gandrīz pilnībā attiecas uz mēsliem, kuri iegūti no izrakteņiem vai ķīmiski ražotiem
  neorganiskiem
  materiāliem. Pastāv nepieciešamība mēslošanas vajadzībām izmantot arī pārstrādātus vai organiskus materiālus. Būtu jāizveido saskaņoti nosacījumi, lai tādus mēslus, kas iegūti no šādiem pārstrādātiem vai organiskiem materiāliem, darītu pieejamus visā iekšējā tirgū, tādējādi sniedzot būtisku stimulu to turpmākai izmantošanai. Tādēļ saskaņošanas darbības joma būtu jāpaplašina, un tajā jāiekļauj pārstrādāti un organiski materiāli. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Nosacījumi, ar kādiem mēslus darīt pieejamus iekšējā tirgū, ir daļēji saskaņoti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2003/2003 (15), kura gandrīz pilnībā attiecas uz mēsliem, kuri iegūti no izrakteņiem vai ķīmiski ražotiem
  neorganiskiem
  materiāliem. Pastāv nepieciešamība mēslošanas vajadzībām izmantot arī pārstrādātus vai organiskus materiālus. Būtu jāizveido saskaņoti nosacījumi, lai tādus mēslus, kas iegūti no šādiem pārstrādātiem vai organiskiem materiāliem, darītu pieejamus visā iekšējā tirgū, tādējādi sniedzot būtisku stimulu to turpmākai izmantošanai. Tādēļ saskaņošanas darbības joma būtu jāpaplašina, un tajā jāiekļauj pārstrādāti un organiski materiāli.

| (1) | Nosacījumi, ar kādiem mēslus darīt pieejamus iekšējā tirgū, ir daļēji saskaņoti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2003/2003 (15), kura gandrīz pilnībā attiecas uz mēsliem, kuri iegūti no izrakteņiem vai ķīmiski ražotiem
  minerālu
  materiāliem. Pastāv nepieciešamība mēslošanas vajadzībām izmantot arī pārstrādātus vai organiskus materiālus. Būtu jāizveido saskaņoti nosacījumi, lai tādus mēslus, kas iegūti no šādiem pārstrādātiem vai organiskiem materiāliem, darītu pieejamus visā iekšējā tirgū, tādējādi sniedzot būtisku stimulu to turpmākai izmantošanai
  . Pārstrādātu barības elementu plašākas izmantošanas veicināšana palīdzētu attīstīt aprites ekonomiku un nodrošinātu resursu ziņā efektīvāku barības elementu vispārēju izmantošanu, tādējādi samazinot Savienības atkarību no trešo valstu izcelsmes barības elementiem
  . Tādēļ saskaņošanas darbības joma būtu jāpaplašina, un tajā jāiekļauj pārstrādāti un organiski materiāli. |
| --- | --- |

(1)

Nosacījumi, ar kādiem mēslus darīt pieejamus iekšējā tirgū, ir daļēji saskaņoti Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (EK) Nr. 2003/2003 (15), kura gandrīz pilnībā attiecas uz mēsliem, kuri iegūti no izrakteņiem vai ķīmiski ražotiem
  minerālu
  materiāliem. Pastāv nepieciešamība mēslošanas vajadzībām izmantot arī pārstrādātus vai organiskus materiālus. Būtu jāizveido saskaņoti nosacījumi, lai tādus mēslus, kas iegūti no šādiem pārstrādātiem vai organiskiem materiāliem, darītu pieejamus visā iekšējā tirgū, tādējādi sniedzot būtisku stimulu to turpmākai izmantošanai
  . Pārstrādātu barības elementu plašākas izmantošanas veicināšana palīdzētu attīstīt aprites ekonomiku un nodrošinātu resursu ziņā efektīvāku barības elementu vispārēju izmantošanu, tādējādi samazinot Savienības atkarību no trešo valstu izcelsmes barības elementiem
  . Tādēļ saskaņošanas darbības joma būtu jāpaplašina, un tajā jāiekļauj pārstrādāti un organiski materiāli.

(Ar šo grozījumu tiek ieviestas arī horizontālas tehniskas izmaiņas visā tekstā jēdzienu “neorganisks” mainot uz “minerāls”. Ja abi likumdevēji par to vienosies, vajadzēs veikt atbilstošas šī termina izmaiņas visā tekstā un attiecīgi arī pieņemtajos grozījumos.)

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

2.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (2a) | Uzturvielas mūsu pārtikā nāk no augsnes. Veselīga un barības elementiem bagāta augsne nodrošina veselīgus un uzturvielām bagātus kultūraugus un pārtiku. Lai uzlabotu augsni, lauksaimniekiem ir jābūt piekļuvei plašam mēslošanas līdzekļu klāstam — gan organiskajiem, gan sintētiskajiem mēslošanas līdzekļiem. Ja augsnē trūkst barības elementu vai ja tie ir noplicināti, augos veidojas uzturvielu deficīts, un tie var pārtraukt augt vai nesaturēt cilvēka patēriņam vajadzīgo uzturvērtību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2a)

Uzturvielas mūsu pārtikā nāk no augsnes. Veselīga un barības elementiem bagāta augsne nodrošina veselīgus un uzturvielām bagātus kultūraugus un pārtiku. Lai uzlabotu augsni, lauksaimniekiem ir jābūt piekļuvei plašam mēslošanas līdzekļu klāstam — gan organiskajiem, gan sintētiskajiem mēslošanas līdzekļiem. Ja augsnē trūkst barības elementu vai ja tie ir noplicināti, augos veidojas uzturvielu deficīts, un tie var pārtraukt augt vai nesaturēt cilvēka patēriņam vajadzīgo uzturvērtību.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | Lai nodrošinātu dzīvnieku kūtsmēslu un saimniecības komposta efektīvu izmantošanu, lauksaimniekiem būtu jāizmanto tādi ražojumi, kuri atbilst “atbildīgas lauksaimniecības” idejai, dodot priekšroku vietējiem izplatīšanas kanāliem un labai agronomijas un vides praksei, kā arī jāievēro ES vides tiesību akti, piemēram, Nitrātu direktīva vai Ūdens pamatdirektīva. Būtu jāveicina galvenokārt tāda mēslojuma izmantošana, kas ražots uz vietas un tuvējos lauksaimniecības uzņēmumos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5a)

Lai nodrošinātu dzīvnieku kūtsmēslu un saimniecības komposta efektīvu izmantošanu, lauksaimniekiem būtu jāizmanto tādi ražojumi, kuri atbilst “atbildīgas lauksaimniecības” idejai, dodot priekšroku vietējiem izplatīšanas kanāliem un labai agronomijas un vides praksei, kā arī jāievēro ES vides tiesību akti, piemēram, Nitrātu direktīva vai Ūdens pamatdirektīva. Būtu jāveicina galvenokārt tāda mēslojuma izmantošana, kas ražots uz vietas un tuvējos lauksaimniecības uzņēmumos.

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

6.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6a) | Vienam CE-marķētam mēslošanas līdzeklim var piemist vairākas no tām funkcijām, kas aprakstītas šīs regulas līdzekļu funkcionālajās kategorijās. Ja tiek deklarēta tikai viena no minētajām funkcijām, būtu pietiekami paredzēt, ka līdzeklim ir jāatbilst tās līdzekļu funkcionālās kategorijas prasībām, kura apraksta minēto deklarēto funkciju. Turpretī, ja tiek deklarētas vairākas no minētajām funkcijām, CE-marķēts mēslošanas līdzeklis būtu jāuzskata par divu vai vairāku mēslošanas līdzekļu kombinējumu un būtu jāpieprasa nodrošināt katra mēslošanas līdzekļa komponenta atbilstību savai funkcijai. Tādēļ būtu jānosaka atsevišķa līdzekļu funkcionālā kategorija, kas ietvertu šādus kombinējumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6a)

Vienam CE-marķētam mēslošanas līdzeklim var piemist vairākas no tām funkcijām, kas aprakstītas šīs regulas līdzekļu funkcionālajās kategorijās. Ja tiek deklarēta tikai viena no minētajām funkcijām, būtu pietiekami paredzēt, ka līdzeklim ir jāatbilst tās līdzekļu funkcionālās kategorijas prasībām, kura apraksta minēto deklarēto funkciju. Turpretī, ja tiek deklarētas vairākas no minētajām funkcijām, CE-marķēts mēslošanas līdzeklis būtu jāuzskata par divu vai vairāku mēslošanas līdzekļu kombinējumu un būtu jāpieprasa nodrošināt katra mēslošanas līdzekļa komponenta atbilstību savai funkcijai. Tādēļ būtu jānosaka atsevišķa līdzekļu funkcionālā kategorija, kas ietvertu šādus kombinējumus.

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

6.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (6b) | Ražotājs, kas izmanto vienu vai vairākus CE-marķētus mēslošanas līdzekļus, kuru atbilstības novērtējumu jau ir veicis minētais ražotājs vai cits ražotājs, varētu paust vēlmi paļauties uz minēto atbilstības novērtējumu. Lai līdz minimumam samazinātu administratīvo slogu, arī šādi izgatavots CE-marķēts mēslošanas līdzeklis būtu jāuzskata par kombinējumu, ko veido divi vai vairāki mēslošanas līdzekļu komponenti, un atbilstības papildprasībām, ko piemēro minētajam kombinējumam, būtu jāattiecas tikai uz tiem aspektiem, kas ir saistīti ar sakombinēšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6b)

Ražotājs, kas izmanto vienu vai vairākus CE-marķētus mēslošanas līdzekļus, kuru atbilstības novērtējumu jau ir veicis minētais ražotājs vai cits ražotājs, varētu paust vēlmi paļauties uz minēto atbilstības novērtējumu. Lai līdz minimumam samazinātu administratīvo slogu, arī šādi izgatavots CE-marķēts mēslošanas līdzeklis būtu jāuzskata par kombinējumu, ko veido divi vai vairāki mēslošanas līdzekļu komponenti, un atbilstības papildprasībām, ko piemēro minētajam kombinējumam, būtu jāattiecas tikai uz tiem aspektiem, kas ir saistīti ar sakombinēšanu.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Tādi kontaminanti CE-marķētos mēslošanas līdzekļos kā kadmijs var potenciāli apdraudēt cilvēka un dzīvnieku veselību un vidi, jo tie uzkrājas vidē un nonāk pārtikas apritē. Tāpēc šādos mēslošanas līdzekļos to saturs būtu jāierobežo. Turklāt no bioatkritumiem iegūtos, CE-marķētos mēslošanas līdzekļos būtu jāizslēdz piemaisījumu, jo īpaši polimēru, kā arī metāla un stikla klātbūtne vai tā jāierobežo, cik tas tehniski iespējams, atklājot šādus piemaisījumus dalītā savākšanā savāktajos bioatkritumos pirms apstrādes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Tādi kontaminanti CE-marķētos mēslošanas līdzekļos kā kadmijs var potenciāli apdraudēt cilvēka un dzīvnieku veselību un vidi, jo tie uzkrājas vidē un nonāk pārtikas apritē. Tāpēc šādos mēslošanas līdzekļos to saturs būtu jāierobežo. Turklāt no bioatkritumiem iegūtos, CE-marķētos mēslošanas līdzekļos būtu jāizslēdz piemaisījumu, jo īpaši polimēru, kā arī metāla un stikla klātbūtne vai tā jāierobežo, cik tas tehniski iespējams, atklājot šādus piemaisījumus dalītā savākšanā savāktajos bioatkritumos pirms apstrādes.

| (8) | Tādi kontaminanti CE-marķētos mēslošanas līdzekļos kā kadmijs
  , ja šos mēslošanas līdzekļus neizmanto pareizi,
  var potenciāli apdraudēt cilvēka un dzīvnieku veselību un vidi, jo tie uzkrājas vidē un nonāk pārtikas apritē. Tāpēc šādos mēslošanas līdzekļos to saturs būtu jāierobežo. Turklāt no bioatkritumiem iegūtos, CE-marķētos mēslošanas līdzekļos būtu jāizslēdz piemaisījumu, jo īpaši polimēru, kā arī metāla un stikla klātbūtne vai tā jāierobežo, cik tas tehniski iespējams, atklājot šādus piemaisījumus dalītā savākšanā savāktajos bioatkritumos pirms apstrādes. |
| --- | --- |

(8)

Tādi kontaminanti CE-marķētos mēslošanas līdzekļos kā kadmijs
  , ja šos mēslošanas līdzekļus neizmanto pareizi,
  var potenciāli apdraudēt cilvēka un dzīvnieku veselību un vidi, jo tie uzkrājas vidē un nonāk pārtikas apritē. Tāpēc šādos mēslošanas līdzekļos to saturs būtu jāierobežo. Turklāt no bioatkritumiem iegūtos, CE-marķētos mēslošanas līdzekļos būtu jāizslēdz piemaisījumu, jo īpaši polimēru, kā arī metāla un stikla klātbūtne vai tā jāierobežo, cik tas tehniski iespējams, atklājot šādus piemaisījumus dalītā savākšanā savāktajos bioatkritumos pirms apstrādes.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

8.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8a) | Dalībvalstīm, kuras jau tagad piemēro stingrākas robežvērtības kadmija saturam mēslošanas līdzekļos, būtu jāļauj saglabāt šīs robežvērtības, līdz pārējās Savienības dalībvalstis sasniedz līdzvērtīgas robežvērtības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8a)

Dalībvalstīm, kuras jau tagad piemēro stingrākas robežvērtības kadmija saturam mēslošanas līdzekļos, būtu jāļauj saglabāt šīs robežvērtības, līdz pārējās Savienības dalībvalstis sasniedz līdzvērtīgas robežvērtības.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

8.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8b) | Lai sekmētu fosfātu mēslošanas līdzekļu atbilstību šīs regulas prasībām un veicinātu inovāciju, ir jārada pietiekami stimuli attiecīgo tehnoloģiju, jo īpaši atkadmijošanas tehnoloģiju, izstrādei, kā arī ar kadmiju piesārņotu bīstamo atkritumu apsaimniekošanai, izmantojot saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, programmām LIFE un aprites ekonomikas finansiālā atbalsta platformu pieejamos finanšu resursus un no Eiropas Investīciju bankas (EIB) pieejamo finansējumu, kā arī, attiecīgos gadījumos, izmantojot citus finanšu instrumentus. Komisijai katru gadu būtu jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šiem stimuliem un Savienības sniegto finansējumu atkadmijošanas nodrošināšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8b)

Lai sekmētu fosfātu mēslošanas līdzekļu atbilstību šīs regulas prasībām un veicinātu inovāciju, ir jārada pietiekami stimuli attiecīgo tehnoloģiju, jo īpaši atkadmijošanas tehnoloģiju, izstrādei, kā arī ar kadmiju piesārņotu bīstamo atkritumu apsaimniekošanai, izmantojot saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”, programmām LIFE un aprites ekonomikas finansiālā atbalsta platformu pieejamos finanšu resursus un no Eiropas Investīciju bankas (EIB) pieejamo finansējumu, kā arī, attiecīgos gadījumos, izmantojot citus finanšu instrumentus. Komisijai katru gadu būtu jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei par šiem stimuliem un Savienības sniegto finansējumu atkadmijošanas nodrošināšanai.

Grozījums Nr. 395

Regulas priekšlikums

8.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8c) | No [šīs regulas piemērošanas datumu] Komisija izstrādā mehānismu, lai turpmāk veicinātu piekļuvi finansējumam pētniecībai un inovācijai attiecībā uz kadmija ekstrakcijas tehnoloģijām un to ieviešanu ražošanas procesā Savienībā visiem fosfātu mēslošanas līdzekļiem un attiecībā uz iespējamiem atkadmijošanas risinājumiem, kas ir ekonomiski dzīvotspējīgi rūpnieciskā mērogā un ļauj veikt radīto atkritumu apstrādi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8c)

No [šīs regulas piemērošanas datumu] Komisija izstrādā mehānismu, lai turpmāk veicinātu piekļuvi finansējumam pētniecībai un inovācijai attiecībā uz kadmija ekstrakcijas tehnoloģijām un to ieviešanu ražošanas procesā Savienībā visiem fosfātu mēslošanas līdzekļiem un attiecībā uz iespējamiem atkadmijošanas risinājumiem, kas ir ekonomiski dzīvotspējīgi rūpnieciskā mērogā un ļauj veikt radīto atkritumu apstrādi.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Līdzekļus
  , kas atbilst visām šīs regulas prasībām, būtu jāļauj brīvi pārvietot iekšējā tirgū. Ja viens vai vairāki
  CE-marķēta mēslošanas līdzekļa komponentmateriāli ietilpst
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1069/2009 (18) darbības jomā, bet ražošanas ķēdē ir sasnieguši punktu, pēc kura tie vairs nerada
  būtisku
  apdraudējumu sabiedrības vai dzīvnieku veselībai (“beigu punkts ražošanas ķēdē”), minētās regulas noteikumu attiecināšana uz šādu līdzekli radītu nevajadzīgu administratīvo slogu. Tādēļ minētās regulas prasības uz šādiem mēslošanas līdzekļiem nebūtu jāattiecina. Tāpēc Regula (EK) Nr. 1069/2009 būtu attiecīgi jāgroza. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Līdzekļus
  , kas atbilst visām šīs regulas prasībām, būtu jāļauj brīvi pārvietot iekšējā tirgū. Ja viens vai vairāki
  CE-marķēta mēslošanas līdzekļa komponentmateriāli ietilpst
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1069/2009 (18) darbības jomā, bet ražošanas ķēdē ir sasnieguši punktu, pēc kura tie vairs nerada
  būtisku
  apdraudējumu sabiedrības vai dzīvnieku veselībai (“beigu punkts ražošanas ķēdē”), minētās regulas noteikumu attiecināšana uz šādu līdzekli radītu nevajadzīgu administratīvo slogu. Tādēļ minētās regulas prasības uz šādiem mēslošanas līdzekļiem nebūtu jāattiecina. Tāpēc Regula (EK) Nr. 1069/2009 būtu attiecīgi jāgroza.

| (9) | CE-marķētus mēslošanas līdzekļus
  , kas atbilst visām šīs regulas prasībām, būtu jāļauj brīvi pārvietot iekšējā tirgū. Ja viens vai vairāki
  komponentmateriāli ir atvasinātie produkti
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1069/2009 (18) darbības jomā, bet ražošanas ķēdē ir sasnieguši punktu, pēc kura tie vairs nerada apdraudējumu sabiedrības vai dzīvnieku veselībai (“beigu punkts ražošanas ķēdē”), minētās regulas noteikumu attiecināšana uz šādu līdzekli radītu nevajadzīgu administratīvo slogu. Tādēļ minētās regulas prasības uz šādiem mēslošanas līdzekļiem nebūtu jāattiecina. Tāpēc Regula (EK) Nr. 1069/2009 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(9)

CE-marķētus mēslošanas līdzekļus
  , kas atbilst visām šīs regulas prasībām, būtu jāļauj brīvi pārvietot iekšējā tirgū. Ja viens vai vairāki
  komponentmateriāli ir atvasinātie produkti
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1069/2009 (18) darbības jomā, bet ražošanas ķēdē ir sasnieguši punktu, pēc kura tie vairs nerada apdraudējumu sabiedrības vai dzīvnieku veselībai (“beigu punkts ražošanas ķēdē”), minētās regulas noteikumu attiecināšana uz šādu līdzekli radītu nevajadzīgu administratīvo slogu. Tādēļ minētās regulas prasības uz šādiem mēslošanas līdzekļiem nebūtu jāattiecina. Tāpēc Regula (EK) Nr. 1069/2009 būtu attiecīgi jāgroza.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Saskaņā ar Regulā
  (EK) Nr. 1069/2009 paredzētajām procedūrām
  būtu jānosaka ražošanas ķēdes beigu punkts
  katram attiecīgajam komponentmateriālam, kurš satur dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus. Ja
  saskaņā ar šo regulu reglamentētais
  ražošanas process
  sākas
  ,
  pirms minētais beigu punkts ir sasniegts,
  Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un šīs regulas procesa prasības CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem būtu jāpiemēro kumulatīvi; tas nozīmē, ka jāpiemēro stingrākās prasības, ja abas regulas reglamentē vienu un to pašu parametru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Saskaņā ar Regulā
  (EK) Nr. 1069/2009 paredzētajām procedūrām
  būtu jānosaka ražošanas ķēdes beigu punkts
  katram attiecīgajam komponentmateriālam, kurš satur dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus. Ja
  saskaņā ar šo regulu reglamentētais
  ražošanas process
  sākas
  ,
  pirms minētais beigu punkts ir sasniegts,
  Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un šīs regulas procesa prasības CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem būtu jāpiemēro kumulatīvi; tas nozīmē, ka jāpiemēro stingrākās prasības, ja abas regulas reglamentē vienu un to pašu parametru.

| (10) | Katrā komponentmateriālu kategorijā, kas ietver atvasinātos produktus Regulas
  (EK) Nr. 1069/2009
  nozīmē, saskaņā ar minētajā regulā
  paredzētajām procedūrām katram attiecīgajam komponentmateriālam, kurš satur dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus
  , būtu jānosaka beigu punkts ražošanas ķēdē
  .
  Lai izmantotu tehnikas sasniegumus, radītu lielākas iespējas ražotājiem un uzņēmumiem un atraisītu potenciālu vairāk izmantot no dzīvnieku blakusproduktiem, piemēram, kūtsmēsliem, iegūtus barības elementus, nekavējoties pēc šīs regulas stāšanās spēkā būtu jānosaka pārstrādes metodes un reģenerācijas noteikumi dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, attiecībā uz kuriem ražošanas ķēdē ir noteikts beigu punkts. Attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem, kas satur pārstrādātus kūtsmēslus vai sastāv no tiem ir jānosaka kritēriji, kad tos vairs nevar uzskatīt par kūtsmēsliem. Lai paplašinātu, vai pievienotu komponentmateriālu kategorijas, iekļaujot jaunus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu.
  Ja
  šāds beigu punkts tiek sasniegts, pirms CE-marķēts mēslošanas līdzeklis tiek laists tirgū, bet pēc tam, kad ir sācies
  ražošanas process,
  ko nosaka šī regula,
  Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un šīs regulas procesa prasības CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem būtu jāpiemēro kumulatīvi; tas nozīmē, ka jāpiemēro stingrākās prasības, ja abas regulas reglamentē vienu un to pašu parametru. |
| --- | --- |

(10)

Katrā komponentmateriālu kategorijā, kas ietver atvasinātos produktus Regulas
  (EK) Nr. 1069/2009
  nozīmē, saskaņā ar minētajā regulā
  paredzētajām procedūrām katram attiecīgajam komponentmateriālam, kurš satur dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus
  , būtu jānosaka beigu punkts ražošanas ķēdē
  .
  Lai izmantotu tehnikas sasniegumus, radītu lielākas iespējas ražotājiem un uzņēmumiem un atraisītu potenciālu vairāk izmantot no dzīvnieku blakusproduktiem, piemēram, kūtsmēsliem, iegūtus barības elementus, nekavējoties pēc šīs regulas stāšanās spēkā būtu jānosaka pārstrādes metodes un reģenerācijas noteikumi dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, attiecībā uz kuriem ražošanas ķēdē ir noteikts beigu punkts. Attiecībā uz mēslošanas līdzekļiem, kas satur pārstrādātus kūtsmēslus vai sastāv no tiem ir jānosaka kritēriji, kad tos vairs nevar uzskatīt par kūtsmēsliem. Lai paplašinātu, vai pievienotu komponentmateriālu kategorijas, iekļaujot jaunus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu.
  Ja
  šāds beigu punkts tiek sasniegts, pirms CE-marķēts mēslošanas līdzeklis tiek laists tirgū, bet pēc tam, kad ir sācies
  ražošanas process,
  ko nosaka šī regula,
  Regulas (EK) Nr. 1069/2009 un šīs regulas procesa prasības CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem būtu jāpiemēro kumulatīvi; tas nozīmē, ka jāpiemēro stingrākās prasības, ja abas regulas reglamentē vienu un to pašu parametru.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

10.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (10a) | Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, ko dalībvalstīs jau plaši izmanto mēslošanas līdzekļu ražošanā, beigu punkts būtu jānosaka bez liekas kavēšanās un ne vēlāk kā vienu gadu pēc šīs regulas stāšanās spēkā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10a)

Attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, ko dalībvalstīs jau plaši izmanto mēslošanas līdzekļu ražošanā, beigu punkts būtu jānosaka bez liekas kavēšanās un ne vēlāk kā vienu gadu pēc šīs regulas stāšanās spēkā.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Ja
  viens vai vairāki CE-marķēta mēslošanas līdzekļa komponentmateriāli ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā un
  nav
  vēl sasnieguši beigu punktu ražošanas ķēdē
  ,
  būtu maldinoši attiecībā uz šo līdzekli saskaņā ar šo regulu paredzēt CE zīmi
  ,
  jo, šādu ražojumu darot pieejamu tirgū
  , tam
  jāatbilst
  Regulas (EK) Nr. 1069/2009
  prasībām
  .
  Tādēļ šādi ražojumi būtu jāizslēdz
  no šīs regulas darbības jomas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Ja
  viens vai vairāki CE-marķēta mēslošanas līdzekļa komponentmateriāli ietilpst Regulas (EK) Nr. 1069/2009 darbības jomā un
  nav
  vēl sasnieguši beigu punktu ražošanas ķēdē
  ,
  būtu maldinoši attiecībā uz šo līdzekli saskaņā ar šo regulu paredzēt CE zīmi
  ,
  jo, šādu ražojumu darot pieejamu tirgū
  , tam
  jāatbilst
  Regulas (EK) Nr. 1069/2009
  prasībām
  .
  Tādēļ šādi ražojumi būtu jāizslēdz
  no šīs regulas darbības jomas.

| (12) | Ja
  tirgū tiek darīts pieejams dzīvnieku izcelsmes blakusprodukts vai atvasinātais produkts, kuram ražošanas ķēdē
  nav
  noteikts beigu punkts vai kurš brīdī
  ,
  kad tas tiek darīts pieejams tirgū
  ,
  noteikto beigu punktu nav sasniedzis
  , tam
  piemēro
  Regulas (EK) Nr. 1069/2009
  prasības
  .
  Tāpēc būtu maldinoši minētajam produktam šajā regulā paredzēt CE zīmi. Tādejādi
  no šīs regulas darbības jomas
  būtu jāizslēdz jebkurš produkts, kas satur šādus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātos produktus, vai no tiem sastāv
  . |
| --- | --- |

(12)

Ja
  tirgū tiek darīts pieejams dzīvnieku izcelsmes blakusprodukts vai atvasinātais produkts, kuram ražošanas ķēdē
  nav
  noteikts beigu punkts vai kurš brīdī
  ,
  kad tas tiek darīts pieejams tirgū
  ,
  noteikto beigu punktu nav sasniedzis
  , tam
  piemēro
  Regulas (EK) Nr. 1069/2009
  prasības
  .
  Tāpēc būtu maldinoši minētajam produktam šajā regulā paredzēt CE zīmi. Tādejādi
  no šīs regulas darbības jomas
  būtu jāizslēdz jebkurš produkts, kas satur šādus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus vai atvasinātos produktus, vai no tiem sastāv
  .

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | Ir konstatēts, ka attiecībā uz dažiem reģenerētiem atkritumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK (20) nozīmē tirgū ir pieprasījums tos izmantot par mēslošanas līdzekļiem. Turklāt attiecībā uz atkritumiem, ko izmanto par jēlmateriāliem reģenerācijā, un attiecībā uz apstrādes procesiem un metodēm, kā arī attiecībā uz reģenerācijas darbībās iegūtiem mēslošanas līdzekļiem ir vajadzīgas konkrētas prasības, lai nodrošinātu, ka šo līdzekļu lietošana kopumā kaitīgi neietekmē vidi vai cilvēka veselību. Šajā regulā būtu jānosaka šīs prasības CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem. Tādēļ no brīža, kad šie mēslošanas līdzekļi atbilst visām šīs regulas prasībām, tie vairs nebūtu jāuzskata par atkritumiem Direktīvas 2008/98/EK nozīmē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

Ir konstatēts, ka attiecībā uz dažiem reģenerētiem atkritumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK (20) nozīmē tirgū ir pieprasījums tos izmantot par mēslošanas līdzekļiem. Turklāt attiecībā uz atkritumiem, ko izmanto par jēlmateriāliem reģenerācijā, un attiecībā uz apstrādes procesiem un metodēm, kā arī attiecībā uz reģenerācijas darbībās iegūtiem mēslošanas līdzekļiem ir vajadzīgas konkrētas prasības, lai nodrošinātu, ka šo līdzekļu lietošana kopumā kaitīgi neietekmē vidi vai cilvēka veselību. Šajā regulā būtu jānosaka šīs prasības CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem. Tādēļ no brīža, kad šie mēslošanas līdzekļi atbilst visām šīs regulas prasībām, tie vairs nebūtu jāuzskata par atkritumiem Direktīvas 2008/98/EK nozīmē.

| (13) | Ir konstatēts, ka attiecībā uz dažiem reģenerētiem atkritumiem
  , piemēram, struvītu, biokokoglēm un pelnus saturošiem produktiem,
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK (20) nozīmē tirgū ir pieprasījums tos izmantot par mēslošanas līdzekļiem. Turklāt attiecībā uz atkritumiem, ko izmanto par jēlmateriāliem reģenerācijā, un attiecībā uz apstrādes procesiem un metodēm, kā arī attiecībā uz reģenerācijas darbībās iegūtiem mēslošanas līdzekļiem ir vajadzīgas konkrētas prasības, lai nodrošinātu, ka šo līdzekļu lietošana kopumā kaitīgi neietekmē vidi vai cilvēka veselību. Šajā regulā būtu jānosaka šīs prasības CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem. Tādēļ no brīža, kad šie mēslošanas līdzekļi atbilst visām šīs regulas prasībām, tie vairs nebūtu jāuzskata par atkritumiem Direktīvas 2008/98/EK nozīmē
  un attiecīgi piekļuve iekšējam tirgum būtu jānodrošina izstrādājumiem, kas satur reģenerētus atkritumu materiālus vai sastāv no tiem
  .
  Lai nodrošinātu juridisko skaidrību, izmantotu tehnikas sasniegumus un vēl vairāk stimulētu ražotājus plašāk izmantot vērtīgu atkritumu plūsmas, nekavējoties pēc šīs regulas stāšanās spēkā, vajadzētu sākt zinātnisku analīzi un Eiropas Savienības līmenī noteikt atgūšanas prasības attiecībā uz šādiem ražojumiem. Attiecīgi būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz to, lai bez liekas kavēšanās noteiktu tādu komponentmateriālu plašākas vai papildu kategorijas, kurus ir atļauts izmantot CE-marķētu mēslošanas līdzekļu ražošanā. |
| --- | --- |

(13)

Ir konstatēts, ka attiecībā uz dažiem reģenerētiem atkritumiem
  , piemēram, struvītu, biokokoglēm un pelnus saturošiem produktiem,
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/98/EK (20) nozīmē tirgū ir pieprasījums tos izmantot par mēslošanas līdzekļiem. Turklāt attiecībā uz atkritumiem, ko izmanto par jēlmateriāliem reģenerācijā, un attiecībā uz apstrādes procesiem un metodēm, kā arī attiecībā uz reģenerācijas darbībās iegūtiem mēslošanas līdzekļiem ir vajadzīgas konkrētas prasības, lai nodrošinātu, ka šo līdzekļu lietošana kopumā kaitīgi neietekmē vidi vai cilvēka veselību. Šajā regulā būtu jānosaka šīs prasības CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem. Tādēļ no brīža, kad šie mēslošanas līdzekļi atbilst visām šīs regulas prasībām, tie vairs nebūtu jāuzskata par atkritumiem Direktīvas 2008/98/EK nozīmē
  un attiecīgi piekļuve iekšējam tirgum būtu jānodrošina izstrādājumiem, kas satur reģenerētus atkritumu materiālus vai sastāv no tiem
  .
  Lai nodrošinātu juridisko skaidrību, izmantotu tehnikas sasniegumus un vēl vairāk stimulētu ražotājus plašāk izmantot vērtīgu atkritumu plūsmas, nekavējoties pēc šīs regulas stāšanās spēkā, vajadzētu sākt zinātnisku analīzi un Eiropas Savienības līmenī noteikt atgūšanas prasības attiecībā uz šādiem ražojumiem. Attiecīgi būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz to, lai bez liekas kavēšanās noteiktu tādu komponentmateriālu plašākas vai papildu kategorijas, kurus ir atļauts izmantot CE-marķētu mēslošanas līdzekļu ražošanā.

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13a) | Pašlaik ražotāji, kā CE-marķēta mēslošanas līdzekļa komponentus, izmanto dažus rūpniecības blakusproduktus, līdzproduktus vai pārstrādātus produktus, ko iegūst īpašos rūpnieciskos procesos. Attiecībā uz CE-marķētu mēslošanas līdzekļu komponentiem šajā regulā būtu jānosaka prasības saistībā ar komponentmateriālu kategorijām. Attiecīgos gadījumos, kad šie mēslošanas līdzekļi atbilst visām šīs regulas prasībām, tie vairs nebūtu jāuzskata par atkritumiem Direktīvas 2008/98/EK nozīmē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13a)

Pašlaik ražotāji, kā CE-marķēta mēslošanas līdzekļa komponentus, izmanto dažus rūpniecības blakusproduktus, līdzproduktus vai pārstrādātus produktus, ko iegūst īpašos rūpnieciskos procesos. Attiecībā uz CE-marķētu mēslošanas līdzekļu komponentiem šajā regulā būtu jānosaka prasības saistībā ar komponentmateriālu kategorijām. Attiecīgos gadījumos, kad šie mēslošanas līdzekļi atbilst visām šīs regulas prasībām, tie vairs nebūtu jāuzskata par atkritumiem Direktīvas 2008/98/EK nozīmē.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (14) | Konkrētas vielas un maisījumi, kurus
  parasti
  dēvē par agronomiskajām piedevām, mēslošanas līdzeklī uzlabo barības vielas barības elementu izdalīšanās modeli. Vielām un maisījumiem, kas laisti tirgū ar nolūku tos pievienot CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem, būtu jāatbilst konkrētiem iedarbīguma kritērijiem, par ko ir atbildīgs vielu un maisījumu ražotājs, un tāpēc tie būtu jāuzskata par CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem atbilstīgi šai regulai. Turklāt konkrēti iedarbīguma un
  drošuma
  kritēriji būtu jāpiemēro CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem, kas satur šādas vielas vai maisījumus. Tādēļ arī šādas vielas un maisījumi būtu jāreglamentē kā CE-marķētu mēslošanas līdzekļu komponentmateriāli. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Konkrētas vielas un maisījumi, kurus
  parasti
  dēvē par agronomiskajām piedevām, mēslošanas līdzeklī uzlabo barības vielas barības elementu izdalīšanās modeli. Vielām un maisījumiem, kas laisti tirgū ar nolūku tos pievienot CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem, būtu jāatbilst konkrētiem iedarbīguma kritērijiem, par ko ir atbildīgs vielu un maisījumu ražotājs, un tāpēc tie būtu jāuzskata par CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem atbilstīgi šai regulai. Turklāt konkrēti iedarbīguma un
  drošuma
  kritēriji būtu jāpiemēro CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem, kas satur šādas vielas vai maisījumus. Tādēļ arī šādas vielas un maisījumi būtu jāreglamentē kā CE-marķētu mēslošanas līdzekļu komponentmateriāli.

| (14) | Konkrētas vielas un maisījumi, kurus dēvē par agronomiskajām piedevām, mēslošanas līdzeklī uzlabo barības vielas barības elementu izdalīšanās modeli. Vielām un maisījumiem, kas laisti tirgū ar nolūku tos pievienot CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem, būtu jāatbilst konkrētiem iedarbīguma
  , drošuma un vides
  kritērijiem, par ko ir atbildīgs vielu un maisījumu ražotājs, un tāpēc tie būtu jāuzskata par CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem atbilstīgi šai regulai. Turklāt konkrēti iedarbīguma
  , drošuma
  un
  vides
  kritēriji būtu jāpiemēro CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem, kas satur šādas vielas vai maisījumus. Tādēļ arī šādas vielas un maisījumi būtu jāreglamentē kā CE-marķētu mēslošanas līdzekļu komponentmateriāli. |
| --- | --- |

(14)

Konkrētas vielas un maisījumi, kurus dēvē par agronomiskajām piedevām, mēslošanas līdzeklī uzlabo barības vielas barības elementu izdalīšanās modeli. Vielām un maisījumiem, kas laisti tirgū ar nolūku tos pievienot CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem, būtu jāatbilst konkrētiem iedarbīguma
  , drošuma un vides
  kritērijiem, par ko ir atbildīgs vielu un maisījumu ražotājs, un tāpēc tie būtu jāuzskata par CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem atbilstīgi šai regulai. Turklāt konkrēti iedarbīguma
  , drošuma
  un
  vides
  kritēriji būtu jāpiemēro CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem, kas satur šādas vielas vai maisījumus. Tādēļ arī šādas vielas un maisījumi būtu jāreglamentē kā CE-marķētu mēslošanas līdzekļu komponentmateriāli.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

14.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (14a) | Tā kā ražojumus, kuru sastāvā ir vielas un maisījumi, kā arī mēslošanas elementi, ir paredzēts pievienot augsnei un tie nonāk vidē, atbilstības kritēriji būtu jāpiemēro visiem materiāliem ražojumā, jo īpaši tad, ja to daļiņas ir mazas vai ja tie sadalās nelielos fragmentos, kas var izkliedēties augsnē un ūdens sistēmās un tādējādi izplatīties tālāk vidē. Tādēļ bioloģiskās noārdīšanās kritēriju un atbilstības testēšana būtu jāveic reālos in vivo apstākļos, ņemot vērā atšķirīgo sadalīšanās ātrumu anaerobos apstākļos, ūdens biotopos vai zem ūdens, lielā mitrumā vai sasalušā augsnē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14a)

Tā kā ražojumus, kuru sastāvā ir vielas un maisījumi, kā arī mēslošanas elementi, ir paredzēts pievienot augsnei un tie nonāk vidē, atbilstības kritēriji būtu jāpiemēro visiem materiāliem ražojumā, jo īpaši tad, ja to daļiņas ir mazas vai ja tie sadalās nelielos fragmentos, kas var izkliedēties augsnē un ūdens sistēmās un tādējādi izplatīties tālāk vidē. Tādēļ bioloģiskās noārdīšanās kritēriju un atbilstības testēšana būtu jāveic reālos in vivo apstākļos, ņemot vērā atšķirīgo sadalīšanās ātrumu anaerobos apstākļos, ūdens biotopos vai zem ūdens, lielā mitrumā vai sasalušā augsnē.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Dažas vielas, maisījumi un mikroorganismi, kurus
  parasti
  dēvē par augu biostimulatoriem, paši nav barības elementi, tomēr tie stimulē augu barošanās procesus. Ja šādu ražojumu vienīgais lietošanas nolūks ir uzlabot augu barības elementu izmantošanas efektivitāti, noturību pret abiotisko stresu vai auga ražas kvalitātes īpašības, tie pēc būtības ir vairāk līdzīgi mēslošanas līdzekļiem nekā lielākajai daļai augu aizsardzības līdzekļu kategoriju. Tādēļ šādiem līdzekļiem
  būtu jābūt
  tiesīgiem saņemt CE marķējumu saskaņā ar šo regulu, un tie būtu jāizslēdz no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1107/2009 (21) darbības jomas. Tāpēc Regula (EK) Nr. 1107/2009 būtu attiecīgi jāgroza. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Dažas vielas, maisījumi un mikroorganismi, kurus
  parasti
  dēvē par augu biostimulatoriem, paši nav barības elementi, tomēr tie stimulē augu barošanās procesus. Ja šādu ražojumu vienīgais lietošanas nolūks ir uzlabot augu barības elementu izmantošanas efektivitāti, noturību pret abiotisko stresu vai auga ražas kvalitātes īpašības, tie pēc būtības ir vairāk līdzīgi mēslošanas līdzekļiem nekā lielākajai daļai augu aizsardzības līdzekļu kategoriju. Tādēļ šādiem līdzekļiem
  būtu jābūt
  tiesīgiem saņemt CE marķējumu saskaņā ar šo regulu, un tie būtu jāizslēdz no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1107/2009 (21) darbības jomas. Tāpēc Regula (EK) Nr. 1107/2009 būtu attiecīgi jāgroza.

| (15) | Dažas vielas, maisījumi un mikroorganismi, kurus dēvē par augu biostimulatoriem, paši nav
  ievadīti
  barības elementi, tomēr tie stimulē augu
  dabiskās
  barošanās procesus. Ja šādu ražojumu vienīgais lietošanas nolūks ir uzlabot augu barības elementu izmantošanas efektivitāti, noturību pret abiotisko stresu vai auga ražas kvalitātes īpašības,
  pazemināt augsnē organiskos savienojumus vai palielināt rizosfērā saistīto barības elementu daudzumu,
  tie pēc būtības ir vairāk līdzīgi mēslošanas līdzekļiem nekā lielākajai daļai augu aizsardzības līdzekļu kategoriju. Tādēļ
  to iedarbība papildina mēslojuma iedarbību, optimizējot tā efektivitāti un samazinot nepieciešamo barības vielu devu. Tādēļ
  šādiem līdzekļiem
  vajadzētu būt
  tiesīgiem saņemt CE marķējumu saskaņā ar šo regulu, un tie būtu jāizslēdz no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1107/2009 (21) darbības jomas. Tāpēc Regula (EK) Nr. 1107/2009 būtu attiecīgi jāgroza. |
| --- | --- |

(15)

Dažas vielas, maisījumi un mikroorganismi, kurus dēvē par augu biostimulatoriem, paši nav
  ievadīti
  barības elementi, tomēr tie stimulē augu
  dabiskās
  barošanās procesus. Ja šādu ražojumu vienīgais lietošanas nolūks ir uzlabot augu barības elementu izmantošanas efektivitāti, noturību pret abiotisko stresu vai auga ražas kvalitātes īpašības,
  pazemināt augsnē organiskos savienojumus vai palielināt rizosfērā saistīto barības elementu daudzumu,
  tie pēc būtības ir vairāk līdzīgi mēslošanas līdzekļiem nekā lielākajai daļai augu aizsardzības līdzekļu kategoriju. Tādēļ
  to iedarbība papildina mēslojuma iedarbību, optimizējot tā efektivitāti un samazinot nepieciešamo barības vielu devu. Tādēļ
  šādiem līdzekļiem
  vajadzētu būt
  tiesīgiem saņemt CE marķējumu saskaņā ar šo regulu, un tie būtu jāizslēdz no Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1107/2009 (21) darbības jomas. Tāpēc Regula (EK) Nr. 1107/2009 būtu attiecīgi jāgroza.

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

15.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (15a) | Attiecībā uz mikroorganismiem komponentmateriālu kategorijas būtu jāpaplašina vai jāpapildina, lai nodrošinātu un uzlabotu inovācijas potenciālu saistībā ar jaunu mikrobiālo augu biostimulatoru izstrādi un atklāšanu. Lai veicinātu inovāciju un radītu ražotājiem juridisko noteiktību attiecībā uz prasībām, kas jāizpilda, lai varētu izmantot mikroorganismus, kā CE-marķētu mēslošanas līdzekļu komponentmateriālu, ir skaidri jānosaka mikroorganismiem paredzētas saskaņotas drošuma novērtēšanas metodes. Sagatavošanas darbs šādu nekaitīguma novērtēšanas metožu noteikšanai būtu jāsāk uzreiz pēc šīs regulas stāšanās spēkā. Lai bez liekas kavēšanās definētu prasības, kas ražotājiem, pierādot mikroorganismu nekaitīgumu, ir jāievēro, lai tos varētu izmantot CE-marķētos mēslošanas līdzekļos, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15a)

Attiecībā uz mikroorganismiem komponentmateriālu kategorijas būtu jāpaplašina vai jāpapildina, lai nodrošinātu un uzlabotu inovācijas potenciālu saistībā ar jaunu mikrobiālo augu biostimulatoru izstrādi un atklāšanu. Lai veicinātu inovāciju un radītu ražotājiem juridisko noteiktību attiecībā uz prasībām, kas jāizpilda, lai varētu izmantot mikroorganismus, kā CE-marķētu mēslošanas līdzekļu komponentmateriālu, ir skaidri jānosaka mikroorganismiem paredzētas saskaņotas drošuma novērtēšanas metodes. Sagatavošanas darbs šādu nekaitīguma novērtēšanas metožu noteikšanai būtu jāsāk uzreiz pēc šīs regulas stāšanās spēkā. Lai bez liekas kavēšanās definētu prasības, kas ražotājiem, pierādot mikroorganismu nekaitīgumu, ir jāievēro, lai tos varētu izmantot CE-marķētos mēslošanas līdzekļos, būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu.

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Ražojumiem ar vienu vai vairākām funkcijām, viena no kurām ietilpst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 darbības jomā, būtu jāturpina piemērot minētajā regulā paredzētus, šādiem ražojumiem pielāgotus kontroles pasākumus. Ja šādiem ražojumiem ir arī mēslošanas līdzekļa funkcija, būtu maldinoši tiem izmantot
  CE marķējumu
  saskaņā ar šo regulu, jo augu aizsardzības līdzekļa pieejamība tirgū ir atkarīga no attiecīgajā dalībvalstī derīgas līdzekļa atļaujas. Tādēļ šādi ražojumi būtu jāizslēdz no šīs regulas darbības jomas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Ražojumiem ar vienu vai vairākām funkcijām, viena no kurām ietilpst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 darbības jomā, būtu jāturpina piemērot minētajā regulā paredzētus, šādiem ražojumiem pielāgotus kontroles pasākumus. Ja šādiem ražojumiem ir arī mēslošanas līdzekļa funkcija, būtu maldinoši tiem izmantot
  CE marķējumu
  saskaņā ar šo regulu, jo augu aizsardzības līdzekļa pieejamība tirgū ir atkarīga no attiecīgajā dalībvalstī derīgas līdzekļa atļaujas. Tādēļ šādi ražojumi būtu jāizslēdz no šīs regulas darbības jomas.

| (16) | Ražojumiem ar vienu vai vairākām funkcijām, viena no kurām ietilpst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 darbības jomā,
  ir augu aizsardzības līdzekļi, kuri ir minētās regulas darbības jomā. Minētajiem ražojumiem
  būtu jāturpina piemērot minētajā regulā paredzētus, šādiem ražojumiem pielāgotus kontroles pasākumus. Ja šādiem ražojumiem ir arī mēslošanas līdzekļa funkcija
  vai iedarbība
  , būtu maldinoši tiem izmantot
  CE-marķējumu
  saskaņā ar šo regulu, jo augu aizsardzības līdzekļa pieejamība tirgū ir atkarīga no attiecīgajā dalībvalstī derīgas līdzekļa atļaujas. Tādēļ šādi ražojumi būtu jāizslēdz no šīs regulas darbības jomas. |
| --- | --- |

(16)

Ražojumiem ar vienu vai vairākām funkcijām, viena no kurām ietilpst Regulas (EK) Nr. 1107/2009 darbības jomā,
  ir augu aizsardzības līdzekļi, kuri ir minētās regulas darbības jomā. Minētajiem ražojumiem
  būtu jāturpina piemērot minētajā regulā paredzētus, šādiem ražojumiem pielāgotus kontroles pasākumus. Ja šādiem ražojumiem ir arī mēslošanas līdzekļa funkcija
  vai iedarbība
  , būtu maldinoši tiem izmantot
  CE-marķējumu
  saskaņā ar šo regulu, jo augu aizsardzības līdzekļa pieejamība tirgū ir atkarīga no attiecīgajā dalībvalstī derīgas līdzekļa atļaujas. Tādēļ šādi ražojumi būtu jāizslēdz no šīs regulas darbības jomas.

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Šai
  regulai nevajadzētu radīt šķēršļus spēkā esošo Savienības tiesību aktu piemērošanai veselības aizsardzības, drošības un vides aizsardzības aspektos, uz kuriem neattiecas šī regula. Šī regula tāpēc būtu jāpiemēro, neskarot Padomes Direktīvu 86/278/EEK (22), Padomes Direktīvu 89/391/EEK (23), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (24), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (25), Komisijas Regulu (EK) Nr. 1881/2006 (26), Padomes Direktīvu 2000/29/EK (27), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 98/2013 (28),
  un
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1143/2014 (29). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Šai
  regulai nevajadzētu radīt šķēršļus spēkā esošo Savienības tiesību aktu piemērošanai veselības aizsardzības, drošības un vides aizsardzības aspektos, uz kuriem neattiecas šī regula. Šī regula tāpēc būtu jāpiemēro, neskarot Padomes Direktīvu 86/278/EEK (22), Padomes Direktīvu 89/391/EEK (23), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (24), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (25), Komisijas Regulu (EK) Nr. 1881/2006 (26), Padomes Direktīvu 2000/29/EK (27), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 98/2013 (28),
  un
  Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1143/2014 (29).

| (17) | Neatkarīgi no CE-marķēta augu barošanās līdzekļa veida šai
  regulai nevajadzētu radīt šķēršļus spēkā esošo Savienības tiesību aktu piemērošanai veselības aizsardzības, drošības un vides aizsardzības aspektos, uz kuriem neattiecas šī regula. Šī regula tāpēc būtu jāpiemēro, neskarot Padomes Direktīvu 86/278/EEK (22), Padomes Direktīvu 89/391/EEK (23), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (24), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (25), Komisijas Regulu (EK) Nr. 1881/2006 (26), Padomes Direktīvu 2000/29/EK (27), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 98/2013 (28), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1143/2014 (29)

  , Padomes Direktīvu 91/676/EEK

   (29a)

  un Direktīvu 2000/60/EK

   (29b)

  . |
| --- | --- |

(17)

Neatkarīgi no CE-marķēta augu barošanās līdzekļa veida šai
  regulai nevajadzētu radīt šķēršļus spēkā esošo Savienības tiesību aktu piemērošanai veselības aizsardzības, drošības un vides aizsardzības aspektos, uz kuriem neattiecas šī regula. Šī regula tāpēc būtu jāpiemēro, neskarot Padomes Direktīvu 86/278/EEK (22), Padomes Direktīvu 89/391/EEK (23), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (24), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1272/2008 (25), Komisijas Regulu (EK) Nr. 1881/2006 (26), Padomes Direktīvu 2000/29/EK (27), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 98/2013 (28), Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1143/2014 (29)

  , Padomes Direktīvu 91/676/EEK

   (29a)

  un Direktīvu 2000/60/EK

   (29b)

  .

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

17.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (17a) | Tādu produktu izsekojamība, kuri var tikt pakļauti organiskam piesārņojumam no noteiktiem potenciāli problemātiskiem avotiem (vai par tādiem uzskatītiem avotiem), būtu jānodrošina līdz pat organiskā materiāla avotam. Tas nepieciešams, lai nodrošinātu patērētāju uzticēšanos un samazinātu kaitējumu, kad rodas vietēja rakstura piesārņojums. Tas ļaus identificēt uzņēmumus, kuri izmanto mēslošanas līdzekļus, kas satur no šiem avotiem iegūtus organiskos materiālus. Tas būtu obligāti jāpiemēro produktiem, kas satur materiālus, kuru izcelsme ir organiskie atkritumi vai blakusprodukti, kas nav izgājuši procesu, kurā iznīcināts organiskais piesārņojums, patogēni un ģenētiskais materiāls. Mērķis ir ne vien samazināt veselības un vides riskus, bet arī mainīt sabiedrības viedokli un mazināt lauksaimnieku bažas attiecībā uz patogēniem, organiskajiem piesārņotājiem un ģenētisko materiālu. Lai aizsargātu zemes īpašniekus pret piemaisījumiem, ko viņi paši nav radījuši, dalībvalstis tiek aicinātas ieviest atbilstīgus noteikumus par atbildību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17a)

Tādu produktu izsekojamība, kuri var tikt pakļauti organiskam piesārņojumam no noteiktiem potenciāli problemātiskiem avotiem (vai par tādiem uzskatītiem avotiem), būtu jānodrošina līdz pat organiskā materiāla avotam. Tas nepieciešams, lai nodrošinātu patērētāju uzticēšanos un samazinātu kaitējumu, kad rodas vietēja rakstura piesārņojums. Tas ļaus identificēt uzņēmumus, kuri izmanto mēslošanas līdzekļus, kas satur no šiem avotiem iegūtus organiskos materiālus. Tas būtu obligāti jāpiemēro produktiem, kas satur materiālus, kuru izcelsme ir organiskie atkritumi vai blakusprodukti, kas nav izgājuši procesu, kurā iznīcināts organiskais piesārņojums, patogēni un ģenētiskais materiāls. Mērķis ir ne vien samazināt veselības un vides riskus, bet arī mainīt sabiedrības viedokli un mazināt lauksaimnieku bažas attiecībā uz patogēniem, organiskajiem piesārņotājiem un ģenētisko materiālu. Lai aizsargātu zemes īpašniekus pret piemaisījumiem, ko viņi paši nav radījuši, dalībvalstis tiek aicinātas ieviest atbilstīgus noteikumus par atbildību.

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

17.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (17b) | Regula nebūtu jāpiemēro neapstrādātiem blakusproduktiem, kas iegūti no dzīvnieku audzēšanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17b)

Regula nebūtu jāpiemēro neapstrādātiem blakusproduktiem, kas iegūti no dzīvnieku audzēšanas.

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

19.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19a) | Ražotāji saskaņā ar aprites ekonomikas koncepciju jau izmanto dažus specifisku rūpniecisko procesu blakusproduktus vai līdzproduktus, kā CE-marķētu mēslošanas līdzekļu komponentus. Prasības, kas saistītas ar šādu komponentmateriālu kategorijām, būtu jānosaka II pielikumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19a)

Ražotāji saskaņā ar aprites ekonomikas koncepciju jau izmanto dažus specifisku rūpniecisko procesu blakusproduktus vai līdzproduktus, kā CE-marķētu mēslošanas līdzekļu komponentus. Prasības, kas saistītas ar šādu komponentmateriālu kategorijām, būtu jānosaka II pielikumā.

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | Sagaidāms, ka dažādu tādu
  CE-marķētu mēslošanas
  līdzekļu
  samaisījums
  , no kuriem katram ir izdarīts sekmīgs atbilstības novērtējums attiecībā uz materiālam piemērojamajām prasībām, ir derīgs lietošanai par CE-marķētu mēslošanas līdzekli, ja ir izpildītas konkrētas,
  samaisījumam
  noteiktas papildprasības. Tādēļ, lai izvairītos no nevajadzīga administratīvā sloga, šādi
  samaisījumi
  būtu jāiekļauj atsevišķā kategorijā, kurai atbilstības novērtēšana būtu jāattiecina tikai uz
  samaisījumam
  noteiktām papildprasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

Sagaidāms, ka dažādu tādu
  CE-marķētu mēslošanas
  līdzekļu
  samaisījums
  , no kuriem katram ir izdarīts sekmīgs atbilstības novērtējums attiecībā uz materiālam piemērojamajām prasībām, ir derīgs lietošanai par CE-marķētu mēslošanas līdzekli, ja ir izpildītas konkrētas,
  samaisījumam
  noteiktas papildprasības. Tādēļ, lai izvairītos no nevajadzīga administratīvā sloga, šādi
  samaisījumi
  būtu jāiekļauj atsevišķā kategorijā, kurai atbilstības novērtēšana būtu jāattiecina tikai uz
  samaisījumam
  noteiktām papildprasībām.

| (20) | Sagaidāms, ka dažādu tādu
  funkcionālo kategoriju produktu
  līdzekļu
  kombinējums
  , no kuriem katram ir izdarīts sekmīgs atbilstības novērtējums attiecībā uz materiālam piemērojamajām prasībām, ir derīgs lietošanai par CE-marķētu mēslošanas līdzekli, ja ir izpildītas konkrētas,
  sakombinēšanai
  noteiktas papildprasības. Tādēļ, lai izvairītos no nevajadzīga administratīvā sloga, šādi
  kombinējumi
  būtu jāiekļauj atsevišķā kategorijā, kurai atbilstības novērtēšana būtu jāattiecina tikai uz
  sakombinēšanai
  noteiktām papildprasībām. |
| --- | --- |

(20)

Sagaidāms, ka dažādu tādu
  funkcionālo kategoriju produktu
  līdzekļu
  kombinējums
  , no kuriem katram ir izdarīts sekmīgs atbilstības novērtējums attiecībā uz materiālam piemērojamajām prasībām, ir derīgs lietošanai par CE-marķētu mēslošanas līdzekli, ja ir izpildītas konkrētas,
  sakombinēšanai
  noteiktas papildprasības. Tādēļ, lai izvairītos no nevajadzīga administratīvā sloga, šādi
  kombinējumi
  būtu jāiekļauj atsevišķā kategorijā, kurai atbilstības novērtēšana būtu jāattiecina tikai uz
  sakombinēšanai
  noteiktām papildprasībām.

(Ar šo grozījumu tiek ieviestas horizontālas izmaiņas visā tekstā terminu “samaisījums” (gan vienskaitlī, gan daudzskaitlī) aizstājot ar “kombinējums” (gan vienskaitlī, gan daudzskaitlī). Ja abi likumdevēji par to vienosies, vajadzēs veikt atbilstošas izmaiņas visā tekstā un attiecīgi arī pieņemtajos grozījumos.)

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

25. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (25) | Laižot CE-marķētu
  mēslošanas
  līdzekli tirgū, importētājam uz
  mēslošanas
  līdzekļa iepakojuma būtu jānorāda savs nosaukums, reģistrētais komercnosaukums vai reģistrētā preču zīme un pasta adrese saziņai, lai varētu veikt tirgus uzraudzību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25)

Laižot CE-marķētu
  mēslošanas
  līdzekli tirgū, importētājam uz
  mēslošanas
  līdzekļa iepakojuma būtu jānorāda savs nosaukums, reģistrētais komercnosaukums vai reģistrētā preču zīme un pasta adrese saziņai, lai varētu veikt tirgus uzraudzību.

| (25) | Laižot CE-marķētu līdzekli tirgū, importētājam uz līdzekļa iepakojuma būtu jānorāda savs nosaukums, reģistrētais komercnosaukums vai reģistrētā preču zīme un pasta adrese saziņai
  , kā arī trešās valsts ražotājs
  , lai varētu veikt tirgus uzraudzību. |
| --- | --- |

(25)

Laižot CE-marķētu līdzekli tirgū, importētājam uz līdzekļa iepakojuma būtu jānorāda savs nosaukums, reģistrētais komercnosaukums vai reģistrētā preču zīme un pasta adrese saziņai
  , kā arī trešās valsts ražotājs
  , lai varētu veikt tirgus uzraudzību.

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

31. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (31) | Ja saskaņotie standarti nav pieņemti vai pietiekami sīki neaptver visas šajā regulā noteiktās kvalitātes un drošības prasības, šo prasību īstenošanai varētu būt nepieciešami
  vienādi nosacījumi
  . Tāpēc Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt īstenošanas aktus, kuros minētie nosacījumi izklāstīti kopīgās specifikācijās. Juridiskās noteiktības labad būtu jāprecizē, ka CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem šādām specifikācijām jāatbilst pat tad, ja tiek uzskatīts, ka tie atbilst saskaņotajiem standartiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(31)

Ja saskaņotie standarti nav pieņemti vai pietiekami sīki neaptver visas šajā regulā noteiktās kvalitātes un drošības prasības, šo prasību īstenošanai varētu būt nepieciešami
  vienādi nosacījumi
  . Tāpēc Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt īstenošanas aktus, kuros minētie nosacījumi izklāstīti kopīgās specifikācijās. Juridiskās noteiktības labad būtu jāprecizē, ka CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem šādām specifikācijām jāatbilst pat tad, ja tiek uzskatīts, ka tie atbilst saskaņotajiem standartiem.

| (31) | Ja saskaņotie standarti nav pieņemti vai pietiekami sīki neaptver visas šajā regulā noteiktās kvalitātes un drošības prasības,
  un ja notiek nepamatota kavēšanas, pieņemot vai atjauninot standartus
  šo prasību īstenošanai, varētu būt nepieciešami
  pagaidu pasākumi, lai noteiktu vienādus nosacījumus minēto prasību īstenošanai
  . Tāpēc Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt īstenošanas aktus, kuros minētie nosacījumi izklāstīti kopīgās specifikācijās. Juridiskās noteiktības labad būtu jāprecizē, ka CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem šādām specifikācijām jāatbilst pat tad, ja tiek uzskatīts, ka tie atbilst saskaņotajiem standartiem. |
| --- | --- |

(31)

Ja saskaņotie standarti nav pieņemti vai pietiekami sīki neaptver visas šajā regulā noteiktās kvalitātes un drošības prasības,
  un ja notiek nepamatota kavēšanas, pieņemot vai atjauninot standartus
  šo prasību īstenošanai, varētu būt nepieciešami
  pagaidu pasākumi, lai noteiktu vienādus nosacījumus minēto prasību īstenošanai
  . Tāpēc Komisijai vajadzētu būt pilnvarotai pieņemt īstenošanas aktus, kuros minētie nosacījumi izklāstīti kopīgās specifikācijās. Juridiskās noteiktības labad būtu jāprecizē, ka CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem šādām specifikācijām jāatbilst pat tad, ja tiek uzskatīts, ka tie atbilst saskaņotajiem standartiem.

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

47. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (47) | CE-marķētus mēslošanas līdzekļus vajadzētu laist tirgū tikai tad, ja tie ir pietiekami iedarbīgi un, pareizi uzglabāti un lietoti paredzētajam nolūkam vai saprātīgi paredzamos lietošanas apstākļos, proti, ja šāda lietošana varētu būt likumīgas un viegli paredzamas cilvēku uzvedības rezultāts,
  nepieņemami
  neapdraud cilvēka, dzīvnieku vai augu veselību, drošību vai vidi. Tāpēc būtu jānosaka prasības attiecībā uz drošību un kvalitāti, kā arī atbilstoši kontroles mehānismi. Turklāt CE-marķēto mēslošanas līdzekļu paredzētā lietojuma dēļ pārtikai vai barībai nevajadzētu kļūt tādai, kas nav nekaitīga. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(47)

CE-marķētus mēslošanas līdzekļus vajadzētu laist tirgū tikai tad, ja tie ir pietiekami iedarbīgi un, pareizi uzglabāti un lietoti paredzētajam nolūkam vai saprātīgi paredzamos lietošanas apstākļos, proti, ja šāda lietošana varētu būt likumīgas un viegli paredzamas cilvēku uzvedības rezultāts,
  nepieņemami
  neapdraud cilvēka, dzīvnieku vai augu veselību, drošību vai vidi. Tāpēc būtu jānosaka prasības attiecībā uz drošību un kvalitāti, kā arī atbilstoši kontroles mehānismi. Turklāt CE-marķēto mēslošanas līdzekļu paredzētā lietojuma dēļ pārtikai vai barībai nevajadzētu kļūt tādai, kas nav nekaitīga.

| (47) | CE-marķētus mēslošanas līdzekļus vajadzētu laist tirgū tikai tad, ja tie ir pietiekami iedarbīgi un, pareizi uzglabāti un lietoti paredzētajam nolūkam vai saprātīgi paredzamos lietošanas apstākļos, proti, ja šāda lietošana varētu būt likumīgas un viegli paredzamas cilvēku uzvedības rezultāts, neapdraud cilvēka, dzīvnieku vai augu veselību, drošību vai vidi. Tāpēc būtu jānosaka prasības attiecībā uz drošību un kvalitāti, kā arī atbilstoši kontroles mehānismi. Turklāt CE-marķēto mēslošanas līdzekļu paredzētā lietojuma dēļ pārtikai vai barībai nevajadzētu kļūt tādai, kas nav nekaitīga. |
| --- | --- |

(47)

CE-marķētus mēslošanas līdzekļus vajadzētu laist tirgū tikai tad, ja tie ir pietiekami iedarbīgi un, pareizi uzglabāti un lietoti paredzētajam nolūkam vai saprātīgi paredzamos lietošanas apstākļos, proti, ja šāda lietošana varētu būt likumīgas un viegli paredzamas cilvēku uzvedības rezultāts, neapdraud cilvēka, dzīvnieku vai augu veselību, drošību vai vidi. Tāpēc būtu jānosaka prasības attiecībā uz drošību un kvalitāti, kā arī atbilstoši kontroles mehānismi. Turklāt CE-marķēto mēslošanas līdzekļu paredzētā lietojuma dēļ pārtikai vai barībai nevajadzētu kļūt tādai, kas nav nekaitīga.

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

49. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (49) | Pašreizējā sistēma būtu jāpapildina ar procedūru, kas ieinteresētajām personām dod iespēju saņemt informāciju par pasākumiem, kurus paredzēts veikt attiecībā uz CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem, kas rada
  nepieņemamu
  apdraudējumu cilvēka, dzīvnieku vai augu veselībai, drošībai vai videi. Tai arī būtu jādod iespēja arī tirgus uzraudzības iestādēm sadarbībā ar attiecīgajiem uzņēmējiem savlaicīgi rīkoties attiecībā uz šādiem mēslošanas līdzekļiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(49)

Pašreizējā sistēma būtu jāpapildina ar procedūru, kas ieinteresētajām personām dod iespēju saņemt informāciju par pasākumiem, kurus paredzēts veikt attiecībā uz CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem, kas rada
  nepieņemamu
  apdraudējumu cilvēka, dzīvnieku vai augu veselībai, drošībai vai videi. Tai arī būtu jādod iespēja arī tirgus uzraudzības iestādēm sadarbībā ar attiecīgajiem uzņēmējiem savlaicīgi rīkoties attiecībā uz šādiem mēslošanas līdzekļiem.

| (49) | Pašreizējā sistēma būtu jāpapildina ar procedūru, kas
  visām
  ieinteresētajām personām
  , tostarp ieinteresētajām personām veselības un patērētāju aizsardzības jomā,
  dod iespēju saņemt informāciju par pasākumiem, kurus paredzēts veikt attiecībā uz CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem, kas rada apdraudējumu cilvēka, dzīvnieku vai augu veselībai, drošībai vai videi. Tai arī būtu jādod iespēja arī tirgus uzraudzības iestādēm sadarbībā ar attiecīgajiem uzņēmējiem savlaicīgi rīkoties attiecībā uz šādiem mēslošanas līdzekļiem. |
| --- | --- |

(49)

Pašreizējā sistēma būtu jāpapildina ar procedūru, kas
  visām
  ieinteresētajām personām
  , tostarp ieinteresētajām personām veselības un patērētāju aizsardzības jomā,
  dod iespēju saņemt informāciju par pasākumiem, kurus paredzēts veikt attiecībā uz CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem, kas rada apdraudējumu cilvēka, dzīvnieku vai augu veselībai, drošībai vai videi. Tai arī būtu jādod iespēja arī tirgus uzraudzības iestādēm sadarbībā ar attiecīgajiem uzņēmējiem savlaicīgi rīkoties attiecībā uz šādiem mēslošanas līdzekļiem.

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

55. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (55) | Atkritumu pārstrādes jomā ir panākts daudzsološs tehniskais progress, piemēram, fosfora pārstrāde no notekūdeņu dūņām un mēslošanas līdzekļu ražošana no dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, piemēram, biokokoglēm. Ja ražošanas procesi ir zinātniski analizēti un Savienības līmenī ir noteiktas procesa prasības, vajadzētu būt, ka attiecībā uz līdzekļiem, kas satur šādus materiālus vai no tiem sastāv, iespējama brīva piekļuve iekšējam tirgum bez liekas kavēšanās. Šajā nolūkā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt
  tādus
  tiesību aktus
  , lai CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem vai šādu līdzekļu ražošanai atbilstīgiem komponentmateriāliem noteiktu plašākas kategorijas vai papildkategorijas. Attiecībā uz
  dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem komponentmateriālu kategorijas būtu jāpaplašina vai jāpapildina tikai tad, ja saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1069/2009 noteiktajām procedūrām ražošanas ķēdē ir noteikts beigu punkts
  , jo dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti, attiecībā uz kuriem šāds beigu punkts nav noteikts, jebkurā gadījumā nav šīs regulas darbības jomā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(55)

Atkritumu pārstrādes jomā ir panākts daudzsološs tehniskais progress, piemēram, fosfora pārstrāde no notekūdeņu dūņām un mēslošanas līdzekļu ražošana no dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, piemēram, biokokoglēm. Ja ražošanas procesi ir zinātniski analizēti un Savienības līmenī ir noteiktas procesa prasības, vajadzētu būt, ka attiecībā uz līdzekļiem, kas satur šādus materiālus vai no tiem sastāv, iespējama brīva piekļuve iekšējam tirgum bez liekas kavēšanās. Šajā nolūkā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt
  tādus
  tiesību aktus
  , lai CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem vai šādu līdzekļu ražošanai atbilstīgiem komponentmateriāliem noteiktu plašākas kategorijas vai papildkategorijas. Attiecībā uz
  dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem komponentmateriālu kategorijas būtu jāpaplašina vai jāpapildina tikai tad, ja saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1069/2009 noteiktajām procedūrām ražošanas ķēdē ir noteikts beigu punkts
  , jo dzīvnieku izcelsmes blakusprodukti, attiecībā uz kuriem šāds beigu punkts nav noteikts, jebkurā gadījumā nav šīs regulas darbības jomā
  .

| (55) | Atkritumu pārstrādes jomā ir panākts daudzsološs tehniskais progress, piemēram, fosfora pārstrāde no notekūdeņu dūņām
  , piemēram, struvīta,
  un mēslošanas līdzekļu ražošana no dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, piemēram, biokokoglēm
  , un fosfora reģenerēšana pēc sadedzināšanas, jo īpaši no pelnus saturošiem ražojumiem
  . Ja ražošanas procesi ir zinātniski analizēti un Savienības līmenī ir noteiktas procesa prasības, vajadzētu būt, ka attiecībā uz līdzekļiem, kas satur šādus materiālus vai no tiem sastāv, iespējama brīva piekļuve iekšējam tirgum bez liekas kavēšanās. Šajā nolūkā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus
  attiecībā uz šādu materiālu atbilstību, lai tos varētu izmantot ražošanā. Attiecībā uz produktiem, kas iegūti no
  dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, komponentmateriālu kategorijas būtu jāpaplašina vai jāpapildina tikai tad, ja saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1069/2009 noteiktajām procedūrām ražošanas ķēdē ir noteikts beigu punkts. |
| --- | --- |

(55)

Atkritumu pārstrādes jomā ir panākts daudzsološs tehniskais progress, piemēram, fosfora pārstrāde no notekūdeņu dūņām
  , piemēram, struvīta,
  un mēslošanas līdzekļu ražošana no dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, piemēram, biokokoglēm
  , un fosfora reģenerēšana pēc sadedzināšanas, jo īpaši no pelnus saturošiem ražojumiem
  . Ja ražošanas procesi ir zinātniski analizēti un Savienības līmenī ir noteiktas procesa prasības, vajadzētu būt, ka attiecībā uz līdzekļiem, kas satur šādus materiālus vai no tiem sastāv, iespējama brīva piekļuve iekšējam tirgum bez liekas kavēšanās. Šajā nolūkā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt tiesību aktus
  attiecībā uz šādu materiālu atbilstību, lai tos varētu izmantot ražošanā. Attiecībā uz produktiem, kas iegūti no
  dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, komponentmateriālu kategorijas būtu jāpaplašina vai jāpapildina tikai tad, ja saskaņā ar Regulā (EK) Nr. 1069/2009 noteiktajām procedūrām ražošanas ķēdē ir noteikts beigu punkts.

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

55.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (55a) | CE-marķētais mēslošanas līdzeklis var saturēt citus polimērus, kas nav barības elementu polimēri, tomēr tas ir pieļaujams vienīgi gadījumos, kad polimērs tiek izmantots, lai kontrolētu barības elementu izdalīšanos vai palielinātu CE-marķētā mēslošanas līdzekļa ūdensietilpību. Inovatīviem produktiem, kas satur šādus polimērus, vajadzētu būt iespējai piekļūt iekšējam tirgum. Lai mazinātu polimēru, kas nav barības vielu polimēri, iespējamo apdraudējumu cilvēka veselībai, drošībai vai videi, ir jānosaka to bioloģiskās noārdīšanas kritēriji, lai nodrošinātu, ka tie spēj fizikāli un bioloģiski sadalīties. Šajā nolūkā būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz kritēriju noteikšanu tāda polimēru oglekļa pārvēršanai, kas jāpārvērš par oglekļa dioksīdu (CO2), kā arī attiecībā uz bioloģiskās noārdīšanās testēšanas metodi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(55a)

CE-marķētais mēslošanas līdzeklis var saturēt citus polimērus, kas nav barības elementu polimēri, tomēr tas ir pieļaujams vienīgi gadījumos, kad polimērs tiek izmantots, lai kontrolētu barības elementu izdalīšanos vai palielinātu CE-marķētā mēslošanas līdzekļa ūdensietilpību. Inovatīviem produktiem, kas satur šādus polimērus, vajadzētu būt iespējai piekļūt iekšējam tirgum. Lai mazinātu polimēru, kas nav barības vielu polimēri, iespējamo apdraudējumu cilvēka veselībai, drošībai vai videi, ir jānosaka to bioloģiskās noārdīšanas kritēriji, lai nodrošinātu, ka tie spēj fizikāli un bioloģiski sadalīties. Šajā nolūkā būtu jādeleģē Komisijai pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz kritēriju noteikšanu tāda polimēru oglekļa pārvēršanai, kas jāpārvērš par oglekļa dioksīdu (CO2), kā arī attiecībā uz bioloģiskās noārdīšanās testēšanas metodi.

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

56. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (56) | Turklāt vajadzētu būt iespējai nekavējoties reaģēt uz jauniem konstatējumiem attiecībā uz nosacījumu, ka CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem jābūt pietiekami iedarbīgiem, un jauniem apdraudējuma novērtējumiem attiecībā uz cilvēka, dzīvnieku vai augu veselību, drošību vai vidi. Šajā nolūkā saskaņā ar Līguma 290. pantu Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus, lai varētu grozīt dažādām CE-marķētu mēslošanas līdzekļu kategorijām piemērojamās prasības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(56)

Turklāt vajadzētu būt iespējai nekavējoties reaģēt uz jauniem konstatējumiem attiecībā uz nosacījumu, ka CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem jābūt pietiekami iedarbīgiem, un jauniem apdraudējuma novērtējumiem attiecībā uz cilvēka, dzīvnieku vai augu veselību, drošību vai vidi. Šajā nolūkā saskaņā ar Līguma 290. pantu Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus, lai varētu grozīt dažādām CE-marķētu mēslošanas līdzekļu kategorijām piemērojamās prasības.

| (56) | Turklāt vajadzētu būt iespējai nekavējoties reaģēt uz jauniem konstatējumiem attiecībā uz nosacījumu, ka CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem jābūt pietiekami iedarbīgiem, un jauniem apdraudējuma novērtējumiem attiecībā uz cilvēka, dzīvnieku vai augu veselību, drošību vai vidi
  , ņemot vērā novērtējumus, ko veikušas dalībvalstu struktūras, vai kas veikti sadarbībā ar tām
  . Šajā nolūkā saskaņā ar Līguma 290. pantu Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus, lai varētu grozīt dažādām CE-marķētu mēslošanas līdzekļu kategorijām piemērojamās prasības. |
| --- | --- |

(56)

Turklāt vajadzētu būt iespējai nekavējoties reaģēt uz jauniem konstatējumiem attiecībā uz nosacījumu, ka CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem jābūt pietiekami iedarbīgiem, un jauniem apdraudējuma novērtējumiem attiecībā uz cilvēka, dzīvnieku vai augu veselību, drošību vai vidi
  , ņemot vērā novērtējumus, ko veikušas dalībvalstu struktūras, vai kas veikti sadarbībā ar tām
  . Šajā nolūkā saskaņā ar Līguma 290. pantu Komisijai būtu jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus, lai varētu grozīt dažādām CE-marķētu mēslošanas līdzekļu kategorijām piemērojamās prasības.

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

57. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (57) | Ir
  īpaši
  svarīgi
  , lai Komisija,
  īstenojot minētās pilnvaras
  ,
  sagatavošanas darbu laikā attiecīgi apspriestos
  ,
  tostarp
  ar
  ekspertiem
  .
  Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus
  ,
  būtu jānodrošina vienlaicīga
  ,
  savlaicīga
  un
  atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam
  un
  Padomei
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(57)

Ir
  īpaši
  svarīgi
  , lai Komisija,
  īstenojot minētās pilnvaras
  ,
  sagatavošanas darbu laikā attiecīgi apspriestos
  ,
  tostarp
  ar
  ekspertiem
  .
  Komisijai, sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus
  ,
  būtu jānodrošina vienlaicīga
  ,
  savlaicīga
  un
  atbilstīga attiecīgo dokumentu nosūtīšana Eiropas Parlamentam
  un
  Padomei
  .

| (57) | Pieņemot šajā regulā paredzētos deleģētos aktus, ir
  īpaši
  būtiski
  , lai Komisija,
  veicot sagatavošanas darbus
  ,
  rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī
  ,
  un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā
  ar
  principiem, kas noteikti


  2016. gada 13. aprīļa
  Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši
  ,
  lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību
  ,
  Eiropas Parlaments
  un
  Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem,
  un
  minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana
  . |
| --- | --- |

(57)

Pieņemot šajā regulā paredzētos deleģētos aktus, ir
  īpaši
  būtiski
  , lai Komisija,
  veicot sagatavošanas darbus
  ,
  rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī
  ,
  un lai minētās apspriešanās tiktu rīkotas saskaņā
  ar
  principiem, kas noteikti


  2016. gada 13. aprīļa
  Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. Jo īpaši
  ,
  lai deleģēto aktu sagatavošanā nodrošinātu vienādu dalību
  ,
  Eiropas Parlaments
  un
  Padome visus dokumentus saņem vienlaicīgi ar dalībvalstu ekspertiem,
  un
  minēto iestāžu ekspertiem ir sistemātiska piekļuve Komisijas ekspertu grupu sanāksmēm, kurās notiek deleģēto aktu sagatavošana
  .

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

59.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (59a) | Tā kā Savienība ir ļoti atkarīga no fosforīta importa, Komisija to atzinusi par kritiski svarīgu izejvielu. Tādēļ ir jāuzrauga šīs regulas ietekme uz piekļuvi izejvielu piegādēm kopumā, bet jo īpaši uz fosforīta pieejamību, kā arī uz izejvielu un fosforīta cenām. Pēc šāda novērtējuma un gadījumā, ja konstatēta nelabvēlīga ietekme, Komisijai būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai kompensētu attiecīgos tirdzniecības traucējumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(59a)

Tā kā Savienība ir ļoti atkarīga no fosforīta importa, Komisija to atzinusi par kritiski svarīgu izejvielu. Tādēļ ir jāuzrauga šīs regulas ietekme uz piekļuvi izejvielu piegādēm kopumā, bet jo īpaši uz fosforīta pieejamību, kā arī uz izejvielu un fosforīta cenām. Pēc šāda novērtējuma un gadījumā, ja konstatēta nelabvēlīga ietekme, Komisijai būtu jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai kompensētu attiecīgos tirdzniecības traucējumus.

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 2. daļa – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | dzīvnieku blakusproduktiem, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1069/2009 prasības, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(a)

dzīvnieku blakusproduktiem, uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1069/2009 prasības,

| (a) | dzīvnieku
  izcelsmes
  blakusproduktiem
  vai atvasinātajiem produktiem
  ,
  kurus dara pieejamus tirgū un
  uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1069/2009 prasības, |
| --- | --- |

(a)

dzīvnieku
  izcelsmes
  blakusproduktiem
  vai atvasinātajiem produktiem
  ,
  kurus dara pieejamus tirgū un
  uz kuriem attiecas Regulas (EK) Nr. 1069/2009 prasības,

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

1. pants – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | Direktīva 91/676/EEK |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ba)

Direktīva 91/676/EEK

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

1. pants – 2. punkts – bb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (bb) | Direktīva 2000/60/EK, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(bb)

Direktīva 2000/60/EK,

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | “mēslošanas līdzeklis”
  ir viela, maisījums, mikroorganisms vai jebkāds cits materiāls, ko vienu pašu vai ar citu materiālu sajauktu aplicē vai paredz aplicēt uz augiem vai to rizosfēras, augus
  apgādājot
  ar barības elementiem vai
  efektivizējot
  to
  barošanos
  , |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

“mēslošanas līdzeklis”
  ir viela, maisījums, mikroorganisms vai jebkāds cits materiāls, ko vienu pašu vai ar citu materiālu sajauktu aplicē vai paredz aplicēt uz augiem vai to rizosfēras, augus
  apgādājot
  ar barības elementiem vai
  efektivizējot
  to
  barošanos
  ,

| (1) | “augu barošanās līdzeklis”
  ir viela, maisījums, mikroorganisms vai jebkāds cits materiāls, ko vienu pašu vai ar citu materiālu sajauktu aplicē vai paredz aplicēt uz
  sēnēm vai to mikosfēras vai uz
  augiem
  jebkādā augšanas stadijā, tostarp sēklām, un/
  vai to rizosfēras
  nolūkā
  augus
  vai sēnes apgādāt
  ar barības elementiem vai
  uzlabot to fiziskos vai bioloģiskos augšanas apstākļus vai
  to
  vispārējo augtspēju, ražu un kvalitāti
  ,
  tostarp palielinot auga spēju uzņemt barības elementus (izņemot augu aizsardzības produktus, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 1107/2009); |
| --- | --- |

(1)

“augu barošanās līdzeklis”
  ir viela, maisījums, mikroorganisms vai jebkāds cits materiāls, ko vienu pašu vai ar citu materiālu sajauktu aplicē vai paredz aplicēt uz
  sēnēm vai to mikosfēras vai uz
  augiem
  jebkādā augšanas stadijā, tostarp sēklām, un/
  vai to rizosfēras
  nolūkā
  augus
  vai sēnes apgādāt
  ar barības elementiem vai
  uzlabot to fiziskos vai bioloģiskos augšanas apstākļus vai
  to
  vispārējo augtspēju, ražu un kvalitāti
  ,
  tostarp palielinot auga spēju uzņemt barības elementus (izņemot augu aizsardzības produktus, uz ko attiecas Regula (EK) Nr. 1107/2009);

Grozījums Nr. 39

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3) | “viela” ir
  viela Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. panta 1. punkta nozīmē
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

“viela” ir
  viela Regulas (EK) Nr. 1907/2006 3. panta 1. punkta nozīmē
  ;

| (3) | “viela” ir
  ķīmisks elements un tā dabiski vai ražošanas procesā iegūti savienojumi, arī tās stabilizācijai un tīrības pakāpes nodrošināšanai vajadzīgās piedevas, kā arī izmantotajos procesos radušies piejaukumi, kas nav šķīdinātāji — ko var atdalīt
  ,
  neietekmējot vielas stabilitāti un nemainot tās sastāvu; |
| --- | --- |

(3)

“viela” ir
  ķīmisks elements un tā dabiski vai ražošanas procesā iegūti savienojumi, arī tās stabilizācijai un tīrības pakāpes nodrošināšanai vajadzīgās piedevas, kā arī izmantotajos procesos radušies piejaukumi, kas nav šķīdinātāji — ko var atdalīt
  ,
  neietekmējot vielas stabilitāti un nemainot tās sastāvu;

Grozījums Nr. 40

Regulas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 13. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | “tehniskā specifikācija” ir dokuments, kurā noteiktas tehniskās prasības, kādām CE-marķētam mēslošanas līdzeklim ir jāatbilst, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

“tehniskā specifikācija” ir dokuments, kurā noteiktas tehniskās prasības, kādām CE-marķētam mēslošanas līdzeklim ir jāatbilst,

| (13) | “tehniskā specifikācija” ir dokuments, kurā noteiktas tehniskās prasības, kādām CE-marķētam mēslošanas līdzeklim
  vai tā ražošanas procesam
  ir jāatbilst, |
| --- | --- |

(13)

“tehniskā specifikācija” ir dokuments, kurā noteiktas tehniskās prasības, kādām CE-marķētam mēslošanas līdzeklim
  vai tā ražošanas procesam
  ir jāatbilst,

Grozījums Nr. 41

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis nekavē šīs regulas prasībām atbilstīgu CE-marķētu mēslošanas līdzekļu pieejamību tirgū. | Šajā regulā izklāstīto aspektu un risku dēļ
  dalībvalstis nekavē šīs regulas prasībām atbilstīgu CE-marķētu mēslošanas līdzekļu pieejamību tirgū. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalstis nekavē šīs regulas prasībām atbilstīgu CE-marķētu mēslošanas līdzekļu pieejamību tirgū.

Šajā regulā izklāstīto aspektu un risku dēļ
  dalībvalstis nekavē šīs regulas prasībām atbilstīgu CE-marķētu mēslošanas līdzekļu pieejamību tirgū.

Grozījums Nr. 42

Regulas priekšlikums

3. pants – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Šī regula neliedz dalībvalstīm saglabāt vai pieņemt līgumiem atbilstīgus noteikumus par CE-marķētu mēslošanas līdzekļu izmantošanu, lai aizsargātu cilvēku veselību un vidi, ar nosacījumu, ka minētie noteikumi neprasa izdarīt izmaiņas CE-marķētos mēslošanas līdzekļos, kuri atbilst šai regulai, un ar noteikumu, ka tie neietekmē nosacījumus attiecībā uz šādu mēslošanas līdzekļu laišanu tirgū. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Šī regula neliedz dalībvalstīm saglabāt vai pieņemt līgumiem atbilstīgus noteikumus par CE-marķētu mēslošanas līdzekļu izmantošanu, lai aizsargātu cilvēku veselību un vidi, ar nosacījumu, ka minētie noteikumi neprasa izdarīt izmaiņas CE-marķētos mēslošanas līdzekļos, kuri atbilst šai regulai, un ar noteikumu, ka tie neietekmē nosacījumus attiecībā uz šādu mēslošanas līdzekļu laišanu tirgū.

Grozījums Nr. 44

Regulas priekšlikums

4. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Komisija vienlaikus ar šīs regulas publikāciju Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē arī ražotājiem un tirgus uzraudzības iestādēm paredzētu vadlīniju dokumentu, sniedzot skaidru informāciju un piemērus par to, kā jāizskatās marķējumam. Šajā vadlīniju dokumentā norāda arī citu attiecīgo informāciju, kas minēta III pielikuma I daļas 2. punkta d) apakšpunktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.a
     
  Komisija vienlaikus ar šīs regulas publikāciju Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī publicē arī ražotājiem un tirgus uzraudzības iestādēm paredzētu vadlīniju dokumentu, sniedzot skaidru informāciju un piemērus par to, kā jāizskatās marķējumam. Šajā vadlīniju dokumentā norāda arī citu attiecīgo informāciju, kas minēta III pielikuma I daļas 2. punkta d) apakšpunktā.

Grozījums Nr. 45

Grozījums Nr. 45

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 3. punkts

6. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ražotāji tehnisko dokumentāciju un ES atbilstības deklarāciju glabā
  10
  gadus pēc tam, kad tirgū laists CE-marķētais mēslošanas līdzeklis, uz ko attiecas šie dokumenti. | 3.   Ražotāji tehnisko dokumentāciju un ES atbilstības deklarāciju glabā
  piecus
  gadus pēc tam, kad tirgū laists CE-marķētais mēslošanas līdzeklis, uz ko attiecas šie dokumenti. |
| | (Šis ir horizontāls grozījums attiecībā uz visas tehniskās dokumentācijas glabāšanas termiņu. Ja abi likumdevēji par to vienosies, vajadzēs veikt atbilstošas izmaiņas visā tekstā un attiecīgi arī pieņemtajos grozījumos.) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Ražotāji tehnisko dokumentāciju un ES atbilstības deklarāciju glabā
  10
  gadus pēc tam, kad tirgū laists CE-marķētais mēslošanas līdzeklis, uz ko attiecas šie dokumenti.

3.   Ražotāji tehnisko dokumentāciju un ES atbilstības deklarāciju glabā
  piecus
  gadus pēc tam, kad tirgū laists CE-marķētais mēslošanas līdzeklis, uz ko attiecas šie dokumenti.

(Šis ir horizontāls grozījums attiecībā uz visas tehniskās dokumentācijas glabāšanas termiņu. Ja abi likumdevēji par to vienosies, vajadzēs veikt atbilstošas izmaiņas visā tekstā un attiecīgi arī pieņemtajos grozījumos.)

(Šis ir horizontāls grozījums attiecībā uz visas tehniskās dokumentācijas glabāšanas termiņu. Ja abi likumdevēji par to vienosies, vajadzēs veikt atbilstošas izmaiņas visā tekstā un attiecīgi arī pieņemtajos grozījumos.)

Grozījums Nr. 46

Grozījums Nr. 46

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 4. punkts – 1. daļa

6. pants – 4. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ražotāji gādā, ka ir izveidotas procedūras, kas nodrošina sērijveidā ražotu CE-marķētu mēslošanas līdzekļu pastāvīgu atbilstību šai regulai. Pienācīgi ņem vērā tādu mēslošanas līdzekļu
  ražošanas metožu vai šo līdzekļu
  īpašību pārmaiņas un grozījumus saskaņotajos standartos, 13. pantā minētajās kopīgajās specifikācijās vai citās tehniskajās specifikācijās, uz kuriem atsaucoties deklarēta CE-marķēta mēslošanas līdzekļa atbilstība. | Ražotāji gādā, ka ir izveidotas procedūras, kas nodrošina sērijveidā ražotu CE-marķētu mēslošanas līdzekļu pastāvīgu atbilstību šai regulai. Pienācīgi ņem vērā tādu mēslošanas līdzekļu īpašību pārmaiņas un grozījumus saskaņotajos standartos, 13. pantā minētajās kopīgajās specifikācijās vai citās tehniskajās specifikācijās, uz kuriem atsaucoties deklarēta CE-marķēta mēslošanas līdzekļa atbilstība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ražotāji gādā, ka ir izveidotas procedūras, kas nodrošina sērijveidā ražotu CE-marķētu mēslošanas līdzekļu pastāvīgu atbilstību šai regulai. Pienācīgi ņem vērā tādu mēslošanas līdzekļu
  ražošanas metožu vai šo līdzekļu
  īpašību pārmaiņas un grozījumus saskaņotajos standartos, 13. pantā minētajās kopīgajās specifikācijās vai citās tehniskajās specifikācijās, uz kuriem atsaucoties deklarēta CE-marķēta mēslošanas līdzekļa atbilstība.

ražošanas metožu vai šo līdzekļu

Ražotāji gādā, ka ir izveidotas procedūras, kas nodrošina sērijveidā ražotu CE-marķētu mēslošanas līdzekļu pastāvīgu atbilstību šai regulai. Pienācīgi ņem vērā tādu mēslošanas līdzekļu īpašību pārmaiņas un grozījumus saskaņotajos standartos, 13. pantā minētajās kopīgajās specifikācijās vai citās tehniskajās specifikācijās, uz kuriem atsaucoties deklarēta CE-marķēta mēslošanas līdzekļa atbilstība.

Grozījums Nr. 47

Grozījums Nr. 47

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 4. punkts – 2. daļa

6. pants – 4. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja attiecībā uz CE-marķēta mēslošanas līdzekļa veiktspēju vai līdzekļa radītajiem apdraudējumiem to uzskata par lietderīgu, ražotāji testē šādu tirgū pieejamu mēslošanas līdzekļu paraugus, izmeklē un
  , ja vajadzīgs,
  reģistrē sūdzības, neatbilstīgus CE-marķētus mēslošanas līdzekļus un atsauktus mēslošanas līdzekļus, kā arī par šo pārraudzību pastāvīgi informē izplatītājus. | Ja attiecībā uz CE-marķēta mēslošanas līdzekļa veiktspēju vai līdzekļa radītajiem apdraudējumiem to uzskata par lietderīgu, ražotāji
  , lai aizsargātu patērētāju veselību un drošību, kā arī vidi,
  testē šādu tirgū pieejamu mēslošanas līdzekļu paraugus, izmeklē un reģistrē sūdzības, neatbilstīgus CE-marķētus mēslošanas līdzekļus un atsauktus mēslošanas līdzekļus, kā arī par šo pārraudzību pastāvīgi informē izplatītājus
  un tirgus uzraudzības iestādes
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja attiecībā uz CE-marķēta mēslošanas līdzekļa veiktspēju vai līdzekļa radītajiem apdraudējumiem to uzskata par lietderīgu, ražotāji testē šādu tirgū pieejamu mēslošanas līdzekļu paraugus, izmeklē un
  , ja vajadzīgs,
  reģistrē sūdzības, neatbilstīgus CE-marķētus mēslošanas līdzekļus un atsauktus mēslošanas līdzekļus, kā arī par šo pārraudzību pastāvīgi informē izplatītājus.

, ja vajadzīgs,

Ja attiecībā uz CE-marķēta mēslošanas līdzekļa veiktspēju vai līdzekļa radītajiem apdraudējumiem to uzskata par lietderīgu, ražotāji
  , lai aizsargātu patērētāju veselību un drošību, kā arī vidi,
  testē šādu tirgū pieejamu mēslošanas līdzekļu paraugus, izmeklē un reģistrē sūdzības, neatbilstīgus CE-marķētus mēslošanas līdzekļus un atsauktus mēslošanas līdzekļus, kā arī par šo pārraudzību pastāvīgi informē izplatītājus
  un tirgus uzraudzības iestādes
  .

, lai aizsargātu patērētāju veselību un drošību, kā arī vidi,

un tirgus uzraudzības iestādes

Grozījums Nr. 48

Grozījums Nr. 48

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 6. punkts

6. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Ražotāji uz CE-marķēta mēslošanas līdzekļa iepakojuma vai, ja mēslošanas līdzekli piegādā bez iepakojuma, dokumentā, kas ir līdzi mēslošanas līdzeklim, norāda savu nosaukumu, reģistrēto komercnosaukumu vai reģistrēto preču zīmi un pasta adresi, kur ar tiem var sazināties. Pasta adresē norāda vienu kontaktpunktu, kur var sazināties ar ražotāju.
  Kontaktinformācija
  ir galalietotājiem un tirgus uzraudzības iestādēm viegli saprotamā valodā. | 6.   Ražotāji uz CE-marķēta mēslošanas līdzekļa iepakojuma vai, ja mēslošanas līdzekli piegādā bez iepakojuma, dokumentā, kas ir līdzi mēslošanas līdzeklim, norāda savu nosaukumu, reģistrēto komercnosaukumu vai reģistrēto preču zīmi un pasta adresi, kur ar tiem var sazināties. Pasta adresē norāda vienu kontaktpunktu, kur var sazināties ar ražotāju.
  Šāda informācija
  ir galalietotājiem un tirgus uzraudzības iestādēm viegli saprotamā valodā
  , ko nosaka attiecīgā dalībvalsts, un šī informācija ir skaidra, saprotama un viegli salasāma
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Ražotāji uz CE-marķēta mēslošanas līdzekļa iepakojuma vai, ja mēslošanas līdzekli piegādā bez iepakojuma, dokumentā, kas ir līdzi mēslošanas līdzeklim, norāda savu nosaukumu, reģistrēto komercnosaukumu vai reģistrēto preču zīmi un pasta adresi, kur ar tiem var sazināties. Pasta adresē norāda vienu kontaktpunktu, kur var sazināties ar ražotāju.
  Kontaktinformācija
  ir galalietotājiem un tirgus uzraudzības iestādēm viegli saprotamā valodā.

6.   Ražotāji uz CE-marķēta mēslošanas līdzekļa iepakojuma vai, ja mēslošanas līdzekli piegādā bez iepakojuma, dokumentā, kas ir līdzi mēslošanas līdzeklim, norāda savu nosaukumu, reģistrēto komercnosaukumu vai reģistrēto preču zīmi un pasta adresi, kur ar tiem var sazināties. Pasta adresē norāda vienu kontaktpunktu, kur var sazināties ar ražotāju.
  Šāda informācija
  ir galalietotājiem un tirgus uzraudzības iestādēm viegli saprotamā valodā
  , ko nosaka attiecīgā dalībvalsts, un šī informācija ir skaidra, saprotama un viegli salasāma
  .

Grozījums Nr. 49

Grozījums Nr. 49

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 7. punkts

6. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Ražotāji nodrošina, ka
  , CE-marķēto mēslošanas līdzekli laižot tirgū, šis
  mēslošanas līdzeklis ir marķēts saskaņā ar III pielikumu vai,
  ja
  mēslošanas līdzekli piegādā bez iepakojuma,
  marķējuma informācija ir sniegta un inspicēšanas nolūkiem pieejama
  dokumentā, kas
  ir līdzi
  mēslošanas līdzeklim.
  Marķējuma informācija
  ir galalietotājiem viegli saprotamā valodā, ko nosaka attiecīgā dalībvalsts, un ir skaidra, saprotama un viegli uztverama. | 7.   Ražotāji nodrošina, ka
  CE-marķētais
  mēslošanas līdzeklis ir marķēts saskaņā ar III pielikumu vai
  gadījumos
  ,
  kad iepakojums ir pārāk mazs, lai uz tā izvietotu informāciju, vai gadījumos, kad CE-marķētu
  mēslošanas līdzekli piegādā bez iepakojuma,
  ražotāji nodrošina, ka minētā obligātā informācija ir sniegta
  dokumentā, kas
  pievienots CE-marķētam
  mēslošanas līdzeklim.
  Informācija, kas jānorāda saskaņā ar III pielikumu,
  ir galalietotājiem viegli saprotamā valodā, ko nosaka attiecīgā dalībvalsts, un ir skaidra, saprotama un viegli uztverama. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.   Ražotāji nodrošina, ka
  , CE-marķēto mēslošanas līdzekli laižot tirgū, šis
  mēslošanas līdzeklis ir marķēts saskaņā ar III pielikumu vai,
  ja
  mēslošanas līdzekli piegādā bez iepakojuma,
  marķējuma informācija ir sniegta un inspicēšanas nolūkiem pieejama
  dokumentā, kas
  ir līdzi
  mēslošanas līdzeklim.
  Marķējuma informācija
  ir galalietotājiem viegli saprotamā valodā, ko nosaka attiecīgā dalībvalsts, un ir skaidra, saprotama un viegli uztverama.

7.   Ražotāji nodrošina, ka
  CE-marķētais
  mēslošanas līdzeklis ir marķēts saskaņā ar III pielikumu vai
  gadījumos
  ,
  kad iepakojums ir pārāk mazs, lai uz tā izvietotu informāciju, vai gadījumos, kad CE-marķētu
  mēslošanas līdzekli piegādā bez iepakojuma,
  ražotāji nodrošina, ka minētā obligātā informācija ir sniegta
  dokumentā, kas
  pievienots CE-marķētam
  mēslošanas līdzeklim.
  Informācija, kas jānorāda saskaņā ar III pielikumu,
  ir galalietotājiem viegli saprotamā valodā, ko nosaka attiecīgā dalībvalsts, un ir skaidra, saprotama un viegli uztverama.

Grozījums Nr. 50

Grozījums Nr. 50

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 10. punkts – ievaddaļa

6. pants – 10. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 10.   Ražotājs saņēmējas dalībvalsts kompetentajai iestādei iesniedz ziņojumu par detonācijnoturības testu,
  kas IV pielikumā noteikts šādiem CE-marķētiem
  mēslošanas
  līdzekļiem
  : | 10.   Ražotājs saņēmējas dalībvalsts kompetentajai iestādei iesniedz ziņojumu par
  IV pielikumā noteikto
  detonācijnoturības testu
  un garantē
  ,
  ka minētajam testam atbilst šādi CE-marķēti
  mēslošanas
  līdzekļi
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

10.   Ražotājs saņēmējas dalībvalsts kompetentajai iestādei iesniedz ziņojumu par detonācijnoturības testu,
  kas IV pielikumā noteikts šādiem CE-marķētiem
  mēslošanas
  līdzekļiem
  :

10.   Ražotājs saņēmējas dalībvalsts kompetentajai iestādei iesniedz ziņojumu par
  IV pielikumā noteikto
  detonācijnoturības testu
  un garantē
  ,
  ka minētajam testam atbilst šādi CE-marķēti
  mēslošanas
  līdzekļi
  :

Grozījums Nr. 51

Grozījums Nr. 51

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 10. punkts – 1. daļa – b apakšpunkts

6. pants – 10. punkts – 1. daļa – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | I
  pielikuma mēslošanas līdzekļu funkcionālajā kategorijā “7”
  specificēti mēslošanas līdzekļu samaisījumi
  , kas satur kādu no a) punktā minētajiem mēsliem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

I
  pielikuma mēslošanas līdzekļu funkcionālajā kategorijā “7”
  specificēti mēslošanas līdzekļu samaisījumi
  , kas satur kādu no a) punktā minētajiem mēsliem.

I

specificēti mēslošanas līdzekļu samaisījumi

| (b) | kombinējumi no dažādām ražojumu kategorijām, kā noteikts I
   pielikuma mēslošanas līdzekļu funkcionālajā kategorijā “7”, kas satur kādu no a) punktā minētajiem mēsliem. |
| --- | --- |

(b)

kombinējumi no dažādām ražojumu kategorijām, kā noteikts I
   pielikuma mēslošanas līdzekļu funkcionālajā kategorijā “7”, kas satur kādu no a) punktā minētajiem mēsliem.

kombinējumi no dažādām ražojumu kategorijām, kā noteikts I

Grozījums Nr. 52

Grozījums Nr. 52

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

6. pants – 10. punkts – 2. daļa

6. pants – 10. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ziņojumu iesniedz vismaz piecas dienas pirms šo mēslošanas līdzekļu laišanas tirgū. | Ziņojumu iesniedz vismaz piecas
  darba
  dienas pirms šo mēslošanas līdzekļu laišanas tirgū.
  Dalībvalstu kompetento iestāžu sarakstu Komisija publicē savā tīmekļa vietnē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ziņojumu iesniedz vismaz piecas dienas pirms šo mēslošanas līdzekļu laišanas tirgū.

Ziņojumu iesniedz vismaz piecas
  darba
  dienas pirms šo mēslošanas līdzekļu laišanas tirgū.
  Dalībvalstu kompetento iestāžu sarakstu Komisija publicē savā tīmekļa vietnē.

darba

Dalībvalstu kompetento iestāžu sarakstu Komisija publicē savā tīmekļa vietnē.

Grozījums Nr. 53

Grozījums Nr. 53

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 1. punkts

8. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   
  Importētāji tirgū laiž
  tikai
  atbilstīgus CE-marķētus
  mēslošanas līdzekļus. | 1.   
  Savienībā var tikt importēti un laisti tirgū
  tikai
  atbilstīgi CE-marķēti
  mēslošanas līdzekļi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   
  Importētāji tirgū laiž
  tikai
  atbilstīgus CE-marķētus
  mēslošanas līdzekļus.

1.   
  Savienībā var tikt importēti un laisti tirgū
  tikai
  atbilstīgi CE-marķēti
  mēslošanas līdzekļi.

Grozījums Nr. 54

Grozījums Nr. 54

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 2. punkts

8. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Pirms CE-marķēta mēslošanas līdzekļa laišanas tirgū importētāji nodrošina, ka ražotājs ir veicis attiecīgo 14. pantā minēto atbilstības novērtēšanas procedūru. Tie raugās, lai ražotājs būtu sagatavojis tehnisko dokumentāciju, lai CE-marķētajam mēslošanas līdzeklim līdzi būtu ES atbilstības deklarācija un vajadzīgie dokumenti, kā arī lai ražotājs būtu izpildījis 6. panta 5. un 6. punkta prasības. Ja importētājs uzskata vai tam ir iemesls uzskatīt, ka CE-marķētais mēslošanas līdzeklis neatbilst
  I, II vai III pielikumā
  noteiktajām piemērojamajām prasībām, tas mēslošanas līdzekli nelaiž tirgū, pirms nav panākta tā atbilstība. Turklāt, ja CE-marķētais mēslošanas līdzeklis nepieņemami apdraud cilvēka, dzīvnieku vai augu veselību, drošību vai vidi, importētājs par to informē ražotāju un tirgus uzraudzības iestādes. | 2.   Pirms CE-marķēta mēslošanas līdzekļa laišanas tirgū importētāji nodrošina, ka ražotājs ir veicis attiecīgo 14. pantā minēto atbilstības novērtēšanas procedūru. Tie raugās, lai ražotājs būtu sagatavojis tehnisko dokumentāciju, lai CE-marķētajam mēslošanas līdzeklim līdzi būtu ES atbilstības deklarācija un vajadzīgie dokumenti, kā arī lai ražotājs būtu izpildījis 6. panta 5. un 6. punkta prasības. Ja importētājs uzskata vai tam ir iemesls uzskatīt, ka CE-marķētais mēslošanas līdzeklis neatbilst
  šajā regulā
  noteiktajām piemērojamajām prasībām, tas mēslošanas līdzekli nelaiž tirgū, pirms nav panākta tā atbilstība. Turklāt, ja CE-marķētais mēslošanas līdzeklis nepieņemami apdraud cilvēka, dzīvnieku vai augu veselību, drošību vai vidi, importētājs par to informē ražotāju un tirgus uzraudzības iestādes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Pirms CE-marķēta mēslošanas līdzekļa laišanas tirgū importētāji nodrošina, ka ražotājs ir veicis attiecīgo 14. pantā minēto atbilstības novērtēšanas procedūru. Tie raugās, lai ražotājs būtu sagatavojis tehnisko dokumentāciju, lai CE-marķētajam mēslošanas līdzeklim līdzi būtu ES atbilstības deklarācija un vajadzīgie dokumenti, kā arī lai ražotājs būtu izpildījis 6. panta 5. un 6. punkta prasības. Ja importētājs uzskata vai tam ir iemesls uzskatīt, ka CE-marķētais mēslošanas līdzeklis neatbilst
  I, II vai III pielikumā
  noteiktajām piemērojamajām prasībām, tas mēslošanas līdzekli nelaiž tirgū, pirms nav panākta tā atbilstība. Turklāt, ja CE-marķētais mēslošanas līdzeklis nepieņemami apdraud cilvēka, dzīvnieku vai augu veselību, drošību vai vidi, importētājs par to informē ražotāju un tirgus uzraudzības iestādes.

2.   Pirms CE-marķēta mēslošanas līdzekļa laišanas tirgū importētāji nodrošina, ka ražotājs ir veicis attiecīgo 14. pantā minēto atbilstības novērtēšanas procedūru. Tie raugās, lai ražotājs būtu sagatavojis tehnisko dokumentāciju, lai CE-marķētajam mēslošanas līdzeklim līdzi būtu ES atbilstības deklarācija un vajadzīgie dokumenti, kā arī lai ražotājs būtu izpildījis 6. panta 5. un 6. punkta prasības. Ja importētājs uzskata vai tam ir iemesls uzskatīt, ka CE-marķētais mēslošanas līdzeklis neatbilst
  šajā regulā
  noteiktajām piemērojamajām prasībām, tas mēslošanas līdzekli nelaiž tirgū, pirms nav panākta tā atbilstība. Turklāt, ja CE-marķētais mēslošanas līdzeklis nepieņemami apdraud cilvēka, dzīvnieku vai augu veselību, drošību vai vidi, importētājs par to informē ražotāju un tirgus uzraudzības iestādes.

Grozījums Nr. 55

Grozījums Nr. 55

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 3. punkts

8. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Importētāji uz CE-marķēta mēslošanas līdzekļa iepakojuma vai, ja CE-marķēto mēslošanas līdzekli piegādā bez iepakojuma, dokumentā, kas ir līdzi mēslošanas līdzeklim, norāda savu nosaukumu, reģistrēto komercnosaukumu vai reģistrēto preču zīmi un pasta adresi, kur ar tiem var sazināties. Kontaktinformācija ir galalietotājiem un tirgus uzraudzības iestādēm viegli saprotamā valodā. | 3.   Importētāji uz CE-marķēta mēslošanas līdzekļa iepakojuma vai, ja CE-marķēto mēslošanas līdzekli piegādā bez iepakojuma, dokumentā, kas ir līdzi mēslošanas līdzeklim, norāda savu nosaukumu, reģistrēto komercnosaukumu vai reģistrēto preču zīmi un pasta adresi, kur ar tiem var sazināties
  , kā arī norāda trešās valsts ražotājus
  . Kontaktinformācija ir galalietotājiem un tirgus uzraudzības iestādēm viegli saprotamā valodā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Importētāji uz CE-marķēta mēslošanas līdzekļa iepakojuma vai, ja CE-marķēto mēslošanas līdzekli piegādā bez iepakojuma, dokumentā, kas ir līdzi mēslošanas līdzeklim, norāda savu nosaukumu, reģistrēto komercnosaukumu vai reģistrēto preču zīmi un pasta adresi, kur ar tiem var sazināties. Kontaktinformācija ir galalietotājiem un tirgus uzraudzības iestādēm viegli saprotamā valodā.

3.   Importētāji uz CE-marķēta mēslošanas līdzekļa iepakojuma vai, ja CE-marķēto mēslošanas līdzekli piegādā bez iepakojuma, dokumentā, kas ir līdzi mēslošanas līdzeklim, norāda savu nosaukumu, reģistrēto komercnosaukumu vai reģistrēto preču zīmi un pasta adresi, kur ar tiem var sazināties
  , kā arī norāda trešās valsts ražotājus
  . Kontaktinformācija ir galalietotājiem un tirgus uzraudzības iestādēm viegli saprotamā valodā.

Grozījums Nr. 56

Grozījums Nr. 56

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 4. punkts

8. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Importētāji nodrošina, ka CE-marķētais mēslošanas līdzeklis ir saskaņā ar III pielikumu
  marķēts
  galalietotājiem saprotamā valodā, ko nosaka attiecīgā dalībvalsts. | 4.   Importētāji nodrošina, ka CE-marķētais mēslošanas līdzeklis ir
  marķēts
  saskaņā ar III 
  pielikumu vai gadījumos, kad iepakojums ir pārāk mazs, lai uz tā izvietotu informāciju, vai gadījumos, kad CE-marķēto mēslošanas līdzekli piegādā bez iepakojuma, ražotāji nodrošina, ka minētā obligātā informācija ir sniegta dokumentā, kas ir līdzi CE-marķētam mēslošanas līdzeklim. Informācija, kas pieprasīta saskaņā ar III
   pielikumu
  , ir
  galalietotājiem saprotamā valodā, ko nosaka attiecīgā dalībvalsts. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Importētāji nodrošina, ka CE-marķētais mēslošanas līdzeklis ir saskaņā ar III pielikumu
  marķēts
  galalietotājiem saprotamā valodā, ko nosaka attiecīgā dalībvalsts.

4.   Importētāji nodrošina, ka CE-marķētais mēslošanas līdzeklis ir
  marķēts
  saskaņā ar III 
  pielikumu vai gadījumos, kad iepakojums ir pārāk mazs, lai uz tā izvietotu informāciju, vai gadījumos, kad CE-marķēto mēslošanas līdzekli piegādā bez iepakojuma, ražotāji nodrošina, ka minētā obligātā informācija ir sniegta dokumentā, kas ir līdzi CE-marķētam mēslošanas līdzeklim. Informācija, kas pieprasīta saskaņā ar III
   pielikumu
  , ir
  galalietotājiem saprotamā valodā, ko nosaka attiecīgā dalībvalsts.

Grozījums Nr. 57

Grozījums Nr. 57

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 6. punkts

8. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Ja attiecībā uz CE-marķēta mēslošanas līdzekļa veiktspēju vai līdzekļa radītajiem apdraudējumiem to uzskata par lietderīgu, importētāji testē šādu tirgū pieejamu mēslošanas līdzekļu paraugus, izmeklē un
  , ja vajadzīgs,
  reģistrē sūdzības, neatbilstīgus CE-marķētus mēslošanas līdzekļus un atsauktus mēslošanas līdzekļus, kā arī par šo pārraudzību pastāvīgi informē izplatītājus. | 6.   Ja attiecībā uz CE-marķēta mēslošanas līdzekļa veiktspēju vai līdzekļa radītajiem apdraudējumiem to uzskata par lietderīgu, importētāji
  , lai aizsargātu patērētāju veselību un drošību, kā arī vidi,
  testē šādu tirgū pieejamu mēslošanas līdzekļu paraugus, izmeklē un reģistrē sūdzības, neatbilstīgus CE-marķētus mēslošanas līdzekļus un atsauktus mēslošanas līdzekļus, kā arī par šo pārraudzību pastāvīgi informē izplatītājus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Ja attiecībā uz CE-marķēta mēslošanas līdzekļa veiktspēju vai līdzekļa radītajiem apdraudējumiem to uzskata par lietderīgu, importētāji testē šādu tirgū pieejamu mēslošanas līdzekļu paraugus, izmeklē un
  , ja vajadzīgs,
  reģistrē sūdzības, neatbilstīgus CE-marķētus mēslošanas līdzekļus un atsauktus mēslošanas līdzekļus, kā arī par šo pārraudzību pastāvīgi informē izplatītājus.

6.   Ja attiecībā uz CE-marķēta mēslošanas līdzekļa veiktspēju vai līdzekļa radītajiem apdraudējumiem to uzskata par lietderīgu, importētāji
  , lai aizsargātu patērētāju veselību un drošību, kā arī vidi,
  testē šādu tirgū pieejamu mēslošanas līdzekļu paraugus, izmeklē un reģistrē sūdzības, neatbilstīgus CE-marķētus mēslošanas līdzekļus un atsauktus mēslošanas līdzekļus, kā arī par šo pārraudzību pastāvīgi informē izplatītājus.

Grozījums Nr. 58

Grozījums Nr. 58

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

8. pants – 8. punkts

8. pants – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.   Importētāji
  10
  gadus pēc tam, kad tirgū laists CE-marķētais mēslošanas līdzeklis, glabā ES atbilstības deklarācijas kopiju pieejamu tirgus uzraudzības iestādēm un nodrošina, lai šīm iestādēm pēc pieprasījuma būtu pieejama tehniskā dokumentācija. | 8.   Importētāji
  piecus
  gadus pēc tam, kad tirgū laists CE-marķētais mēslošanas līdzeklis, glabā ES atbilstības deklarācijas kopiju pieejamu tirgus uzraudzības iestādēm un nodrošina, lai šīm iestādēm pēc pieprasījuma būtu pieejama tehniskā dokumentācija.
  Importētāji pēc pieprasījuma dara pieejamu ES atbilstības deklarācijas kopiju citiem attiecīgajiem ekonomikas dalībniekiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.   Importētāji
  10
  gadus pēc tam, kad tirgū laists CE-marķētais mēslošanas līdzeklis, glabā ES atbilstības deklarācijas kopiju pieejamu tirgus uzraudzības iestādēm un nodrošina, lai šīm iestādēm pēc pieprasījuma būtu pieejama tehniskā dokumentācija.

8.   Importētāji
  piecus
  gadus pēc tam, kad tirgū laists CE-marķētais mēslošanas līdzeklis, glabā ES atbilstības deklarācijas kopiju pieejamu tirgus uzraudzības iestādēm un nodrošina, lai šīm iestādēm pēc pieprasījuma būtu pieejama tehniskā dokumentācija.
  Importētāji pēc pieprasījuma dara pieejamu ES atbilstības deklarācijas kopiju citiem attiecīgajiem ekonomikas dalībniekiem.

Grozījums Nr. 59

Grozījums Nr. 59

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 2. punkts – 1. daļa

9. pants – 2. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pirms CE-marķēts mēslošanas līdzeklis tiek darīts pieejams tirgū, izplatītāji pārliecinās, ka tam ir līdzi
  ES atbilstības deklarācija un
  vajadzīgie dokumenti, ka tas ir marķēts saskaņā ar III pantu un valodā, kas viegli saprotama galalietotājiem dalībvalstī, kurā CE-marķētais mēslošanas līdzeklis tiks darīts pieejams tirgū, un ka ražotājs un importētājs ir izpildījuši attiecīgi 6. panta 5. un 6. punkta un 8. panta 3. punkta prasības. | Pirms CE-marķēts mēslošanas līdzeklis tiek darīts pieejams tirgū, izplatītāji pārliecinās, ka tam ir līdzi vajadzīgie dokumenti, ka tas ir marķēts saskaņā ar III pantu un valodā, kas viegli saprotama galalietotājiem dalībvalstī, kurā CE-marķētais mēslošanas līdzeklis tiks darīts pieejams tirgū, un ka ražotājs un importētājs ir izpildījuši attiecīgi 6. panta 5. un 6. punkta un 8. panta 3. punkta prasības.
  Gadījumos, kad iepakojums ir pārāk mazs, lai uz tā izvietotu informāciju, vai gadījumos, kad CE-marķēto mēslošanas līdzekli piegādā bez iepakojuma, izplatītāji pārliecinās, ka minētā obligātā informācija ir sniegta dokumentā, kas ir līdzi CE-marķētam mēslošanas līdzeklim. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pirms CE-marķēts mēslošanas līdzeklis tiek darīts pieejams tirgū, izplatītāji pārliecinās, ka tam ir līdzi
  ES atbilstības deklarācija un
  vajadzīgie dokumenti, ka tas ir marķēts saskaņā ar III pantu un valodā, kas viegli saprotama galalietotājiem dalībvalstī, kurā CE-marķētais mēslošanas līdzeklis tiks darīts pieejams tirgū, un ka ražotājs un importētājs ir izpildījuši attiecīgi 6. panta 5. un 6. punkta un 8. panta 3. punkta prasības.

ES atbilstības deklarācija un

Pirms CE-marķēts mēslošanas līdzeklis tiek darīts pieejams tirgū, izplatītāji pārliecinās, ka tam ir līdzi vajadzīgie dokumenti, ka tas ir marķēts saskaņā ar III pantu un valodā, kas viegli saprotama galalietotājiem dalībvalstī, kurā CE-marķētais mēslošanas līdzeklis tiks darīts pieejams tirgū, un ka ražotājs un importētājs ir izpildījuši attiecīgi 6. panta 5. un 6. punkta un 8. panta 3. punkta prasības.
  Gadījumos, kad iepakojums ir pārāk mazs, lai uz tā izvietotu informāciju, vai gadījumos, kad CE-marķēto mēslošanas līdzekli piegādā bez iepakojuma, izplatītāji pārliecinās, ka minētā obligātā informācija ir sniegta dokumentā, kas ir līdzi CE-marķētam mēslošanas līdzeklim.

Gadījumos, kad iepakojums ir pārāk mazs, lai uz tā izvietotu informāciju, vai gadījumos, kad CE-marķēto mēslošanas līdzekli piegādā bez iepakojuma, izplatītāji pārliecinās, ka minētā obligātā informācija ir sniegta dokumentā, kas ir līdzi CE-marķētam mēslošanas līdzeklim.

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

9. pants – 2. punkts – 2. daļa

9. pants – 2. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja izplatītājs uzskata vai tam ir iemesls uzskatīt, ka CE-marķētais mēslošanas līdzeklis neatbilst
  I, II vai III pielikumā
  noteiktajām piemērojamajām prasībām, tas mēslošanas līdzekli nedara pieejamu tirgū, pirms nav panākta tā atbilstība. Turklāt, ja CE-marķētais mēslošanas līdzeklis nepieņemami apdraud cilvēka, dzīvnieku vai augu veselību, drošību vai vidi, izplatītājs par to informē ražotāju vai importētāju, kā arī tirgus uzraudzības iestādes. | Ja izplatītājs uzskata vai tam ir iemesls uzskatīt, ka CE-marķētais mēslošanas līdzeklis neatbilst
  šajā regulā
  noteiktajām piemērojamajām prasībām, tas mēslošanas līdzekli nedara pieejamu tirgū, pirms nav panākta tā atbilstība. Turklāt, ja CE-marķētais mēslošanas līdzeklis nepieņemami apdraud cilvēka, dzīvnieku vai augu veselību, drošību vai vidi, izplatītājs par to informē ražotāju vai importētāju, kā arī tirgus uzraudzības iestādes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja izplatītājs uzskata vai tam ir iemesls uzskatīt, ka CE-marķētais mēslošanas līdzeklis neatbilst
  I, II vai III pielikumā
  noteiktajām piemērojamajām prasībām, tas mēslošanas līdzekli nedara pieejamu tirgū, pirms nav panākta tā atbilstība. Turklāt, ja CE-marķētais mēslošanas līdzeklis nepieņemami apdraud cilvēka, dzīvnieku vai augu veselību, drošību vai vidi, izplatītājs par to informē ražotāju vai importētāju, kā arī tirgus uzraudzības iestādes.

I, II vai III pielikumā

Ja izplatītājs uzskata vai tam ir iemesls uzskatīt, ka CE-marķētais mēslošanas līdzeklis neatbilst
  šajā regulā
  noteiktajām piemērojamajām prasībām, tas mēslošanas līdzekli nedara pieejamu tirgū, pirms nav panākta tā atbilstība. Turklāt, ja CE-marķētais mēslošanas līdzeklis nepieņemami apdraud cilvēka, dzīvnieku vai augu veselību, drošību vai vidi, izplatītājs par to informē ražotāju vai importētāju, kā arī tirgus uzraudzības iestādes.

šajā regulā

Grozījums Nr. 61

Grozījums Nr. 61

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

12. pants – 1. daļa

12. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Neskarot 13. pantā minētās kopīgās specifikācijas,
  CE-marķētus mēslošanas līdzekļus, kas atbilst tādiem saskaņotajiem standartiem vai to daļām, uz kuriem ir publicētas atsauces Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, uzskata par atbilstīgiem I, II un III pielikumā noteiktajām prasībām, uz kurām attiecas minētie standarti vai to daļas. | CE-marķētus mēslošanas līdzekļus, kas atbilst
  vai kas ir testēti atbilstoši
  tādiem saskaņotajiem standartiem vai to daļām, uz kuriem ir publicētas atsauces Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, uzskata par atbilstīgiem I, II un III pielikumā noteiktajām
  attiecīgajām
  prasībām, uz kurām attiecas minētie standarti vai to daļas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Neskarot 13. pantā minētās kopīgās specifikācijas,
  CE-marķētus mēslošanas līdzekļus, kas atbilst tādiem saskaņotajiem standartiem vai to daļām, uz kuriem ir publicētas atsauces Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, uzskata par atbilstīgiem I, II un III pielikumā noteiktajām prasībām, uz kurām attiecas minētie standarti vai to daļas.

Neskarot 13. pantā minētās kopīgās specifikācijas,

CE-marķētus mēslošanas līdzekļus, kas atbilst
  vai kas ir testēti atbilstoši
  tādiem saskaņotajiem standartiem vai to daļām, uz kuriem ir publicētas atsauces Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, uzskata par atbilstīgiem I, II un III pielikumā noteiktajām
  attiecīgajām
  prasībām, uz kurām attiecas minētie standarti vai to daļas.

vai kas ir testēti atbilstoši

attiecīgajām

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

13. pants – 1. daļa

13. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar ko nosaka tādas kopīgas specifikācijas
  ,
  ka atbilstība tām nodrošina atbilstību šo specifikāciju
  vai
  to daļu aptvertajām I
  ,
  II un III pielikuma prasībām
  . Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 41. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. | Ja uz I, II vai III pielikumā noteiktu prasību neattiecas tādi saskaņotie standarti vai to daļas
  ,
  uz kuriem ir publicētas atsauces Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un ja pēc lūguma vienai
  vai
  vairākām Eiropas standartizācijas organizācijām izstrādāt šai prasībai saskaņotos standartus Komisija konstatē nepamatotu kavēšanos šī standarta pieņemšanā
  ,
  Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar ko šai prasībai nosaka kopīgas specifikācijas
  . Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 41. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar ko nosaka tādas kopīgas specifikācijas
  ,
  ka atbilstība tām nodrošina atbilstību šo specifikāciju
  vai
  to daļu aptvertajām I
  ,
  II un III pielikuma prasībām
  . Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 41. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.

Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar ko nosaka tādas kopīgas specifikācijas

ka atbilstība tām nodrošina atbilstību šo specifikāciju

to daļu aptvertajām I

II un III pielikuma prasībām

Ja uz I, II vai III pielikumā noteiktu prasību neattiecas tādi saskaņotie standarti vai to daļas
  ,
  uz kuriem ir publicētas atsauces Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un ja pēc lūguma vienai
  vai
  vairākām Eiropas standartizācijas organizācijām izstrādāt šai prasībai saskaņotos standartus Komisija konstatē nepamatotu kavēšanos šī standarta pieņemšanā
  ,
  Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar ko šai prasībai nosaka kopīgas specifikācijas
  . Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 41. panta 3. punktā minēto pārbaudes procedūru.

Ja uz I, II vai III pielikumā noteiktu prasību neattiecas tādi saskaņotie standarti vai to daļas

uz kuriem ir publicētas atsauces Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, un ja pēc lūguma vienai

vairākām Eiropas standartizācijas organizācijām izstrādāt šai prasībai saskaņotos standartus Komisija konstatē nepamatotu kavēšanos šī standarta pieņemšanā

Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, ar ko šai prasībai nosaka kopīgas specifikācijas

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 1. punkts

17. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   CE zīmi redzami, salasāmi un neizdzēšami
  uzliek pavaddokumentiem un
  , ja CE-marķēto mēslošanas līdzekli piegādā
  iepakotu
  ,
  — iepakojumam
  . | 1.   CE zīmi redzami, salasāmi un neizdzēšami
  norāda uz ES mēslošanas līdzekļa iepakojuma vai
  , ja CE-marķēto mēslošanas līdzekli piegādā
  bez iepakojuma, uz dokumentiem
  ,
  kas ir līdzi CE-marķētam mēslošanas līdzeklim
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   CE zīmi redzami, salasāmi un neizdzēšami
  uzliek pavaddokumentiem un
  , ja CE-marķēto mēslošanas līdzekli piegādā
  iepakotu
  ,
  — iepakojumam
  .

1.   CE zīmi redzami, salasāmi un neizdzēšami
  norāda uz ES mēslošanas līdzekļa iepakojuma vai
  , ja CE-marķēto mēslošanas līdzekli piegādā
  bez iepakojuma, uz dokumentiem
  ,
  kas ir līdzi CE-marķētam mēslošanas līdzeklim
  .

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

17. pants – 3. punkts – 1. daļa

17. pants – 3. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Aiz CE zīmes
  ir tās
  paziņotās struktūras identifikācijas
  numurs
  ,
  kas piedalās atbilstības novērtēšanas procedūrā, kura
  IV pielikumā
  nosaukta par moduli D1
  . | Aiz CE zīmes
  norāda
  paziņotās struktūras identifikācijas
  numuru
  ,
  ja tas prasīts
  IV pielikumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Aiz CE zīmes
  ir tās
  paziņotās struktūras identifikācijas
  numurs
  ,
  kas piedalās atbilstības novērtēšanas procedūrā, kura
  IV pielikumā
  nosaukta par moduli D1
  .

ir tās

numurs

kas piedalās atbilstības novērtēšanas procedūrā, kura

nosaukta par moduli D1

Aiz CE zīmes
  norāda
  paziņotās struktūras identifikācijas
  numuru
  ,
  ja tas prasīts
  IV pielikumā.

norāda

numuru

ja tas prasīts

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

18. pants – 1. daļa

18. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Tiek uzskatīts, ka CE-marķēts mēslošanas līdzeklis, ar ko
  ir veikta reģenerācijas darbība un kas atbilst
  šīs regulas prasībām, atbilst
  Direktīvas 2008/98/EK 6. panta 1. punkta nosacījumiem, un tāpēc tiek uzskatīts, ka
  tas
  vairs nav atkritums. | Ja ar materiālu, kas bija atkritums,
  ir veikta reģenerācijas darbība un
  CE-marķēts mēslošanas līdzeklis,
  kas atbilst
  šai regulai, satur minēto materiālu vai sastāv no tā, materiālu uzskata par atbilstīgu
  Direktīvas 2008/98/EK 6. panta 1. punkta nosacījumiem, un tāpēc tiek uzskatīts, ka
  minētais materiāls no brīža, kad ir sagatavota ES atbilstības deklarācija,
  vairs nav atkritums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Tiek uzskatīts, ka CE-marķēts mēslošanas līdzeklis, ar ko
  ir veikta reģenerācijas darbība un kas atbilst
  šīs regulas prasībām, atbilst
  Direktīvas 2008/98/EK 6. panta 1. punkta nosacījumiem, un tāpēc tiek uzskatīts, ka
  tas
  vairs nav atkritums.

Tiek uzskatīts, ka CE-marķēts mēslošanas līdzeklis, ar ko

šīs regulas prasībām, atbilst

tas

Ja ar materiālu, kas bija atkritums,
  ir veikta reģenerācijas darbība un
  CE-marķēts mēslošanas līdzeklis,
  kas atbilst
  šai regulai, satur minēto materiālu vai sastāv no tā, materiālu uzskata par atbilstīgu
  Direktīvas 2008/98/EK 6. panta 1. punkta nosacījumiem, un tāpēc tiek uzskatīts, ka
  minētais materiāls no brīža, kad ir sagatavota ES atbilstības deklarācija,
  vairs nav atkritums.

Ja ar materiālu, kas bija atkritums,

CE-marķēts mēslošanas līdzeklis,

šai regulai, satur minēto materiālu vai sastāv no tā, materiālu uzskata par atbilstīgu

minētais materiāls no brīža, kad ir sagatavota ES atbilstības deklarācija,

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

30. pants – 2. punkts

30. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Paziņotāja dalībvalsts
  pēc pieprasījuma sniedz Komisijai visu informāciju, kas attiecas uz attiecīgās struktūras paziņošanas pamatojumu vai šīs struktūras kompetences saglabāšanu. | 2.   
  Paziņotājas iestādes
  pēc pieprasījuma sniedz Komisijai visu informāciju, kas attiecas uz attiecīgās struktūras paziņošanas pamatojumu vai šīs struktūras kompetences saglabāšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   
  Paziņotāja dalībvalsts
  pēc pieprasījuma sniedz Komisijai visu informāciju, kas attiecas uz attiecīgās struktūras paziņošanas pamatojumu vai šīs struktūras kompetences saglabāšanu.

2.   
  Paziņotājas iestādes
  pēc pieprasījuma sniedz Komisijai visu informāciju, kas attiecas uz attiecīgās struktūras paziņošanas pamatojumu vai šīs struktūras kompetences saglabāšanu.

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 3. punkts

31. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja paziņotā struktūra konstatē, ka ražotājs nav izpildījis I, II vai III pielikuma, attiecīgo saskaņoto standartu, 13. pantā minēto kopīgo specifikāciju
  vai citu tehnisko specifikāciju prasības
  , tā pieprasa, lai ražotājs veic attiecīgus koriģējošus pasākumus, un sertifikātu neizsniedz. | 3.   Ja paziņotā struktūra konstatē, ka ražotājs nav izpildījis I, II vai III pielikuma, attiecīgo saskaņoto standartu
  vai
  13. pantā minēto kopīgo specifikāciju, tā pieprasa, lai ražotājs veic attiecīgus koriģējošus pasākumus, un
  atbilstības
  sertifikātu
  vai apstiprināšanas lēmumu
  neizsniedz. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Ja paziņotā struktūra konstatē, ka ražotājs nav izpildījis I, II vai III pielikuma, attiecīgo saskaņoto standartu, 13. pantā minēto kopīgo specifikāciju
  vai citu tehnisko specifikāciju prasības
  , tā pieprasa, lai ražotājs veic attiecīgus koriģējošus pasākumus, un sertifikātu neizsniedz.

3.   Ja paziņotā struktūra konstatē, ka ražotājs nav izpildījis I, II vai III pielikuma, attiecīgo saskaņoto standartu
  vai
  13. pantā minēto kopīgo specifikāciju, tā pieprasa, lai ražotājs veic attiecīgus koriģējošus pasākumus, un
  atbilstības
  sertifikātu
  vai apstiprināšanas lēmumu
  neizsniedz.

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 4. punkts

31. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Ja, pārraugot atbilstību pēc sertifikāta izdošanas, paziņotā struktūra konstatē, ka CE-marķēts mēslošanas līdzeklis vairs nav atbilstīgs, tā pieprasa, lai ražotājs veic attiecīgus koriģējošus pasākumus, un vajadzības gadījumā sertifikātu aptur vai anulē. | 4.   Ja, pārraugot atbilstību pēc sertifikāta
  vai apstiprināšanas lēmuma
  izdošanas, paziņotā struktūra konstatē, ka CE-marķēts mēslošanas līdzeklis vairs nav atbilstīgs, tā pieprasa, lai ražotājs veic attiecīgus koriģējošus pasākumus, un vajadzības gadījumā sertifikātu
  vai apstiprināšanas lēmumu
  aptur vai anulē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Ja, pārraugot atbilstību pēc sertifikāta izdošanas, paziņotā struktūra konstatē, ka CE-marķēts mēslošanas līdzeklis vairs nav atbilstīgs, tā pieprasa, lai ražotājs veic attiecīgus koriģējošus pasākumus, un vajadzības gadījumā sertifikātu aptur vai anulē.

4.   Ja, pārraugot atbilstību pēc sertifikāta
  vai apstiprināšanas lēmuma
  izdošanas, paziņotā struktūra konstatē, ka CE-marķēts mēslošanas līdzeklis vairs nav atbilstīgs, tā pieprasa, lai ražotājs veic attiecīgus koriģējošus pasākumus, un vajadzības gadījumā sertifikātu
  vai apstiprināšanas lēmumu
  aptur vai anulē.

Grozījums Nr. 69

Grozījums Nr. 69

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

31. pants – 5. punkts

31. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Ja koriģējošie pasākumi netiek veikti vai nedod vēlamo rezultātu, paziņotā struktūra attiecīgi ierobežo, aptur vai anulē jebkādus sertifikātus. | 5.   Ja koriģējošie pasākumi netiek veikti vai nedod vēlamo rezultātu
  un līdz ar to CE-marķēts mēslošanas līdzeklis joprojām neatbilst šīs regulas prasībām
  , paziņotā struktūra attiecīgi ierobežo, aptur vai anulē jebkādus sertifikātus
  vai apstiprināšanas lēmumus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.   Ja koriģējošie pasākumi netiek veikti vai nedod vēlamo rezultātu, paziņotā struktūra attiecīgi ierobežo, aptur vai anulē jebkādus sertifikātus.

5.   Ja koriģējošie pasākumi netiek veikti vai nedod vēlamo rezultātu
  un līdz ar to CE-marķēts mēslošanas līdzeklis joprojām neatbilst šīs regulas prasībām
  , paziņotā struktūra attiecīgi ierobežo, aptur vai anulē jebkādus sertifikātus
  vai apstiprināšanas lēmumus
  .

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

33. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

33. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | sertifikātu
  atteikšanu, ierobežošanu, apturēšanu vai anulēšanu, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

sertifikātu
  atteikšanu, ierobežošanu, apturēšanu vai anulēšanu,

sertifikātu

| (a) | sertifikāta vai apstiprinājuma lēmuma
  atteikšanu, ierobežošanu, apturēšanu vai anulēšanu; |
| --- | --- |

(a)

sertifikāta vai apstiprinājuma lēmuma
  atteikšanu, ierobežošanu, apturēšanu vai anulēšanu;

sertifikāta vai apstiprinājuma lēmuma

Grozījums Nr. 71

Grozījums Nr. 71

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

37. pants – virsraksts

37. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Procedūra darbībām ar CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem, kuri rada apdraudējumu
  valsts līmenī | Valsts līmeņa
  procedūra darbībām ar CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem, kuri rada apdraudējumu |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Procedūra darbībām ar CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem, kuri rada apdraudējumu
  valsts līmenī

valsts līmenī

Valsts līmeņa
  procedūra darbībām ar CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem, kuri rada apdraudējumu

Valsts līmeņa

Grozījums Nr. 72

Grozījums Nr. 72

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

37. pants – 1. punkts – 1. daļa

37. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja kādas dalībvalsts tirgus uzraudzības iestādēm ir pietiekams iemesls uzskatīt, ka CE-marķēts mēslošanas līdzeklis
  nepieņemami
  apdraud cilvēka, dzīvnieku vai augu veselību, drošību vai vidi, tās attiecībā uz attiecīgo mēslošanas līdzekli veic izvērtēšanu, kas aptver šīs regulas prasības. Attiecīgie uzņēmēji minētajā nolūkā pēc vajadzības sadarbojas ar tirgus uzraudzības iestādēm. | Ja kādas dalībvalsts tirgus uzraudzības iestādēm ir pietiekams iemesls uzskatīt, ka CE-marķēts mēslošanas līdzeklis apdraud cilvēka, dzīvnieku vai augu veselību, drošību vai vidi,
  vai citus šajā regulā iekļautos sabiedrības interešu aizsardzības aspektus,
  tās attiecībā uz attiecīgo mēslošanas līdzekli veic izvērtēšanu, kas aptver
  visas
  šīs regulas prasības. Attiecīgie uzņēmēji minētajā nolūkā pēc vajadzības sadarbojas ar tirgus uzraudzības iestādēm. |
| | (Ar šo grozījumu tiek ieviestas horizontālas izmaiņas visā tekstā vārdus “nepieņemami apdraud”, aizstājot ar “apdraud”. Ja abi likumdevēji par to vienosies, vajadzēs veikt atbilstošas izmaiņas visā tekstā un attiecīgi arī pieņemtajos grozījumos.) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja kādas dalībvalsts tirgus uzraudzības iestādēm ir pietiekams iemesls uzskatīt, ka CE-marķēts mēslošanas līdzeklis
  nepieņemami
  apdraud cilvēka, dzīvnieku vai augu veselību, drošību vai vidi, tās attiecībā uz attiecīgo mēslošanas līdzekli veic izvērtēšanu, kas aptver šīs regulas prasības. Attiecīgie uzņēmēji minētajā nolūkā pēc vajadzības sadarbojas ar tirgus uzraudzības iestādēm.

nepieņemami

Ja kādas dalībvalsts tirgus uzraudzības iestādēm ir pietiekams iemesls uzskatīt, ka CE-marķēts mēslošanas līdzeklis apdraud cilvēka, dzīvnieku vai augu veselību, drošību vai vidi,
  vai citus šajā regulā iekļautos sabiedrības interešu aizsardzības aspektus,
  tās attiecībā uz attiecīgo mēslošanas līdzekli veic izvērtēšanu, kas aptver
  visas
  šīs regulas prasības. Attiecīgie uzņēmēji minētajā nolūkā pēc vajadzības sadarbojas ar tirgus uzraudzības iestādēm.

vai citus šajā regulā iekļautos sabiedrības interešu aizsardzības aspektus,

visas

(Ar šo grozījumu tiek ieviestas horizontālas izmaiņas visā tekstā vārdus “nepieņemami apdraud”, aizstājot ar “apdraud”. Ja abi likumdevēji par to vienosies, vajadzēs veikt atbilstošas izmaiņas visā tekstā un attiecīgi arī pieņemtajos grozījumos.)

(Ar šo grozījumu tiek ieviestas horizontālas izmaiņas visā tekstā vārdus “nepieņemami apdraud”, aizstājot ar “apdraud”. Ja abi likumdevēji par to vienosies, vajadzēs veikt atbilstošas izmaiņas visā tekstā un attiecīgi arī pieņemtajos grozījumos.)

Grozījums Nr. 73

Grozījums Nr. 73

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

37. pants – 1. punkts – 2. daļa

37. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja šajā izvērtēšanā tirgus uzraudzības iestādes atklāj, ka CE-marķēts mēslošanas līdzeklis neatbilst šīs regulas prasībām, tās šim uzņēmējam nekavējoties pieprasa
  saprātīgā periodā
  veikt visus koriģējošos pasākumus, kas nepieciešami, lai panāktu mēslošanas līdzekļa atbilstību minētajām prasībām vai lai to izņemtu no tirgus, atsauktu
  vai
  noņemtu CE zīmi. | Ja šajā izvērtēšanā tirgus uzraudzības iestādes atklāj, ka CE-marķēts mēslošanas līdzeklis neatbilst šīs regulas prasībām, tās šim uzņēmējam nekavējoties pieprasa veikt visus koriģējošos pasākumus, kas nepieciešami, lai panāktu mēslošanas līdzekļa atbilstību minētajām prasībām vai lai to izņemtu no tirgus,
  vai lai proporcionāli riskam
  atsauktu
  minēto iestāžu noteiktā saprātīgā termiņā un
  noņemtu CE zīmi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja šajā izvērtēšanā tirgus uzraudzības iestādes atklāj, ka CE-marķēts mēslošanas līdzeklis neatbilst šīs regulas prasībām, tās šim uzņēmējam nekavējoties pieprasa
  saprātīgā periodā
  veikt visus koriģējošos pasākumus, kas nepieciešami, lai panāktu mēslošanas līdzekļa atbilstību minētajām prasībām vai lai to izņemtu no tirgus, atsauktu
  vai
  noņemtu CE zīmi.

saprātīgā periodā

vai

Ja šajā izvērtēšanā tirgus uzraudzības iestādes atklāj, ka CE-marķēts mēslošanas līdzeklis neatbilst šīs regulas prasībām, tās šim uzņēmējam nekavējoties pieprasa veikt visus koriģējošos pasākumus, kas nepieciešami, lai panāktu mēslošanas līdzekļa atbilstību minētajām prasībām vai lai to izņemtu no tirgus,
  vai lai proporcionāli riskam
  atsauktu
  minēto iestāžu noteiktā saprātīgā termiņā un
  noņemtu CE zīmi.

vai lai proporcionāli riskam

minēto iestāžu noteiktā saprātīgā termiņā un

Grozījums Nr. 74

Grozījums Nr. 74

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

37. pants – 4. punkts – 1. daļa

37. pants – 4. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja attiecīgais uzņēmējs 1. punkta otrajā daļā noteiktajā termiņā neveic pietiekamus koriģējošus pasākumus, tirgus uzraudzības iestādes veic visus attiecīgos pagaidu pasākumus, lai aizliegtu vai ierobežotu to, ka CE-marķētais mēslošanas līdzeklis tiek darīts pieejams to valsts tirgū, mēslošanas līdzekli no minētā tirgus izņemtu vai atsauktu. | Ja attiecīgais uzņēmējs 1. punkta otrajā daļā noteiktajā termiņā neveic pietiekamus koriģējošus pasākumus, tirgus uzraudzības iestādes veic visus attiecīgos pagaidu pasākumus, lai aizliegtu vai ierobežotu to, ka CE-marķētais mēslošanas līdzeklis tiek darīts pieejams to valsts tirgū, mēslošanas līdzekli no minētā tirgus izņemtu vai atsauktu.
  Tirgus uzraudzības iestāžu pienākumi šajā saistībā neskar dalībvalstu iespējas reglamentēt mēslošanas līdzekļus, kas darīti pieejami tirgū bez CE zīmes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ja attiecīgais uzņēmējs 1. punkta otrajā daļā noteiktajā termiņā neveic pietiekamus koriģējošus pasākumus, tirgus uzraudzības iestādes veic visus attiecīgos pagaidu pasākumus, lai aizliegtu vai ierobežotu to, ka CE-marķētais mēslošanas līdzeklis tiek darīts pieejams to valsts tirgū, mēslošanas līdzekli no minētā tirgus izņemtu vai atsauktu.

Ja attiecīgais uzņēmējs 1. punkta otrajā daļā noteiktajā termiņā neveic pietiekamus koriģējošus pasākumus, tirgus uzraudzības iestādes veic visus attiecīgos pagaidu pasākumus, lai aizliegtu vai ierobežotu to, ka CE-marķētais mēslošanas līdzeklis tiek darīts pieejams to valsts tirgū, mēslošanas līdzekli no minētā tirgus izņemtu vai atsauktu.
  Tirgus uzraudzības iestāžu pienākumi šajā saistībā neskar dalībvalstu iespējas reglamentēt mēslošanas līdzekļus, kas darīti pieejami tirgū bez CE zīmes.

Tirgus uzraudzības iestāžu pienākumi šajā saistībā neskar dalībvalstu iespējas reglamentēt mēslošanas līdzekļus, kas darīti pieejami tirgū bez CE zīmes.

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

37. pants – 5. punkts – b apakšpunkts

37. pants – 5. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | trūkumi 12. pantā minētajos saskaņotajos standartos
  , kurus ievērojot var pieņemt, ka ir nodrošināta atbilstība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

trūkumi 12. pantā minētajos saskaņotajos standartos
  , kurus ievērojot var pieņemt, ka ir nodrošināta atbilstība.

, kurus ievērojot var pieņemt, ka ir nodrošināta atbilstība.

| (b) | trūkumi 12. pantā minētajos saskaņotajos standartos; |
| --- | --- |

(b)

trūkumi 12. pantā minētajos saskaņotajos standartos;

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

37. pants – 5. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

37. pants – 5. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | trūkumi 13. pantā minētajās kopīgajās specifikācijās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

trūkumi 13. pantā minētajās kopīgajās specifikācijās.

trūkumi 13. pantā minētajās kopīgajās specifikācijās.

Grozījums Nr. 77

Grozījums Nr. 77

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

38. pants – 2.a punkts (jauns)

38. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Ja valsts pasākumu uzskata par pamatotu un CE-marķēta mēslošanas līdzekļa neatbilstība ir attiecināma uz trūkumiem kopīgajās specifikācijās, kas minētas 37. panta 5. punkta ba) apakšpunktā, Komisija nekavējoties pieņem īstenošanas aktus, ar ko attiecīgās kopīgās specifikācijas groza vai atceļ. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 41. panta 3. punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a
     
  Ja valsts pasākumu uzskata par pamatotu un CE-marķēta mēslošanas līdzekļa neatbilstība ir attiecināma uz trūkumiem kopīgajās specifikācijās, kas minētas 37. panta 5. punkta ba) apakšpunktā, Komisija nekavējoties pieņem īstenošanas aktus, ar ko attiecīgās kopīgās specifikācijas groza vai atceļ. Minētos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar pārbaudes procedūru, kas minēta 41. panta 3. punktā.

Grozījums Nr. 78

Grozījums Nr. 78

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

39. pants – 1. punkts

39. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Ja dalībvalsts pēc izvērtēšanas saskaņā ar 37. panta 1. punktu konstatē, ka CE-marķēts mēslošanas līdzeklis gan atbilst šai regulai, tomēr
  nepieņemami
  apdraud cilvēka, dzīvnieku vai augu veselību, drošību vai vidi, tā attiecīgajam uzņēmējam pieprasa saprātīgā
  periodā
  veikt visus pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka attiecīgais mēslošanas līdzeklis,
  tirgū laists
  , minēto apdraudējumu vairs nerada, vai lai mēslošanas līdzekli izņemtu no tirgus vai atsauktu. | 1.   Ja dalībvalsts pēc izvērtēšanas saskaņā ar 37. panta 1. punktu konstatē, ka CE-marķēts mēslošanas līdzeklis gan atbilst šai regulai, tomēr apdraud cilvēka, dzīvnieku vai augu veselību, drošību vai vidi,
  vai citus šajā regulā iekļautos sabiedrības interešu aizsardzības aspektus,
  tā attiecīgajam uzņēmējam
  nekavējoties
  pieprasa saprātīgā
  laikposmā, ko ierosina tirgus uzraudzības iestāde un kas atbilst apdraudējuma veidam,
  veikt visus pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka attiecīgais mēslošanas līdzeklis,
  kad darīts pieejams tirgū
  , minēto apdraudējumu vairs nerada, vai lai mēslošanas līdzekli izņemtu no tirgus vai atsauktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Ja dalībvalsts pēc izvērtēšanas saskaņā ar 37. panta 1. punktu konstatē, ka CE-marķēts mēslošanas līdzeklis gan atbilst šai regulai, tomēr
  nepieņemami
  apdraud cilvēka, dzīvnieku vai augu veselību, drošību vai vidi, tā attiecīgajam uzņēmējam pieprasa saprātīgā
  periodā
  veikt visus pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka attiecīgais mēslošanas līdzeklis,
  tirgū laists
  , minēto apdraudējumu vairs nerada, vai lai mēslošanas līdzekli izņemtu no tirgus vai atsauktu.

1.   Ja dalībvalsts pēc izvērtēšanas saskaņā ar 37. panta 1. punktu konstatē, ka CE-marķēts mēslošanas līdzeklis gan atbilst šai regulai, tomēr apdraud cilvēka, dzīvnieku vai augu veselību, drošību vai vidi,
  vai citus šajā regulā iekļautos sabiedrības interešu aizsardzības aspektus,
  tā attiecīgajam uzņēmējam
  nekavējoties
  pieprasa saprātīgā
  laikposmā, ko ierosina tirgus uzraudzības iestāde un kas atbilst apdraudējuma veidam,
  veikt visus pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka attiecīgais mēslošanas līdzeklis,
  kad darīts pieejams tirgū
  , minēto apdraudējumu vairs nerada, vai lai mēslošanas līdzekli izņemtu no tirgus vai atsauktu.

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

40. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

40. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | CE-marķētajam mēslošanas līdzeklim nav pievienota
  ES atbilstības deklarācija, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

CE-marķētajam mēslošanas līdzeklim nav pievienota
  ES atbilstības deklarācija,

CE-marķētajam mēslošanas līdzeklim nav pievienota

| (c) | nav sagatavota
  ES atbilstības deklarācija, |
| --- | --- |

(c)

nav sagatavota
  ES atbilstības deklarācija,

nav sagatavota

Grozījums Nr. 80

Grozījums Nr. 80

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

42. pants – 1. punkts

42. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 43. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu I līdz IV pielikumu, tos pielāgojot tehnikas attīstībai un
  atvieglojot
  iekšējā tirgus piekļūstamību un brīvu apriti
  jaunieviestiem
  mēslošanas līdzekļiem: | 1.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 43. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu I līdz IV pielikumu, tos pielāgojot tehnikas attīstībai, un
  ņemot vērā produktus un materiālus, kas jau ir atļauti dalībvalstīs, jo īpaši attiecībā uz mēslošanas līdzekļu ražošanu no dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atkritumu reģenerēšanas procesā iegūtiem produktiem, un lai atvieglotu
  iekšējā tirgus piekļūstamību un brīvu apriti
  CE-marķētiem
  mēslošanas līdzekļiem: |
| (a) | ar kuriem varbūtīga
  ir nozīmīga
  tirdzniecība
  iekšējā tirgū un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 43. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu I līdz IV pielikumu, tos pielāgojot tehnikas attīstībai un
  atvieglojot
  iekšējā tirgus piekļūstamību un brīvu apriti
  jaunieviestiem
  mēslošanas līdzekļiem:

1.   Komisija ir pilnvarota saskaņā ar 43. pantu pieņemt deleģētos aktus, lai grozītu I līdz IV pielikumu, tos pielāgojot tehnikas attīstībai, un
  ņemot vērā produktus un materiālus, kas jau ir atļauti dalībvalstīs, jo īpaši attiecībā uz mēslošanas līdzekļu ražošanu no dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atkritumu reģenerēšanas procesā iegūtiem produktiem, un lai atvieglotu
  iekšējā tirgus piekļūstamību un brīvu apriti
  CE-marķētiem
  mēslošanas līdzekļiem:

(a)

ar kuriem varbūtīga
  ir nozīmīga
  tirdzniecība
  iekšējā tirgū un

ar kuriem varbūtīga

tirdzniecība

| (a) | kuriem
  ir nozīmīga
  apjoma tirdzniecības potenciāls
  iekšējā tirgū un |
| --- | --- |

(a)

kuriem
  ir nozīmīga
  apjoma tirdzniecības potenciāls
  iekšējā tirgū un

kuriem

apjoma tirdzniecības potenciāls

| (b) | attiecībā uz kuriem ir zinātniski pierādījumi, ka tie
  nepieņemami
  neapdraud cilvēka, dzīvnieku vai augu veselību, drošību vai vidi un ka tie ir pietiekami iedarbīgi. |
| --- | --- |

(b)

attiecībā uz kuriem ir zinātniski pierādījumi, ka tie
  nepieņemami
  neapdraud cilvēka, dzīvnieku vai augu veselību, drošību vai vidi un ka tie ir pietiekami iedarbīgi.

nepieņemami

| (b) | attiecībā uz kuriem ir zinātniski pierādījumi, ka tie neapdraud cilvēka, dzīvnieku vai augu veselību, drošību vai vidi un ka tie ir pietiekami iedarbīgi. |
| --- | --- |

(b)

attiecībā uz kuriem ir zinātniski pierādījumi, ka tie neapdraud cilvēka, dzīvnieku vai augu veselību, drošību vai vidi un ka tie ir pietiekami iedarbīgi.

Grozījums Nr. 81

Grozījums Nr. 81

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

42. pants – 1.a punkts (jauns)

42. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Komisija pēc ... [šīs regulas spēkā stāšanās diena] bez liekas kavēšanās pieņem deleģēto aktu saskaņā ar 1. punktu, lai grozītu II pielikumā norādītās komponentmateriālu kategorijas un jo īpaši šajās komponentmateriālu kategorijās iekļautu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus attiecībā uz kuriem ir noteikts beigu punkts, attiecībā uz struvītu, biokokogles un pelnus saturošus produktus, kā arī lai noteiktu prasības šo produktu iekļaušanai minētajās kategorijās. Pieņemot šos deleģētos aktus, Komisija jo īpaši ņem vērā tehnoloģisko attīstību barības elementu atgūšanas jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a
     
  Komisija pēc ... [šīs regulas spēkā stāšanās diena] bez liekas kavēšanās pieņem deleģēto aktu saskaņā ar 1. punktu, lai grozītu II pielikumā norādītās komponentmateriālu kategorijas un jo īpaši šajās komponentmateriālu kategorijās iekļautu dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus attiecībā uz kuriem ir noteikts beigu punkts, attiecībā uz struvītu, biokokogles un pelnus saturošus produktus, kā arī lai noteiktu prasības šo produktu iekļaušanai minētajās kategorijās. Pieņemot šos deleģētos aktus, Komisija jo īpaši ņem vērā tehnoloģisko attīstību barības elementu atgūšanas jomā.

Amendment 345

Amendment 345

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

42. pants – 1.b punkts (jauns)

42. pants – 1.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.b
     
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 43. pantu attiecībā uz to, kad stājas spēkā 20 mg uz kg robežvērtība, kas minēta I pielikuma II daļas PFC 1(B) sadaļas 3. punkta a) apakšpunkta 2. punktā un I pielikuma II daļas PFC 1(C)(I) sadaļas 2. punkta a) apakšpunkta 2. punktā, ja, ņemot vērā padziļinātu ietekmes novērtējumu, tās rīcībā ir dati, kuru dēļ tā uzskata, ka stingrākas robežvērtības ieviešana būtiski apdraudētu mēslošanas līdzekļu piegādi Savienībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.b
     
  Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 43. pantu attiecībā uz to, kad stājas spēkā 20 mg uz kg robežvērtība, kas minēta I pielikuma II daļas PFC 1(B) sadaļas 3. punkta a) apakšpunkta 2. punktā un I pielikuma II daļas PFC 1(C)(I) sadaļas 2. punkta a) apakšpunkta 2. punktā, ja, ņemot vērā padziļinātu ietekmes novērtējumu, tās rīcībā ir dati, kuru dēļ tā uzskata, ka stingrākas robežvērtības ieviešana būtiski apdraudētu mēslošanas līdzekļu piegādi Savienībai.

Grozījums Nr. 82

Grozījums Nr. 82

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

42. pants – 2. punkts – ievaddaļa

42. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Ja Komisija groza II pielikumu, lai
  saskaņā ar 1. punktu
  komponentmateriāla kategorijai, kas paredzēta mikroorganismiem, pievienotu jaunus
  organismus
  , tā to dara, pamatojoties uz šādiem datiem: | 2.   Ja Komisija groza II pielikumu, lai komponentmateriāla kategorijai, kas paredzēta mikroorganismiem, pievienotu jaunus
  mikroorganismu celmus
  , tā to dara
  pēc tam, kad ir pārliecinājusies, ka visi pievienojamie mikroorganismu celmi atbilst šā panta 1. punkta b) apakšpunkta prasībām
  , pamatojoties uz šādiem datiem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Ja Komisija groza II pielikumu, lai
  saskaņā ar 1. punktu
  komponentmateriāla kategorijai, kas paredzēta mikroorganismiem, pievienotu jaunus
  organismus
  , tā to dara, pamatojoties uz šādiem datiem:

2.   Ja Komisija groza II pielikumu, lai komponentmateriāla kategorijai, kas paredzēta mikroorganismiem, pievienotu jaunus
  mikroorganismu celmus
  , tā to dara
  pēc tam, kad ir pārliecinājusies, ka visi pievienojamie mikroorganismu celmi atbilst šā panta 1. punkta b) apakšpunkta prasībām
  , pamatojoties uz šādiem datiem:

Grozījums Nr. 83

Grozījums Nr. 83

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

42. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

42. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | mikroorganisma nosaukums, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

mikroorganisma nosaukums,

| (a) | mikroorganisma nosaukums
  celma līmenī
  , |
| --- | --- |

(a)

mikroorganisma nosaukums
  celma līmenī
  ,

celma līmenī

Grozījums Nr. 84

Grozījums Nr. 84

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

42. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

42. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | vēsturiski dati
  par
  šā
  mikroorganisma drošu ražošanu un lietošanu, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

vēsturiski dati
  par
  šā
  mikroorganisma drošu ražošanu un lietošanu,

vēsturiski dati

šā

| (c) | zinātniskā literatūra, kurā tiek ziņots
  par
  attiecīgā
  mikroorganisma drošu ražošanu un lietošanu, |
| --- | --- |

(c)

zinātniskā literatūra, kurā tiek ziņots
  par
  attiecīgā
  mikroorganisma drošu ražošanu un lietošanu,

zinātniskā literatūra, kurā tiek ziņots

attiecīgā

Grozījums Nr. 85

Grozījums Nr. 85

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

42. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

42. pants – 2. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | tā taksonomiskā radniecība ar tādām mikroorganismu sugām, kas atbilst Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes izvirzītajām prasībām attiecībā uz Kvalificētu pieņēmumu par nekaitīgumu, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

tā taksonomiskā radniecība ar tādām mikroorganismu sugām, kas atbilst Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes izvirzītajām prasībām attiecībā uz Kvalificētu pieņēmumu par nekaitīgumu,

| (d) | tā taksonomiskā radniecība ar tādām mikroorganismu sugām, kas atbilst Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes izvirzītajām prasībām attiecībā uz Kvalificētu pieņēmumu par nekaitīgumu,
  vai atsaucei uz deklarēto atbilstību attiecīgiem saskaņotiem izmantoto mikroorganismu nekaitīguma standartiem, kas publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, vai mikroorganismu drošuma novērtējuma prasībām, ko pieņēmusi Komisija, ja šādi saskaņotie standarti nav ieviesti; |
| --- | --- |

(d)

tā taksonomiskā radniecība ar tādām mikroorganismu sugām, kas atbilst Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes izvirzītajām prasībām attiecībā uz Kvalificētu pieņēmumu par nekaitīgumu,
  vai atsaucei uz deklarēto atbilstību attiecīgiem saskaņotiem izmantoto mikroorganismu nekaitīguma standartiem, kas publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, vai mikroorganismu drošuma novērtējuma prasībām, ko pieņēmusi Komisija, ja šādi saskaņotie standarti nav ieviesti;

vai atsaucei uz deklarēto atbilstību attiecīgiem saskaņotiem izmantoto mikroorganismu nekaitīguma standartiem, kas publicēti Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī, vai mikroorganismu drošuma novērtējuma prasībām, ko pieņēmusi Komisija, ja šādi saskaņotie standarti nav ieviesti;

Grozījums Nr. 86

Grozījums Nr. 86

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

42. pants – 2. punkts – 1.a daļa (jauna)

42. pants – 2. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Lai atspoguļotu straujo tehnoloģisko progresu šajā jomā, Komisija līdz ... [viens gads pēc šīs regulas stāšanās spēkā dienas] pieņem deleģētos aktus saskaņā ar LESD 43. pantu, lai noteiktu izvērtēšanas kritērijus mikroorganismiem, kurus var izmantot augu barošanās līdzekļos, sākotnēji neiekļaujot tos atļauto līdzekļu sarakstā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Lai atspoguļotu straujo tehnoloģisko progresu šajā jomā, Komisija līdz ... [viens gads pēc šīs regulas stāšanās spēkā dienas] pieņem deleģētos aktus saskaņā ar LESD 43. pantu, lai noteiktu izvērtēšanas kritērijus mikroorganismiem, kurus var izmantot augu barošanās līdzekļos, sākotnēji neiekļaujot tos atļauto līdzekļu sarakstā.

Lai atspoguļotu straujo tehnoloģisko progresu šajā jomā, Komisija līdz ... [viens gads pēc šīs regulas stāšanās spēkā dienas] pieņem deleģētos aktus saskaņā ar LESD 43. pantu, lai noteiktu izvērtēšanas kritērijus mikroorganismiem, kurus var izmantot augu barošanās līdzekļos, sākotnēji neiekļaujot tos atļauto līdzekļu sarakstā.

Grozījums Nr. 87

Grozījums Nr. 87

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

42. pants – 3. punkts – 1.a daļa (jauna)

42. pants – 3. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Līdz [seši mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas] Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 43. pantu ar mērķi izdarīt grozījumus II pielikumā nolūkā iekļaut ražošanas ķēdes beigu punktus, kas noteikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu, attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kas šajā regulā minēti II pielikuma komponentmateriālu kategorijā CMC11. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Līdz [seši mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas] Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 43. pantu ar mērķi izdarīt grozījumus II pielikumā nolūkā iekļaut ražošanas ķēdes beigu punktus, kas noteikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu, attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kas šajā regulā minēti II pielikuma komponentmateriālu kategorijā CMC11.

Līdz [seši mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas] Komisija pieņem deleģētos aktus saskaņā ar 43. pantu ar mērķi izdarīt grozījumus II pielikumā nolūkā iekļaut ražošanas ķēdes beigu punktus, kas noteikti saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu, attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, kas šajā regulā minēti II pielikuma komponentmateriālu kategorijā CMC11.

Grozījums Nr. 88

Grozījums Nr. 88

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

42. pants – 3.a punkts (jauns)

42. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Pieņemot 1. punktā minētos deleģētos aktus, Komisija izdara grozījumus komponentmateriālu kategorijā, nolūkā II pielikumā noteikt prasības attiecībā uz polimēriem, kas nav barības elementu polimēri, lai ņemtu vērā jaunākos zinātniskos pierādījumus un tehnoloģiju attīstību, un līdz ... [trīs gadi pēc šīs regulas piemērošanas dienas] nosaka kritērijus tāda polimēru oglekļa pārvēršanai, kas jāpārvērš par oglekļa dioksīdu (CO2), kā arī nosaka bioloģiskās noārdīšanās testēšanas metodi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Pieņemot 1. punktā minētos deleģētos aktus, Komisija izdara grozījumus komponentmateriālu kategorijā, nolūkā II pielikumā noteikt prasības attiecībā uz polimēriem, kas nav barības elementu polimēri, lai ņemtu vērā jaunākos zinātniskos pierādījumus un tehnoloģiju attīstību, un līdz ... [trīs gadi pēc šīs regulas piemērošanas dienas] nosaka kritērijus tāda polimēru oglekļa pārvēršanai, kas jāpārvērš par oglekļa dioksīdu (CO2), kā arī nosaka bioloģiskās noārdīšanās testēšanas metodi.

Grozījums Nr. 89

Grozījums Nr. 89

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

42. pants – 3.b punkts (jauns)

42. pants – 3.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.b
     
  Pieņemot 1. punktā minētos deleģētos aktus, Komisija izdara grozījumus komponentmateriālu kategorijā, nolūkā noteikt kritērijus attiecībā uz citiem II pielikumā minētiem rūpniecības blakusproduktiem, lai ņemtu vērā esošo ražošanas praksi, tehnoloģisko attīstību un jaunākos zinātniskos pierādījumus, un līdz ... [viens gads pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas] nosaka kritērijus rūpniecības blakusproduktu iekļaušanai komponentmateriālu kategorijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.b
     
  Pieņemot 1. punktā minētos deleģētos aktus, Komisija izdara grozījumus komponentmateriālu kategorijā, nolūkā noteikt kritērijus attiecībā uz citiem II pielikumā minētiem rūpniecības blakusproduktiem, lai ņemtu vērā esošo ražošanas praksi, tehnoloģisko attīstību un jaunākos zinātniskos pierādījumus, un līdz ... [viens gads pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas] nosaka kritērijus rūpniecības blakusproduktu iekļaušanai komponentmateriālu kategorijā.

Grozījums Nr. 91

Grozījums Nr. 91

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

43. pants – 3.a punkts (jauns)

43. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar dalībvalstu ieceltiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a
     
  Pirms deleģētā akta pieņemšanas Komisija apspriežas ar dalībvalstu ieceltiem ekspertiem saskaņā ar principiem, kas noteikti 2016. gada 13. aprīļa Iestāžu nolīgumā par labāku likumdošanas procesu.

Grozījums Nr. 92

Grozījums Nr. 92

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

44. pants – 1. daļa

44. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, kas piemērojamas par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem, un veic visus pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu to izpildi. Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un atturošas. Dalībvalstis minētos noteikumus un pasākumus nekavējoties paziņo Komisijai un tai nekavējoties paziņo jebkādus turpmākus grozījumus, kas skar šos noteikumus un pasākumus. | Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, kas piemērojamas par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem, un veic visus pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu to izpildi. Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un atturošas. Dalībvalstis minētos noteikumus un pasākumus nekavējoties paziņo Komisijai un tai nekavējoties paziņo jebkādus turpmākus grozījumus, kas skar šos noteikumus un pasākumus.
  Dalībvalstis veic visus pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka tiek izpildīti to noteikumi par sankcijām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, kas piemērojamas par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem, un veic visus pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu to izpildi. Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un atturošas. Dalībvalstis minētos noteikumus un pasākumus nekavējoties paziņo Komisijai un tai nekavējoties paziņo jebkādus turpmākus grozījumus, kas skar šos noteikumus un pasākumus.

Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, kas piemērojamas par šīs regulas noteikumu pārkāpumiem, un veic visus pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu to izpildi. Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un atturošas. Dalībvalstis minētos noteikumus un pasākumus nekavējoties paziņo Komisijai un tai nekavējoties paziņo jebkādus turpmākus grozījumus, kas skar šos noteikumus un pasākumus.
  Dalībvalstis veic visus pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka tiek izpildīti to noteikumi par sankcijām.

Dalībvalstis veic visus pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka tiek izpildīti to noteikumi par sankcijām.

Grozījums Nr. 93

Grozījums Nr. 93

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

45. pants – 1. daļa – 1.a punkts (jauns)

45. pants – 1. daļa – 1.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1069/2009

5. pants – 2. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | panta 2. punktā pēc pirmās daļas iekļauj šādu daļu:



  “Atvasinātiem produktiem, uz kuriem attiecas 32. pants un kuri dalībvalstīs jau tiek plaši izmantoti mēslošanas līdzekļu ražošanā, Komisija šādu beigu punkta nosaka līdz ... [seši mēneši pēc Regulas par mēslošanas līdzekļiem spēkā stāšanās dienas]”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1a)

(1a)

panta 2. punktā pēc pirmās daļas iekļauj šādu daļu:

“Atvasinātiem produktiem, uz kuriem attiecas 32. pants un kuri dalībvalstīs jau tiek plaši izmantoti mēslošanas līdzekļu ražošanā, Komisija šādu beigu punkta nosaka līdz ... [seši mēneši pēc Regulas par mēslošanas līdzekļiem spēkā stāšanās dienas]”.

“Atvasinātiem produktiem, uz kuriem attiecas 32. pants un kuri dalībvalstīs jau tiek plaši izmantoti mēslošanas līdzekļu ražošanā, Komisija šādu beigu punkta nosaka līdz ... [seši mēneši pēc Regulas par mēslošanas līdzekļiem spēkā stāšanās dienas]”.

Grozījums Nr. 94

Grozījums Nr. 94

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

46. pants – 1. daļa – 2. punkts

46. pants – 1. daļa – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 1107/2009

3. pants – 34. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (3)
  "34. | “augu biostimulators” ir līdzeklis, kas neatkarīgi no barības elementu satura tajā stimulē augu barošanās procesus ar vienīgo mērķi uzlabot vienu vai vairākus no šādiem auga raksturlielumiem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3)
  "34.

(3)

“augu biostimulators” ir līdzeklis, kas neatkarīgi no barības elementu satura tajā stimulē augu barošanās procesus ar vienīgo mērķi uzlabot vienu vai vairākus no šādiem auga raksturlielumiem:

| “34. | “augu biostimulators” ir līdzeklis, kas
  satur jebkuru vielu vai mikroorganismu un kas
  neatkarīgi no barības elementu satura tajā stimulē augu barošanās procesus
  , vai jebkurš tādu vielu un/vai mikroorganismu kombinējums,
  ar vienīgo mērķi uzlabot vienu vai vairākus no šādiem auga
  vai auga rizosfēras
  raksturlielumiem: |
| --- | --- |

“34.

“augu biostimulators” ir līdzeklis, kas
  satur jebkuru vielu vai mikroorganismu un kas
  neatkarīgi no barības elementu satura tajā stimulē augu barošanās procesus
  , vai jebkurš tādu vielu un/vai mikroorganismu kombinējums,
  ar vienīgo mērķi uzlabot vienu vai vairākus no šādiem auga
  vai auga rizosfēras
  raksturlielumiem:

satur jebkuru vielu vai mikroorganismu un kas

, vai jebkurš tādu vielu un/vai mikroorganismu kombinējums,

vai auga rizosfēras

Grozījums Nr. 95

Grozījums Nr. 95

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

46. pants – 1. daļa – 2. punkts

46. pants – 1. daļa – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 1107/2009

3. pants – 34. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | ražas kvalitātes īpašības
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

ražas kvalitātes īpašības
  .

ražas kvalitātes īpašības

| (c) | kultūrauga kvalitāte
  . |
| --- | --- |

(c)

kultūrauga kvalitāte
  .

kultūrauga kvalitāte

Grozījums Nr. 96

Grozījums Nr. 96

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

46. pants – 1. daļa – 2. punkts

46. pants – 1. daļa – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 1107/2009

3. pants – 34. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | ierobežoto barības elementu pieejamība augsnē vai rizosfērā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

ierobežoto barības elementu pieejamība augsnē vai rizosfērā;

ierobežoto barības elementu pieejamība augsnē vai rizosfērā;

Grozījums Nr. 97

Grozījums Nr. 97

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

46. pants – 1. daļa – 2. punkts

46. pants – 1. daļa – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 1107/2009

3. pants – 34. punkts – cb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (cb) | organisko savienojumu noārdīšanās augsnē; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(cb)

(cb)

organisko savienojumu noārdīšanās augsnē;

organisko savienojumu noārdīšanās augsnē;

Grozījums Nr. 98

Grozījums Nr. 98

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

46. pants – 1. daļa – 2. punkts

46. pants – 1. daļa – 2. punkts

Regula (EK) Nr. 1107/2009

3. pants – 34. punkts – cc apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (cc) | humifikācija; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(cc)

(cc)

humifikācija;

humifikācija;

Grozījums Nr. 99

Grozījums Nr. 99

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

48. pants – virsraksts

48. pants – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pārejas noteikumi | Pārejas noteikumi
  , ziņošana un pārskatīšana |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pārejas noteikumi

Pārejas noteikumi
  , ziņošana un pārskatīšana

, ziņošana un pārskatīšana

Grozījums Nr. 100

Grozījums Nr. 100

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

48. pants – 1. daļa

48. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis nekavē to, ka tirgū tiek darīti pieejami mēslošanas līdzekļi, kas kā Regulai (EK) Nr. 2003/2003 atbilstoši mēslošanas līdzekļi ar apzīmējumu “EK mēslošanas līdzeklis” tirgū laisti līdz
  [Publications office, please insert the date of application of this Regulation]
  . Tomēr šādiem
  izstrādājumiem
  mutatis mutandis piemēro 5. nodaļu. | Dalībvalstis nekavē to, ka tirgū tiek darīti pieejami mēslošanas līdzekļi, kas kā Regulai (EK) Nr. 2003/2003 atbilstoši mēslošanas līdzekļi ar apzīmējumu “EK mēslošanas līdzeklis” tirgū laisti līdz .
  .. [12 mēneši pēc šīs regulas piemērošanas dienas]
  Tomēr šādiem
  ražojumiem
  mutatis mutandis piemēro 5. nodaļu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis nekavē to, ka tirgū tiek darīti pieejami mēslošanas līdzekļi, kas kā Regulai (EK) Nr. 2003/2003 atbilstoši mēslošanas līdzekļi ar apzīmējumu “EK mēslošanas līdzeklis” tirgū laisti līdz
  [Publications office, please insert the date of application of this Regulation]
  . Tomēr šādiem
  izstrādājumiem
  mutatis mutandis piemēro 5. nodaļu.

[Publications office, please insert the date of application of this Regulation]

izstrādājumiem

Dalībvalstis nekavē to, ka tirgū tiek darīti pieejami mēslošanas līdzekļi, kas kā Regulai (EK) Nr. 2003/2003 atbilstoši mēslošanas līdzekļi ar apzīmējumu “EK mēslošanas līdzeklis” tirgū laisti līdz .
  .. [12 mēneši pēc šīs regulas piemērošanas dienas]
  Tomēr šādiem
  ražojumiem
  mutatis mutandis piemēro 5. nodaļu.

.. [12 mēneši pēc šīs regulas piemērošanas dienas]

ražojumiem

Grozījums Nr. 101

Grozījums Nr. 101

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

48. pants – 1.a punkts (jauns)

48. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a | Dalībvalstis, kas jau ir ieviesušas zemākas robežvērtības kadmija (Cd) saturam organominerālajos mēslos un neorganiskajos mēslos, kuras norādītas I pielikuma II daļas PFC 1(B) 3. punkta (a) apakšpunktā un PFC 1(C)(I) 2. punkta (a) apakšpunktā, var paturēt spēkā šīs stingrākās robežvērtības līdz brīdim, kad saskaņā ar šo regulu noteiktā robežvērtība ir vienāda vai zemāka. Dalībvalstis par šādiem spēkā esošiem valsts pasākumiem paziņo Komisijai līdz ... [seši mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas]. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a

1.a

Dalībvalstis, kas jau ir ieviesušas zemākas robežvērtības kadmija (Cd) saturam organominerālajos mēslos un neorganiskajos mēslos, kuras norādītas I pielikuma II daļas PFC 1(B) 3. punkta (a) apakšpunktā un PFC 1(C)(I) 2. punkta (a) apakšpunktā, var paturēt spēkā šīs stingrākās robežvērtības līdz brīdim, kad saskaņā ar šo regulu noteiktā robežvērtība ir vienāda vai zemāka. Dalībvalstis par šādiem spēkā esošiem valsts pasākumiem paziņo Komisijai līdz ... [seši mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas].

Grozījums Nr. 102

Grozījums Nr. 102

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

48. pants – 1.b punkts (jauns)

48. pants – 1.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.b | Līdz ... [42 mēneši pēc šīs regulas piemērošanas dienas] Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā izvērtēta šīs regulas īstenošana un vispārējā ietekme saistībā ar tās mērķu sasniegšanu, tostarp ietekme uz MVU. Ziņojumā jo īpaši iekļauj: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.b

1.b

Līdz ... [42 mēneši pēc šīs regulas piemērošanas dienas] Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu, kurā izvērtēta šīs regulas īstenošana un vispārējā ietekme saistībā ar tās mērķu sasniegšanu, tostarp ietekme uz MVU. Ziņojumā jo īpaši iekļauj:

| (a) | mēslošanas līdzekļu iekšējā tirgus novērtējumu, tostarp atbilstības un tirgus uzraudzības efektivitātes novērtējumu, analīzi par daļējas saskaņošanas ietekmi uz CE-marķētu mēslošanas līdzekļu un saskaņā ar valsts noteikumiem tirgū laistu mēslošanas līdzekļu ražošanu, lietošanas veidiem un tirdzniecības plūsmām; |
| --- | --- |

(a)

(a)

mēslošanas līdzekļu iekšējā tirgus novērtējumu, tostarp atbilstības un tirgus uzraudzības efektivitātes novērtējumu, analīzi par daļējas saskaņošanas ietekmi uz CE-marķētu mēslošanas līdzekļu un saskaņā ar valsts noteikumiem tirgū laistu mēslošanas līdzekļu ražošanu, lietošanas veidiem un tirdzniecības plūsmām;

mēslošanas līdzekļu iekšējā tirgus novērtējumu, tostarp atbilstības un tirgus uzraudzības efektivitātes novērtējumu, analīzi par daļējas saskaņošanas ietekmi uz CE-marķētu mēslošanas līdzekļu un saskaņā ar valsts noteikumiem tirgū laistu mēslošanas līdzekļu ražošanu, lietošanas veidiem un tirdzniecības plūsmām;

| (b) | novērtējumu par kontaminantu līmeņu ierobežojumu piemērošanu, kā noteikts šīs regulas I pielikumā, jebkādu jaunu atbilstīgu zinātnisko informāciju par kontaminantu toksiskumu un kancerogenitāti, ja tāda ir kļuvusi pieejama, tostarp par apdraudējumu, ko rada urāna piesārņojums mēslošanas līdzekļos; |
| --- | --- |

(b)

(b)

novērtējumu par kontaminantu līmeņu ierobežojumu piemērošanu, kā noteikts šīs regulas I pielikumā, jebkādu jaunu atbilstīgu zinātnisko informāciju par kontaminantu toksiskumu un kancerogenitāti, ja tāda ir kļuvusi pieejama, tostarp par apdraudējumu, ko rada urāna piesārņojums mēslošanas līdzekļos;

novērtējumu par kontaminantu līmeņu ierobežojumu piemērošanu, kā noteikts šīs regulas I pielikumā, jebkādu jaunu atbilstīgu zinātnisko informāciju par kontaminantu toksiskumu un kancerogenitāti, ja tāda ir kļuvusi pieejama, tostarp par apdraudējumu, ko rada urāna piesārņojums mēslošanas līdzekļos;

| (c) | novērtējumu par atkadmijošanas tehnoloģiju attīstību un to ietekmi, mērogu un izmaksām visā vērtību ķēdē, kā arī saistībā ar kadmija atkritumu apsaimniekošanu; un |
| --- | --- |

(c)

(c)

novērtējumu par atkadmijošanas tehnoloģiju attīstību un to ietekmi, mērogu un izmaksām visā vērtību ķēdē, kā arī saistībā ar kadmija atkritumu apsaimniekošanu; un

novērtējumu par atkadmijošanas tehnoloģiju attīstību un to ietekmi, mērogu un izmaksām visā vērtību ķēdē, kā arī saistībā ar kadmija atkritumu apsaimniekošanu; un

| (d) | novērtējumu par ietekmi uz izejvielu tirdzniecību, tostarp par fosforīta pieejamību. |
| --- | --- |

(d)

(d)

novērtējumu par ietekmi uz izejvielu tirdzniecību, tostarp par fosforīta pieejamību.

novērtējumu par ietekmi uz izejvielu tirdzniecību, tostarp par fosforīta pieejamību.

Ziņojumā pienācīgi ņem vērā tehnikas attīstību un inovāciju, kā arī standartizācijas procesus, kas ietekmē mēslošanas līdzekļu ražošanu un izmantošanu. Līdz ... [pieci gadi pēc šīs regulas piemērošanas dienas] ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno tiesību akta priekšlikumu.

Ziņojumā pienācīgi ņem vērā tehnikas attīstību un inovāciju, kā arī standartizācijas procesus, kas ietekmē mēslošanas līdzekļu ražošanu un izmantošanu. Līdz ... [pieci gadi pēc šīs regulas piemērošanas dienas] ziņojumam vajadzības gadījumā pievieno tiesību akta priekšlikumu.

Līdz ... [12 mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas] Komisija iesniedz novērtējumu par zinātniskajiem datiem, kas vajadzīgi, lai noteiktu agronomiskos un vides kritērijus attiecībā uz to, kad kūtsmēslus vairs nevar uzskatīt par kūtsmēsliem, lai tādējādi kvalificētu to līdzekļu veiktspēju, kas satur kūtsmēslus vai sastāv no tiem.

Līdz ... [12 mēneši pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas] Komisija iesniedz novērtējumu par zinātniskajiem datiem, kas vajadzīgi, lai noteiktu agronomiskos un vides kritērijus attiecībā uz to, kad kūtsmēslus vairs nevar uzskatīt par kūtsmēsliem, lai tādējādi kvalificētu to līdzekļu veiktspēju, kas satur kūtsmēslus vai sastāv no tiem.

Grozījums Nr. 103

Grozījums Nr. 103

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

48. pants – 1.c punkts (jauns)

48. pants – 1.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.c | Komisijai pārskata mikroorganismu atbilstības novērtējuma procedūru līdz ... [pieci gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas] |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.c

1.c

Komisijai pārskata mikroorganismu atbilstības novērtējuma procedūru līdz ... [pieci gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas]

Grozījums Nr. 104

Grozījums Nr. 104

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

49. pants – 2. daļa

49. pants – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| To piemēro no
  2018
  .
  gada 1
  .
  janvāra
  . | To piemēro no
  ... [divi gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas], izņemot 19.–35
  . 
  pantu, kurus piemēro no ..
  .
  [viens gads pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas], un izņemot 13., 41., 42., 43. un 45. pantu, kurus piemēro no ... [šīs regulas spēkā stāšanās diena]
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

To piemēro no
  2018
  .
  gada 1
  .
  janvāra
  .

2018

gada 1

janvāra

To piemēro no
  ... [divi gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas], izņemot 19.–35
  . 
  pantu, kurus piemēro no ..
  .
  [viens gads pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas], un izņemot 13., 41., 42., 43. un 45. pantu, kurus piemēro no ... [šīs regulas spēkā stāšanās diena]
  .

... [divi gadi pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas], izņemot 19.–35

pantu, kurus piemēro no ..

[viens gads pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas], un izņemot 13., 41., 42., 43. un 45. pantu, kurus piemēro no ... [šīs regulas spēkā stāšanās diena]

Grozījums Nr. 105

Grozījums Nr. 105

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – I daļa – 1. punkts – Ca daļa (jauna)

I pielikums – I daļa – 1. punkts – Ca daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Ca. | Mēsli ar zemu oglekļa līmeni |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ca.

Ca.

Mēsli ar zemu oglekļa līmeni

Grozījums Nr. 106

Grozījums Nr. 106

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – I daļa – 5. punkts – A daļa – Ia punkts (jauns)

I pielikums – I daļa – 5. punkts – A daļa – Ia punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Ia. | Denitrifikācijas inhibitors |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ia.

Ia.

Denitrifikācijas inhibitors

Grozījums Nr. 107

Grozījums Nr. 107

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – 4. punkts

I pielikums – II daļa – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4. | Ja CE-marķēts mēslošanas līdzeklis satur vielu, kuras maksimālie atlieku līmeņi pārtikā un barībā ir noteikti saskaņā ar |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.

4.

Ja CE-marķēts mēslošanas līdzeklis satur vielu, kuras maksimālie atlieku līmeņi pārtikā un barībā ir noteikti saskaņā ar

svītrots

svītrots

| (a) | Padomes Regulu (EEK) Nr. 315/93

   (32)

  , |
| --- | --- |

(a)

(a)

Padomes Regulu (EEK) Nr. 315/93

   (32)

  ,

Padomes Regulu (EEK) Nr. 315/93

32

,

| (b) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 396/2005

   (33)

  , |
| --- | --- |

(b)

(b)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 396/2005

   (33)

  ,

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 396/2005

33

,

| (c) | Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 470/2009

   (34)

  vai |
| --- | --- |

(c)

(c)

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 470/2009

   (34)

  vai

Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 470/2009

34

vai

| (d) | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/32/EK

   (35)

  , |
| --- | --- |

(d)

(d)

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/32/EK

   (35)

  ,

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/32/EK

35

,

CE-marķēta mēslošanas līdzekļa lietojums, kas noteikts lietošanas norādījumos, nedrīkst novest pie minēto līmeņu pārsniegšanas pārtikā vai barībā.

CE-marķēta mēslošanas līdzekļa lietojums, kas noteikts lietošanas norādījumos, nedrīkst novest pie minēto līmeņu pārsniegšanas pārtikā vai barībā.

Grozījums Nr. 108

Grozījums Nr. 108

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – 4.a punkts (jauns)

I pielikums – II daļa – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a | Sastāvdaļas, ko iesniedz apstiprināšanai vai atkārtotai apstiprināšanai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, bet kas nav ietvertas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011, neizmanto mēslošanas līdzekļos, ja to neietveršanu pamato Regulas (EK) Nr. 1107/2009 1. panta 4. punkts. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a

4.a

Sastāvdaļas, ko iesniedz apstiprināšanai vai atkārtotai apstiprināšanai saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1107/2009, bet kas nav ietvertas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 540/2011, neizmanto mēslošanas līdzekļos, ja to neietveršanu pamato Regulas (EK) Nr. 1107/2009 1. panta 4. punkts.

Grozījums Nr. 109

Grozījums Nr. 109

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(A) – 1. punkts

I pielikums – II daļa – PFC 1(A) – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Organiskajos mēslos ir |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Organiskajos mēslos ir

| 1. | Organiskajos mēslos ir |
| --- | --- |

1.

Organiskajos mēslos ir

| — | ogleklis (
  C
  ) un |
| --- | --- |

—

ogleklis (
  C
  ) un

C

| — | organiskais
  ogleklis (
  Corg
  ) un |
| --- | --- |

—

organiskais
  ogleklis (
  Corg
  ) un

organiskais

Corg

| — | barības elementi, |
| --- | --- |

—

barības elementi,

| — | barības elementi, |
| --- | --- |

—

barības elementi,

kuriem ir tikai bioloģiska cilme un kuri
  nav fosilizējies materiāls
  vai ģeoloģisku veidojumu
  materiāls
  .

nav fosilizējies materiāls

materiāls

kuriem ir tikai bioloģiska cilme
  , piemēram kūdra, tostarp leonardīts, lignīts
  un
  no tiem iegūtās vielas, bet izņemot citus materiālus,
  kuri
  ir fosilizējušies materiāli
  vai ģeoloģisku veidojumu
  materiāli
  .

, piemēram kūdra, tostarp leonardīts, lignīts

no tiem iegūtās vielas, bet izņemot citus materiālus,

ir fosilizējušies materiāli

materiāli

Grozījums Nr. 110

Grozījums Nr. 110

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(A) – 2. punkts – 1. ievilkums

I pielikums – II daļa – PFC 1(A) – 2. punkts – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | kadmijs (Cd)
  1,5
  mg uz kg sausnas, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

kadmijs (Cd)
  1,5
  mg uz kg sausnas,

1,5

| — | kadmijs (Cd)
  1,0
  mg uz kg sausnas, |
| --- | --- |

—

kadmijs (Cd)
  1,0
  mg uz kg sausnas,

1,0

Grozījums Nr. 112

Grozījums Nr. 112

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(A) – 2. punkts – 6. ievilkums

I pielikums – II daļa – PFC 1(A) – 2. punkts – 6. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | biurets (C2H5N3O2)
  12 g uz kg sausnas
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

biurets (C2H5N3O2)
  12 g uz kg sausnas
  .

2

5

3

2

12 g uz kg sausnas

| — | biurets (C2H5N3O2)
  zem noteikšanas robežas
  . |
| --- | --- |

—

biurets (C2H5N3O2)
  zem noteikšanas robežas
  .

2

5

3

2

zem noteikšanas robežas

Grozījums Nr. 113

Grozījums Nr. 113

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(A) – 3. punkts

I pielikums – II daļa – PFC 1(A) – 3. punkts

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

| 3. | CE-marķēta mēslošanas līdzekļa 25 g paraugā nedrīkst būt Salmonella spp.; |
| --- | --- |

3.

CE-marķēta mēslošanas līdzekļa 25 g paraugā nedrīkst būt Salmonella spp.;

Grozījums

Grozījums

| 3. | Organiskajos mēslos patogēni nedrīkst būt koncentrācijā, kas ir lielāka par turpmāk tabulā norādītajām attiecīgajām robežvērtībām:













  Testējamais mikroorganisms | Paraugu ņemšanas plāni | Robežvērtība |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | m | M |
| Salmonella spp: | 5 | 0 | 0 | Nav 25 g vai 25 ml |
| Escherichia coli vai Enterococcaceae | 5 | 5 | 0 | 1 000 uz 1 g vai 1 ml |

3.

Organiskajos mēslos patogēni nedrīkst būt koncentrācijā, kas ir lielāka par turpmāk tabulā norādītajām attiecīgajām robežvērtībām:

Testējamais mikroorganisms

Testējamais mikroorganisms

Paraugu ņemšanas plāni

Paraugu ņemšanas plāni

Robežvērtība

Robežvērtība

n

n

c

c

m

m

M

M

Salmonella spp:

Salmonella spp:

5

5

0

0

0

0

Nav 25 g vai 25 ml

Nav 25 g vai 25 ml

Escherichia coli vai Enterococcaceae

Escherichia coli vai Enterococcaceae

5

5

5

5

0

0

1 000 uz 1 g vai 1 ml

1 000 uz 1 g vai 1 ml

kur n = testējamo paraugu skaits,

kur n = testējamo paraugu skaits,

c = paraugu vienību skaits, kurās baktēriju skaits, izteikts KVV, var būt lielāks par “m” un mazāks par “M”,

c = paraugu vienību skaits, kurās baktēriju skaits, izteikts KVV, var būt lielāks par “m” un mazāks par “M”,

m = robežvērtība KVV izteiktam baktēriju skaitam, kas tiek uzskatīts par apmierinošu,

m = robežvērtība KVV izteiktam baktēriju skaitam, kas tiek uzskatīts par apmierinošu,

m = maksimāli pieļaujamais baktēriju skaits, izteikts KVV.

m = maksimāli pieļaujamais baktēriju skaits, izteikts KVV.

Organisko mēslu 100 g vai 100 ml paraugā nedrīkst būt parazītu Ascaris spp. un Toxocara spp. jebkādā to attīstības posmā.

Organisko mēslu 100 g vai 100 ml paraugā nedrīkst būt parazītu Ascaris spp. un Toxocara spp. jebkādā to attīstības posmā.

Grozījums Nr. 114

Grozījums Nr. 114

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(A)(I) – 1.a punkts (jauns)

I pielikums – II daļa – PFC 1(A)(I) – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a | CE-marķēts mēslošanas līdzeklis satur vismaz vienu no šādiem deklarētajiem barības elementiem: slāpeklis (N), fosfora pentoksīds (P2O5) vai kālija oksīds (K2O) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a

1.a

CE-marķēts mēslošanas līdzeklis satur vismaz vienu no šādiem deklarētajiem barības elementiem: slāpeklis (N), fosfora pentoksīds (P2

5

2

Grozījums Nr. 115

Grozījums Nr. 115

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(A)(I) – 2.a punkts (jauns)

I pielikums – II daļa – PFC 1(A)(I) – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a | Ja CE-marķēts mēslošanas līdzeklis satur vairāk nekā vienu barības elementu, šis produkts satur deklarētos primāros barības elementus turpmāk minētajos minimālajos daudzumos:



  kopējais slāpeklis (N) 2,5  masas % vai kopējais fosfora pentoksīds (P2O5) 2 masas %, vai kopējais kālija oksīds (K2O) 2 masas %; un




  barības elementu kopsumma 6,5  masas %. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a

2.a

Ja CE-marķēts mēslošanas līdzeklis satur vairāk nekā vienu barības elementu, šis produkts satur deklarētos primāros barības elementus turpmāk minētajos minimālajos daudzumos:

kopējais slāpeklis (N) 2,5  masas % vai kopējais fosfora pentoksīds (P2O5) 2 masas %, vai kopējais kālija oksīds (K2O) 2 masas %; un

kopējais slāpeklis (N) 2,5  masas % vai kopējais fosfora pentoksīds (P2

5

2

barības elementu kopsumma 6,5  masas %.

barības elementu kopsumma 6,5  masas %.

Grozījums Nr. 116

Grozījums Nr. 116

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(A)(II) – 1.a punkts (jauns)

I pielikums – II daļa – PFC 1(A)(II) – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a | CE-marķēts mēslošanas līdzeklis satur vismaz vienu no šādiem deklarētajiem barības elementiem: slāpeklis (N), fosfora pentoksīds (P2O5) vai kālija oksīds (K2O). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a

1.a

CE-marķēts mēslošanas līdzeklis satur vismaz vienu no šādiem deklarētajiem barības elementiem: slāpeklis (N), fosfora pentoksīds (P2

5

2

Grozījums Nr. 117

Grozījums Nr. 117

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(A)(II) – 2. punkts – ievaddaļa

I pielikums – II daļa – PFC 1(A)(II) – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. | CE-marķētais mēslošanas līdzeklis norādītajos minimālajos daudzumos satur vismaz vienu no šādiem
  deklarētajiem
  barības elementiem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.

CE-marķētais mēslošanas līdzeklis norādītajos minimālajos daudzumos satur vismaz vienu no šādiem
  deklarētajiem
  barības elementiem:

deklarētajiem

| 2. | CE-marķētais mēslošanas līdzeklis norādītajos minimālajos daudzumos satur vismaz vienu no šādiem
  deklarētiem primārajiem
  barības elementiem: |
| --- | --- |

2.

CE-marķētais mēslošanas līdzeklis norādītajos minimālajos daudzumos satur vismaz vienu no šādiem
  deklarētiem primārajiem
  barības elementiem:

deklarētiem primārajiem

Grozījums Nr. 118

Grozījums Nr. 118

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(A)(II) – 2. punkts – 1. ievilkums

I pielikums – II daļa – PFC 1(A)(II) – 2. punkts – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | kopējais slāpeklis (N)
  2
  masas %, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

kopējais slāpeklis (N)
  2
  masas %,

2

| — | kopējais slāpeklis (N)
  1
  masas 
  % un/vai |
| --- | --- |

—

kopējais slāpeklis (N)
  1
  masas 
  % un/vai

1

% un/vai

Grozījums Nr. 119

Grozījums Nr. 119

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(A)(II) – 2. punkts – 2. ievilkums

I pielikums – II daļa – PFC 1(A)(II) – 2. punkts – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | kopējais fosfora pentoksīds (P2O5)
  1
  masas % vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

kopējais fosfora pentoksīds (P2O5)
  1
  masas % vai

2

5

1

| — | kopējais fosfora pentoksīds (P2O5)
  2
  masas % vai |
| --- | --- |

—

kopējais fosfora pentoksīds (P2O5)
  2
  masas % vai

2

5

2

Grozījums Nr. 120

Grozījums Nr. 120

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(A)(II) – 2. punkts – 3. ievilkums

I pielikums – II daļa – PFC 1(A)(II) – 2. punkts – 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | kopējais kālija oksīds (K2O)
  2
  masas %. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

kopējais kālija oksīds (K2O)
  2
  masas %.

2

2

| — | kopējais kālija oksīds (K2O)
  1
   masas 
  % un |
| --- | --- |

—

kopējais kālija oksīds (K2O)
  1
   masas 
  % un

2

1

% un

Grozījums Nr. 121

Grozījums Nr. 121

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(A)(II) – 2. punkts – 3.a ievilkums (jauns)

I pielikums – II daļa – PFC 1(A)(II) – 2. punkts – 3.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | barības elementu kopsumma 6,5  masas %. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

barības elementu kopsumma 6,5  masas %.

barības elementu kopsumma 6,5  masas %.

Grozījums Nr. 122

Grozījums Nr. 122

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1 (A)(II) – 2.a punkts (jauns)

I pielikums – II daļa – PFC 1 (A)(II) – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a | Ja CE-marķēts mēslošanas līdzeklis satur vairāk nekā vienu barības elementu, šis produkts satur deklarētos primāros barības elementus turpmāk minētajos minimālajos daudzumos:



  kopējais slāpeklis (N) 2 masas % vai kopējais fosfora pentoksīds (P2O5) 1 masas %, vai kopējais kālija oksīds (K2O) 2 masas %; un




  primāro barības elementu kopsumma 5 masas %. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a

2.a

Ja CE-marķēts mēslošanas līdzeklis satur vairāk nekā vienu barības elementu, šis produkts satur deklarētos primāros barības elementus turpmāk minētajos minimālajos daudzumos:

kopējais slāpeklis (N) 2 masas % vai kopējais fosfora pentoksīds (P2O5) 1 masas %, vai kopējais kālija oksīds (K2O) 2 masas %; un

kopējais slāpeklis (N) 2 masas % vai kopējais fosfora pentoksīds (P2

5

2

primāro barības elementu kopsumma 5 masas %.

primāro barības elementu kopsumma 5 masas %.

Grozījums Nr. 123

Grozījums Nr. 123

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(B) – 1. punkts

I pielikums – II daļa – PFC 1(B) – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Organominerālie mēsli ir kombinēts preparāts, ko veido |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Organominerālie mēsli ir kombinēts preparāts, ko veido

| 1. | Organominerālie mēsli ir kombinēts preparāts, ko veido |
| --- | --- |

1.

Organominerālie mēsli ir kombinēts preparāts, ko veido

| — | vieni
  vai vairāki
  neorganiskie mēsli
  , kas tālāk specificēti kategorijā “PFC 1(C)”, un |
| --- | --- |

—

vieni
  vai vairāki
  neorganiskie mēsli
  , kas tālāk specificēti kategorijā “PFC 1(C)”, un

vieni

neorganiskie mēsli

| — | viens
  vai vairāki
  minerālmēsli
  , kas tālāk specificēti kategorijā “PFC 1(C)”, un |
| --- | --- |

—

viens
  vai vairāki
  minerālmēsli
  , kas tālāk specificēti kategorijā “PFC 1(C)”, un

viens

minerālmēsli

| — | materiāls
  ,
  kurā
  ir organiskais ogleklis (
  C
  ) un |
| --- | --- |

—

materiāls
  ,
  kurā
  ir organiskais ogleklis (
  C
  ) un

materiāls

kurā

C

| — | viens vai vairāki materiāli
  ,
  kuros
  ir organiskais ogleklis (
  Corg
  ) un |
| --- | --- |

—

viens vai vairāki materiāli
  ,
  kuros
  ir organiskais ogleklis (
  Corg
  ) un

viens vai vairāki materiāli

kuros

Corg

| — | barības elementi,
  kam
  ir tikai bioloģiska cilme un
  kas nav fosilizējies materiāls
  vai ģeoloģisku veidojumu
  materiāls
  . |
| --- | --- |

—

barības elementi,
  kam
  ir tikai bioloģiska cilme un
  kas nav fosilizējies materiāls
  vai ģeoloģisku veidojumu
  materiāls
  .

kam

kas nav fosilizējies materiāls

materiāls

| — | barības elementi,
  kuriem
  ir tikai bioloģiska cilme
  , piemēram kūdra, tostarp leonardīts, lignīts
  un
  no tiem iegūtās vielas, bet izņemot citus materiālus, kuri ir fosilizējušies materiāli
  vai ģeoloģisku veidojumu
  materiāli
  . |
| --- | --- |

—

barības elementi,
  kuriem
  ir tikai bioloģiska cilme
  , piemēram kūdra, tostarp leonardīts, lignīts
  un
  no tiem iegūtās vielas, bet izņemot citus materiālus, kuri ir fosilizējušies materiāli
  vai ģeoloģisku veidojumu
  materiāli
  .

kuriem

, piemēram kūdra, tostarp leonardīts, lignīts

no tiem iegūtās vielas, bet izņemot citus materiālus, kuri ir fosilizējušies materiāli

materiāli

Grozījums Nr. 343

Grozījums Nr. 343

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(B) – 3. punkts – a apakšpunkts – 2. daļa – 2. un 3. ievilkums

I pielikums – II daļa – PFC 1(B) – 3. punkts – a apakšpunkts – 2. daļa – 2. un 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | no [
  trīs
  gadus pēc šīs regulas piemērošanas sākuma dienas] 40 mg uz kg fosfora pentoksīda (P2O5), un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

no [
  trīs
  gadus pēc šīs regulas piemērošanas sākuma dienas] 40 mg uz kg fosfora pentoksīda (P2O5), un

trīs

2

5

| — | no [
  sešus
  gadus pēc šīs regulas piemērošanas sākuma dienas] 40 mg uz kg fosfora pentoksīda (P2O5), un |
| --- | --- |

—

no [
  sešus
  gadus pēc šīs regulas piemērošanas sākuma dienas] 40 mg uz kg fosfora pentoksīda (P2O5), un

sešus

2

5

| — | no [
  divpadsmit
  gadus pēc šīs regulas piemērošanas sākuma dienas] 20 mg uz kg fosfora pentoksīda (P2O5), |
| --- | --- |

—

no [
  divpadsmit
  gadus pēc šīs regulas piemērošanas sākuma dienas] 20 mg uz kg fosfora pentoksīda (P2O5),

divpadsmit

2

5

| — | no [
  sešpadsmit
  gadus pēc šīs regulas piemērošanas sākuma dienas] 20 mg uz kg fosfora pentoksīda (P2O5), |
| --- | --- |

—

no [
  sešpadsmit
  gadus pēc šīs regulas piemērošanas sākuma dienas] 20 mg uz kg fosfora pentoksīda (P2O5),

sešpadsmit

2

5

Grozījums Nr. 126

Grozījums Nr. 126

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(B) – 4. punkts

I pielikums – II daļa – PFC 1(B) – 4. punkts

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

| 4. | CE-marķēta mēslošanas līdzekļa 25 g paraugā nedrīkst būt Salmonella spp.; |
| --- | --- |

4.

CE-marķēta mēslošanas līdzekļa 25 g paraugā nedrīkst būt Salmonella spp.;

Grozījums

Grozījums

| 4. | Organominerālajos mēslos patogēni nedrīkst būt koncentrācijā, kas ir lielāka par turpmāk tabulā norādītajām attiecīgajām robežvērtībām.













  Testējamais mikroorganisms | Paraugu ņemšanas plāni | Robežvērtība |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | m | M |
| Salmonella spp: | 5 | 0 | 0 | Nav 25 g vai 25 ml |
| Escherichia coli vai Enterococcaceae | 5 | 5 | 0 | 1 000 uz 1 g vai 1 ml |

4.

Organominerālajos mēslos patogēni nedrīkst būt koncentrācijā, kas ir lielāka par turpmāk tabulā norādītajām attiecīgajām robežvērtībām.

Testējamais mikroorganisms

Testējamais mikroorganisms

Paraugu ņemšanas plāni

Paraugu ņemšanas plāni

Robežvērtība

Robežvērtība

n

n

c

c

m

m

M

M

Salmonella spp:

Salmonella spp:

5

5

0

0

0

0

Nav 25 g vai 25 ml

Nav 25 g vai 25 ml

Escherichia coli vai Enterococcaceae

Escherichia coli vai Enterococcaceae

5

5

5

5

0

0

1 000 uz 1 g vai 1 ml

1 000 uz 1 g vai 1 ml

kur n = testējamo paraugu skaits,

kur n = testējamo paraugu skaits,

c = paraugu vienību skaits, kurās baktēriju skaits, izteikts KVV, var būt lielāks par “m” un mazāks par “M”,

c = paraugu vienību skaits, kurās baktēriju skaits, izteikts KVV, var būt lielāks par “m” un mazāks par “M”,

m = robežvērtība KVV izteiktam baktēriju skaitam, kas tiek uzskatīts par apmierinošu,

m = robežvērtība KVV izteiktam baktēriju skaitam, kas tiek uzskatīts par apmierinošu,

m = maksimāli pieļaujamais baktēriju skaits, izteikts KVV.

m = maksimāli pieļaujamais baktēriju skaits, izteikts KVV.

Organominerālo mēslošanas līdzekļu 100 g vai 100 ml paraugā nedrīkst būt parazītu Ascaris spp. un Toxocara spp. jebkādā to attīstības posmā.

Organominerālo mēslošanas līdzekļu 100 g vai 100 ml paraugā nedrīkst būt parazītu Ascaris spp. un Toxocara spp. jebkādā to attīstības posmā.

Grozījums Nr. 127

Grozījums Nr. 127

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(B)(I) – 2. punkts – 2. ievilkums

I pielikums – II daļa – PFC 1(B)(I) – 2. punkts – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | kopējais
  fosfora pentoksīds (P2O5)
  2
  masas % vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

kopējais
  fosfora pentoksīds (P2O5)
  2
  masas % vai

kopējais

2

5

2

| — | neitrālā amonija citrātā vai ūdenī šķīstošs
  fosfora pentoksīds (P2O5)
  1
   masas % vai |
| --- | --- |

—

neitrālā amonija citrātā vai ūdenī šķīstošs
  fosfora pentoksīds (P2O5)
  1
   masas % vai

neitrālā amonija citrātā vai ūdenī šķīstošs

2

5

1

Grozījums Nr. 128

Grozījums Nr. 128

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(B)(I) – 2.a punkts (jauns)

I pielikums – II daļa – PFC 1(B)(I) – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a | Ja CE-marķēts mēslošanas līdzeklis satur vairāk nekā vienu barības elementu, šis produkts satur deklarētos primāros barības elementus turpmāk minētajos minimālajos daudzumos:



  kopējais slāpeklis (N) 2,5  masas %, no kuriem 1 masas % CE-marķētā mēslošanas līdzekļa ir organiskais slāpeklis (N), vai kopējais fosfora pentoksīds (P2O5) 2 masas %, vai kopējais kālija oksīds (K2O) 2 masas %, un




  primāro barības elementu kopsumma 6,5  masas %. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a

2.a

Ja CE-marķēts mēslošanas līdzeklis satur vairāk nekā vienu barības elementu, šis produkts satur deklarētos primāros barības elementus turpmāk minētajos minimālajos daudzumos:

kopējais slāpeklis (N) 2,5  masas %, no kuriem 1 masas % CE-marķētā mēslošanas līdzekļa ir organiskais slāpeklis (N), vai kopējais fosfora pentoksīds (P2O5) 2 masas %, vai kopējais kālija oksīds (K2O) 2 masas %, un

kopējais slāpeklis (N) 2,5  masas %, no kuriem 1 masas % CE-marķētā mēslošanas līdzekļa ir organiskais slāpeklis (N), vai kopējais fosfora pentoksīds (P2

5

2

primāro barības elementu kopsumma 6,5  masas %.

primāro barības elementu kopsumma 6,5  masas %.

Grozījums Nr. 129

Grozījums Nr. 129

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(B)(I) – 4. punkts

I pielikums – II daļa – PFC 1(B)(I) – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4. | CE-marķētajā mēslošanas līdzeklī katra vienība satur organisko
  materiālu
  un barības elementus atbilstoši deklarētajam saturam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.

CE-marķētajā mēslošanas līdzeklī katra vienība satur organisko
  materiālu
  un barības elementus atbilstoši deklarētajam saturam.

materiālu

| 4. | CE-marķētajā mēslošanas līdzeklī katra vienība satur organisko
  oglekli
  un
  visus
  barības elementus atbilstoši deklarētajam saturam.
  Vienība attiecas uz vienu no ražojuma komponentu daļām, piemēram, granulām, graudiņiem utt. |
| --- | --- |

4.

CE-marķētajā mēslošanas līdzeklī katra vienība satur organisko
  oglekli
  un
  visus
  barības elementus atbilstoši deklarētajam saturam.
  Vienība attiecas uz vienu no ražojuma komponentu daļām, piemēram, granulām, graudiņiem utt.

oglekli

visus

Vienība attiecas uz vienu no ražojuma komponentu daļām, piemēram, granulām, graudiņiem utt.

Grozījums Nr. 130

Grozījums Nr. 130

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(B)(II) – 2.a punkts (jauns)

I pielikums – II daļa – PFC 1(B)(II) – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a | Ja ražojums satur vairāk par vienu barības elementu, tajā jābūt šādiem minimālajiem daudzumiem:







  — | kopējais slāpeklis (N) 1 masas % vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a

2.a

Ja ražojums satur vairāk par vienu barības elementu, tajā jābūt šādiem minimālajiem daudzumiem:

—

kopējais slāpeklis (N) 1 masas % vai

kopējais slāpeklis (N) 1 masas % vai

| — | kopējais fosfora pentoksīds (P2O5) 1 masas % vai |
| --- | --- |

—

kopējais fosfora pentoksīds (P2O5) 1 masas % vai

kopējais fosfora pentoksīds (P2

5

| — | kopējais kālija oksīds (K2O) 1 masas %, |
| --- | --- |

—

kopējais kālija oksīds (K2O) 1 masas %,

kopējais kālija oksīds (K2

un barības elementu summa ir vismaz 4 %.

un barības elementu summa ir vismaz 4 %.

Grozījums Nr. 131

Grozījums Nr. 131

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(B)(II) – 3. punkts

I pielikums – II daļa – PFC 1(B)(II) – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3. | Organiskais ogleklis (C) CE-marķētajā mēslošanas līdzeklī ir vismaz
  3
  masas %. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.

Organiskais ogleklis (C) CE-marķētajā mēslošanas līdzeklī ir vismaz
  3
  masas %.

3

| 3. | Organiskais ogleklis (C) CE-marķētajā mēslošanas līdzeklī ir vismaz
  1
  masas %. |
| --- | --- |

3.

Organiskais ogleklis (C) CE-marķētajā mēslošanas līdzeklī ir vismaz
  1
  masas %.

1

Grozījums Nr. 132

Grozījums Nr. 132

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C) – 1. punkts

I pielikums – II daļa – PFC 1(C) – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Neorganiskie mēsli ir mēsli, kas nav organiskie vai organominerālie mēsli. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Neorganiskie mēsli ir mēsli, kas nav organiskie vai organominerālie mēsli.

| 1. | Minerālmēsli ir mēsli, kas satur barības elementus minerālvielu veidā vai kas izgatavoti kā minerālvielas no dzīvnieku vai augu izcelsmes produktiem.
  Organiskais ogleklis (Corg) CE-marķētā mēslošanas līdzeklī nedrīkst pārsniegt 1 masas %. Tas neattiecas uz oglekli no pārklājumiem, kas atbilst CMC 9 un CMC 10 prasībām, kā arī uz oglekli no agronomiskām piedevām, kas atbilst PFC 5 un CMC 8 prasībām. |
| --- | --- |

1.

Minerālmēsli ir mēsli, kas satur barības elementus minerālvielu veidā vai kas izgatavoti kā minerālvielas no dzīvnieku vai augu izcelsmes produktiem.
  Organiskais ogleklis (Corg) CE-marķētā mēslošanas līdzeklī nedrīkst pārsniegt 1 masas %. Tas neattiecas uz oglekli no pārklājumiem, kas atbilst CMC 9 un CMC 10 prasībām, kā arī uz oglekli no agronomiskām piedevām, kas atbilst PFC 5 un CMC 8 prasībām.

Organiskais ogleklis (Corg) CE-marķētā mēslošanas līdzeklī nedrīkst pārsniegt 1 masas %. Tas neattiecas uz oglekli no pārklājumiem, kas atbilst CMC 9 un CMC 10 prasībām, kā arī uz oglekli no agronomiskām piedevām, kas atbilst PFC 5 un CMC 8 prasībām.

Grozījums Nr. 133

Grozījums Nr. 133

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C) – 1.a punkts (jauns)

I pielikums – II daļa – PFC 1(C) – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a | Fosfora mēslošanas līdzekļiem ir jāatbilst vismaz vienam no šādiem minimālajiem šķīdības līmeņiem, lai tie būtu pieejami augiem, pretējā gadījumā tos nevar deklarēt kā fosfora mēslošanas līdzekļus:







  — | šķīdība ūdenī: minimālais līmenis ir 40 % no kopējā P vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a

1.a

Fosfora mēslošanas līdzekļiem ir jāatbilst vismaz vienam no šādiem minimālajiem šķīdības līmeņiem, lai tie būtu pieejami augiem, pretējā gadījumā tos nevar deklarēt kā fosfora mēslošanas līdzekļus:

—

šķīdība ūdenī: minimālais līmenis ir 40 % no kopējā P vai

šķīdība ūdenī: minimālais līmenis ir 40 % no kopējā P vai

| — | šķīdība neitrālā amonija citrātā: minimālais līmenis ir 75 % no kopējā P vai |
| --- | --- |

—

šķīdība neitrālā amonija citrātā: minimālais līmenis ir 75 % no kopējā P vai

šķīdība neitrālā amonija citrātā: minimālais līmenis ir 75 % no kopējā P vai

| — | šķīdība skudrskābē (tikai attiecībā uz mīksto iežu fosfātu): minimālais līmenis 55 % no kopējā P. |
| --- | --- |

—

šķīdība skudrskābē (tikai attiecībā uz mīksto iežu fosfātu): minimālais līmenis 55 % no kopējā P.

šķīdība skudrskābē (tikai attiecībā uz mīksto iežu fosfātu): minimālais līmenis 55 % no kopējā P.

Grozījums Nr. 134

Grozījums Nr. 134

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C) – 1.b punkts (jauns)

I pielikums – II daļa – PFC 1(C) – 1.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.b | Deklarējamo slāpekļa (N) saturu veido amonjaka N, nitrītu N, urīnvielas N, N no metilēnurīnvielas, N no izobutilidēndiurīnvielas un N no krotonilidēndiurīnvielas summa. Deklarējamo fosfora saturu norāda fosfāta P veidā. Jaunas formas var pievienot pēc zinātniskas izvērtēšanas saskaņā ar 42. panta 1. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.b

1.b

Deklarējamo slāpekļa (N) saturu veido amonjaka N, nitrītu N, urīnvielas N, N no metilēnurīnvielas, N no izobutilidēndiurīnvielas un N no krotonilidēndiurīnvielas summa. Deklarējamo fosfora saturu norāda fosfāta P veidā. Jaunas formas var pievienot pēc zinātniskas izvērtēšanas saskaņā ar 42. panta 1. punktu.

Grozījums Nr. 135

Grozījums Nr. 135

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1 (C)(I) – 1. punkts

I pielikums – II daļa – PFC 1 (C)(I) – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Neorganiski makroelementu mēsli
  ir mēslošanas līdzeklis, kura lietošanas nolūks ir piegādāt augiem vienu vai vairākus šādus makroelementus: slāpekli (N), fosforu (P), kāliju (K), magniju (Mg), kalciju (Ca), sēru (S) vai nātriju (Na). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Neorganiski makroelementu mēsli
  ir mēslošanas līdzeklis, kura lietošanas nolūks ir piegādāt augiem vienu vai vairākus šādus makroelementus: slāpekli (N), fosforu (P), kāliju (K), magniju (Mg), kalciju (Ca), sēru (S) vai nātriju (Na).

Neorganiski makroelementu mēsli

| 1. | Makroelementu minerālmēsli
  ir mēslošanas līdzeklis, kura lietošanas nolūks ir piegādāt augiem vienu vai vairākus šādus makroelementus:








  (a) | primāros:
  slāpekli (N), fosforu (P) un kāliju (K), |
| --- | --- | --- |

1.

Makroelementu minerālmēsli
  ir mēslošanas līdzeklis, kura lietošanas nolūks ir piegādāt augiem vienu vai vairākus šādus makroelementus:

Makroelementu minerālmēsli

(a)

(a)

primāros:
  slāpekli (N), fosforu (P) un kāliju (K),

primāros:

| (b) | sekundāros:
  magniju (Mg), kalciju (Ca), sēru (S) vai nātriju (Na). |
| --- | --- |

(b)

(b)

sekundāros:
  magniju (Mg), kalciju (Ca), sēru (S) vai nātriju (Na).

sekundāros:

Grozījums Nr. 344

Grozījums Nr. 344

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I) – 2. daļa – a apakšpunkts – 2. daļa – 2. un 3. ievilkums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I) – 2. daļa – a apakšpunkts – 2. daļa – 2. un 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | no [
  trīs
  gadus pēc šīs regulas piemērošanas sākuma dienas] 40 mg uz kg fosfora pentoksīda (P2O5), un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

no [
  trīs
  gadus pēc šīs regulas piemērošanas sākuma dienas] 40 mg uz kg fosfora pentoksīda (P2O5), un

trīs

2

5

| — | no [
  sešus
  gadus pēc šīs regulas piemērošanas sākuma dienas] 60 mg uz kg fosfora pentoksīda (P2O5), un |
| --- | --- |

—

no [
  sešus
  gadus pēc šīs regulas piemērošanas sākuma dienas] 60 mg uz kg fosfora pentoksīda (P2O5), un

sešus

2

5

| — | no [
  divpadsmit
  gadus pēc šīs regulas piemērošanas sākuma dienas] 20 mg uz kg fosfora pentoksīda (P2O5), |
| --- | --- |

—

no [
  divpadsmit
  gadus pēc šīs regulas piemērošanas sākuma dienas] 20 mg uz kg fosfora pentoksīda (P2O5),

divpadsmit

2

5

| — | no [
  sešpadsmit
  gadus pēc šīs regulas piemērošanas sākuma dienas] 20 mg uz kg fosfora pentoksīda (P2O5), |
| --- | --- |

—

no [
  sešpadsmit
  gadus pēc šīs regulas piemērošanas sākuma dienas] 20 mg uz kg fosfora pentoksīda (P2O5),

sešpadsmit

2

5

Grozījums Nr. 139

Grozījums Nr. 139

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(a)(i) – 1. punkts

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(a)(i) – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Vienkāršiem cietiem
  neorganiskiem
  makroelementu
  mēsliem
  deklarētajā saturā ir ne vairāk kā viens barības elements. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Vienkāršiem cietiem
  neorganiskiem
  makroelementu
  mēsliem
  deklarētajā saturā ir ne vairāk kā viens barības elements.

neorganiskiem

mēsliem

| 1. | Vienkāršiem cietiem makroelementu
  minerālmēsliem
  deklarētajā saturā ir:








  (a) | ne vairāk kā viens
  primārais
  barības elements
  (slāpeklis (N), fosfors (P) un kālijs (K)) vai |
| --- | --- | --- |

1.

Vienkāršiem cietiem makroelementu
  minerālmēsliem
  deklarētajā saturā ir:

minerālmēsliem

(a)

(a)

ne vairāk kā viens
  primārais
  barības elements
  (slāpeklis (N), fosfors (P) un kālijs (K)) vai

primārais

(slāpeklis (N), fosfors (P) un kālijs (K)) vai

Grozījums Nr. 140

Grozījums Nr. 140

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(a)(i) – 1. punkts – b apakšpunkts (jauns)

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(a)(i) – 1. punkts – b apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (b) | ne vairāk kā viens sekundārais barības elements (magnijs (Mg), kalcijs (Ca), sērs (S) un nātrijs (Na)). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

(b)

ne vairāk kā viens sekundārais barības elements (magnijs (Mg), kalcijs (Ca), sērs (S) un nātrijs (Na)).

ne vairāk kā viens sekundārais barības elements (magnijs (Mg), kalcijs (Ca), sērs (S) un nātrijs (Na)).

Grozījums Nr. 141

Grozījums Nr. 141

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C) (I)(a)(i) – 1.a punkts (jauns)

I pielikums – II daļa – PFC 1(C) (I)(a)(i) – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a | Vienkārši cietie makroelementu minerālmēsli, kuru deklarētajā saturā ir ne vairāk kā viens primārais barības elements, var saturēt vienu vai vairākus sekundāros barības elementus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a

1.a

Vienkārši cietie makroelementu minerālmēsli, kuru deklarētajā saturā ir ne vairāk kā viens primārais barības elements, var saturēt vienu vai vairākus sekundāros barības elementus.

Grozījums Nr. 142

Grozījums Nr. 142

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(a)(i) – 2. punkts – ievaddaļa

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(a)(i) – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. | CE-marķētais mēslošanas līdzeklis norādītajā minimālajā daudzumā satur
  vienu no šādiem deklarētajiem
  barības
  elementiem
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.

CE-marķētais mēslošanas līdzeklis norādītajā minimālajā daudzumā satur
  vienu no šādiem deklarētajiem
  barības
  elementiem
  :

vienu no šādiem deklarētajiem

elementiem

| 2. | CE-marķētais mēslošanas līdzeklis norādītajā minimālajā daudzumā satur
  šādus primāros un/vai sekundāros deklarētos
  barības
  elementus
  : |
| --- | --- |

2.

CE-marķētais mēslošanas līdzeklis norādītajā minimālajā daudzumā satur
  šādus primāros un/vai sekundāros deklarētos
  barības
  elementus
  :

šādus primāros un/vai sekundāros deklarētos

elementus

Grozījums Nr. 143

Grozījums Nr. 143

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(a)(i) – 2. punkts – 2. ievilkums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(a)(i) – 2. punkts – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | kopējais
  fosfora pentoksīds (P2O5) 12 masas %, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

kopējais
  fosfora pentoksīds (P2O5) 12 masas %,

kopējais

2

5

| — | neitrālā amonija citrātā vai ūdenī šķīstošs
  fosfora pentoksīds (P2O5) 12 masas %, |
| --- | --- |

—

neitrālā amonija citrātā vai ūdenī šķīstošs
  fosfora pentoksīds (P2O5) 12 masas %,

neitrālā amonija citrātā vai ūdenī šķīstošs

2

5

Grozījums Nr. 144

Grozījums Nr. 144

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(a)(i) – 2. punkts – 7. ievilkums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(a)(i) – 2. punkts – 7. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | kopējais nātrija oksīds (Na2O)
  1
  masas %. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

kopējais nātrija oksīds (Na2O)
  1
  masas %.

2

1

| — | kopējais nātrija oksīds (Na2O)
  3
  masas %, |
| --- | --- |

—

kopējais nātrija oksīds (Na2O)
  3
  masas %,

2

3

Grozījums Nr. 145

Grozījums Nr. 145

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(a)(ii) – 1. punkts

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(a)(ii) – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Saliktiem cietiem
  neorganiskiem
  makroelementu
  mēsliem
  deklarētajā saturā ir vairāk nekā viens barības elements. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Saliktiem cietiem
  neorganiskiem
  makroelementu
  mēsliem
  deklarētajā saturā ir vairāk nekā viens barības elements.

neorganiskiem

mēsliem

| 1. | Saliktiem cietiem makroelementu
  minerālmēsliem
  deklarētajā saturā ir vairāk nekā viens
  primārais un/vai sekundārais
  barības elements. |
| --- | --- |

1.

Saliktiem cietiem makroelementu
  minerālmēsliem
  deklarētajā saturā ir vairāk nekā viens
  primārais un/vai sekundārais
  barības elements.

minerālmēsliem

primārais un/vai sekundārais

Grozījums Nr. 146

Grozījums Nr. 146

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(a)(ii) – 2. punkts – ievaddaļa

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(a)(ii) – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. | CE-marķētais mēslošanas līdzeklis norādītajos minimālajos daudzumos satur vairāk nekā vienu
  no šādiem deklarētajiem
  barības
  elementiem
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.

CE-marķētais mēslošanas līdzeklis norādītajos minimālajos daudzumos satur vairāk nekā vienu
  no šādiem deklarētajiem
  barības
  elementiem
  :

no šādiem deklarētajiem

elementiem

| 2. | CE-marķētais mēslošanas līdzeklis norādītajos minimālajos daudzumos satur vairāk nekā vienu
  deklarēto primāro un/vai sekundāro
  barības
  elementu
  norādītajos minimālajos daudzumos: |
| --- | --- |

2.

CE-marķētais mēslošanas līdzeklis norādītajos minimālajos daudzumos satur vairāk nekā vienu
  deklarēto primāro un/vai sekundāro
  barības
  elementu
  norādītajos minimālajos daudzumos:

deklarēto primāro un/vai sekundāro

elementu

Grozījums Nr. 147

Grozījums Nr. 147

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(a)(ii) – 2. punkts – 2. ievilkums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(a)(ii) – 2. punkts – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | kopējais
  fosfora pentoksīds (P2O5)
  3
  masas %, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

kopējais
  fosfora pentoksīds (P2O5)
  3
  masas %,

kopējais

2

5

3

| — | neitrālā amonija citrātā vai ūdenī šķīstošs kopējais
  fosfora pentoksīds (P2O5)
  5
   masas %, |
| --- | --- |

—

neitrālā amonija citrātā vai ūdenī šķīstošs kopējais
  fosfora pentoksīds (P2O5)
  5
   masas %,

neitrālā amonija citrātā vai ūdenī šķīstošs kopējais

2

5

5

Grozījums Nr. 148

Grozījums Nr. 148

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(a)(ii) – 2. punkts – 3. ievilkums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(a)(ii) – 2. punkts – 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | kopējais kālija oksīds (K2O)
  3
  masas %, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

kopējais kālija oksīds (K2O)
  3
  masas %,

2

3

| — | kopējais kālija oksīds (K2O)
  5
  masas %. |
| --- | --- |

—

kopējais kālija oksīds (K2O)
  5
  masas %.

2

5

Grozījums Nr. 149

Grozījums Nr. 149

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(a)(ii) – 2. punkts – 4. ievilkums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(a)(ii) – 2. punkts – 4. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | kopējais magnija oksīds (MgO)
  1,5
  masas %, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

kopējais magnija oksīds (MgO)
  1,5
  masas %,

1,5

| — | kopējais magnija oksīds (MgO)
  2
  masas %, |
| --- | --- |

—

kopējais magnija oksīds (MgO)
  2
  masas %,

2

Grozījums Nr. 150

Grozījums Nr. 150

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(a)(ii) – 2. punkts – 5. ievilkums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(a)(ii) – 2. punkts – 5. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | kopējais kalcija oksīds (CaO)
  1,5
  masas %, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

kopējais kalcija oksīds (CaO)
  1,5
  masas %,

1,5

| — | kopējais kalcija oksīds (CaO)
  2
  masas %, |
| --- | --- |

—

kopējais kalcija oksīds (CaO)
  2
  masas %,

2

Grozījums Nr. 151

Grozījums Nr. 151

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(a)(ii) – 2. punkts – 6. ievilkums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(a)(ii) – 2. punkts – 6. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | kopējais sēra trioksīds (SO3)
  1,5
  masas %
  vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

kopējais sēra trioksīds (SO3)
  1,5
  masas %
  vai

3

1,5

vai

| — | kopējais sēra trioksīds (SO3)
  5
  masas %, |
| --- | --- |

—

kopējais sēra trioksīds (SO3)
  5
  masas %,

3

5

Grozījums Nr. 152

Grozījums Nr. 152

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(a)(ii) – 2. punkts – 7. ievilkums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(a)(ii) – 2. punkts – 7. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | kopējais nātrija oksīds (Na2O)
  1
  masas %. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

kopējais nātrija oksīds (Na2O)
  1
  masas %.

2

1

| — | kopējais nātrija oksīds (Na2O)
  3
  masas %. |
| --- | --- |

—

kopējais nātrija oksīds (Na2O)
  3
  masas %.

2

3

Grozījums Nr. 153

Grozījums Nr. 153

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(a)(i-ii)(A) – 5. punkts – 1. ievilkums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(a)(i-ii)(A) – 5. punkts – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | pēc
  pieciem termiskajiem cikliem, kas aprakstīti IV pielikuma A1 moduļa 4.2. iedaļā, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

pēc
  pieciem termiskajiem cikliem, kas aprakstīti IV pielikuma A1 moduļa 4.2. iedaļā,

pēc

| — | testēšanā pirms laišanas tirgū pēc
  pieciem termiskajiem cikliem, kas aprakstīti IV pielikuma A1 moduļa 4.2. iedaļā, |
| --- | --- |

—

testēšanā pirms laišanas tirgū pēc
  pieciem termiskajiem cikliem, kas aprakstīti IV pielikuma A1 moduļa 4.2. iedaļā,

testēšanā pirms laišanas tirgū pēc

Grozījums Nr. 154

Grozījums Nr. 154

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C) (I)(b)(i) – 1. punkts

I pielikums – II daļa – PFC 1(C) (I)(b)(i) – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Vienkāršiem šķidriem
  neorganiskiem
  makroelementu mēsliem deklarētajā saturā ir ne vairāk kā viens barības elements. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Vienkāršiem šķidriem
  neorganiskiem
  makroelementu mēsliem deklarētajā saturā ir ne vairāk kā viens barības elements.

neorganiskiem

| 1. | Vienkāršiem šķidriem makroelementu
  minerālmēsliem
  deklarētajā saturā ir:








  (a) | ne vairāk kā viens
  primārais
  barības elements |
| --- | --- | --- |

1.

Vienkāršiem šķidriem makroelementu
  minerālmēsliem
  deklarētajā saturā ir:

minerālmēsliem

(a)

(a)

ne vairāk kā viens
  primārais
  barības elements

primārais

Grozījums Nr. 155

Grozījums Nr. 155

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(b)(i) – 1. punkts – b apakšpunkts (jauns)

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(b)(i) – 1. punkts – b apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (b) | ne vairāk kā viens sekundārais barības elements. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

(b)

ne vairāk kā viens sekundārais barības elements.

ne vairāk kā viens sekundārais barības elements.

Grozījums Nr. 156

Grozījums Nr. 156

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(b)(i) – 1.a punkts (jauns)

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(b)(i) – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a | Vienkārši šķidrie makroelementu minerālmēsli, kuru deklarētajā saturā ir ne vairāk kā viens primārais barības elements, var saturēt vienu vai vairākus sekundāros barības elementus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a

1.a

Vienkārši šķidrie makroelementu minerālmēsli, kuru deklarētajā saturā ir ne vairāk kā viens primārais barības elements, var saturēt vienu vai vairākus sekundāros barības elementus.

Grozījums Nr. 157

Grozījums Nr. 157

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(b)(i) – 2. punkts – ievaddaļa

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(b)(i) – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. | CE-marķētais mēslošanas līdzeklis norādītajā minimālajā daudzumā satur vienu no
  šādiem deklarētajiem
  barības elementiem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.

CE-marķētais mēslošanas līdzeklis norādītajā minimālajā daudzumā satur vienu no
  šādiem deklarētajiem
  barības elementiem:

šādiem deklarētajiem

| 2. | CE-marķētais mēslošanas līdzeklis satur
  deklarētos primāros un/vai sekundāros
  barības elementus norādītajā minimālajā daudzumā: |
| --- | --- |

2.

CE-marķētais mēslošanas līdzeklis satur
  deklarētos primāros un/vai sekundāros
  barības elementus norādītajā minimālajā daudzumā:

deklarētos primāros un/vai sekundāros

Grozījums Nr. 158

Grozījums Nr. 158

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(b)(i) – 2. punkts – 2. ievilkums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(b)(i) – 2. punkts – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | kopējais
  fosfora pentoksīds (P2O5) 5 masas %, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

kopējais
  fosfora pentoksīds (P2O5) 5 masas %,

kopējais

2

5

| — | neitrālā amonija citrātā vai ūdenī šķīstošs kopējais
  fosfora pentoksīds (P2O5) 5 masas %, |
| --- | --- |

—

neitrālā amonija citrātā vai ūdenī šķīstošs kopējais
  fosfora pentoksīds (P2O5) 5 masas %,

neitrālā amonija citrātā vai ūdenī šķīstošs kopējais

2

5

Grozījums Nr. 159

Grozījums Nr. 159

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(b)(i) – 2. punkts – 6. ievilkums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(b)(i) – 2. punkts – 6. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | kopējais sēra trioksīds (SO3) 5 masas %
  vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

kopējais sēra trioksīds (SO3) 5 masas %
  vai

3

vai

| — | kopējais sēra trioksīds (SO3) 5 masas %, |
| --- | --- |

—

kopējais sēra trioksīds (SO3) 5 masas %,

3

Grozījums Nr. 160

Grozījums Nr. 160

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(b)(i) – 2. punkts – 7. ievilkums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(b)(i) – 2. punkts – 7. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | kopējais nātrija oksīds (Na2O)
  1 masas
  %. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

kopējais nātrija oksīds (Na2O)
  1 masas
  %.

2

1 masas

| — | kopējais nātrija oksīds (Na2O)
  no 0,5 līdz 5 masas
   %. |
| --- | --- |

—

kopējais nātrija oksīds (Na2O)
  no 0,5 līdz 5 masas
   %.

2

no 0,5 līdz 5 masas

Grozījums Nr. 161

Grozījums Nr. 161

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(b)(ii) – 1. punkts

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(b)(ii) – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Saliktiem šķidriem
  neorganiskiem
  makroelementu
  mēsliem
  deklarētajā saturā ir vairāk nekā viens barības elements. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Saliktiem šķidriem
  neorganiskiem
  makroelementu
  mēsliem
  deklarētajā saturā ir vairāk nekā viens barības elements.

neorganiskiem

mēsliem

| 1. | Saliktiem šķidriem makroelementu
  minerālmēsliem
  deklarētajā saturā ir vairāk nekā viens
  primārais un/vai sekundārais
  barības elements. |
| --- | --- |

1.

Saliktiem šķidriem makroelementu
  minerālmēsliem
  deklarētajā saturā ir vairāk nekā viens
  primārais un/vai sekundārais
  barības elements.

minerālmēsliem

primārais un/vai sekundārais

Grozījums Nr. 162

Grozījums Nr. 162

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(b)(ii) – 2. punkts – ievaddaļa

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(b)(ii) – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. | CE-marķētais mēslošanas līdzeklis norādītajos minimālajos daudzumos satur vairāk nekā vienu
  no šādiem deklarētajiem
  barības
  elementiem
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.

CE-marķētais mēslošanas līdzeklis norādītajos minimālajos daudzumos satur vairāk nekā vienu
  no šādiem deklarētajiem
  barības
  elementiem
  :

no šādiem deklarētajiem

elementiem

| 2. | CE-marķētais mēslošanas līdzeklis satur vairāk nekā vienu
  deklarēto primāro un/vai sekundāro
  barības
  elementu
  norādītajos minimālajos daudzumos: |
| --- | --- |

2.

CE-marķētais mēslošanas līdzeklis satur vairāk nekā vienu
  deklarēto primāro un/vai sekundāro
  barības
  elementu
  norādītajos minimālajos daudzumos:

deklarēto primāro un/vai sekundāro

elementu

Grozījums Nr. 163

Grozījums Nr. 163

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(b)(ii) – 2. punkts – 1. ievilkums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(b)(ii) – 2. punkts – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | kopējais slāpeklis (N)
  1,5
  masas %, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

kopējais slāpeklis (N)
  1,5
  masas %,

1,5

| — | kopējais slāpeklis (N)
  3
  masas %
  vai |
| --- | --- |

—

kopējais slāpeklis (N)
  3
  masas %
  vai

3

vai

Grozījums Nr. 164

Grozījums Nr. 164

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(b)(ii) – 2. punkts – 2. ievilkums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(b)(ii) – 2. punkts – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | kopējais
  fosfora pentoksīds (P2O5) 1,5 masas %, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

kopējais
  fosfora pentoksīds (P2O5) 1,5 masas %,

kopējais

2

5

| — | neitrālā amonija citrātā vai ūdenī šķīstošs kopējais
  fosfora pentoksīds (P2O5) 1,5  masas %, |
| --- | --- |

—

neitrālā amonija citrātā vai ūdenī šķīstošs kopējais
  fosfora pentoksīds (P2O5) 1,5  masas %,

neitrālā amonija citrātā vai ūdenī šķīstošs kopējais

2

5

Grozījums Nr. 165

Grozījums Nr. 165

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(b)(ii) – 2. punkts – 3. ievilkums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(b)(ii) – 2. punkts – 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | kopējais kālija oksīds (K2O)
  1,5
  masas %, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

kopējais kālija oksīds (K2O)
  1,5
  masas %,

2

1,5

| — | kopējais kālija oksīds (K2O)
  3
  masas %
  vai |
| --- | --- |

—

kopējais kālija oksīds (K2O)
  3
  masas %
  vai

2

3

vai

Grozījums Nr. 166

Grozījums Nr. 166

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(b)(ii) – 2. punkts – 4. ievilkums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(b)(ii) – 2. punkts – 4. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | kopējais magnija oksīds (MgO)
  0,75
  masas %, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

kopējais magnija oksīds (MgO)
  0,75
  masas %,

0,75

| — | kopējais magnija oksīds (MgO)
  1,5
  masas %
  vai |
| --- | --- |

—

kopējais magnija oksīds (MgO)
  1,5
  masas %
  vai

1,5

vai

Grozījums Nr. 167

Grozījums Nr. 167

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(b)(ii) – 2. punkts – 5. ievilkums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(b)(ii) – 2. punkts – 5. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | kopējais kalcija oksīds (CaO)
  0,75
  masas %, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

kopējais kalcija oksīds (CaO)
  0,75
  masas %,

0,75

| — | kopējais kalcija oksīds (CaO)
  1,5
  masas %
  vai |
| --- | --- |

—

kopējais kalcija oksīds (CaO)
  1,5
  masas %
  vai

1,5

vai

Grozījums Nr. 168

Grozījums Nr. 168

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(b)(ii) – 2. punkts – 6. ievilkums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(I)(b)(ii) – 2. punkts – 6. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | kopējais sēra trioksīds (SO3)
  0
  ,
  75
  masas % vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

kopējais sēra trioksīds (SO3)
  0
  ,
  75
  masas % vai

3

0

75

| — | kopējais sēra trioksīds (SO3)
  1
  ,
  5
  masas % vai |
| --- | --- |

—

kopējais sēra trioksīds (SO3)
  1
  ,
  5
  masas % vai

3

1

5

Grozījums Nr. 169

Grozījums Nr. 169

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(II) – 1. punkts

I pielikums – II daļa – PFC 1(C)(II) – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Neorganiski mikroelementu mēsli ir neorganiskie mēsli, kuri nav makroelementu mēsli un kuru lietošanas nolūks ir piegādāt vienu vai vairākus šādus barības elementus: boru (B), kobaltu (Co), varu (Cu), dzelzi (Fe), mangānu (Mn), molibdēnu (Mo) vai cinku (Zn). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Neorganiski mikroelementu mēsli ir neorganiskie mēsli, kuri nav makroelementu mēsli un kuru lietošanas nolūks ir piegādāt vienu vai vairākus šādus barības elementus: boru (B), kobaltu (Co), varu (Cu), dzelzi (Fe), mangānu (Mn), molibdēnu (Mo) vai cinku (Zn).

| 1. | Neorganiski mikroelementu mēsli ir neorganiskie mēsli, kuri nav makroelementu mēsli un kuru lietošanas nolūks ir piegādāt vienu vai vairākus šādus barības elementus: boru (B), kobaltu (Co), varu (Cu), dzelzi (Fe), mangānu (Mn), molibdēnu (Mo)
  , selēnu (Se), silīciju (Si)
  vai cinku (Zn). |
| --- | --- |

1.

Neorganiski mikroelementu mēsli ir neorganiskie mēsli, kuri nav makroelementu mēsli un kuru lietošanas nolūks ir piegādāt vienu vai vairākus šādus barības elementus: boru (B), kobaltu (Co), varu (Cu), dzelzi (Fe), mangānu (Mn), molibdēnu (Mo)
  , selēnu (Se), silīciju (Si)
  vai cinku (Zn).

, selēnu (Se), silīciju (Si)

Grozījums Nr. 170

Grozījums Nr. 170

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 1(C) a (jauns)

I pielikums – II daļa – PFC 1(C) a (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | PFC 1 (C) a: MAZOGLEKĻA MĒSLI |
| | 1. | CE-marķēts mēslošanas līdzeklis, saucams par mazoglekļa mēsliem, ja tas satur vairāk nekā 1 % organiskā oglekļa (Corg) un līdz 15 % organiskā oglekļa (Corg”). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

PFC 1 (C) a: MAZOGLEKĻA MĒSLI

PFC 1 (C) a: MAZOGLEKĻA MĒSLI

1.

1.

CE-marķēts mēslošanas līdzeklis, saucams par mazoglekļa mēsliem, ja tas satur vairāk nekā 1 % organiskā oglekļa (Corg

org

| 2. | Šīs definīcijas vajadzībām oglekli, ko satur kalcija cianamīds un urīnviela, kā arī ar tiem saistītie līdzekļi, neuzskata par organisko oglekli. |
| --- | --- |

2.

2.

Šīs definīcijas vajadzībām oglekli, ko satur kalcija cianamīds un urīnviela, kā arī ar tiem saistītie līdzekļi, neuzskata par organisko oglekli.

| 3. | Šai PFC 1(C) mēslu kategorijai piemēro apzīmējumus: ciets/šķidrs, vienkāršs/kombinēts, makroelements/mikroelements. |
| --- | --- |

3.

3.

Šai PFC 1(C) mēslu kategorijai piemēro apzīmējumus: ciets/šķidrs, vienkāršs/kombinēts, makroelements/mikroelements.

| 4. | Līdzekļiem, ko pārdod kā PFC 1(C) a, ir jāatbilst I pielikumā norādītajiem kontaminantu līmeņiem, ko piemēro organiskajiem vai organominerālajiem mēsliem, visos gadījumos, kad PFC 1(C) nav noteiktas robežvērtības šiem kontaminantiem. |
| --- | --- |

4.

4.

Līdzekļiem, ko pārdod kā PFC 1(C) a, ir jāatbilst I pielikumā norādītajiem kontaminantu līmeņiem, ko piemēro organiskajiem vai organominerālajiem mēsliem, visos gadījumos, kad PFC 1(C) nav noteiktas robežvērtības šiem kontaminantiem.

Grozījums Nr. 171

Grozījums Nr. 171

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 2 – 1. punkts

I pielikums – II daļa – PFC 2 – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Kaļķošanas materiāls ir CE-marķēts mēslošanas līdzeklis, kura lietošanas nolūks ir augsnes skābuma koriģēšana, un tas satur barības elementu kalcija (Ca) vai magnija (Mg) oksīdus, hidroksīdus, karbonātus vai silikātus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Kaļķošanas materiāls ir CE-marķēts mēslošanas līdzeklis, kura lietošanas nolūks ir augsnes skābuma koriģēšana, un tas satur barības elementu kalcija (Ca) vai magnija (Mg) oksīdus, hidroksīdus, karbonātus vai silikātus.

| 1. | Kaļķošanas materiāls ir CE-marķēts mēslošanas līdzeklis, kura lietošanas nolūks ir augsnes skābuma koriģēšana, un tas satur barības elementu kalcija (Ca) vai magnija (Mg) oksīdus, hidroksīdus, karbonātus vai
  /un
  silikātus. |
| --- | --- |

1.

Kaļķošanas materiāls ir CE-marķēts mēslošanas līdzeklis, kura lietošanas nolūks ir augsnes skābuma koriģēšana, un tas satur barības elementu kalcija (Ca) vai magnija (Mg) oksīdus, hidroksīdus, karbonātus vai
  /un
  silikātus.

/un

Grozījums Nr. 398

Grozījums Nr. 398

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa PFC 2 – 3. punkts

I pielikums – II daļa PFC 2 – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3. | Pārbauda atbilstību šādiem parametriem sausnā: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.

Pārbauda atbilstību šādiem parametriem sausnā:

| 3. | Pārbauda atbilstību šādiem parametriem sausnā: |
| --- | --- |

3.

Pārbauda atbilstību šādiem parametriem sausnā:

| — | minimālais neitralizācijas skaitlis: 15 (ekvivalents CaO) vai 9 (ekvivalents HO-), un |
| --- | --- |

—

minimālais neitralizācijas skaitlis: 15 (ekvivalents CaO) vai 9 (ekvivalents HO-), un

| — | minimālais neitralizācijas skaitlis: 15 (ekvivalents CaO) vai 9 (ekvivalents HO-), un |
| --- | --- |

—

minimālais neitralizācijas skaitlis: 15 (ekvivalents CaO) vai 9 (ekvivalents HO-), un

| — | minimālā reaģētspēja: 10 % vai 50 % pēc 6 mēnešiem (inkubācijas tests). |
| --- | --- |

—

minimālā reaģētspēja: 10 % vai 50 % pēc 6 mēnešiem (inkubācijas tests).

| — | minimālā reaģētspēja: 10 % vai 50 % pēc 6 mēnešiem (inkubācijas tests)
  , un |
| --- | --- |

—

minimālā reaģētspēja: 10 % vai 50 % pēc 6 mēnešiem (inkubācijas tests)
  , un

, un

| — | Minimālais granulas lielums: 70 % < 1 mm, izņemot dedzinātos kaļķus, granulētu kaļķošanas materiālu un krītu (=70 % granulu iziet caur sietu ar 1 mm aci) |
| --- | --- |

—

Minimālais granulas lielums: 70 % < 1 mm, izņemot dedzinātos kaļķus, granulētu kaļķošanas materiālu un krītu (=70 % granulu iziet caur sietu ar 1 mm aci)

Minimālais granulas lielums: 70 % < 1 mm, izņemot dedzinātos kaļķus, granulētu kaļķošanas materiālu un krītu (=70 % granulu iziet caur sietu ar 1 mm aci)

Grozījums Nr. 175

Grozījums Nr. 175

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 3

I pielikums – II daļa – PFC 3

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Augsnes ielabotājs ir
  CE-marķēts mēslošanas līdzeklis
  ,
  kura lietošanas nolūks ir to pievienot augsnei
  , lai uzturētu,
  uzlabotu vai aizsargātu augsnes fizikālās
  vai
  ķīmiskās
  īpašības
  , struktūru
  vai
  bioloģisko
  aktivitāti. | Augsnes ielabotājs ir
  materiāls
  ,
  tostarp mulča, ko pievieno augsnei in situ, galvenokārt
  , lai uzturētu
  vai uzlabotu tās fizikālās īpašības
  ,
  un kas var uzlabot tās ķīmiskās un/
  vai
  bioloģiskās
  īpašības vai aktivitāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Augsnes ielabotājs ir
  CE-marķēts mēslošanas līdzeklis
  ,
  kura lietošanas nolūks ir to pievienot augsnei
  , lai uzturētu,
  uzlabotu vai aizsargātu augsnes fizikālās
  vai
  ķīmiskās
  īpašības
  , struktūru
  vai
  bioloģisko
  aktivitāti.

CE-marķēts mēslošanas līdzeklis

kura lietošanas nolūks ir to pievienot augsnei

uzlabotu vai aizsargātu augsnes fizikālās

ķīmiskās

, struktūru

bioloģisko

Augsnes ielabotājs ir
  materiāls
  ,
  tostarp mulča, ko pievieno augsnei in situ, galvenokārt
  , lai uzturētu
  vai uzlabotu tās fizikālās īpašības
  ,
  un kas var uzlabot tās ķīmiskās un/
  vai
  bioloģiskās
  īpašības vai aktivitāti.

materiāls

tostarp mulča, ko pievieno augsnei in situ, galvenokārt

vai uzlabotu tās fizikālās īpašības

un kas var uzlabot tās ķīmiskās un/

bioloģiskās

Grozījums Nr. 176

Grozījums Nr. 176

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 3 – 1.a punkts (jauns)

I pielikums – II daļa – PFC 3 – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a | CE-marķētajā mēslošanas līdzeklī bioloģiskas cilmes materiāla saturs ir vismaz 15 masas % vai vairāk. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a

1.a

CE-marķētajā mēslošanas līdzeklī bioloģiskas cilmes materiāla saturs ir vismaz 15 masas % vai vairāk.

Grozījums Nr. 177

Grozījums Nr. 177

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 3(A) – 1. punkts

I pielikums – II daļa – PFC 3(A) – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Organisks augsnes ielabotājs sastāv no materiāla, kuram ir tikai bioloģiska cilme un
  kurš nav fosilizējies materiāls
  vai ģeoloģisku veidojumu
  materiāls
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Organisks augsnes ielabotājs sastāv no materiāla, kuram ir tikai bioloģiska cilme un
  kurš nav fosilizējies materiāls
  vai ģeoloģisku veidojumu
  materiāls
  .

kurš nav fosilizējies materiāls

materiāls

| 1. | Organisks augsnes ielabotājs sastāv no materiāla, kuram ir tikai bioloģiska cilme
  , tostarp no kūdras, leonardīta, lignīta
  un
  no tiem iegūtām humusvielām, bet tā sastāvā nav materiālu, kuri ir fosilizējušies materiāli
  vai ģeoloģisku veidojumu
  materiāli
  . |
| --- | --- |

1.

Organisks augsnes ielabotājs sastāv no materiāla, kuram ir tikai bioloģiska cilme
  , tostarp no kūdras, leonardīta, lignīta
  un
  no tiem iegūtām humusvielām, bet tā sastāvā nav materiālu, kuri ir fosilizējušies materiāli
  vai ģeoloģisku veidojumu
  materiāli
  .

, tostarp no kūdras, leonardīta, lignīta

no tiem iegūtām humusvielām, bet tā sastāvā nav materiālu, kuri ir fosilizējušies materiāli

materiāli

Grozījums Nr. 179

Grozījums Nr. 179

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 3(A) – 2. punkts – 2. ievilkums

I pielikums – II daļa – PFC 3(A) – 2. punkts – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | sešvērtīgais hroms (Cr VI)
  2
  mg uz kg sausnas, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

sešvērtīgais hroms (Cr VI)
  2
  mg uz kg sausnas,

2

| — | sešvērtīgais hroms (Cr VI)
  1
  mg uz kg sausnas, |
| --- | --- |

—

sešvērtīgais hroms (Cr VI)
  1
  mg uz kg sausnas,

1

Grozījums Nr. 181

Grozījums Nr. 181

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 3(A) – 3. punkts – a apakšpunkts

I pielikums – II daļa – PFC 3(A) – 3. punkts – a apakšpunkts

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

| (a) | CE-marķēta mēslošanas līdzekļa 25 g paraugā nedrīkst būt Salmonella spp.; |
| --- | --- |

(a)

CE-marķēta mēslošanas līdzekļa 25 g paraugā nedrīkst būt Salmonella spp.;

CE-marķēta mēslošanas līdzekļa 25 g paraugā nedrīkst būt Salmonella spp.;

Grozījums

Grozījums

| (a) | Organiskajā augsnes ielabotājā patogēni nedrīkst būt koncentrācijā, kas ir lielāka par turpmāk tabulā norādītajām attiecīgajām robežvērtībām.













  Testējamais mikroorganisms | Paraugu ņemšanas plāni | Robežvērtība |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | m | M |
| Salmonella spp: | 5 | 0 | 0 | Nav 25 g vai 25 ml |
| Escherichia coli vai Enterococcaceae | 5 | 5 | 0 | 1 000 uz 1 g vai 1 ml |

(a)

Organiskajā augsnes ielabotājā patogēni nedrīkst būt koncentrācijā, kas ir lielāka par turpmāk tabulā norādītajām attiecīgajām robežvērtībām.

Organiskajā augsnes ielabotājā patogēni nedrīkst būt koncentrācijā, kas ir lielāka par turpmāk tabulā norādītajām attiecīgajām robežvērtībām.

Testējamais mikroorganisms

Testējamais mikroorganisms

Paraugu ņemšanas plāni

Paraugu ņemšanas plāni

Robežvērtība

Robežvērtība

n

n

c

c

m

m

M

M

Salmonella spp:

Salmonella spp:

5

5

0

0

0

0

Nav 25 g vai 25 ml

Nav 25 g vai 25 ml

Escherichia coli vai Enterococcaceae

Escherichia coli vai Enterococcaceae

5

5

5

5

0

0

1 000 uz 1 g vai 1 ml

1 000 uz 1 g vai 1 ml

kur n = testējamo paraugu skaits,

c = paraugu vienību skaits, kurās baktēriju skaits, izteikts KVV, var būt lielāks par “m” un mazāks par “M”,

m = robežvērtība KVV izteiktam baktēriju skaitam, kas tiek uzskatīts par apmierinošu,

m = maksimāli pieļaujamais baktēriju skaits, izteikts KVV.

Organiskā augsnes ielabotāja 100 g vai 100 ml paraugā nedrīkst būt parazītu Ascaris spp. un Toxocara spp. jebkādā to attīstības posmā.

Grozījums Nr. 182

Grozījums Nr. 182

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 3(B) – 1. punkts

I pielikums – II daļa – PFC 3(B) – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Neorganisks augsnes ielabotājs ir augsnes ielabotājs, kas nav organisks augsnes ielabotājs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Neorganisks augsnes ielabotājs ir augsnes ielabotājs, kas nav organisks augsnes ielabotājs.

| 1. | Neorganisks augsnes ielabotājs ir augsnes ielabotājs, kas nav organisks augsnes ielabotājs
  un kas satur mulčas plēves. Bioloģiski noārdāma mulča plēve ir bioloģiski noārdāma polimēra plēve, kas atbilst II pielikuma CMC 10 2.a un 3. punkta prasībām un ir paredzēta noklāšanai uz zemes in situ, lai aizsargātu augsnes struktūru, nomāktu nezāļu augšanu, samazinātu augsnes mitruma zudumu vai novērstu eroziju. |
| --- | --- |

1.

Neorganisks augsnes ielabotājs ir augsnes ielabotājs, kas nav organisks augsnes ielabotājs
  un kas satur mulčas plēves. Bioloģiski noārdāma mulča plēve ir bioloģiski noārdāma polimēra plēve, kas atbilst II pielikuma CMC 10 2.a un 3. punkta prasībām un ir paredzēta noklāšanai uz zemes in situ, lai aizsargātu augsnes struktūru, nomāktu nezāļu augšanu, samazinātu augsnes mitruma zudumu vai novērstu eroziju.

un kas satur mulčas plēves. Bioloģiski noārdāma mulča plēve ir bioloģiski noārdāma polimēra plēve, kas atbilst II pielikuma CMC 10 2.a un 3. punkta prasībām un ir paredzēta noklāšanai uz zemes in situ, lai aizsargātu augsnes struktūru, nomāktu nezāļu augšanu, samazinātu augsnes mitruma zudumu vai novērstu eroziju.

Grozījums Nr. 184

Grozījums Nr. 184

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 4 – 1. punkts

I pielikums – II daļa – PFC 4 – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Augsnes substrāts ir materiāls, kas nav augsne
  un ir paredzēts lietošanai par substrātu sakņu attīstībai
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Augsnes substrāts ir materiāls, kas nav augsne
  un ir paredzēts lietošanai par substrātu sakņu attīstībai
  .

un ir paredzēts lietošanai par substrātu sakņu attīstībai

| 1. | Augsnes substrāts ir materiāls, kas nav augsne
  in situ, kurā audzē augus un sēnes
  . |
| --- | --- |

1.

Augsnes substrāts ir materiāls, kas nav augsne
  in situ, kurā audzē augus un sēnes
  .

in situ, kurā audzē augus un sēnes

Grozījums Nr. 187

Grozījums Nr. 187

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 4 – 3. punkts

I pielikums – II daļa – PFC 4 – 3. punkts

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

| 3. | CE-marķēta mēslošanas līdzekļa 25 g paraugā nedrīkst būt Salmonella spp.; |
| --- | --- |

3.

CE-marķēta mēslošanas līdzekļa 25 g paraugā nedrīkst būt Salmonella spp.;

Grozījums

Grozījums

| 3. | Augsnes substrātā patogēni nedrīkst būt koncentrācijā, kas ir lielāka par turpmāk tabulā norādītajām attiecīgajām robežvērtībām.













  Testējamais mikroorganisms | Paraugu ņemšanas plāni | Robežvērtība |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | m | M |
| Salmonella spp: | 5 | 0 | 0 | Nav 25 g vai 25 ml |
| Escherichia coli vai Enterococcaceae | 5 | 5 | 0 | 1 000 uz 1 g vai 1 ml |

3.

Augsnes substrātā patogēni nedrīkst būt koncentrācijā, kas ir lielāka par turpmāk tabulā norādītajām attiecīgajām robežvērtībām.

Testējamais mikroorganisms

Testējamais mikroorganisms

Paraugu ņemšanas plāni

Paraugu ņemšanas plāni

Robežvērtība

Robežvērtība

n

n

c

c

m

m

M

M

Salmonella spp:

Salmonella spp:

5

5

0

0

0

0

Nav 25 g vai 25 ml

Nav 25 g vai 25 ml

Escherichia coli vai Enterococcaceae

Escherichia coli vai Enterococcaceae

5

5

5

5

0

0

1 000 uz 1 g vai 1 ml

1 000 uz 1 g vai 1 ml

kur n = testējamo paraugu skaits,

kur n = testējamo paraugu skaits,

c = paraugu vienību skaits, kurās baktēriju skaits, izteikts KVV, var būt lielāks par “m” un mazāks par “M”,

c = paraugu vienību skaits, kurās baktēriju skaits, izteikts KVV, var būt lielāks par “m” un mazāks par “M”,

m = robežvērtība KVV izteiktam baktēriju skaitam, kas tiek uzskatīts par apmierinošu,

m = robežvērtība KVV izteiktam baktēriju skaitam, kas tiek uzskatīts par apmierinošu,

m = maksimāli pieļaujamais baktēriju skaits, izteikts KVV.

m = maksimāli pieļaujamais baktēriju skaits, izteikts KVV.

Augsnes substrāta 100 g vai 100 ml paraugā nedrīkst būt parazītu Ascaris spp. un Toxocara spp. jebkādā to attīstības posmā.

Augsnes substrāta 100 g vai 100 ml paraugā nedrīkst būt parazītu Ascaris spp. un Toxocara spp. jebkādā to attīstības posmā.

Grozījums Nr. 188

Grozījums Nr. 188

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 5 – 1. daļa

I pielikums – II daļa – PFC 5 – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Agronomiskā piedeva ir CE-marķēts mēslošanas līdzeklis, ko paredzēts pievienot līdzeklim
  , kura lietošanas nolūks ir piegādāt augiem
  barības
  elementus, lai uzlabotu minētā līdzekļa
  barības elementu
  izdalīšanās modeļus
  . | Agronomiskā piedeva ir CE-marķēts mēslošanas līdzeklis, ko paredzēts pievienot līdzeklim
  , un kam ir pierādīta ietekme uz dažāda veida minerālu vai mineralizētu
  barības
  elementu pārveidošanu un/vai pieejamību augiem, vai ko pievieno augsnei nolūkā uzlabot
  barības elementu
  uzņemšanu augos vai mazināt barības elementu zudumus
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Agronomiskā piedeva ir CE-marķēts mēslošanas līdzeklis, ko paredzēts pievienot līdzeklim
  , kura lietošanas nolūks ir piegādāt augiem
  barības
  elementus, lai uzlabotu minētā līdzekļa
  barības elementu
  izdalīšanās modeļus
  .

, kura lietošanas nolūks ir piegādāt augiem

elementus, lai uzlabotu minētā līdzekļa

izdalīšanās modeļus

Agronomiskā piedeva ir CE-marķēts mēslošanas līdzeklis, ko paredzēts pievienot līdzeklim
  , un kam ir pierādīta ietekme uz dažāda veida minerālu vai mineralizētu
  barības
  elementu pārveidošanu un/vai pieejamību augiem, vai ko pievieno augsnei nolūkā uzlabot
  barības elementu
  uzņemšanu augos vai mazināt barības elementu zudumus
  .

, un kam ir pierādīta ietekme uz dažāda veida minerālu vai mineralizētu

elementu pārveidošanu un/vai pieejamību augiem, vai ko pievieno augsnei nolūkā uzlabot

uzņemšanu augos vai mazināt barības elementu zudumus

Grozījums Nr. 193

Grozījums Nr. 193

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 5(A)(Ia) (jauns)

I pielikums – II daļa – PFC 5(A)(Ia) (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | PFC 5(A)(Ia): Denitrifikācijas inhibitors |
| | 1. | Denitrifikācijas inhibitors ir inhibitors, kas samazina slāpekļa oksīda (N2O) veidošanos, palēninot vai bloķējot nitrāta (NO3-) konversiju dislāpeklī (N2), neietekmējot PFC 5 (A) (I) aprakstīto nitrifikācijas procesu. Tas veicina nitrāta lielāku pieejamību augam un samazina N2O emisijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

PFC 5(A)(Ia): Denitrifikācijas inhibitors

PFC 5(A)(Ia): Denitrifikācijas inhibitors

1.

1.

Denitrifikācijas inhibitors ir inhibitors, kas samazina slāpekļa oksīda (N2

3

2

2

| 2. | Šīs metodes efektivitāti var novērtēt, izmērot slāpekļa oksīda emisijas gāzes paraugos, kas savākti ar piemērotu mērierīci, un mērot iegūtā parauga N2O saturu ar gāzes hromatogrāfu. Novērtējumā norāda arī ūdens saturu augsnē. |
| --- | --- |

2.

2.

Šīs metodes efektivitāti var novērtēt, izmērot slāpekļa oksīda emisijas gāzes paraugos, kas savākti ar piemērotu mērierīci, un mērot iegūtā parauga N2

Grozījums Nr. 202

Grozījums Nr. 202

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 6 – 1. punkts – ievaddaļa

I pielikums – II daļa – PFC 6 – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Augu biostimulators ir CE-marķēts mēslošanas līdzeklis, kas neatkarīgi no barības elementu satura tajā stimulē augu barošanās procesus ar vienīgo lietošanas nolūku uzlabot vienu vai vairākus no šādiem auga raksturlielumiem: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Augu biostimulators ir CE-marķēts mēslošanas līdzeklis, kas neatkarīgi no barības elementu satura tajā stimulē augu barošanās procesus ar vienīgo lietošanas nolūku uzlabot vienu vai vairākus no šādiem auga raksturlielumiem:

| 1. | Augu biostimulators ir CE-marķēts mēslošanas līdzeklis, kas neatkarīgi no barības elementu satura tajā stimulē augu barošanās procesus ar vienīgo lietošanas nolūku uzlabot vienu vai vairākus no šādiem auga raksturlielumiem
  un auga rizosfēru vai filosfēru
  : |
| --- | --- |

1.

Augu biostimulators ir CE-marķēts mēslošanas līdzeklis, kas neatkarīgi no barības elementu satura tajā stimulē augu barošanās procesus ar vienīgo lietošanas nolūku uzlabot vienu vai vairākus no šādiem auga raksturlielumiem
  un auga rizosfēru vai filosfēru
  :

un auga rizosfēru vai filosfēru

Grozījums Nr. 203

Grozījums Nr. 203

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 6 – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

I pielikums – II daļa – PFC 6 – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | ierobežoto barības elementu pieejamību augsnē un rizosfērā, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

ierobežoto barības elementu pieejamību augsnē un rizosfērā,

ierobežoto barības elementu pieejamību augsnē un rizosfērā,

Grozījums Nr. 204

Grozījums Nr. 204

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 6 – 1. punkts – cb apakšpunkts (jauns)

I pielikums – II daļa – PFC 6 – 1. punkts – cb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (cb) | humifikācija; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(cb)

(cb)

humifikācija;

humifikācija;

Grozījums Nr. 205

Grozījums Nr. 205

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 6 – 1. punkts – cc apakšpunkts (jauns)

I pielikums – II daļa – PFC 6 – 1. punkts – cc apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (cc) | organisko savienojumu noārdīšanos augsnē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(cc)

(cc)

organisko savienojumu noārdīšanos augsnē.

organisko savienojumu noārdīšanos augsnē.

Grozījums Nr. 206

Grozījums Nr. 206

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 6 – 2. punkts – 1. ievilkums

I pielikums – II daļa – PFC 6 – 2. punkts – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | kadmijs (Cd)
  3
  mg uz kg sausnas, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

kadmijs (Cd)
  3
  mg uz kg sausnas,

3

| — | kadmijs (Cd)
  1,5
  mg uz kg sausnas, |
| --- | --- |

—

kadmijs (Cd)
  1,5
  mg uz kg sausnas,

1,5

Grozījums Nr. 208

Grozījums Nr. 208

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 6(A) – 1. punkts

I pielikums – II daļa – PFC 6(A) – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Mikrobiāls augu biostimulators sastāv
  vienīgi
  no mikroorganisma vai mikroorganismu kopas, kas minēta II pielikuma komponentmateriālu kategorijā “7”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Mikrobiāls augu biostimulators sastāv
  vienīgi
  no mikroorganisma vai mikroorganismu kopas, kas minēta II pielikuma komponentmateriālu kategorijā “7”.

vienīgi

| 1. | Mikrobiāls augu biostimulators sastāv no: |
| --- | --- |

1.

Mikrobiāls augu biostimulators sastāv no:

| (a) | mikroorganisma vai mikroorganismu kopas, kas minēta II pielikuma komponentmateriālu kategorijā “7”; |
| --- | --- |

(a)

(a)

mikroorganisma vai mikroorganismu kopas, kas minēta II pielikuma komponentmateriālu kategorijā “7”;

| (b) | mikroorganismus vai mikroorganismu kopas, kas atšķiras no šā punkta a) apakšpunktā minētajiem. To var izmantot kā komponentmateriālu kategorijas, ja vien tie atbilst prasībām, kas noteiktas II pielikuma kategorijā “CMC 7”
  . |
| --- | --- |

(b)

(b)

mikroorganismus vai mikroorganismu kopas, kas atšķiras no šā punkta a) apakšpunktā minētajiem. To var izmantot kā komponentmateriālu kategorijas, ja vien tie atbilst prasībām, kas noteiktas II pielikuma kategorijā “CMC 7”
  .

mikroorganismus vai mikroorganismu kopas, kas atšķiras no šā punkta a) apakšpunktā minētajiem. To var izmantot kā komponentmateriālu kategorijas, ja vien tie atbilst prasībām, kas noteiktas II pielikuma kategorijā “CMC 7”

Grozījums Nr. 209

Grozījums Nr. 209

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 6(A) – 3. punkts

I pielikums – II daļa – PFC 6(A) – 3. punkts

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

| 3. | CE-marķētā mēslošanas līdzekļa 25 g vai 25 ml paraugā nedrīkst būt Salmonella spp. |
| --- | --- |

3.

CE-marķētā mēslošanas līdzekļa 25 g vai 25 ml paraugā nedrīkst būt Salmonella spp.

Grozījums

Grozījums

| 3. | Mikrobiālā augu biostimulatorā patogēni nedrīkst būt koncentrācijā, kas ir lielāka par turpmāk tabulā norādītajām attiecīgajām robežvērtībām:












  Mikroorganismi / to toksīni, metabolīti | Paraugu ņemšanas plāni | Robežvērtība |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | |
| Salmonella spp: | 5 | 0 | Nav 25 g vai 25 ml |
| Escherichia coli | 5 | 0 | Nav 1 g vai 1 ml |
| Listeria monocytogenes | 5 | 0 | Nav 25 g vai 25 ml |
| Vibrio spp | 5 | 0 | Nav 25 g vai 25 ml |
| Shigella spp | 5 | 0 | Nav 25 g vai 25 ml |
| Staphylococcus aureus | 5 | 0 | Nav 25 g vai 25 ml |
| Enterococcaceae. | 5 | 2 | 10 KVV/g |
| Anaerobo mikroorganismu skaits, ja vien mikrobiālais biostimulators nav aeroba baktērija | 5 | 2 | 105 KVV/g vai ml |
| Rauga un pelējuma sēnīšu skaits, ja vien mikrobiālais biostimulators nav sēnīte | 5 | 2 | 1 000  KVV/g vai ml, |

3.

Mikrobiālā augu biostimulatorā patogēni nedrīkst būt koncentrācijā, kas ir lielāka par turpmāk tabulā norādītajām attiecīgajām robežvērtībām:

Mikroorganismi / to toksīni, metabolīti

Mikroorganismi / to toksīni, metabolīti

Paraugu ņemšanas plāni

Paraugu ņemšanas plāni

Robežvērtība

Robežvērtība

n

n

c

c

Salmonella spp:

Salmonella spp:

5

5

0

0

Nav 25 g vai 25 ml

Nav 25 g vai 25 ml

Escherichia coli

Escherichia coli

5

5

0

0

Nav 1 g vai 1 ml

Nav 1 g vai 1 ml

Listeria monocytogenes

Listeria monocytogenes

5

5

0

0

Nav 25 g vai 25 ml

Nav 25 g vai 25 ml

Vibrio spp

Vibrio spp

5

5

0

0

Nav 25 g vai 25 ml

Nav 25 g vai 25 ml

Shigella spp

Shigella spp

5

5

0

0

Nav 25 g vai 25 ml

Nav 25 g vai 25 ml

Staphylococcus aureus

Staphylococcus aureus

5

5

0

0

Nav 25 g vai 25 ml

Nav 25 g vai 25 ml

Enterococcaceae.

Enterococcaceae.

5

5

2

2

10 KVV/g

10 KVV/g

Anaerobo mikroorganismu skaits, ja vien mikrobiālais biostimulators nav aeroba baktērija

Anaerobo mikroorganismu skaits, ja vien mikrobiālais biostimulators nav aeroba baktērija

5

5

2

2

105 KVV/g vai ml

105

Rauga un pelējuma sēnīšu skaits, ja vien mikrobiālais biostimulators nav sēnīte

Rauga un pelējuma sēnīšu skaits, ja vien mikrobiālais biostimulators nav sēnīte

5

5

2

2

1 000  KVV/g vai ml,

1 000  KVV/g vai ml,

kur n = paraugu veidojošo vienību skaits; c = parauga vienības, kuru vērtības pārsniedz noteikto robežu.

kur n = paraugu veidojošo vienību skaits; c = parauga vienības, kuru vērtības pārsniedz noteikto robežu.

Grozījums Nr. 210

Grozījums Nr. 210

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 6(A) – 4. punkts

I pielikums – II daļa – PFC 6(A) – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4. | CE-marķētā mēslošanas līdzekļa 1 g vai 1 ml paraugā nedrīkst būt Escherichia coli. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.

4.

CE-marķētā mēslošanas līdzekļa 1 g vai 1 ml paraugā nedrīkst būt Escherichia coli.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 211

Grozījums Nr. 211

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 6(A) – 5. punkts

I pielikums – II daļa – PFC 6(A) – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5. | Enterococcaceae klātbūtne CE-marķētā mēslošanas līdzeklī nedrīkst pārsniegt 10 KVV uz g svaigas masas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5.

5.

Enterococcaceae klātbūtne CE-marķētā mēslošanas līdzeklī nedrīkst pārsniegt 10 KVV uz g svaigas masas.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 212

Grozījums Nr. 212

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 6(A) – 6. punkts

I pielikums – II daļa – PFC 6(A) – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6. | CE-marķētā mēslošanas līdzekļa 25 g vai 25 ml paraugā nedrīkst būt Listeria monocytogenes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.

6.

CE-marķētā mēslošanas līdzekļa 25 g vai 25 ml paraugā nedrīkst būt Listeria monocytogenes.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 213

Grozījums Nr. 213

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 6 (A) – 7. punkts

I pielikums – II daļa – PFC 6 (A) – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7. | CE-marķētā mēslošanas līdzekļa 25 g vai 25 ml paraugā nedrīkst būt Vibrio spp. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.

7.

CE-marķētā mēslošanas līdzekļa 25 g vai 25 ml paraugā nedrīkst būt Vibrio spp.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 214

Grozījums Nr. 214

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 6 (A) – 8. punkts

I pielikums – II daļa – PFC 6 (A) – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8. | CE-marķētā mēslošanas līdzekļa 25 g vai 25 ml paraugā nedrīkst būt Shigella spp. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8.

8.

CE-marķētā mēslošanas līdzekļa 25 g vai 25 ml paraugā nedrīkst būt Shigella spp.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 215

Grozījums Nr. 215

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 6 (A) – 9. punkts

I pielikums – II daļa – PFC 6 (A) – 9. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 9. | CE-marķētā mēslošanas līdzekļa 1 g vai 1 ml paraugā nedrīkst būt Staphylococcus aureus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

9.

9.

CE-marķētā mēslošanas līdzekļa 1 g vai 1 ml paraugā nedrīkst būt Staphylococcus aureus.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 216

Grozījums Nr. 216

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 6 (A) – 10. punkts

I pielikums – II daļa – PFC 6 (A) – 10. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 10. | Aerobo mikroorganismu skaits CE-marķētā mēslošanas līdzekļa paraugā nepārsniedz 105 KVV/g vai ml, ja vien mikrobiālais biostimulators nav aeroba baktērija. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

10.

10.

Aerobo mikroorganismu skaits CE-marķētā mēslošanas līdzekļa paraugā nepārsniedz 105

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 217

Grozījums Nr. 217

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 6(A) – 12. punkts – 2. daļa

I pielikums – II daļa – PFC 6(A) – 12. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| augu biostimulatora pH vērtība ir 4 vai vairāk. | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

augu biostimulatora pH vērtība ir 4 vai vairāk.

augu biostimulatora pH vērtība ir 4 vai vairāk.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 218

Grozījums Nr. 218

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 6(A) – 13. punkts

I pielikums – II daļa – PFC 6(A) – 13. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 13. | Mikrobiāla augu biostimulatora glabāšanas laiks ir vismaz 6 mēneši, ievērojot etiķetē norādītos glabāšanas nosacījumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

13.

13.

Mikrobiāla augu biostimulatora glabāšanas laiks ir vismaz 6 mēneši, ievērojot etiķetē norādītos glabāšanas nosacījumus.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 219

Grozījums Nr. 219

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – II daļa – PFC 7 – 3. punkts – ievaddaļa

I pielikums – II daļa – PFC 7 – 3. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3. | Samaisījums nemaina neviena tā sastāvā esošā mēslošanas līdzekļa
  īpašības |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.

Samaisījums nemaina neviena tā sastāvā esošā mēslošanas līdzekļa
  īpašības

īpašības

| 3. | Samaisījums nemaina neviena tā sastāvā esošā mēslošanas līdzekļa
  iedarbību |
| --- | --- |

3.

Samaisījums nemaina neviena tā sastāvā esošā mēslošanas līdzekļa
  iedarbību

iedarbību

Grozījums Nr. 220

Grozījums Nr. 220

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 11a (jauns)

II pielikums – II daļa – CMC 11a (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | CMC 11a: citi rūpniecības blakusprodukti |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

CMC 11a: citi rūpniecības blakusprodukti

CMC 11a: citi rūpniecības blakusprodukti

Grozījums Nr. 221

Grozījums Nr. 221

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 1 – 1. punkts – ievaddaļa

II pielikums – II daļa – CMC 1 – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | CE-marķētais mēslošanas līdzeklis var saturēt vielas un maisījumus, kuri nav (39) |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

CE-marķētais mēslošanas līdzeklis var saturēt vielas un maisījumus, kuri nav (39)

39

| 1. | CE-marķētais mēslošanas līdzeklis var saturēt vielas un maisījumus,
  tostarp tehniskās piedevas,
  kuri nav (39) |
| --- | --- |

1.

CE-marķētais mēslošanas līdzeklis var saturēt vielas un maisījumus,
  tostarp tehniskās piedevas,
  kuri nav (39)

tostarp tehniskās piedevas,

39

Grozījums Nr. 222

Grozījums Nr. 222

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 1 – 1. punkts – b apakšpunkts

II pielikums – II daļa – CMC 1 – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | blakusprodukti Direktīvas 2008/98/EK nozīmē; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

blakusprodukti Direktīvas 2008/98/EK nozīmē;

| (b) | blakusprodukti Direktīvas 2008/98/EK nozīmē
  , izņemot blakusproduktus, kas reģistrēti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006 un, kas nav tie, uz kuriem attiecas viens no reģistrācijas pienākumu atbrīvojumiem, ko paredz minētās regulas V pielikuma 5. punkts |
| --- | --- |

(b)

blakusprodukti Direktīvas 2008/98/EK nozīmē
  , izņemot blakusproduktus, kas reģistrēti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006 un, kas nav tie, uz kuriem attiecas viens no reģistrācijas pienākumu atbrīvojumiem, ko paredz minētās regulas V pielikuma 5. punkts

, izņemot blakusproduktus, kas reģistrēti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006 un, kas nav tie, uz kuriem attiecas viens no reģistrācijas pienākumu atbrīvojumiem, ko paredz minētās regulas V pielikuma 5. punkts

Grozījums Nr. 223

Grozījums Nr. 223

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 1 – 1. punkts – e apakšpunkts

II pielikums – II daļa – CMC 1 – 1. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | polimēri vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

polimēri vai

| (e) | polimēri
  , izņemot tos, ko izmanto substrātos, kam nav saskares ar augsni,
  vai |
| --- | --- |

(e)

polimēri
  , izņemot tos, ko izmanto substrātos, kam nav saskares ar augsni,
  vai

, izņemot tos, ko izmanto substrātos, kam nav saskares ar augsni,

Grozījums Nr. 228

Grozījums Nr. 228

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 2 – 1. punkts

II pielikums – II daļa – CMC 2 – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | CE-marķētais mēslošanas līdzeklis var saturēt augus, augu daļas vai augu ekstraktus, kuriem nav veikta nekāda cita pārstrāde, izņemot griešanu,
  malšanu
  , centrifugēšanu, presēšanu, žāvēšanu, liofilo žāvēšanu vai ekstrahēšanu ar ūdeni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

CE-marķētais mēslošanas līdzeklis var saturēt augus, augu daļas vai augu ekstraktus, kuriem nav veikta nekāda cita pārstrāde, izņemot griešanu,
  malšanu
  , centrifugēšanu, presēšanu, žāvēšanu, liofilo žāvēšanu vai ekstrahēšanu ar ūdeni.

malšanu

| 1. | CE-marķētais mēslošanas līdzeklis var saturēt augus, augu daļas vai augu ekstraktus, kuriem nav veikta nekāda cita pārstrāde, izņemot griešanu,
  saberšanu
  , centrifugēšanu,
  sijāšanu, malšanu,
  presēšanu, žāvēšanu, liofilo žāvēšanu
  , amortizēšanu, izspiešanu, apstarošanu, sasaldēšanu, sanitāro apstrādi, izmantojot karstumu,
  vai ekstrahēšanu ar ūdeni
  , vai jebkāda cita veida sagatavošana/apstrāde, kuras dēļ iegūtā viela nekļūst par tādu, uz ko attiecas reģistrācijas prasības saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006
  . |
| --- | --- |

1.

CE-marķētais mēslošanas līdzeklis var saturēt augus, augu daļas vai augu ekstraktus, kuriem nav veikta nekāda cita pārstrāde, izņemot griešanu,
  saberšanu
  , centrifugēšanu,
  sijāšanu, malšanu,
  presēšanu, žāvēšanu, liofilo žāvēšanu
  , amortizēšanu, izspiešanu, apstarošanu, sasaldēšanu, sanitāro apstrādi, izmantojot karstumu,
  vai ekstrahēšanu ar ūdeni
  , vai jebkāda cita veida sagatavošana/apstrāde, kuras dēļ iegūtā viela nekļūst par tādu, uz ko attiecas reģistrācijas prasības saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006
  .

saberšanu

sijāšanu, malšanu,

, amortizēšanu, izspiešanu, apstarošanu, sasaldēšanu, sanitāro apstrādi, izmantojot karstumu,

, vai jebkāda cita veida sagatavošana/apstrāde, kuras dēļ iegūtā viela nekļūst par tādu, uz ko attiecas reģistrācijas prasības saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1907/2006

Grozījums Nr. 229

Grozījums Nr. 229

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 2 – 2. punkts

II pielikums – II daļa – CMC 2 – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. | Pie augiem 1. punkta nozīmē pieder aļģes,
  bet nepieder
  zilaļģes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.

Pie augiem 1. punkta nozīmē pieder aļģes,
  bet nepieder
  zilaļģes.

bet nepieder

| 2. | Pie augiem 1. punkta nozīmē pieder aļģes,
  izņemot
  zilaļģes
  , kas ražo cianotoksīnus, kuri klasificēti kā bīstami saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu
  . |
| --- | --- |

2.

Pie augiem 1. punkta nozīmē pieder aļģes,
  izņemot
  zilaļģes
  , kas ražo cianotoksīnus, kuri klasificēti kā bīstami saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu
  .

izņemot

, kas ražo cianotoksīnus, kuri klasificēti kā bīstami saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu

Grozījums Nr. 230

Grozījums Nr. 230

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 3 – 1. punkts – ievaddaļa

II pielikums – II daļa – CMC 3 – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | CE-marķētais
  mēslošanas
  līdzeklis var saturēt kompostu, kas iegūts aerobās kompostēšanās procesā,
  kurā izmantoti
  tikai
  viens vai vairāki šādi ielaidmateriāli
  : |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

CE-marķētais
  mēslošanas
  līdzeklis var saturēt kompostu, kas iegūts aerobās kompostēšanās procesā,
  kurā izmantoti
  tikai
  viens vai vairāki šādi ielaidmateriāli
  :

mēslošanas

kurā izmantoti

viens vai vairāki šādi ielaidmateriāli

| 1. | CE-marķētais
  augu barošanās
  līdzeklis var saturēt kompostu,
  šķidru vai nešķidru mikrobiālu vai nemikrobiālu ekstraktu no komposta,
  kas iegūts aerobās kompostēšanās procesā,
  un iespējamā dabisko mikroorganismu sekojošā pavairošanās procesā, izmantojot
  tikai
  vienu vai vairākus šādus ielaidmateriālus
  : |
| --- | --- |

1.

CE-marķētais
  augu barošanās
  līdzeklis var saturēt kompostu,
  šķidru vai nešķidru mikrobiālu vai nemikrobiālu ekstraktu no komposta,
  kas iegūts aerobās kompostēšanās procesā,
  un iespējamā dabisko mikroorganismu sekojošā pavairošanās procesā, izmantojot
  tikai
  vienu vai vairākus šādus ielaidmateriālus
  :

augu barošanās

šķidru vai nešķidru mikrobiālu vai nemikrobiālu ekstraktu no komposta,

un iespējamā dabisko mikroorganismu sekojošā pavairošanās procesā, izmantojot

vienu vai vairākus šādus ielaidmateriālus

Grozījums Nr. 231

Grozījums Nr. 231

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 3 – 1. punkts – b apakšpunkts

II pielikums – II daļa – CMC 3 – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | pie 2. un 3. kategorijas piederoši
  dzīvnieku izcelsmes
  blakusprodukti
  Regulas (EK) Nr. 1069/2009
  nozīmē
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

pie 2. un 3. kategorijas piederoši
  dzīvnieku izcelsmes
  blakusprodukti
  Regulas (EK) Nr. 1069/2009
  nozīmē
  ;

pie 2. un 3. kategorijas piederoši

blakusprodukti

nozīmē

| (b) | produkti, kas iegūti no
  dzīvnieku izcelsmes
  blakusproduktiem, kuri minēti
  Regulas (EK) Nr. 1069/2009
  32. pantā un kuriem beigu punkts ražošanas ķēdē sasniegts saskaņā ar minētās regulas 5. pantu
  ; |
| --- | --- |

(b)

produkti, kas iegūti no
  dzīvnieku izcelsmes
  blakusproduktiem, kuri minēti
  Regulas (EK) Nr. 1069/2009
  32. pantā un kuriem beigu punkts ražošanas ķēdē sasniegts saskaņā ar minētās regulas 5. pantu
  ;

produkti, kas iegūti no

blakusproduktiem, kuri minēti

32. pantā un kuriem beigu punkts ražošanas ķēdē sasniegts saskaņā ar minētās regulas 5. pantu

Grozījums Nr. 232

Grozījums Nr. 232

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 3 – 1. punkts – c apakšpunkts – ievaddaļa

II pielikums – II daļa – CMC 3 – 1. punkts – c apakšpunkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | dzīvi vai miruši organismi vai to daļas, kas nav pārstrādāti vai ir pārstrādāti tikai ar manuāliem
  vai
  mehāniskiem līdzekļiem vai ar gravitācijas spēku, ar šķīdināšanu ūdenī, ar flotāciju, ar ekstrahēšanu ūdenī
  , ar tvaika destilāciju vai ar karsēšanu tikai ūdens atdalīšanai, vai arī ar jebkādiem līdzekļiem ir iegūti no gaisa
  , izņemot |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

dzīvi vai miruši organismi vai to daļas, kas nav pārstrādāti vai ir pārstrādāti tikai ar manuāliem
  vai
  mehāniskiem līdzekļiem vai ar gravitācijas spēku, ar šķīdināšanu ūdenī, ar flotāciju, ar ekstrahēšanu ūdenī
  , ar tvaika destilāciju vai ar karsēšanu tikai ūdens atdalīšanai, vai arī ar jebkādiem līdzekļiem ir iegūti no gaisa
  , izņemot

vai

, ar tvaika destilāciju vai ar karsēšanu tikai ūdens atdalīšanai, vai arī ar jebkādiem līdzekļiem ir iegūti no gaisa

| (c) | dzīvi vai miruši organismi vai to daļas, kas nav pārstrādāti vai ir pārstrādāti tikai ar manuāliem, mehāniskiem līdzekļiem vai ar gravitācijas spēku, ar šķīdināšanu ūdenī, ar flotāciju, ar ekstrahēšanu ūdenī, izņemot |
| --- | --- |

(c)

dzīvi vai miruši organismi vai to daļas, kas nav pārstrādāti vai ir pārstrādāti tikai ar manuāliem, mehāniskiem līdzekļiem vai ar gravitācijas spēku, ar šķīdināšanu ūdenī, ar flotāciju, ar ekstrahēšanu ūdenī, izņemot

Grozījums Nr. 233

Grozījums Nr. 233

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 3 – 1. punkts – c apakšpunkts – 2. ievilkums

II pielikums – II daļa – CMC 3 – 1. punkts – c apakšpunkts – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | notekūdeņu dūņas, rūpniecības dūņas vai bagarēšanas dūņas un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

notekūdeņu dūņas, rūpniecības dūņas vai bagarēšanas dūņas un

| — | notekūdeņu dūņas, rūpniecības dūņas
  (izņemot dūņas no nepatērējamas pārtikas atliekām, lopbarības un plantācijām, kas saistītas ar agrodegvielām)
  vai bagarēšanas dūņas un |
| --- | --- |

—

notekūdeņu dūņas, rūpniecības dūņas
  (izņemot dūņas no nepatērējamas pārtikas atliekām, lopbarības un plantācijām, kas saistītas ar agrodegvielām)
  vai bagarēšanas dūņas un

(izņemot dūņas no nepatērējamas pārtikas atliekām, lopbarības un plantācijām, kas saistītas ar agrodegvielām)

Grozījums Nr. 238

Grozījums Nr. 238

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 3 – 1. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

II pielikums – II daļa – CMC 3 – 1. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ea) | nepārstrādātas un mehāniski pārstrādātas atliekas no pārtikas ražošanas nozarēm, izņemot tās nozares, kas izmanto dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1069/2009. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ea)

(ea)

nepārstrādātas un mehāniski pārstrādātas atliekas no pārtikas ražošanas nozarēm, izņemot tās nozares, kas izmanto dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1069/2009.

nepārstrādātas un mehāniski pārstrādātas atliekas no pārtikas ražošanas nozarēm, izņemot tās nozares, kas izmanto dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1069/2009.

Grozījums Nr. 239

Grozījums Nr. 239

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 3 – 1. punkts – eb apakšpunkts (jauns)

II pielikums – II daļa – CMC 3 – 1. punkts – eb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (eb) | materiāli atbilst CMC 2, CMC 3, CMC 4, CMC 5, CMC 6 un CMC 11. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(eb)

(eb)

materiāli atbilst CMC 2, CMC 3, CMC 4, CMC 5, CMC 6 un CMC 11.

materiāli atbilst CMC 2, CMC 3, CMC 4, CMC 5, CMC 6 un CMC 11.

Grozījums Nr. 240

Grozījums Nr. 240

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 3 – 2. punkts – 1. ievilkums

II pielikums – II daļa – CMC 3 – 2. punkts – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | kurā
  pārstrādā tikai iepriekš
  1. 
  punktā minētos ielaidmateriālus
  , un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

kurā
  pārstrādā tikai iepriekš
  1. 
  punktā minētos ielaidmateriālus
  , un

pārstrādā tikai iepriekš

punktā minētos ielaidmateriālus

| — | kurā
  ražošanas līnijas
  1. punktā
  minēto ielaidmateriālu apstrādei ir skaidri nodalītas no ražošanas līnijām tādu ielaidmateriālu apstrādei, kas nav minēti 1. punktā
  , un |
| --- | --- |

—

kurā
  ražošanas līnijas
  1. punktā
  minēto ielaidmateriālu apstrādei ir skaidri nodalītas no ražošanas līnijām tādu ielaidmateriālu apstrādei, kas nav minēti 1. punktā
  , un

ražošanas līnijas

minēto ielaidmateriālu apstrādei ir skaidri nodalītas no ražošanas līnijām tādu ielaidmateriālu apstrādei, kas nav minēti 1. punktā

Grozījums Nr. 241

Grozījums Nr. 241

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 3 – 6. punkts – a apakšpunkts – 2. ievilkums

II pielikums – II daļa – CMC 3 – 6. punkts – a apakšpunkts – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | kritērijs: maksimāli
  25
  mmol O2 uz kg organiskā materiāla stundā; vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

kritērijs: maksimāli
  25
  mmol O2 uz kg organiskā materiāla stundā; vai

25

| — | kritērijs: maksimāli
  50
  mmol O2 uz kg organiskā materiāla stundā; vai |
| --- | --- |

—

kritērijs: maksimāli
  50
  mmol O2 uz kg organiskā materiāla stundā; vai

50

Grozījums Nr. 242

Grozījums Nr. 242

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 4 – virsraksts

II pielikums – II daļa – CMC 4 – virsraksts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| CMC 4: enerģētisko kultūraugu digestāts | CMC 4: enerģētisko kultūraugu digestāts
  un augu bioatkritumi |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

CMC 4: enerģētisko kultūraugu digestāts

CMC 4: enerģētisko kultūraugu digestāts
  un augu bioatkritumi

un augu bioatkritumi

Grozījums Nr. 247

Grozījums Nr. 247

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 4 – 1. punkts – c apakšpunkts

II pielikums – II daļa – CMC 4 – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | jebkurš a)–b) punktā norādītais materiāls, kas noārdījies jau iepriekš. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

jebkurš a)–b) punktā norādītais materiāls, kas noārdījies jau iepriekš.

| (c) | jebkurš a)–b) punktā norādītais materiāls, kas noārdījies jau iepriekš
  , un kurā nav pilnīgi nekādu aflatoksīnu palieku
  . |
| --- | --- |

(c)

jebkurš a)–b) punktā norādītais materiāls, kas noārdījies jau iepriekš
  , un kurā nav pilnīgi nekādu aflatoksīnu palieku
  .

, un kurā nav pilnīgi nekādu aflatoksīnu palieku

Grozījums Nr. 248

Grozījums Nr. 248

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 4 – 2. punkts – 1. ievilkums

II pielikums – II daļa – CMC 4 – 2. punkts – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | kurā
  pārstrādā tikai iepriekš
  1. punktā
  minētos ielaidmateriālus
  , un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

kurā
  pārstrādā tikai iepriekš
  1. punktā
  minētos ielaidmateriālus
  , un

pārstrādā tikai iepriekš

minētos ielaidmateriālus

| — | kurā
  ražošanas līnijas
  1. punktā
  minēto ielaidmateriālu apstrādei ir skaidri nodalītas no ražošanas līnijām tādu ielaidmateriālu apstrādei, kas nav minēti 1. punktā
  , un |
| --- | --- |

—

kurā
  ražošanas līnijas
  1. punktā
  minēto ielaidmateriālu apstrādei ir skaidri nodalītas no ražošanas līnijām tādu ielaidmateriālu apstrādei, kas nav minēti 1. punktā
  , un

ražošanas līnijas

minēto ielaidmateriālu apstrādei ir skaidri nodalītas no ražošanas līnijām tādu ielaidmateriālu apstrādei, kas nav minēti 1. punktā

Grozījums Nr. 249

Grozījums Nr. 249

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 4 – 3. punkts – b apakšpunkts

II pielikums – II daļa – CMC 4 – 3. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | termofila anaerobā noārdīšanās pie 55 oC ar apstrādes procesu, kurā ietilpst
  pasterizācijas posms (70 oC — 1 h)
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

termofila anaerobā noārdīšanās pie 55 oC ar apstrādes procesu, kurā ietilpst
  pasterizācijas posms (70 oC — 1 h)
  ;

o

pasterizācijas posms (70 o

| (b) | termofila anaerobā noārdīšanās pie 55 oC ar apstrādes procesu, kurā ietilpst
  pasterizācija, kā noteikts Komisijas Regulas (ES) Nr. 142/2011

   (1a)

  V pielikuma 1. nodaļas 1. iedaļas 1. punktā
  ; |
| --- | --- |

(b)

termofila anaerobā noārdīšanās pie 55 oC ar apstrādes procesu, kurā ietilpst
  pasterizācija, kā noteikts Komisijas Regulas (ES) Nr. 142/2011

   (1a)

  V pielikuma 1. nodaļas 1. iedaļas 1. punktā
  ;

o

pasterizācija, kā noteikts Komisijas Regulas (ES) Nr. 142/2011

1a

V pielikuma 1. nodaļas 1. iedaļas 1. punktā

Grozījums Nr. 250

Grozījums Nr. 250

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 4 – 3. punkts – d apakšpunkts

II pielikums – II daļa – CMC 4 – 3. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | mezofila anaerobā noārdīšanās pie 37–40 oC ar apstrādes procesu, kurā ietilpst
  pasterizācijas posms
  (
  70 oC — 1 h),
  vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

mezofila anaerobā noārdīšanās pie 37–40 oC ar apstrādes procesu, kurā ietilpst
  pasterizācijas posms
  (
  70 oC — 1 h),
  vai

o

pasterizācijas posms

70 o

| (d) | mezofila anaerobā noārdīšanās pie 37–40 oC ar apstrādes procesu, kurā ietilpst
  pasterizācija, kā noteikts Regulas
  (
  ES) Nr. 142/2011 V pielikuma I nodaļas 1. iedaļas 1. punktā;
  vai |
| --- | --- |

(d)

mezofila anaerobā noārdīšanās pie 37–40 oC ar apstrādes procesu, kurā ietilpst
  pasterizācija, kā noteikts Regulas
  (
  ES) Nr. 142/2011 V pielikuma I nodaļas 1. iedaļas 1. punktā;
  vai

o

pasterizācija, kā noteikts Regulas

ES) Nr. 142/2011 V pielikuma I nodaļas 1. iedaļas 1. punktā;

Grozījums Nr. 251

Grozījums Nr. 251

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 5 – 1. punkts – c apakšpunkts – 2. ievilkums

II pielikums – II daļa – CMC 5 – 1. punkts – c apakšpunkts – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | notekūdeņu dūņas, rūpniecības dūņas vai bagarēšanas dūņas, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

notekūdeņu dūņas, rūpniecības dūņas vai bagarēšanas dūņas,

| — | notekūdeņu dūņas, rūpniecības dūņas
  , kas nav konkrēti norādītas ea) punktā,
  vai bagarēšanas dūņas
  un |
| --- | --- |

—

notekūdeņu dūņas, rūpniecības dūņas
  , kas nav konkrēti norādītas ea) punktā,
  vai bagarēšanas dūņas
  un

, kas nav konkrēti norādītas ea) punktā,

un

Grozījums Nr. 255

Grozījums Nr. 255

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 5 – 1. punkts – e apakšpunkts – ievaddaļa

II pielikums – II daļa – CMC 5 – 1. punkts – e apakšpunkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | jebkurš materiāls, kas uzskaitīts a)–d) punktā, ja tas |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

jebkurš materiāls, kas uzskaitīts a)–d) punktā, ja tas

| (e) | jebkurš materiāls
  bez aflatoksīniem
  , kas uzskaitīts a)–d) punktā, ja tas |
| --- | --- |

(e)

jebkurš materiāls
  bez aflatoksīniem
  , kas uzskaitīts a)–d) punktā, ja tas

bez aflatoksīniem

Grozījums Nr. 256

Grozījums Nr. 256

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 5 – 1. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

II pielikums – II daļa – CMC 5 – 1. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ea) | nepārstrādātas un mehāniski pārstrādātas atliekas no pārtikas rūpniecības nozarēm, izņemot tās nozares, kas izmanto dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1069/2009. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ea)

(ea)

nepārstrādātas un mehāniski pārstrādātas atliekas no pārtikas rūpniecības nozarēm, izņemot tās nozares, kas izmanto dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1069/2009.

nepārstrādātas un mehāniski pārstrādātas atliekas no pārtikas rūpniecības nozarēm, izņemot tās nozares, kas izmanto dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus, saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1069/2009.

Grozījums Nr. 257

Grozījums Nr. 257

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 5 – 1. punkts – eb apakšpunkts (jauns)

II pielikums – II daļa – CMC 5 – 1. punkts – eb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (eb) | materiāli atbilst CMC 2, CMC 3, CMC 4, CMC 5, CMC 6 un CMC 11. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(eb)

(eb)

materiāli atbilst CMC 2, CMC 3, CMC 4, CMC 5, CMC 6 un CMC 11.

materiāli atbilst CMC 2, CMC 3, CMC 4, CMC 5, CMC 6 un CMC 11.

Grozījums Nr. 258

Grozījums Nr. 258

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 5 – 2. punkts – 1. ievilkums

II pielikums – II daļa – CMC 5 – 2. punkts – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | kurā
  pārstrādā tikai iepriekš
  1. punktā
  minētos ielaidmateriālus
  , un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

kurā
  pārstrādā tikai iepriekš
  1. punktā
  minētos ielaidmateriālus
  , un

pārstrādā tikai iepriekš

minētos ielaidmateriālus

| — | kurā
  ražošanas līnijas
  1. punktā
  minēto ielaidmateriālu apstrādei ir skaidri nodalītas no ražošanas līnijām tādu ielaidmateriālu apstrādei, kas nav minēti 1. punktā
  , un |
| --- | --- |

—

kurā
  ražošanas līnijas
  1. punktā
  minēto ielaidmateriālu apstrādei ir skaidri nodalītas no ražošanas līnijām tādu ielaidmateriālu apstrādei, kas nav minēti 1. punktā
  , un

ražošanas līnijas

minēto ielaidmateriālu apstrādei ir skaidri nodalītas no ražošanas līnijām tādu ielaidmateriālu apstrādei, kas nav minēti 1. punktā

Grozījums Nr. 259

Grozījums Nr. 259

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 5 – 3. punkts – a apakšpunkts

II pielikums – II daļa – CMC 5 – 3. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | termofila anaerobā noārdīšanās pie 55 oC vismaz 24 h un hidrauliskās aiztures laiks vismaz 20 dienas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

termofila anaerobā noārdīšanās pie 55 oC vismaz 24 h un hidrauliskās aiztures laiks vismaz 20 dienas;

o

| (a) | termofila anaerobā noārdīšanās pie 55 oC vismaz 24 h un hidrauliskās aiztures laiks vismaz 20 dienas
  , pēc kura tiek veikta analīze, lai pārbaudītu, vai noārdīšanās process ir pilnībā iznīcinājis patogēnus
  ; |
| --- | --- |

(a)

termofila anaerobā noārdīšanās pie 55 oC vismaz 24 h un hidrauliskās aiztures laiks vismaz 20 dienas
  , pēc kura tiek veikta analīze, lai pārbaudītu, vai noārdīšanās process ir pilnībā iznīcinājis patogēnus
  ;

o

, pēc kura tiek veikta analīze, lai pārbaudītu, vai noārdīšanās process ir pilnībā iznīcinājis patogēnus

Grozījums Nr. 260

Grozījums Nr. 260

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 5 – 3. punkts – b apakšpunkts

II pielikums – II daļa – CMC 5 – 3. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | termofila anaerobā noārdīšanās pie 55 oC ar apstrādes procesu, kurā ietilpst
  pasterizācijas posms (70 oC — 1 h)
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

termofila anaerobā noārdīšanās pie 55 oC ar apstrādes procesu, kurā ietilpst
  pasterizācijas posms (70 oC — 1 h)
  ;

o

pasterizācijas posms (70 o

| (b) | termofila anaerobā noārdīšanās pie 55 oC ar apstrādes procesu, kurā ietilpst
  pasterizācija, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 142/2011 V pielikuma 1. nodaļas 1. iedaļas 1. punktā
  ; |
| --- | --- |

(b)

termofila anaerobā noārdīšanās pie 55 oC ar apstrādes procesu, kurā ietilpst
  pasterizācija, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 142/2011 V pielikuma 1. nodaļas 1. iedaļas 1. punktā
  ;

o

pasterizācija, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 142/2011 V pielikuma 1. nodaļas 1. iedaļas 1. punktā

Grozījums Nr. 261

Grozījums Nr. 261

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 5 – 3. punkts – d apakšpunkts

II pielikums – II daļa – CMC 5 – 3. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | mezofila anaerobā noārdīšanās pie 37–40 oC ar apstrādes procesu, kurā ietilpst
  pasterizācijas posms
  (
  70 oC — 1 h),
  vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

mezofila anaerobā noārdīšanās pie 37–40 oC ar apstrādes procesu, kurā ietilpst
  pasterizācijas posms
  (
  70 oC — 1 h),
  vai

o

pasterizācijas posms

70 o

| (d) | mezofila anaerobā noārdīšanās pie 37–40 oC ar apstrādes procesu, kurā ietilpst
  pasterizācija, kā noteikts Regulas
  (
  ES) Nr. 142/2011 V pielikuma I nodaļas 1. iedaļas 1. punktā;
  vai |
| --- | --- |

(d)

mezofila anaerobā noārdīšanās pie 37–40 oC ar apstrādes procesu, kurā ietilpst
  pasterizācija, kā noteikts Regulas
  (
  ES) Nr. 142/2011 V pielikuma I nodaļas 1. iedaļas 1. punktā;
  vai

o

pasterizācija, kā noteikts Regulas

ES) Nr. 142/2011 V pielikuma I nodaļas 1. iedaļas 1. punktā;

Grozījums Nr. 262

Grozījums Nr. 262

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 6 – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

II pielikums – II daļa – CMC 6 – 1. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | olīvu izspaidas t.i., viskozs blakusprodukts no olīvu izspiešanas, kas iegūts apstrādājot mitrās izspaidas ar organiskiem šķīdinātājiem divos (2-posmu izspaidas) vai trijos (3-posmu izspaidas) posmos; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ca)

(ca)

olīvu izspaidas t.i., viskozs blakusprodukts no olīvu izspiešanas, kas iegūts apstrādājot mitrās izspaidas ar organiskiem šķīdinātājiem divos (2-posmu izspaidas) vai trijos (3-posmu izspaidas) posmos;

olīvu izspaidas t.i., viskozs blakusprodukts no olīvu izspiešanas, kas iegūts apstrādājot mitrās izspaidas ar organiskiem šķīdinātājiem divos (2-posmu izspaidas) vai trijos (3-posmu izspaidas) posmos;

Grozījums Nr. 263

Grozījums Nr. 263

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 6 – 1. punkts – cb apakšpunkts (jauns)

II pielikums – II daļa – CMC 6 – 1. punkts – cb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (cb) | lopbarības rūpniecības blakusprodukti, kuri ir uzskaitīti Regulas (ES) Nr. 68/2013 atsevišķo barības sastāvdaļu reģistrā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(cb)

(cb)

lopbarības rūpniecības blakusprodukti, kuri ir uzskaitīti Regulas (ES) Nr. 68/2013 atsevišķo barības sastāvdaļu reģistrā;

lopbarības rūpniecības blakusprodukti, kuri ir uzskaitīti Regulas (ES) Nr. 68/2013 atsevišķo barības sastāvdaļu reģistrā;

Grozījums Nr. 264

Grozījums Nr. 264

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 6 – 1. punkts – cc apakšpunkts (jauns)

II pielikums – II daļa – CMC 6 – 1. punkts – cc apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (cc) | jebkāds cits materiāls vai viela, kas apstiprināts pievienošanai pārtikas produktos vai dzīvnieku barībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(cc)

(cc)

jebkāds cits materiāls vai viela, kas apstiprināts pievienošanai pārtikas produktos vai dzīvnieku barībā.

jebkāds cits materiāls vai viela, kas apstiprināts pievienošanai pārtikas produktos vai dzīvnieku barībā.

Grozījums Nr. 269

Grozījums Nr. 269

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 6 – 2. punkts – 2.a daļa (jauna)

II pielikums – II daļa – CMC 6 – 2. punkts – 2.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Visās vielās aflatoksīnu saturs ir zem noteikšanas robežas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Visās vielās aflatoksīnu saturs ir zem noteikšanas robežas.

Visās vielās aflatoksīnu saturs ir zem noteikšanas robežas.

Grozījums Nr. 270

Grozījums Nr. 270

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 7 – 1. punkts – 1. ievilkums

II pielikums – II daļa – CMC 7 – 1. punkts – 1. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | šiem mikroorganismiem nav veikta nekāda cita pārstrāde, izņemot žāvēšanu vai liofilo žāvēšanu, un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

šiem mikroorganismiem nav veikta nekāda cita pārstrāde, izņemot žāvēšanu vai liofilo žāvēšanu, un

šiem mikroorganismiem nav veikta nekāda cita pārstrāde, izņemot žāvēšanu vai liofilo žāvēšanu, un

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 271

Grozījums Nr. 271

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 8 – 1. punkts

II pielikums – II daļa – CMC 8 – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | CE-marķētais mēslošanas līdzeklis vielu vai maisījumu, ar kuru paredzēts uzlabot mēslošanas līdzekļa barības elementu izdalīšanās modeļus, var saturēt tikai tad, ja saskaņā ar atbilstības novērtēšanas procedūru, ko piemēro šādai agronomiskajai piedevai, ir pierādīta šīs vielas vai maisījuma atbilstība šīs regulas prasībām attiecībā uz līdzekli I pielikuma kategorijā “PFC 5”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

CE-marķētais mēslošanas līdzeklis vielu vai maisījumu, ar kuru paredzēts uzlabot mēslošanas līdzekļa barības elementu izdalīšanās modeļus, var saturēt tikai tad, ja saskaņā ar atbilstības novērtēšanas procedūru, ko piemēro šādai agronomiskajai piedevai, ir pierādīta šīs vielas vai maisījuma atbilstība šīs regulas prasībām attiecībā uz līdzekli I pielikuma kategorijā “PFC 5”.

| 1. | CE-marķētais mēslošanas līdzeklis vielu vai maisījumu
  (tostarp tehnoloģiskās piedevas, piemēram, pretsalipes vielas, pretputu vielas, pretputekļu vielas, krāsvielas un reoloģiskos līdzekļus)
  , ar kuru paredzēts uzlabot mēslošanas līdzekļa barības elementu izdalīšanās modeļus, var saturēt tikai tad, ja saskaņā ar atbilstības novērtēšanas procedūru, ko piemēro šādai agronomiskajai piedevai, ir pierādīta šīs vielas vai maisījuma atbilstība šīs regulas prasībām attiecībā uz līdzekli I pielikuma kategorijā “PFC 5”. |
| --- | --- |

1.

CE-marķētais mēslošanas līdzeklis vielu vai maisījumu
  (tostarp tehnoloģiskās piedevas, piemēram, pretsalipes vielas, pretputu vielas, pretputekļu vielas, krāsvielas un reoloģiskos līdzekļus)
  , ar kuru paredzēts uzlabot mēslošanas līdzekļa barības elementu izdalīšanās modeļus, var saturēt tikai tad, ja saskaņā ar atbilstības novērtēšanas procedūru, ko piemēro šādai agronomiskajai piedevai, ir pierādīta šīs vielas vai maisījuma atbilstība šīs regulas prasībām attiecībā uz līdzekli I pielikuma kategorijā “PFC 5”.

(tostarp tehnoloģiskās piedevas, piemēram, pretsalipes vielas, pretputu vielas, pretputekļu vielas, krāsvielas un reoloģiskos līdzekļus)

Grozījums Nr. 272

Grozījums Nr. 272

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 8 – 3.a punkts (jauns)

II pielikums – II daļa – CMC 8 – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a | CE-marķētais mēslošanas līdzeklis atbilstīgu denitrifikācijas inhibitoru, kā minēts I pielikuma kategorijā “PFC 5(A)(Ia)”, var saturēt tikai tad, ja tas kādā veidā satur slāpekli. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a

3.a

CE-marķētais mēslošanas līdzeklis atbilstīgu denitrifikācijas inhibitoru, kā minēts I pielikuma kategorijā “PFC 5(A)(Ia)”, var saturēt tikai tad, ja tas kādā veidā satur slāpekli.

Grozījums Nr. 273

Grozījums Nr. 273

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 8 – 4. punkts

II pielikums – II daļa – CMC 8 – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4. | CE-marķētais mēslošanas līdzeklis atbilstīgu ureāzes inhibitoru, kas minēts I pielikuma kategorijā “PFC 5(A)(II)”, var saturēt tikai tad, ja vismaz 50 % no kopējā slāpekļa (N) satura mēslošanas līdzeklī veido slāpekļa (N)
  forma
  urīnviela (CH4N2O). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.

CE-marķētais mēslošanas līdzeklis atbilstīgu ureāzes inhibitoru, kas minēts I pielikuma kategorijā “PFC 5(A)(II)”, var saturēt tikai tad, ja vismaz 50 % no kopējā slāpekļa (N) satura mēslošanas līdzeklī veido slāpekļa (N)
  forma
  urīnviela (CH4N2O).

forma

| 4. | CE-marķētais mēslošanas līdzeklis atbilstīgu ureāzes inhibitoru, kas minēts I pielikuma kategorijā “PFC 5(A)(II)”, var saturēt tikai tad, ja vismaz 50 % no kopējā slāpekļa (N) satura mēslošanas līdzeklī veido slāpekļa (N)
  formas amonijs (NH4+) vai amonijs (NH4+) un
  urīnviela (CH4N2O). |
| --- | --- |

4.

CE-marķētais mēslošanas līdzeklis atbilstīgu ureāzes inhibitoru, kas minēts I pielikuma kategorijā “PFC 5(A)(II)”, var saturēt tikai tad, ja vismaz 50 % no kopējā slāpekļa (N) satura mēslošanas līdzeklī veido slāpekļa (N)
  formas amonijs (NH4+) vai amonijs (NH4+) un
  urīnviela (CH4N2O).

formas amonijs (NH4+) vai amonijs (NH4+) un

Grozījums Nr. 274

Grozījums Nr. 274

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 9 – 3. punkts

II pielikums – II daļa – CMC 9 – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3. | Polimēri
  nesatur formaldehīdu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.

Polimēri
  nesatur formaldehīdu
  .

nesatur formaldehīdu

| 3. | Polimēri
  satur ne vairāk kā 600 ppm brīva formaldehīda
  . |
| --- | --- |

3.

Polimēri
  satur ne vairāk kā 600 ppm brīva formaldehīda
  .

satur ne vairāk kā 600 ppm brīva formaldehīda

Grozījums Nr. 275

Grozījums Nr. 275

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 10 – 1. punkts

II pielikums – II daļa – CMC 10 – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | CE-marķētais mēslošanas līdzeklis var saturēt citus polimērus, kas nav barības elementu polimēri, tikai tad, ja polimēra lietošanas nolūks ir |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

CE-marķētais mēslošanas līdzeklis var saturēt citus polimērus, kas nav barības elementu polimēri, tikai tad, ja polimēra lietošanas nolūks ir

| 1. | CE-marķētais mēslošanas līdzeklis var saturēt citus polimērus, kas nav barības elementu polimēri, tikai tad, ja polimēra lietošanas nolūks ir |
| --- | --- |

1.

CE-marķētais mēslošanas līdzeklis var saturēt citus polimērus, kas nav barības elementu polimēri, tikai tad, ja polimēra lietošanas nolūks ir

| (a) | kontrolēt ūdens iespiešanos barības elementa daļiņās un tādējādi kontrolēt barības elementu izdalīšanos (tādā gadījumā šā polimēra parastais apzīmējums ir “apvalkotājviela”) vai |
| --- | --- |

(a)

kontrolēt ūdens iespiešanos barības elementa daļiņās un tādējādi kontrolēt barības elementu izdalīšanos (tādā gadījumā šā polimēra parastais apzīmējums ir “apvalkotājviela”) vai

| (a) | kontrolēt ūdens iespiešanos barības elementa daļiņās un tādējādi kontrolēt barības elementu izdalīšanos (tādā gadījumā šā polimēra parastais apzīmējums ir “apvalkotājviela”) vai |
| --- | --- |

(a)

kontrolēt ūdens iespiešanos barības elementa daļiņās un tādējādi kontrolēt barības elementu izdalīšanos (tādā gadījumā šā polimēra parastais apzīmējums ir “apvalkotājviela”) vai

| (b) | palielināt CE-marķētā mēslošanas līdzekļa ūdensietilpību. |
| --- | --- |

(b)

palielināt CE-marķētā mēslošanas līdzekļa ūdensietilpību.

| (b) | palielināt CE-marķētā mēslošanas līdzekļa ūdensietilpību
  vai |
| --- | --- |

(b)

palielināt CE-marķētā mēslošanas līdzekļa ūdensietilpību
  vai

vai

| (ba) | uzlabot augsni kā bioloģiski noārdāmai mulčas plēvei, kas jo īpaši atbilst CMC 10 2.a un 3. punkta prasībām, vai |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

uzlabot augsni kā bioloģiski noārdāmai mulčas plēvei, kas jo īpaši atbilst CMC 10 2.a un 3. punkta prasībām, vai

uzlabot augsni kā bioloģiski noārdāmai mulčas plēvei, kas jo īpaši atbilst CMC 10 2.a un 3. punkta prasībām, vai

| (bb) | piesaistīt mēslošanas līdzekļa komponentus, nekādā veidā nesaskaroties ar augsni, vai |
| --- | --- |

(bb)

(bb)

piesaistīt mēslošanas līdzekļa komponentus, nekādā veidā nesaskaroties ar augsni, vai

piesaistīt mēslošanas līdzekļa komponentus, nekādā veidā nesaskaroties ar augsni, vai

| (bc) | uzlabot CE-marķētu mēslošanas līdzekļu stabilitāti vai |
| --- | --- |

(bc)

(bc)

uzlabot CE-marķētu mēslošanas līdzekļu stabilitāti vai

uzlabot CE-marķētu mēslošanas līdzekļu stabilitāti vai

| (bd) | uzlabot augsnes ūdenscaurlaidību; |
| --- | --- |

(bd)

(bd)

uzlabot augsnes ūdenscaurlaidību;

Grozījums Nr. 276

Grozījums Nr. 276

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 10 – 2. punkts

II pielikums – II daļa – CMC 10 – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. | No
  [Publications office, please insert the date occurring three years after the date of application of this Regulation]
  ievēro šādu kritēriju: polimēram jābūt fizikāli un bioloģiski spējīgam sadalīties tādā mērā, lai tā lielākā daļa sadalītos par oglekļa dioksīdu (CO2), biomasu un ūdeni.
  Bionoārdāmības testā saskaņā
  ar
  tālāk minēto a)–c) punktu
  vismaz 90 % organiskā oglekļa ne vēlāk kā
  24
  mēnešos ir jāpārvēršas par CO2. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.

No
  [Publications office, please insert the date occurring three years after the date of application of this Regulation]
  ievēro šādu kritēriju: polimēram jābūt fizikāli un bioloģiski spējīgam sadalīties tādā mērā, lai tā lielākā daļa sadalītos par oglekļa dioksīdu (CO2), biomasu un ūdeni.
  Bionoārdāmības testā saskaņā
  ar
  tālāk minēto a)–c) punktu
  vismaz 90 % organiskā oglekļa ne vēlāk kā
  24
  mēnešos ir jāpārvēršas par CO2.

[Publications office, please insert the date occurring three years after the date of application of this Regulation]

2

Bionoārdāmības testā saskaņā

tālāk minēto a)–c) punktu

24

2

| 2. | No
  [pieci gadi pēc šīs regulas piemērošanas dienas]
  ievēro šādu kritēriju: polimēram jābūt fizikāli un bioloģiski spējīgam sadalīties tādā mērā, lai tā lielākā daļa sadalītos par oglekļa dioksīdu (CO2), biomasu un ūdeni.
  Pēc mēslošanas līdzekļa etiķetē norādītā izmantojamības laikposma beigām un salīdzinājumā
  ar
  bionoārdāmības testa atbilstīgu standartu —
  vismaz 90 % organiskā oglekļa ne vēlāk kā
  48
  mēnešos ir jāpārvēršas par CO2.
  Bionoārdāmības kritērijus un bionoārdīšanās testēšanai piemērotas metodes izstrādi novērtē, ņemot vērā jaunākos zinātniskos pierādījumus, un izklāsta deleģētajos aktos, kas minēti šīs regulas 42. pantā
  . |
| --- | --- |

2.

No
  [pieci gadi pēc šīs regulas piemērošanas dienas]
  ievēro šādu kritēriju: polimēram jābūt fizikāli un bioloģiski spējīgam sadalīties tādā mērā, lai tā lielākā daļa sadalītos par oglekļa dioksīdu (CO2), biomasu un ūdeni.
  Pēc mēslošanas līdzekļa etiķetē norādītā izmantojamības laikposma beigām un salīdzinājumā
  ar
  bionoārdāmības testa atbilstīgu standartu —
  vismaz 90 % organiskā oglekļa ne vēlāk kā
  48
  mēnešos ir jāpārvēršas par CO2.
  Bionoārdāmības kritērijus un bionoārdīšanās testēšanai piemērotas metodes izstrādi novērtē, ņemot vērā jaunākos zinātniskos pierādījumus, un izklāsta deleģētajos aktos, kas minēti šīs regulas 42. pantā
  .

[pieci gadi pēc šīs regulas piemērošanas dienas]

2

Pēc mēslošanas līdzekļa etiķetē norādītā izmantojamības laikposma beigām un salīdzinājumā

bionoārdāmības testa atbilstīgu standartu —

48

2

Bionoārdāmības kritērijus un bionoārdīšanās testēšanai piemērotas metodes izstrādi novērtē, ņemot vērā jaunākos zinātniskos pierādījumus, un izklāsta deleģētajos aktos, kas minēti šīs regulas 42. pantā

| (a) | Testu veic pie 25 oC ± 2 oC. |
| --- | --- |

(a)

(a)

Testu veic pie 25 oC ± 2 oC.

Testu veic pie 25 o

o

| (b) | Testu veic saskaņā ar metodi, kuru izmanto, lai, mērot skābekļa patēriņu vai izdalījušās oglekļa dioksīda daudzumu, augsnēs noteiktu plastmasas materiālu galīgo aerobo bionoārdāmību. |
| --- | --- |

(b)

(b)

Testu veic saskaņā ar metodi, kuru izmanto, lai, mērot skābekļa patēriņu vai izdalījušās oglekļa dioksīda daudzumu, augsnēs noteiktu plastmasas materiālu galīgo aerobo bionoārdāmību.

Testu veic saskaņā ar metodi, kuru izmanto, lai, mērot skābekļa patēriņu vai izdalījušās oglekļa dioksīda daudzumu, augsnēs noteiktu plastmasas materiālu galīgo aerobo bionoārdāmību.

| (c) | Par standartmateriālu testā izmanto mikrokristālisko celulozes pulveri, kam ir tādi paši lieluma parametri kā testējamajam materiālam. |
| --- | --- |

(c)

(c)

Par standartmateriālu testā izmanto mikrokristālisko celulozes pulveri, kam ir tādi paši lieluma parametri kā testējamajam materiālam.

Par standartmateriālu testā izmanto mikrokristālisko celulozes pulveri, kam ir tādi paši lieluma parametri kā testējamajam materiālam.

| (d) | Testējamo materiālu pirms testa nepakļauj tādiem apstākļiem vai procedūrām kā eksponētība karstumam vai gaismai, kuri veicina plēves noārdīšanos. |
| --- | --- |

(d)

(d)

Testējamo materiālu pirms testa nepakļauj tādiem apstākļiem vai procedūrām kā eksponētība karstumam vai gaismai, kuri veicina plēves noārdīšanos.

Testējamo materiālu pirms testa nepakļauj tādiem apstākļiem vai procedūrām kā eksponētība karstumam vai gaismai, kuri veicina plēves noārdīšanos.

Grozījums Nr. 277

Grozījums Nr. 277

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 10 – 2.a punkts (jauns)

II pielikums – II daļa – CMC 10 – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a | Bioloģiski noārdāmas mulčas plēves, uz ko attiecas PFC 3(B) funkcionālā kategorija, atbilst šādiem kritērijiem:



  polimērs spēj fizikāli un bioloģiski sadalīties tādā mērā, lai tas sadalītos par oglekļa dioksīdu (CO2), biomasu un ūdeni, un bioloģiskās noārdīšanās testā, kas atbilst Savienības standartiem attiecībā uz polimēru bioloģisko noārdīšanos augsnē, ne vēlāk kā 24 mēnešu laikā vismaz 90 % organiskā oglekļa absolūtā vai relatīvā izteiksmē attiecībā uz atsauces materiālu ir pārvērtušies par CO2. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a

2.a

Bioloģiski noārdāmas mulčas plēves, uz ko attiecas PFC 3(B) funkcionālā kategorija, atbilst šādiem kritērijiem:

polimērs spēj fizikāli un bioloģiski sadalīties tādā mērā, lai tas sadalītos par oglekļa dioksīdu (CO2), biomasu un ūdeni, un bioloģiskās noārdīšanās testā, kas atbilst Savienības standartiem attiecībā uz polimēru bioloģisko noārdīšanos augsnē, ne vēlāk kā 24 mēnešu laikā vismaz 90 % organiskā oglekļa absolūtā vai relatīvā izteiksmē attiecībā uz atsauces materiālu ir pārvērtušies par CO2.

polimērs spēj fizikāli un bioloģiski sadalīties tādā mērā, lai tas sadalītos par oglekļa dioksīdu (CO2

2

Grozījums Nr. 278

Grozījums Nr. 278

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 10 – 3.a punkts (jauns)

II pielikums – II daļa – CMC 10 – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a | Tā kā līdzekli ir paredzēts pievienot augsnei un izplatīt vidē, šiem kritērijiem ir jāattiecas uz visiem materiāliem, kas ir līdzekļa sastāvā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a

3.a

Tā kā līdzekli ir paredzēts pievienot augsnei un izplatīt vidē, šiem kritērijiem ir jāattiecas uz visiem materiāliem, kas ir līdzekļa sastāvā.

Grozījums Nr. 279

Grozījums Nr. 279

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 10 – 3.b punkts (jauns)

II pielikums – II daļa – CMC 10 – 3.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.b | Uz CE-marķētu līdzekli, kas satur polimērus, kuri nav barības elementu polimēri, neattiecas šā panta 1., 2. un 3. punktā paredzētās prasības ar nosacījumu, ka šos polimērus mēslošanas līdzeklī izmanto tikai kā saistvielu un tiem nav saskares ar augsni. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.b

3.b

Uz CE-marķētu līdzekli, kas satur polimērus, kuri nav barības elementu polimēri, neattiecas šā panta 1., 2. un 3. punktā paredzētās prasības ar nosacījumu, ka šos polimērus mēslošanas līdzeklī izmanto tikai kā saistvielu un tiem nav saskares ar augsni.

Grozījums Nr. 280

Grozījums Nr. 280

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 11

II pielikums – II daļa – CMC 11

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

CE-marķētais mēslošanas līdzeklis drīkst saturēt tādus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus Regulas (EK) Nr. 1069/2009 nozīmē, par kuriem saskaņā ar minēto regulu konstatēts, ka tie ir sasnieguši beigu punktu ražošanas ķēdē; tie uzskaitīti šajā tabulā un atbilst tajā izklāstītajiem noteikumiem:

Grozījums

Grozījums

Komisijai pieņemot deleģētos aktus saskaņā ar 42. pantu,
  CE-marķētais mēslošanas līdzeklis drīkst saturēt tādus dzīvnieku izcelsmes blakusproduktus Regulas (EK) Nr. 1069/2009 nozīmē, par kuriem saskaņā ar minēto regulu konstatēts, ka tie ir sasnieguši beigu punktu ražošanas ķēdē; tie uzskaitīti šajā tabulā un atbilst tajā izklāstītajiem noteikumiem:

Komisijai pieņemot deleģētos aktus saskaņā ar 42. pantu,

| | Atvasināts produkts | Pārstrādes standarti, kas jāievēro, lai sasniegtu beigu punktu ražošanas ķēdē |
| --- | --- | --- |
| 1 | Gaļas milti | Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu |
| 2 | Kaulu milti | Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu |
| 3 | Gaļas un kaulu milti | Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu |
| 4 | Dzīvnieku asinis | Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu |
| 5 | Pie III kategorijas piederoši hidrolizēti proteīni saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1069/2009 | Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu |
| 6 | Neapstrādāti kūtsmēsli | Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu |
| 7 | Komposts

   (2) | Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu |
| 8 | Biogāzes noārdīšanās atliekas

   (2) | Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu |
| 9 | Spalvu milti | Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu |
| 10 | Ādas | Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu |
| 11 | Nagi un ragi | Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu |
| 12 | Sikspārņu gvano | Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu |
| 13 | Vilna un spalva | Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu |
| 14 | Spalvas un dūnas | Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu |
| 15 | Cūku sari | Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu |
| 16 | Glicerīns un citi produkti no 2. un 3. kategorijas materiāliem, kas iegūti biodīzeļdegvielas un atjaunojamās degvielas ražošanā | Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu |
| 17 | Lolojumdzīvnieku barība un košļājamās suņu rotaļlietas, kas noraidītas komerciālu apsvērumu vai tehnisku kļūmju dēļ | Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu |

Atvasināts produkts

Atvasināts produkts

Pārstrādes standarti, kas jāievēro, lai sasniegtu beigu punktu ražošanas ķēdē

Pārstrādes standarti, kas jāievēro, lai sasniegtu beigu punktu ražošanas ķēdē

1

1

Gaļas milti

Gaļas milti

Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu

Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu

2

2

Kaulu milti

Kaulu milti

Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu

Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu

3

3

Gaļas un kaulu milti

Gaļas un kaulu milti

Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu

Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu

4

4

Dzīvnieku asinis

Dzīvnieku asinis

Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu

Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu

5

5

Pie III kategorijas piederoši hidrolizēti proteīni saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1069/2009

Pie III kategorijas piederoši hidrolizēti proteīni saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1069/2009

Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu

Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu

6

6

Neapstrādāti kūtsmēsli

Neapstrādāti kūtsmēsli

Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu

Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu

7

7

Komposts

   (2)

Komposts

2

Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu

Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu

8

8

Biogāzes noārdīšanās atliekas

   (2)

Biogāzes noārdīšanās atliekas

2

Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu

Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu

9

9

Spalvu milti

Spalvu milti

Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu

Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu

10

10

Ādas

Ādas

Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu

Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu

11

11

Nagi un ragi

Nagi un ragi

Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu

Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu

12

12

Sikspārņu gvano

Sikspārņu gvano

Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu

Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu

13

13

Vilna un spalva

Vilna un spalva

Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu

Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu

14

14

Spalvas un dūnas

Spalvas un dūnas

Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu

Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu

15

15

Cūku sari

Cūku sari

Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu

Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu

16

16

Glicerīns un citi produkti no 2. un 3. kategorijas materiāliem, kas iegūti biodīzeļdegvielas un atjaunojamās degvielas ražošanā

Glicerīns un citi produkti no 2. un 3. kategorijas materiāliem, kas iegūti biodīzeļdegvielas un atjaunojamās degvielas ražošanā

Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu

Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu

17

17

Lolojumdzīvnieku barība un košļājamās suņu rotaļlietas, kas noraidītas komerciālu apsvērumu vai tehnisku kļūmju dēļ

Lolojumdzīvnieku barība un košļājamās suņu rotaļlietas, kas noraidītas komerciālu apsvērumu vai tehnisku kļūmju dēļ

Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu

Nosaka saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1069/2009 5. panta 2. punkta otro daļu

Grozījums Nr. 281

Grozījums Nr. 281

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – II daļa – CMC 11a (jauns)

II pielikums – II daļa – CMC 11a (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | CMC 11.a: citi nozaru blakusprodukti |
| | 1. | CE-marķētais mēslošanas līdzeklis drīkst saturēt citus nozaru blakusproduktus, piemēram, amonija sulfātu no kaprolaktāma ražošanas, sērskābi no dabasgāzes un degvielu pārstrādes, kā arī citus materiālus no īpašiem rūpnieciskiem procesiem, kas ir izslēgti no CMC 1 un ir turpmāk uzskaitīti tabulā, ievērojot tajā minētos nosacījumus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

CMC 11.a: citi nozaru blakusprodukti

CMC 11.a: citi nozaru blakusprodukti

1.

1.

CE-marķētais mēslošanas līdzeklis drīkst saturēt citus nozaru blakusproduktus, piemēram, amonija sulfātu no kaprolaktāma ražošanas, sērskābi no dabasgāzes un degvielu pārstrādes, kā arī citus materiālus no īpašiem rūpnieciskiem procesiem, kas ir izslēgti no CMC 1 un ir turpmāk uzskaitīti tabulā, ievērojot tajā minētos nosacījumus:

| 2. | No ... [viens gads pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas] nosaka kritērijus tiem rūpniecības blakusproduktiem, kurus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2003/2003 izmanto par CE-marķētu mēslošanas līdzekļu komponentiem, lai tos iekļautu komponentmateriālu kategorijā, pamatojoties uz jaunākajiem zinātniskajiem pierādījumiem, un izklāsta deleģētajos aktos, kas minēti šīs regulas 42. pantā. |
| --- | --- |

2.

2.

No ... [viens gads pēc šīs regulas spēkā stāšanās dienas] nosaka kritērijus tiem rūpniecības blakusproduktiem, kurus saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2003/2003 izmanto par CE-marķētu mēslošanas līdzekļu komponentiem, lai tos iekļautu komponentmateriālu kategorijā, pamatojoties uz jaunākajiem zinātniskajiem pierādījumiem, un izklāsta deleģētajos aktos, kas minēti šīs regulas 42. pantā.

Grozījums Nr. 282

Grozījums Nr. 282

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 1. daļa – 2. punkts – e apakšpunkts

III pielikums – 1. daļa – 2. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | apraksts par visiem komponentiem, kuru daudzums pēc līdzekļa masas pārsniedz
  5
  %, tos sarindojot dilstošā secībā pēc sausmasas lieluma un norādot arī attiecīgās II pielikumā minētās komponentmateriālu kategorijas (“CMC”). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

apraksts par visiem komponentiem, kuru daudzums pēc līdzekļa masas pārsniedz
  5
  %, tos sarindojot dilstošā secībā pēc sausmasas lieluma un norādot arī attiecīgās II pielikumā minētās komponentmateriālu kategorijas (“CMC”).

5

| (e) | apraksts par visiem komponentiem, kuru daudzums pēc līdzekļa masas pārsniedz
  1
  %, tos sarindojot dilstošā secībā pēc sausmasas lieluma un norādot arī attiecīgās II pielikumā minētās komponentmateriālu kategorijas (“CMC”)
  , un norādot saturu sausnā procentuālā izteiksmē; |
| --- | --- |

(e)

apraksts par visiem komponentiem, kuru daudzums pēc līdzekļa masas pārsniedz
  1
  %, tos sarindojot dilstošā secībā pēc sausmasas lieluma un norādot arī attiecīgās II pielikumā minētās komponentmateriālu kategorijas (“CMC”)
  , un norādot saturu sausnā procentuālā izteiksmē;

1

, un norādot saturu sausnā procentuālā izteiksmē;

Grozījums Nr. 283

Grozījums Nr. 283

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 1. daļa – 2. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

III pielikums – 1. daļa – 2. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ea) | attiecībā uz jebkuru produktu, kas satur materiālus, kuru izcelsme ir organiskie atkritumi vai blakusprodukti, kas nav izgājuši procesu, kurā iznīcināti visi organiskie materiāli, uz etiķetes norāda, kuri atkritumi un blakusprodukti ir izmantoti, un partijas numuru vai ražošanas laika sērijas numuru. Šis skaitlis attiecas uz izsekojamības datiem, kas ir ražotāja rīcībā un kas norāda individuālos avotus (saimniecības, ražotnes utt.) visiem organiskajiem atkritumiem / blakusproduktiem, kas izmantoti partijā / laika sērijā. Komisija pēc sabiedriskās apspriešanas un līdz ... [divi gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā] publicē šī noteikuma īstenošanas specifikācijas, kas stāsies spēkā līdz ... [trīs gadi pēc minēto specifikāciju publicēšanas]. Lai mazinātu administratīvo slogu uzņēmējiem un tirgus uzraudzības iestādēm, Komisija, izstrādājot specifikācijas, ņem vērā gan 6. panta 5. līdz 7. punkta un 11. panta prasības, gan spēkā esošās izsekojamības sistēmas (piemēram, attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem vai ražošanas sistēmām), kā arī Savienības atkritumu klasifikācijas kodus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ea)

(ea)

attiecībā uz jebkuru produktu, kas satur materiālus, kuru izcelsme ir organiskie atkritumi vai blakusprodukti, kas nav izgājuši procesu, kurā iznīcināti visi organiskie materiāli, uz etiķetes norāda, kuri atkritumi un blakusprodukti ir izmantoti, un partijas numuru vai ražošanas laika sērijas numuru. Šis skaitlis attiecas uz izsekojamības datiem, kas ir ražotāja rīcībā un kas norāda individuālos avotus (saimniecības, ražotnes utt.) visiem organiskajiem atkritumiem / blakusproduktiem, kas izmantoti partijā / laika sērijā. Komisija pēc sabiedriskās apspriešanas un līdz ... [divi gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā] publicē šī noteikuma īstenošanas specifikācijas, kas stāsies spēkā līdz ... [trīs gadi pēc minēto specifikāciju publicēšanas]. Lai mazinātu administratīvo slogu uzņēmējiem un tirgus uzraudzības iestādēm, Komisija, izstrādājot specifikācijas, ņem vērā gan 6. panta 5. līdz 7. punkta un 11. panta prasības, gan spēkā esošās izsekojamības sistēmas (piemēram, attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem vai ražošanas sistēmām), kā arī Savienības atkritumu klasifikācijas kodus.

attiecībā uz jebkuru produktu, kas satur materiālus, kuru izcelsme ir organiskie atkritumi vai blakusprodukti, kas nav izgājuši procesu, kurā iznīcināti visi organiskie materiāli, uz etiķetes norāda, kuri atkritumi un blakusprodukti ir izmantoti, un partijas numuru vai ražošanas laika sērijas numuru. Šis skaitlis attiecas uz izsekojamības datiem, kas ir ražotāja rīcībā un kas norāda individuālos avotus (saimniecības, ražotnes utt.) visiem organiskajiem atkritumiem / blakusproduktiem, kas izmantoti partijā / laika sērijā. Komisija pēc sabiedriskās apspriešanas un līdz ... [divi gadi pēc šīs regulas stāšanās spēkā] publicē šī noteikuma īstenošanas specifikācijas, kas stāsies spēkā līdz ... [trīs gadi pēc minēto specifikāciju publicēšanas]. Lai mazinātu administratīvo slogu uzņēmējiem un tirgus uzraudzības iestādēm, Komisija, izstrādājot specifikācijas, ņem vērā gan 6. panta 5. līdz 7. punkta un 11. panta prasības, gan spēkā esošās izsekojamības sistēmas (piemēram, attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem vai ražošanas sistēmām), kā arī Savienības atkritumu klasifikācijas kodus.

Grozījums Nr. 284

Grozījums Nr. 284

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 1. daļa – 2.a punkts (jauns)

III pielikums – 1. daļa – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a | Ražotāji dara pieejamas īsas norādes par paredzēto lietojumu, tostarp par paredzēto lietošanas devu un laiku, paredzētajiem mērķaugiem un uzglabāšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a

2.a

Ražotāji dara pieejamas īsas norādes par paredzēto lietojumu, tostarp par paredzēto lietošanas devu un laiku, paredzētajiem mērķaugiem un uzglabāšanu.

Grozījums Nr. 285

Grozījums Nr. 285

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 1. daļa – 7.a punkts (jauns)

III pielikums – 1. daļa – 7.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 7.a | Neviena produkta gadījumā nevar sniegt apgalvojumus saistībā ar citu PFC, ja nav izpildītas visas prasības, kas noteiktas šai papildu PFC, kā arī nav atļauti nekādi tieši vai aplinkus apgalvojumi par to, ka līdzeklim ir augu aizsardzības īpašības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7.a

7.a

Neviena produkta gadījumā nevar sniegt apgalvojumus saistībā ar citu PFC, ja nav izpildītas visas prasības, kas noteiktas šai papildu PFC, kā arī nav atļauti nekādi tieši vai aplinkus apgalvojumi par to, ka līdzeklim ir augu aizsardzības īpašības.

Grozījums Nr. 286

Grozījums Nr. 286

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 2. daļa – PFC 1 – 2. punkts – b apakšpunkts

III pielikums – 2. daļa – PFC 1 – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | nitrifikācijas inhibitora saturu izsaka masas procentos no kopējā slāpekļa (N), kurš ir amonija slāpekļa (NH4+)
  un
  urīnvielas slāpekļa formā (CH4N2O); |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

nitrifikācijas inhibitora saturu izsaka masas procentos no kopējā slāpekļa (N), kurš ir amonija slāpekļa (NH4+)
  un
  urīnvielas slāpekļa formā (CH4N2O);

un

| (b) | nitrifikācijas inhibitora saturu izsaka masas procentos no kopējā slāpekļa (N), kurš ir amonija slāpekļa (NH4+)
  vai amonija slāpekļa (NH4+)
  urīnvielas slāpekļa formā (CH4N2O); |
| --- | --- |

(b)

nitrifikācijas inhibitora saturu izsaka masas procentos no kopējā slāpekļa (N), kurš ir amonija slāpekļa (NH4+)
  vai amonija slāpekļa (NH4+)
  urīnvielas slāpekļa formā (CH4N2O);

vai amonija slāpekļa (NH4+)

Grozījums Nr. 287

Grozījums Nr. 287

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 2. daļa – PFC 1(A) – 1. punkts – a apakšpunkts

III pielikums – 2. daļa – PFC 1(A) – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | deklarētie barības elementi slāpeklis (N), fosfors (P) vai kālijs (K), tos apzīmējot ar ķīmiskajiem simboliem secībā N-P-K; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

deklarētie barības elementi slāpeklis (N), fosfors (P) vai kālijs (K), tos apzīmējot ar ķīmiskajiem simboliem secībā N-P-K;

| (a) | deklarētie barības elementi slāpeklis (N), fosfors (P) vai kālijs (K), tos apzīmējot ar ķīmiskajiem simboliem secībā N-P-K;
  Deklarējamo slāpekļa (N) saturu veido amonjaka N, nitrītu N, urīnvielas N, N no urīnvielas formaldehīda, N no izobutilidēndiurīnvielas, N no krotonilidēndiurīnvielas un N no ciānamīda summa. |
| --- | --- |

(a)

deklarētie barības elementi slāpeklis (N), fosfors (P) vai kālijs (K), tos apzīmējot ar ķīmiskajiem simboliem secībā N-P-K;
  Deklarējamo slāpekļa (N) saturu veido amonjaka N, nitrītu N, urīnvielas N, N no urīnvielas formaldehīda, N no izobutilidēndiurīnvielas, N no krotonilidēndiurīnvielas un N no ciānamīda summa.

Deklarējamo slāpekļa (N) saturu veido amonjaka N, nitrītu N, urīnvielas N, N no urīnvielas formaldehīda, N no izobutilidēndiurīnvielas, N no krotonilidēndiurīnvielas un N no ciānamīda summa.

fosfora mēslošanas līdzekļiem ir jāatbilst šādiem minimālajiem šķīdības līmeņiem, lai tie būtu augiem pieejami, pretējā gadījumā tos nevar deklarēt kā fosfora mēslošanas līdzekļus:

fosfora mēslošanas līdzekļiem ir jāatbilst šādiem minimālajiem šķīdības līmeņiem, lai tie būtu augiem pieejami, pretējā gadījumā tos nevar deklarēt kā fosfora mēslošanas līdzekļus:

| — | šķīdība ūdenī: minimālais līmenis 25 % no kopējā P. |
| --- | --- |

—

šķīdība ūdenī: minimālais līmenis 25 % no kopējā P.

šķīdība ūdenī: minimālais līmenis 25 % no kopējā P.

| — | šķīdība neitrālā amonija citrātā: minimālais līmenis 30 % no kopējā P. |
| --- | --- |

—

šķīdība neitrālā amonija citrātā: minimālais līmenis 30 % no kopējā P.

šķīdība neitrālā amonija citrātā: minimālais līmenis 30 % no kopējā P.

| — | šķīdība skudrskābē (tikai attiecībā uz mīksto iežu fosfātu): minimālais līmenis 35 % no kopējā P. |
| --- | --- |

—

šķīdība skudrskābē (tikai attiecībā uz mīksto iežu fosfātu): minimālais līmenis 35 % no kopējā P.

šķīdība skudrskābē (tikai attiecībā uz mīksto iežu fosfātu): minimālais līmenis 35 % no kopējā P.

Grozījums Nr. 288

Grozījums Nr. 288

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 2. daļa – PFC1 (A) – 1. punkts – b apakšpunkts

III pielikums – 2. daļa – PFC1 (A) – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | deklarētie barības elementi
  magnijs
  (
  Mg
  ),
  kalcijs
  (
  Ca
  ),
  sērs
  (
  S
  ) vai
  nātrijs
  (
  Na
  ), tos apzīmējot ar ķīmiskajiem simboliem secībā
  Mg-Ca-S-Na
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

deklarētie barības elementi
  magnijs
  (
  Mg
  ),
  kalcijs
  (
  Ca
  ),
  sērs
  (
  S
  ) vai
  nātrijs
  (
  Na
  ), tos apzīmējot ar ķīmiskajiem simboliem secībā
  Mg-Ca-S-Na
  ;

magnijs

Mg

kalcijs

Ca

sērs

S

nātrijs

Na

Mg-Ca-S-Na

| (b) | deklarētie barības elementi
  kalcijs
  (
  Ca
  ),
  magnijs
  (
  Mg
  ),
  nātrijs
  (
  Na
  ) vai
  sērs
  (
  S
  ), tos apzīmējot ar ķīmiskajiem simboliem secībā
  Ca-Mg-Na-S
  ; |
| --- | --- |

(b)

deklarētie barības elementi
  kalcijs
  (
  Ca
  ),
  magnijs
  (
  Mg
  ),
  nātrijs
  (
  Na
  ) vai
  sērs
  (
  S
  ), tos apzīmējot ar ķīmiskajiem simboliem secībā
  Ca-Mg-Na-S
  ;

kalcijs

Ca

magnijs

Mg

nātrijs

Na

sērs

S

Ca-Mg-Na-S

(Šis grozījums attiecas uz visu tekstu. Ja abi likumdevēji par to vienosies, vajadzēs veikt atbilstošas izmaiņas visā tekstā un attiecīgi arī pieņemtajos grozījumos.)

(Šis grozījums attiecas uz visu tekstu. Ja abi likumdevēji par to vienosies, vajadzēs veikt atbilstošas izmaiņas visā tekstā un attiecīgi arī pieņemtajos grozījumos.)

Grozījums Nr. 289

Grozījums Nr. 289

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 2. daļa – PFC 1(A) – 1. punkts – c apakšpunkts

III pielikums – 2. daļa – PFC 1(A) – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | skaitļi, kas norāda deklarēto barības elementu slāpekļa (N), fosfora (P) vai kālija (K)
  kopējo
  saturu, un aiz tiem iekavās skaitļi, kas norāda magnija (Mg), kalcija (Ca), sēra (S) vai nātrija (Na) kopējo saturu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

skaitļi, kas norāda deklarēto barības elementu slāpekļa (N), fosfora (P) vai kālija (K)
  kopējo
  saturu, un aiz tiem iekavās skaitļi, kas norāda magnija (Mg), kalcija (Ca), sēra (S) vai nātrija (Na) kopējo saturu;

kopējo

| (c) | skaitļi, kas norāda deklarēto barības elementu slāpekļa (N), fosfora (P) vai kālija (K)
  vidējo
  saturu, un aiz tiem iekavās skaitļi, kas norāda magnija (Mg), kalcija (Ca), sēra (S) vai nātrija (Na) kopējo saturu; |
| --- | --- |

(c)

skaitļi, kas norāda deklarēto barības elementu slāpekļa (N), fosfora (P) vai kālija (K)
  vidējo
  saturu, un aiz tiem iekavās skaitļi, kas norāda magnija (Mg), kalcija (Ca), sēra (S) vai nātrija (Na) kopējo saturu;

vidējo

Grozījums Nr. 290

Grozījums Nr. 290

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 2. daļa – PFC 1(A) – 1. punkts – d apakšpunkts – 6. ievilkums

III pielikums – 2. daļa – PFC 1(A) – 1. punkts – d apakšpunkts – 6. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | organiskais ogleklis (C) un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

organiskais ogleklis (C) un

| — | organiskais ogleklis (C) un
  C/N attiecība; |
| --- | --- |

—

organiskais ogleklis (C) un
  C/N attiecība;

C/N attiecība;

Grozījums Nr. 291

Grozījums Nr. 291

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 2. daļa – PFC 1(A) – 1. punkts – d apakšpunkts – 7.a ievilkums (jauns)

III pielikums – 2. daļa – PFC 1(A) – 1. punkts – d apakšpunkts – 7.a ievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | veids, piemēram, pulveris vai granulas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

veids, piemēram, pulveris vai granulas.

veids, piemēram, pulveris vai granulas.

Grozījums Nr. 292

Grozījums Nr. 292

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 2. daļa – PFC 1(B) – 1. punkts – d apakšpunkts – 2. ievilkums

III pielikums – 2. daļa – PFC 1(B) – 1. punkts – d apakšpunkts – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | kopējais
  fosfora pentoksīds (P2O5); |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

kopējais
  fosfora pentoksīds (P2O5);

kopējais

2

5

| — | neitrālā amonija citrātā un ūdenī šķīstošais
  fosfora pentoksīds (P2O5); |
| --- | --- |

—

neitrālā amonija citrātā un ūdenī šķīstošais
  fosfora pentoksīds (P2O5);

neitrālā amonija citrātā un ūdenī šķīstošais

2

5

Grozījums Nr. 293

Grozījums Nr. 293

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 2. daļa – PFC 1(B) – 1. punkts – d apakšpunkts – 2. ievilkums – 3. apakšievilkums

III pielikums – 2. daļa – PFC 1(B) – 1. punkts – d apakšpunkts – 2. ievilkums – 3. apakšievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | ja saturā ir fosforītmilti, skudrskābē šķīstošā
  fosfora
  pentoksīda
  (P2O5)
  saturs
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

ja saturā ir fosforītmilti, skudrskābē šķīstošā
  fosfora
  pentoksīda
  (P2O5)
  saturs
  ;

ja saturā ir fosforītmilti, skudrskābē šķīstošā

pentoksīda

2

5

saturs

| — | fosfora
  pentoksīds
  (P2O5)
  , kas šķīst vienīgi minerālskābēs
  ; |
| --- | --- |

—

fosfora
  pentoksīds
  (P2O5)
  , kas šķīst vienīgi minerālskābēs
  ;

pentoksīds

2

5

, kas šķīst vienīgi minerālskābēs

Grozījums Nr. 294

Grozījums Nr. 294

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 2. daļa – PFC 1(B) – 1.a punkts (jauns)

III pielikums – 2. daļa – PFC 1(B) – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a | Kopējo deklarējamo slāpekļa (N) saturu veido amonjaka N, nitrītu N, urīnvielas N, N no metilēnurīnvielas, N no izobutilidēndiurīnvielas, N no krotonilidēndiurīnvielas un N no ciānamīda summa. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a

1.a

Kopējo deklarējamo slāpekļa (N) saturu veido amonjaka N, nitrītu N, urīnvielas N, N no metilēnurīnvielas, N no izobutilidēndiurīnvielas, N no krotonilidēndiurīnvielas un N no ciānamīda summa.

Grozījums Nr. 295

Grozījums Nr. 295

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 2. daļa – PFC 1(C)(I) – 1. punkts – d apakšpunkts – 2. ievilkums

III pielikums – 2. daļa – PFC 1(C)(I) – 1. punkts – d apakšpunkts – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | kopējais
  fosfora pentoksīds (P2O5): |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

kopējais
  fosfora pentoksīds (P2O5):

kopējais

2

5

| — | neitrālā amonija citrātā un ūdenī šķīstošais
  fosfora pentoksīds (P2O5); |
| --- | --- |

—

neitrālā amonija citrātā un ūdenī šķīstošais
  fosfora pentoksīds (P2O5);

neitrālā amonija citrātā un ūdenī šķīstošais

2

5

Grozījums Nr. 296

Grozījums Nr. 296

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 2. daļa – PFC1 (C) (I) – 1. punkts – d apakšpunkts – 2. ievilkums – 3. apakšievilkums

III pielikums – 2. daļa – PFC1 (C) (I) – 1. punkts – d apakšpunkts – 2. ievilkums – 3. apakšievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | ja saturā ir fosforītmilti, skudrskābē šķīstošā fosfora pentoksīda
  (P2O5)
  saturs
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

ja saturā ir fosforītmilti, skudrskābē šķīstošā fosfora pentoksīda
  (P2O5)
  saturs
  ;

ja saturā ir fosforītmilti, skudrskābē šķīstošā fosfora pentoksīda

2

5

saturs

| — | fosfora pentoksīds
  (P2O5)
  , kas šķīst vienīgi minerālskābēs
  ; |
| --- | --- |

—

fosfora pentoksīds
  (P2O5)
  , kas šķīst vienīgi minerālskābēs
  ;

fosfora pentoksīds

2

5

, kas šķīst vienīgi minerālskābēs

Grozījums Nr. 297

Grozījums Nr. 297

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 2. daļa – PFC 1(C)(I) – 1. punkts – d apakšpunkts – 4. ievilkums – 1.a apakšievilkums (jauns)

III pielikums – 2. daļa – PFC 1(C)(I) – 1. punkts – d apakšpunkts – 4. ievilkums – 1.a apakšievilkums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | — | veids, piemēram, pulveris vai granulas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

veids, piemēram, pulveris vai granulas;

veids, piemēram, pulveris vai granulas;

Grozījums Nr. 298

Grozījums Nr. 298

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 2. daļa – PFC 1(C)(I) – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

III pielikums – 2. daļa – PFC 1(C)(I) – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | pH |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(da)

(da)

pH

pH

Grozījums Nr. 299

Grozījums Nr. 299

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 2. daļa – PFC 1(C)(I) – 1.a punkts (jauns)

III pielikums – 2. daļa – PFC 1(C)(I) – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a | Uz tādu mēslošanas līdzekļu iepakojuma un etiķetes, kuri satur mazāk nekā 5 ppm attiecīgi kadmija, arsēna, svina, hroma VI un dzīvsudraba, drīkst lietot redzamu ekomarķējumu. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 43. pantu attiecībā uz šī regulas papildināšanu nolūkā noteikt šāda marķējuma tehniskos standartus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a

1.a

Uz tādu mēslošanas līdzekļu iepakojuma un etiķetes, kuri satur mazāk nekā 5 ppm attiecīgi kadmija, arsēna, svina, hroma VI un dzīvsudraba, drīkst lietot redzamu ekomarķējumu. Komisija tiek pilnvarota pieņemt deleģētos aktus saskaņā ar 43. pantu attiecībā uz šī regulas papildināšanu nolūkā noteikt šāda marķējuma tehniskos standartus.

Grozījums Nr. 300

Grozījums Nr. 300

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 2. daļa – PFC 1(C)(I)(a) – 3. punkts – c apakšpunkts

III pielikums – 2. daļa – PFC 1(C)(I)(a) – 3. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | pulveris, ja vismaz 90 % līdzekļa iziet caur sietu ar
  10
   mm aci, vai |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

pulveris, ja vismaz 90 % līdzekļa iziet caur sietu ar
  10
   mm aci, vai

10

| (c) | pulveris, ja vismaz 90 % līdzekļa iziet caur sietu ar
  1
   mm aci, vai |
| --- | --- |

(c)

pulveris, ja vismaz 90 % līdzekļa iziet caur sietu ar
  1
   mm aci, vai

1

Grozījums Nr. 301

Grozījums Nr. 301

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 2. daļa – PFC 1(C)(I)(a) – 4.a punkts (jauns)

III pielikums – 2. daļa – PFC 1(C)(I)(a) – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a | Uz tiem CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem, kas minēti II pielikuma CMC 10 kategorijas 1. punkta bb) apakšpunktā, kuros polimēri izmantoti vienīgi kā saistviela, izvieto šādu marķējumu: “Mēslošanas līdzekli nav paredzēts izmantot saskarē ar augsni”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.a

4.a

Uz tiem CE-marķētiem mēslošanas līdzekļiem, kas minēti II pielikuma CMC 10 kategorijas 1. punkta bb) apakšpunktā, kuros polimēri izmantoti vienīgi kā saistviela, izvieto šādu marķējumu: “Mēslošanas līdzekli nav paredzēts izmantot saskarē ar augsni”.

Grozījums Nr. 302

Grozījums Nr. 302

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 2. daļa – PFC 1(C)(II) – 1. punkts

III pielikums – 2. daļa – PFC 1(C)(II) – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1. | Deklarētos CE-marķētā mēslošanas līdzekļa mikroelementus uzskaita ar to nosaukumiem un ķīmiskajiem simboliem secībā bors (B), kobalts (Co), varš (Cu), dzelzs (Fe), mangāns (Mn), molibdēns (Mo) un cinks (Zn) un pēc tiem norāda to pretjona(-u) nosaukumu(-s). |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.

Deklarētos CE-marķētā mēslošanas līdzekļa mikroelementus uzskaita ar to nosaukumiem un ķīmiskajiem simboliem secībā bors (B), kobalts (Co), varš (Cu), dzelzs (Fe), mangāns (Mn), molibdēns (Mo) un cinks (Zn) un pēc tiem norāda to pretjona(-u) nosaukumu(-s).

| 1. | Deklarētos CE-marķētā mēslošanas līdzekļa mikroelementus uzskaita ar to nosaukumiem un ķīmiskajiem simboliem secībā bors (B), kobalts (Co), varš (Cu), dzelzs (Fe), mangāns (Mn), molibdēns (Mo)
  , selēns (Se), silīcijs (Si)
  un cinks (Zn) un pēc tiem norāda to pretjona(-u) nosaukumu(-s). |
| --- | --- |

1.

Deklarētos CE-marķētā mēslošanas līdzekļa mikroelementus uzskaita ar to nosaukumiem un ķīmiskajiem simboliem secībā bors (B), kobalts (Co), varš (Cu), dzelzs (Fe), mangāns (Mn), molibdēns (Mo)
  , selēns (Se), silīcijs (Si)
  un cinks (Zn) un pēc tiem norāda to pretjona(-u) nosaukumu(-s).

, selēns (Se), silīcijs (Si)

Grozījums Nr. 303

Grozījums Nr. 303

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 2. daļa – PFC 1(C) a (jauns)

III pielikums – 2. daļa – PFC 1(C) a (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | PFC 1(C)a: Mazoglekļa mēsli |
| | 1. | Attiecībā uz makroelementiem sniedz šādus informācijas elementus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

PFC 1(C)a: Mazoglekļa mēsli

PFC 1(C)a: Mazoglekļa mēsli

1.

1.

Attiecībā uz makroelementiem sniedz šādus informācijas elementus:

| | (a) | deklarētie barības elementi slāpeklis (N), fosfors (P) vai kālijs (K), tos apzīmējot ar ķīmiskajiem simboliem secībā N-P-K; |
| --- | --- | --- |

(a)

(a)

deklarētie barības elementi slāpeklis (N), fosfors (P) vai kālijs (K), tos apzīmējot ar ķīmiskajiem simboliem secībā N-P-K;

deklarētie barības elementi slāpeklis (N), fosfors (P) vai kālijs (K), tos apzīmējot ar ķīmiskajiem simboliem secībā N-P-K;

| | (b) | deklarētie barības elementi magnijs (Mg), kalcijs (Ca), sērs (S) vai nātrijs (Na), tos apzīmējot ar ķīmiskajiem simboliem secībā Mg-Ca-S-Na; |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

deklarētie barības elementi magnijs (Mg), kalcijs (Ca), sērs (S) vai nātrijs (Na), tos apzīmējot ar ķīmiskajiem simboliem secībā Mg-Ca-S-Na;

deklarētie barības elementi magnijs (Mg), kalcijs (Ca), sērs (S) vai nātrijs (Na), tos apzīmējot ar ķīmiskajiem simboliem secībā Mg-Ca-S-Na;

| | (c) | skaitļi, kas norāda deklarēto barības elementu slāpekļa (N), fosfora (P) vai kālija (K) kopējo saturu, un aiz tiem iekavās skaitļi, kas norāda magnija (Mg), kalcija (Ca), sēra (S) vai nātrija (Na) kopējo saturu; |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

skaitļi, kas norāda deklarēto barības elementu slāpekļa (N), fosfora (P) vai kālija (K) kopējo saturu, un aiz tiem iekavās skaitļi, kas norāda magnija (Mg), kalcija (Ca), sēra (S) vai nātrija (Na) kopējo saturu;

skaitļi, kas norāda deklarēto barības elementu slāpekļa (N), fosfora (P) vai kālija (K) kopējo saturu, un aiz tiem iekavās skaitļi, kas norāda magnija (Mg), kalcija (Ca), sēra (S) vai nātrija (Na) kopējo saturu;

| | (d) | šādu deklarēto barības elementu saturs (procentos no kopējā mēslu daudzuma pēc masas) šādā secībā: |
| --- | --- | --- |

(d)

(d)

šādu deklarēto barības elementu saturs (procentos no kopējā mēslu daudzuma pēc masas) šādā secībā:

šādu deklarēto barības elementu saturs (procentos no kopējā mēslu daudzuma pēc masas) šādā secībā:

| | | — | kopējais slāpeklis (N):




  organiskā slāpekļa (N) minimālais daudzums, kam seko apraksts par izmantotā organiskā materiāla cilmi,




  slāpeklis (N) nitrātu slāpekļa formā,




  slāpeklis (N) amonjaka slāpekļa formā,




  slāpeklis (N) urīnvielas slāpekļa formā, |
| --- | --- | --- | --- |

—

kopējais slāpeklis (N):

kopējais slāpeklis (N):

organiskā slāpekļa (N) minimālais daudzums, kam seko apraksts par izmantotā organiskā materiāla cilmi,

organiskā slāpekļa (N) minimālais daudzums, kam seko apraksts par izmantotā organiskā materiāla cilmi,

slāpeklis (N) nitrātu slāpekļa formā,

slāpeklis (N) nitrātu slāpekļa formā,

slāpeklis (N) amonjaka slāpekļa formā,

slāpeklis (N) amonjaka slāpekļa formā,

slāpeklis (N) urīnvielas slāpekļa formā,

slāpeklis (N) urīnvielas slāpekļa formā,

| | | — | kopējais fosfora pentoksīds (P2O5),




  Ūdenī šķīstošais fosfora pentoksīds (P2O5),




  neitrālā amonija citrātā šķīstošais fosfora pentoksīds (P2O5),




  ja saturā ir fosforītmilti, skudrskābē šķīstošais fosfora pentoksīds (P2O5), |
| --- | --- | --- | --- |

—

kopējais fosfora pentoksīds (P2O5),

kopējais fosfora pentoksīds (P2

5

Ūdenī šķīstošais fosfora pentoksīds (P2O5),

Ūdenī šķīstošais fosfora pentoksīds (P2

5

neitrālā amonija citrātā šķīstošais fosfora pentoksīds (P2O5),

neitrālā amonija citrātā šķīstošais fosfora pentoksīds (P2

5

ja saturā ir fosforītmilti, skudrskābē šķīstošais fosfora pentoksīds (P2O5),

ja saturā ir fosforītmilti, skudrskābē šķīstošais fosfora pentoksīds (P2

5

| | | — | kopējais kālija oksīds (K2O),




  ūdenī šķīstošais kālija oksīds (K2O), |
| --- | --- | --- | --- |

—

kopējais kālija oksīds (K2O),

kopējais kālija oksīds (K2

ūdenī šķīstošais kālija oksīds (K2O),

ūdenī šķīstošais kālija oksīds (K2

| | | — | magnija oksīds (MgO), kalcija oksīds (CaO), sēra trioksīds (SO3) un nātrija oksīds (Na2O), kas izteikti šādi — |
| --- | --- | --- | --- |

—

magnija oksīds (MgO), kalcija oksīds (CaO), sēra trioksīds (SO3) un nātrija oksīds (Na2O), kas izteikti šādi —

magnija oksīds (MgO), kalcija oksīds (CaO), sēra trioksīds (SO3

2

| | | — | ja šie barības elementi pilnīgi izšķīst ūdenī — tikai ūdenī šķīstošais saturs, |
| --- | --- | --- | --- |

—

ja šie barības elementi pilnīgi izšķīst ūdenī — tikai ūdenī šķīstošais saturs,

ja šie barības elementi pilnīgi izšķīst ūdenī — tikai ūdenī šķīstošais saturs,

| | | — | ja šo barības elementu šķīstošais saturs ir vismaz ceturtdaļa no šo barības elementu kopējā satura — kopējais saturs un ūdenī šķīstošais saturs, |
| --- | --- | --- | --- |

—

ja šo barības elementu šķīstošais saturs ir vismaz ceturtdaļa no šo barības elementu kopējā satura — kopējais saturs un ūdenī šķīstošais saturs,

ja šo barības elementu šķīstošais saturs ir vismaz ceturtdaļa no šo barības elementu kopējā satura — kopējais saturs un ūdenī šķīstošais saturs,

| | | — | citos gadījumos — norāda kopējo saturu. |
| --- | --- | --- | --- |

—

citos gadījumos — norāda kopējo saturu.

citos gadījumos — norāda kopējo saturu.

| | (e) | ja saturā ir urīnviela (CH4N2O), sniedz informāciju par mēslu lietošanas rezultātā izdalījušās amonjaka iespējamo ietekmi uz gaisa kvalitāti un aicinājumu lietotājiem veikt atbilstīgus sanācijas pasākumus. |
| --- | --- | --- |

(e)

(e)

ja saturā ir urīnviela (CH4N2O), sniedz informāciju par mēslu lietošanas rezultātā izdalījušās amonjaka iespējamo ietekmi uz gaisa kvalitāti un aicinājumu lietotājiem veikt atbilstīgus sanācijas pasākumus.

ja saturā ir urīnviela (CH4

2

| 2. | Šādus citus elementus norāda CE-marķētā mēslošanas līdzekļa masas procentos: |
| --- | --- |

2.

2.

Šādus citus elementus norāda CE-marķētā mēslošanas līdzekļa masas procentos:

| | — | organiskā oglekļa (C) saturs un |
| --- | --- | --- |

—

organiskā oglekļa (C) saturs un

organiskā oglekļa (C) saturs un

| | — | sausnas saturs. |
| --- | --- | --- |

—

sausnas saturs.

sausnas saturs.

| 3. | Kur viena vai vairāku mikroelementu — bora (B), kobalta (Co), vara (Cu), dzelzs (Fe), mangāna (Mn), molibdēna (Mo) un cinka (Zn) — minimālais saturs masas procentos ir tāds, kā norādīts tālāk tabulā: |
| --- | --- |

3.

3.

Kur viena vai vairāku mikroelementu — bora (B), kobalta (Co), vara (Cu), dzelzs (Fe), mangāna (Mn), molibdēna (Mo) un cinka (Zn) — minimālais saturs masas procentos ir tāds, kā norādīts tālāk tabulā:

| | — | ja CE-marķētajam mēslošanas līdzeklim tie ir pievienoti ar nolūku, tos noteikti deklarē, un |
| --- | --- | --- |

—

ja CE-marķētajam mēslošanas līdzeklim tie ir pievienoti ar nolūku, tos noteikti deklarē, un

ja CE-marķētajam mēslošanas līdzeklim tie ir pievienoti ar nolūku, tos noteikti deklarē, un

| | — | citos gadījumos tos var deklarēt: |
| --- | --- | --- |

—

citos gadījumos tos var deklarēt:

citos gadījumos tos var deklarēt:

| Mikroelements | Masas procenti |
| --- | --- |
| Bors (B) | 0,01 |
| Kobalts (Co) | 0,002 |
| Varš (Cu) | 0,002 |
| Mangāns (Mn) | 0,01 |
| Molibdēns (Mo) | 0,001 |
| Cinks (Zn) | 0,002 |

Mikroelements

Mikroelements

Masas procenti

Masas procenti

Bors (B)

Bors (B)

0,01

0,01

Kobalts (Co)

Kobalts (Co)

0,002

0,002

Varš (Cu)

Varš (Cu)

0,002

0,002

Mangāns (Mn)

Mangāns (Mn)

0,01

0,01

Molibdēns (Mo)

Molibdēns (Mo)

0,001

0,001

Cinks (Zn)

Cinks (Zn)

0,002

0,002

| | Tos deklarē pēc informācijas par makroelementiem. Sniedz šādus informācijas elementus: |
| --- | --- |

Tos deklarē pēc informācijas par makroelementiem. Sniedz šādus informācijas elementus:

Tos deklarē pēc informācijas par makroelementiem. Sniedz šādus informācijas elementus:

| | (a) | deklarēto mikroelementu nosaukums un ķīmiskais simbols, tos uzskaitot secībā šādā secībā: bors (B), kobalts (Co), varš (Cu), dzelzs (Fe), mangāns (Mn), molibdēns (Mo) un cinks (Zn) un pēc tiem norādot to pretjona(-u) nosaukumu(-s); |
| --- | --- | --- |

(a)

(a)

deklarēto mikroelementu nosaukums un ķīmiskais simbols, tos uzskaitot secībā šādā secībā: bors (B), kobalts (Co), varš (Cu), dzelzs (Fe), mangāns (Mn), molibdēns (Mo) un cinks (Zn) un pēc tiem norādot to pretjona(-u) nosaukumu(-s);

deklarēto mikroelementu nosaukums un ķīmiskais simbols, tos uzskaitot secībā šādā secībā: bors (B), kobalts (Co), varš (Cu), dzelzs (Fe), mangāns (Mn), molibdēns (Mo) un cinks (Zn) un pēc tiem norādot to pretjona(-u) nosaukumu(-s);

| | (b) | kopējais mikroelementu saturs, ko izsaka procentos no kopējā mēslu daudzuma pēc masas: |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

kopējais mikroelementu saturs, ko izsaka procentos no kopējā mēslu daudzuma pēc masas:

kopējais mikroelementu saturs, ko izsaka procentos no kopējā mēslu daudzuma pēc masas:

| | | ja šie barības elementi pilnīgi izšķīst ūdenī — tikai ūdenī šķīstošais saturs, |
| --- | --- | --- |

ja šie barības elementi pilnīgi izšķīst ūdenī — tikai ūdenī šķīstošais saturs,

ja šie barības elementi pilnīgi izšķīst ūdenī — tikai ūdenī šķīstošais saturs,

| | | ja šo barības elementu šķīstošais saturs ir vismaz ceturtdaļa no šo barības elementu kopējā satura — kopējais saturs un ūdenī šķīstošais saturs, un |
| --- | --- | --- |

ja šo barības elementu šķīstošais saturs ir vismaz ceturtdaļa no šo barības elementu kopējā satura — kopējais saturs un ūdenī šķīstošais saturs, un

ja šo barības elementu šķīstošais saturs ir vismaz ceturtdaļa no šo barības elementu kopējā satura — kopējais saturs un ūdenī šķīstošais saturs, un

| | | citos gadījumos — kopējais saturs; |
| --- | --- | --- |

citos gadījumos — kopējais saturs;

citos gadījumos — kopējais saturs;

| | (c) | ja deklarētais mikroelements vai mikroelementi ir helatēti ar helātu veidotāju(-iem), aiz mikroelementa nosaukuma un ķīmiskā identifikatora ir šāds apzīmētājs:



  “helatēts ar...” un helātu veidotāja nosaukums vai tā saīsinājums un masas procentos izteikts helatētā mikroelementa daudzums CE-marķētā mēslošanas līdzeklī; |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

ja deklarētais mikroelements vai mikroelementi ir helatēti ar helātu veidotāju(-iem), aiz mikroelementa nosaukuma un ķīmiskā identifikatora ir šāds apzīmētājs:

ja deklarētais mikroelements vai mikroelementi ir helatēti ar helātu veidotāju(-iem), aiz mikroelementa nosaukuma un ķīmiskā identifikatora ir šāds apzīmētājs:

“helatēts ar...” un helātu veidotāja nosaukums vai tā saīsinājums un masas procentos izteikts helatētā mikroelementa daudzums CE-marķētā mēslošanas līdzeklī;

| | (d) | ja CE-marķētais mēslošanas līdzeklis satur mikroelementu vai mikroelementus, kas kompleksēti ar kompleksu veidotāju(-iem):



  aiz mikroelementa nosaukuma un ķīmiskā identifikatora ir apzīmētājs “kompleksēts ar...” un masas procentos izteikts kompleksētā mikroelementa daudzums CE-marķētā mēslošanas līdzeklī un


  kompleksu veidotāja nosaukums vai tā saīsinājums; |
| --- | --- | --- |

(d)

(d)

ja CE-marķētais mēslošanas līdzeklis satur mikroelementu vai mikroelementus, kas kompleksēti ar kompleksu veidotāju(-iem):

ja CE-marķētais mēslošanas līdzeklis satur mikroelementu vai mikroelementus, kas kompleksēti ar kompleksu veidotāju(-iem):

aiz mikroelementa nosaukuma un ķīmiskā identifikatora ir apzīmētājs “kompleksēts ar...” un masas procentos izteikts kompleksētā mikroelementa daudzums CE-marķētā mēslošanas līdzeklī un

kompleksu veidotāja nosaukums vai tā saīsinājums;

| | (e) | šāds paziņojums: “Izmantot tikai atzītas vajadzības gadījumā. Nepārsniegt attiecīgo devu”. |
| --- | --- | --- |

(e)

(e)

šāds paziņojums: “Izmantot tikai atzītas vajadzības gadījumā. Nepārsniegt attiecīgo devu”.

šāds paziņojums: “Izmantot tikai atzītas vajadzības gadījumā. Nepārsniegt attiecīgo devu”.

Grozījums Nr. 399

Grozījums Nr. 399

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 2. daļa – PFC 2 – 2. ievilkums

III pielikums – 2. daļa – PFC 2 – 2. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | granulometriskais sastāvs, kas izteikts ar līdzekļa procentuālo daļu, kura iziet caur
  noteiktu
  sietu, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

granulometriskais sastāvs, kas izteikts ar līdzekļa procentuālo daļu, kura iziet caur
  noteiktu
  sietu,

noteiktu

| — | granulometriskais sastāvs, kas izteikts ar līdzekļa procentuālo daļu, kura iziet caur
  1,0  mm un 3,15  mm
  sietu, |
| --- | --- |

—

granulometriskais sastāvs, kas izteikts ar līdzekļa procentuālo daļu, kura iziet caur
  1,0  mm un 3,15  mm
  sietu,

1,0  mm un 3,15  mm

Grozījums Nr. 304

Grozījums Nr. 304

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 2. daļa – PFC 3 – 1. punkts – 3. ievilkums

III pielikums – 2. daļa – PFC 3 – 1. punkts – 3. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | kopējais slāpekļa (N) saturs, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

kopējais slāpekļa (N) saturs,

kopējais slāpekļa (N) saturs,

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 305

Grozījums Nr. 305

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 2. daļa – PFC 3 – 1. punkts – 4. ievilkums

III pielikums – 2. daļa – PFC 3 – 1. punkts – 4. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | kopējais fosfora pentoksīda (P2O5) saturs, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

kopējais fosfora pentoksīda (P2O5) saturs,

kopējais fosfora pentoksīda (P2

5

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 306

Grozījums Nr. 306

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 2. daļa – PFC 3 – 1. punkts – 5. ievilkums

III pielikums – 2. daļa – PFC 3 – 1. punkts – 5. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | kopējais kālija oksīda (K2O) saturs, |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

kopējais kālija oksīda (K2O) saturs,

kopējais kālija oksīda (K2

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 307

Grozījums Nr. 307

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 2. daļa – PFC 6 – e apakšpunkts

III pielikums – 2. daļa – PFC 6 – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | lietošanas deva, laiks (auga attīstības stadija) un biežums; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

lietošanas deva, laiks (auga attīstības stadija) un biežums;

| (e) | lietošanas deva, laiks (auga attīstības stadija)
  , izvietojums
  un biežums
  (saskaņā ar empīriskiem datiem, kas apliecina apgalvojumu(-us) par biostimulējošo iedarbību
  ; |
| --- | --- |

(e)

lietošanas deva, laiks (auga attīstības stadija)
  , izvietojums
  un biežums
  (saskaņā ar empīriskiem datiem, kas apliecina apgalvojumu(-us) par biostimulējošo iedarbību
  ;

, izvietojums

(saskaņā ar empīriskiem datiem, kas apliecina apgalvojumu(-us) par biostimulējošo iedarbību

Grozījums Nr. 308

Grozījums Nr. 308

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 2. daļa – PFC 6 – fa apakšpunkts (jauns)

III pielikums – 2. daļa – PFC 6 – fa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (fa) | norāde par to, ka produkts nav augu aizsardzības līdzeklis; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(fa)

(fa)

norāde par to, ka produkts nav augu aizsardzības līdzeklis;

norāde par to, ka produkts nav augu aizsardzības līdzeklis;

Grozījums Nr. 309

Grozījums Nr. 309

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 3. daļa –PFC 1(A)

III pielikums – 3. daļa –PFC 1(A)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | Pielaide, kas pieļaujama deklarētajam barības elementa saturam vai citiem deklarētajiem parametriem | | | Pielaide, kas pieļaujama deklarētajam barības elementa saturam vai citiem deklarētajiem parametriem |
| Organiskais ogleklis (C) | ± 20 %
  relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 2,0 procentpunktiem | | Organiskais ogleklis (C) | ± 15 %
  relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 2,0 procentpunktam |
| Sausnas saturs | ±5,0 procentpunkti absolūtā izteiksmē | | Sausnas saturs | ±5,0 procentpunkti absolūtā izteiksmē |
| Kopējais slāpeklis (N) | ± 50 %
  relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,0 procentpunktam | | Kopējais slāpeklis (N) | ± 15 %
  relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,0 procentpunktam |
| Kopējais slāpeklis (N) | ± 50 %
  relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,0 procentpunktam | | Kopējais slāpeklis (N) | ± 15 %
  relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,0 procentpunktam |
| Kopējais fosfora pentoksīds (P2O5) | ± 50 %
  relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,0 procentpunktam | | Kopējais fosfora pentoksīds (P2O5) | ± 15 %
  relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,0 procentpunktam |
| Kopējais kālija oksīds (K2O) | ± 50 %
  relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,0 procentpunktam | | Kopējais kālija oksīds (K2O) | ± 15 %
  relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,0 procentpunktam |
| Kopējais un ūdenī šķīstošais magnija oksīds, kalcija oksīds, sēra trioksīds vai nātrija oksīds | ± 25 % no deklarētā minēto barības elementu satura, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,5 procentpunktiem | | Kopējais un ūdenī šķīstošais magnija oksīds, kalcija oksīds, sēra trioksīds vai nātrija oksīds | ± 25 % no deklarētā minēto barības elementu satura, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,5 procentpunktiem |
| Kopējais varš (Cu) | ± 50 % relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 2,5 procentpunktiem | | Kopējais varš (Cu) | ± 50 % relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 2,5 procentpunktiem |
| Kopējais cinks (Zn) | ± 50 % relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 2,0 procentpunktiem | | Kopējais cinks (Zn) | ± 50 % relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 2,0 procentpunktiem |
| Daudzums | – 5 % relatīvā novirze no deklarētās vērtības | | Daudzums | – 5 % relatīvā novirze no deklarētās vērtības |
| | | | Slāpekļa, fosfora un kālija deklarētās formas | Binārā gadījumā: maksimālā pielaide absolūtā izteiksmē — 1,1  N un 0,5  organiskā N, 1,1 P2O5, 1,1 K2O un 1,5 divu barības elementu summai. |
| | | | | Terciārā gadījumā: maksimālā pielaide absolūtā izteiksmē — 1,1  N un 0,5  organiskā N, 1,1 P2O2, 1,1 K2O un 1,9 triju barības elementu summai. |
| | | | | ± 10 % katra barības elementa kopējā deklarētā satura līdz ne vairāk kā 2 procentpunktiem absolūtā izteiksmē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Pielaide, kas pieļaujama deklarētajam barības elementa saturam vai citiem deklarētajiem parametriem

Pielaide, kas pieļaujama deklarētajam barības elementa saturam vai citiem deklarētajiem parametriem

Organiskais ogleklis (C)

± 20 %
  relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 2,0 procentpunktiem

± 20 %

Organiskais ogleklis (C)

± 15 %
  relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 2,0 procentpunktam

± 15 %

Sausnas saturs

±5,0 procentpunkti absolūtā izteiksmē

Sausnas saturs

±5,0 procentpunkti absolūtā izteiksmē

Kopējais slāpeklis (N)

± 50 %
  relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,0 procentpunktam

± 50 %

Kopējais slāpeklis (N)

± 15 %
  relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,0 procentpunktam

± 15 %

Kopējais slāpeklis (N)

± 50 %
  relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,0 procentpunktam

± 50 %

Kopējais slāpeklis (N)

± 15 %
  relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,0 procentpunktam

± 15 %

Kopējais fosfora pentoksīds (P2O5)

2

5

± 50 %
  relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,0 procentpunktam

± 50 %

Kopējais fosfora pentoksīds (P2O5)

2

5

± 15 %
  relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,0 procentpunktam

± 15 %

Kopējais kālija oksīds (K2O)

2

± 50 %
  relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,0 procentpunktam

± 50 %

Kopējais kālija oksīds (K2O)

2

± 15 %
  relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,0 procentpunktam

± 15 %

Kopējais un ūdenī šķīstošais magnija oksīds, kalcija oksīds, sēra trioksīds vai nātrija oksīds

± 25 % no deklarētā minēto barības elementu satura, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,5 procentpunktiem

Kopējais un ūdenī šķīstošais magnija oksīds, kalcija oksīds, sēra trioksīds vai nātrija oksīds

± 25 % no deklarētā minēto barības elementu satura, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,5 procentpunktiem

Kopējais varš (Cu)

± 50 % relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 2,5 procentpunktiem

Kopējais varš (Cu)

± 50 % relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 2,5 procentpunktiem

Kopējais cinks (Zn)

± 50 % relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 2,0 procentpunktiem

Kopējais cinks (Zn)

± 50 % relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 2,0 procentpunktiem

Daudzums

– 5 % relatīvā novirze no deklarētās vērtības

Daudzums

– 5 % relatīvā novirze no deklarētās vērtības

Slāpekļa, fosfora un kālija deklarētās formas

Slāpekļa, fosfora un kālija deklarētās formas

Binārā gadījumā: maksimālā pielaide absolūtā izteiksmē — 1,1  N un 0,5  organiskā N, 1,1 P2O5, 1,1 K2O un 1,5 divu barības elementu summai.

Binārā gadījumā: maksimālā pielaide absolūtā izteiksmē — 1,1  N un 0,5  organiskā N, 1,1 P2

5

2

Terciārā gadījumā: maksimālā pielaide absolūtā izteiksmē — 1,1  N un 0,5  organiskā N, 1,1 P2O2, 1,1 K2O un 1,9 triju barības elementu summai.

Terciārā gadījumā: maksimālā pielaide absolūtā izteiksmē — 1,1  N un 0,5  organiskā N, 1,1 P2

2

2

± 10 % katra barības elementa kopējā deklarētā satura līdz ne vairāk kā 2 procentpunktiem absolūtā izteiksmē.

± 10 % katra barības elementa kopējā deklarētā satura līdz ne vairāk kā 2 procentpunktiem absolūtā izteiksmē.

Grozījums Nr. 310

Grozījums Nr. 310

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 3. daļa – PFC 1(B) – 1. tabula

III pielikums – 3. daļa – PFC 1(B) – 1. tabula

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Pielaide, kas pieļaujama deklarētajam neorganiskā makroelementa formu saturam

| N | P2O5 | K2O | MgO | CaO | SO3 | Na2O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ± 25 % no deklarētā minēto barības elementu formu satura, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 2 procentpunktiem | ± 25 %
  no deklarētā minēto barības elementu satura, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,5 procentpunktiem | ± 25 % no deklarētā satura, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 0,9 procentpunktiem |

N

P2O5

2

5

K2O

2

MgO

CaO

SO3

3

Na2O

2

± 25 % no deklarētā minēto barības elementu formu satura, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 2 procentpunktiem

± 25 %
  no deklarētā minēto barības elementu satura, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,5 procentpunktiem

± 25 %

± 25 % no deklarētā satura, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 0,9 procentpunktiem

Grozījums

Grozījums

Pielaide, kas pieļaujama deklarētajam neorganiskā makroelementa formu saturam

| N | P2O5 | K2O | MgO | CaO | SO3 | Na2O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ± 25 % no deklarētā minēto barības elementu formu satura, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 2 procentpunktiem
  katram barības elementam atsevišķi un barības vielu summai | -50 % un + 100 %
  no deklarētā minēto barības elementu satura, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz
  -2 un + 4
   procentpunktiem | ± 25 % no deklarētā satura, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 0,9 procentpunktiem |
| pielaides P2O5 gadījumā attiecas uz neitrālā amonija citrātā un ūdenī šķīstošo fosfora pentoksīdu (P2O5). | | |

N

P2O5

2

5

K2O

2

MgO

CaO

SO3

3

Na2O

2

± 25 % no deklarētā minēto barības elementu formu satura, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 2 procentpunktiem
  katram barības elementam atsevišķi un barības vielu summai

katram barības elementam atsevišķi un barības vielu summai

-50 % un + 100 %
  no deklarētā minēto barības elementu satura, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz
  -2 un + 4
   procentpunktiem

-50 % un + 100 %

-2 un + 4

± 25 % no deklarētā satura, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 0,9 procentpunktiem

pielaides P2O5 gadījumā attiecas uz neitrālā amonija citrātā un ūdenī šķīstošo fosfora pentoksīdu (P2O5).

pielaides P2

5

2

5

Grozījums Nr. 311

Grozījums Nr. 311

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 3. daļa – PFC 1(B)

III pielikums – 3. daļa – PFC 1(B)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Organiskais ogleklis: ±
  20
  % relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 2,0 procentpunktiem | Organiskais ogleklis: ±
  15
  % relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 2,0 procentpunktiem |
| Kopējais slāpeklis: ±
  50
  % relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,0 procentpunktam | Kopējais slāpeklis: ±
  15
  % relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,0 procentpunktam |
| Kopējais varš (Cu): ±
  50
  % relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 2,5 procentpunktiem | Kopējais varš (Cu): ±
  15
  % relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 2,5 procentpunktiem |
| Kopējais cinks (Zn) ±
  50
  % relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 2,0 procentpunktiem | Kopējais cinks (Zn) ±
  15
  % relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 2,0 procentpunktiem |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Organiskais ogleklis: ±
  20
  % relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 2,0 procentpunktiem

20

Organiskais ogleklis: ±
  15
  % relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 2,0 procentpunktiem

15

Kopējais slāpeklis: ±
  50
  % relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,0 procentpunktam

50

Kopējais slāpeklis: ±
  15
  % relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,0 procentpunktam

15

Kopējais varš (Cu): ±
  50
  % relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 2,5 procentpunktiem

50

Kopējais varš (Cu): ±
  15
  % relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 2,5 procentpunktiem

15

Kopējais cinks (Zn) ±
  50
  % relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 2,0 procentpunktiem

50

Kopējais cinks (Zn) ±
  15
  % relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 2,0 procentpunktiem

15

Grozījums Nr. 312

Grozījums Nr. 312

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 3. daļa – PFC 1(C)(I)

III pielikums – 3. daļa – PFC 1(C)(I)

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Pielaide, kas pieļaujama deklarētajam neorganiskā makroelementa formu saturam

| N | P2O5 | K2O | MgO | CaO | SO3 | Na2O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ± 25 % no deklarētā minēto barības elementu formu satura, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 2 procentpunktiem | ± 25 %
  no deklarētā minēto barības elementu satura, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz
  1,5
  procentpunktiem | ± 25 % no deklarētā satura, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 0,9 procentpunktiem |
| Granulometriskais sastāvs:
  ± 10 %
  relatīvā novirze, ko piemēro deklarētajai materiāla procentuālajai daļai, kura iziet caur noteiktu sietu |
| Daudzums:
  ± 5 %
  relatīvā novirze no deklarētās vērtības |

N

P2O5

2

5

K2O

2

MgO

CaO

SO3

3

Na2O

2

± 25 % no deklarētā minēto barības elementu formu satura, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 2 procentpunktiem

± 25 %
  no deklarētā minēto barības elementu satura, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz
  1,5
  procentpunktiem

± 25 %

1,5

± 25 % no deklarētā satura, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 0,9 procentpunktiem

Granulometriskais sastāvs:
  ± 10 %
  relatīvā novirze, ko piemēro deklarētajai materiāla procentuālajai daļai, kura iziet caur noteiktu sietu

± 10 %

Daudzums:
  ± 5 %
  relatīvā novirze no deklarētās vērtības

± 5 %

Grozījums

Grozījums

Pielaide, kas pieļaujama deklarētajam neorganiskā makroelementa formu saturam

| N | P2O5 | K2O | MgO | CaO | SO3 | Na2O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ± 25 % no deklarētā minēto barības elementu formu satura, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 2 procentpunktiem
  katram barības elementam atsevišķi un barības vielu summai | -50 % un + 100 %
  no deklarētā minēto barības elementu satura, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz
  -2 un + 4
   procentpunktiem | -50 % un + 100 % no deklarētā satura, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz - 2 un + 4 procentpunktiem |
| Iepriekšminētās pielaides vērtības attiecas arī uz N veidiem un šķīdību |
| Granulometriskais sastāvs:
  ± 20 %
  relatīvā novirze, ko piemēro deklarētajai materiāla procentuālajai daļai, kura iziet caur noteiktu sietu |
| Daudzums:
  ± 3 %
  relatīvā novirze no deklarētās vērtības |

N

P2O5

2

5

K2O

2

MgO

CaO

SO3

3

Na2O

2

± 25 % no deklarētā minēto barības elementu formu satura, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 2 procentpunktiem
  katram barības elementam atsevišķi un barības vielu summai

katram barības elementam atsevišķi un barības vielu summai

-50 % un + 100 %
  no deklarētā minēto barības elementu satura, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz
  -2 un + 4
   procentpunktiem

-50 % un + 100 %

-2 un + 4

-50 % un + 100 % no deklarētā satura, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz - 2 un + 4 procentpunktiem

Iepriekšminētās pielaides vērtības attiecas arī uz N veidiem un šķīdību

Iepriekšminētās pielaides vērtības attiecas arī uz N veidiem un šķīdību

Granulometriskais sastāvs:
  ± 20 %
  relatīvā novirze, ko piemēro deklarētajai materiāla procentuālajai daļai, kura iziet caur noteiktu sietu

± 20 %

Daudzums:
  ± 3 %
  relatīvā novirze no deklarētās vērtības

± 3 %

Grozījums Nr. 313

Grozījums Nr. 313

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 3. daļa – PFC 3

III pielikums – 3. daļa – PFC 3

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

| Deklarētā barības elementa formas un citi deklarētie kvalitātes kritēriji | Pielaides, kas pieļaujamas deklarētajiem parametriem |
| --- | --- |
| pH | ±0,7 ražošanas laikā |
| ±1,0
  jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē |
| Organiskais ogleklis (C) | ± 10 % relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,0 procentpunktam |
| Kopējais slāpeklis (N) | ± 20 % relatīvā novirze, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,0 procentpunktam |
| Kopējais fosfora pentoksīds (P2O5) | ± 20 % relatīvā novirze, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,0 procentpunktam |
| Kopējais kālija oksīds (K2O) | ± 20 % relatīvā novirze, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,0 procentpunktam |
| Sausna | ± 10 % relatīvā novirze no deklarētās vērtības |
| Daudzums | – 5 % relatīvā novirze no deklarētās vērtības ražošanas laikā |
| –


  25 %
  relatīvā novirze no deklarētās vērtības jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē |
| Org. ogleklis (C) / org. slāpeklis (N) | ± 20 % relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 2,0 procentpunktiem |
| Granulometriskais sastāvs | ± 10 % relatīvā novirze, ko piemēro deklarētajai materiāla procentuālajai daļai, kura iziet caur noteiktu sietu |

Deklarētā barības elementa formas un citi deklarētie kvalitātes kritēriji

Pielaides, kas pieļaujamas deklarētajiem parametriem

pH

±0,7 ražošanas laikā

±1,0
  jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē

±1,0

Organiskais ogleklis (C)

± 10 % relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,0 procentpunktam

Kopējais slāpeklis (N)

± 20 % relatīvā novirze, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,0 procentpunktam

Kopējais fosfora pentoksīds (P2O5)

2

5

± 20 % relatīvā novirze, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,0 procentpunktam

Kopējais kālija oksīds (K2O)

2

± 20 % relatīvā novirze, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,0 procentpunktam

Sausna

± 10 % relatīvā novirze no deklarētās vērtības

Daudzums

– 5 % relatīvā novirze no deklarētās vērtības ražošanas laikā

–


  25 %
  relatīvā novirze no deklarētās vērtības jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē

–

25 %

Org. ogleklis (C) / org. slāpeklis (N)

± 20 % relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 2,0 procentpunktiem

Granulometriskais sastāvs

± 10 % relatīvā novirze, ko piemēro deklarētajai materiāla procentuālajai daļai, kura iziet caur noteiktu sietu

Grozījums

Grozījums

| Deklarētā barības elementa formas un citi deklarētie kvalitātes kritēriji | Pielaides, kas pieļaujamas deklarētajiem parametriem |
| --- | --- |
| pH | ±0,7 ražošanas laikā |
| ±0,9
  jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē |
| Organiskais ogleklis (C) | ± 10 % relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,0 procentpunktam |
| Kopējais slāpeklis (N) | ± 20 % relatīvā novirze, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,0 procentpunktam |
| Kopējais fosfora pentoksīds (P2O5) | ± 20 % relatīvā novirze, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,0 procentpunktam |
| Kopējais kālija oksīds (K2O) | ± 20 % relatīvā novirze, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,0 procentpunktam |
| Sausna | ± 10 % relatīvā novirze no deklarētās vērtības |
| Daudzums | – 5 % relatīvā novirze no deklarētās vērtības ražošanas laikā |
| –
  15 %
  relatīvā novirze no deklarētās vērtības jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē |
| Org. ogleklis (C) / org. slāpeklis (N) | ± 20 % relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 2,0 procentpunktiem |
| Granulometriskais sastāvs | ± 10 % relatīvā novirze, ko piemēro deklarētajai materiāla procentuālajai daļai, kura iziet caur noteiktu sietu |

Deklarētā barības elementa formas un citi deklarētie kvalitātes kritēriji

Pielaides, kas pieļaujamas deklarētajiem parametriem

pH

±0,7 ražošanas laikā

±0,9
  jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē

±0,9

Organiskais ogleklis (C)

± 10 % relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,0 procentpunktam

Kopējais slāpeklis (N)

± 20 % relatīvā novirze, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,0 procentpunktam

Kopējais fosfora pentoksīds (P2O5)

2

5

± 20 % relatīvā novirze, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,0 procentpunktam

Kopējais kālija oksīds (K2O)

2

± 20 % relatīvā novirze, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 1,0 procentpunktam

Sausna

± 10 % relatīvā novirze no deklarētās vērtības

Daudzums

– 5 % relatīvā novirze no deklarētās vērtības ražošanas laikā

–
  15 %
  relatīvā novirze no deklarētās vērtības jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē

15 %

Org. ogleklis (C) / org. slāpeklis (N)

± 20 % relatīvā novirze no deklarētās vērtības, absolūtā izteiksmē maksimāli līdz 2,0 procentpunktiem

Granulometriskais sastāvs

± 10 % relatīvā novirze, ko piemēro deklarētajai materiāla procentuālajai daļai, kura iziet caur noteiktu sietu

Grozījums Nr. 314

Grozījums Nr. 314

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

III pielikums – 3. daļa – PFC 4

III pielikums – 3. daļa – PFC 4

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

| Deklarētā barības elementa formas un citi deklarētie kvalitātes kritēriji | Pielaides, kas pieļaujamas deklarētajiem parametriem |
| --- | --- |
| Elektrovadītspēja | ± 50 % relatīvā novirze ražošanas laikā |
| ± 75 %
  relatīvā novirze jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē |
| pH | ±0,7 ražošanas laikā |
| ±1,0
  jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē |
| Daudzums pēc tilpuma (litros vai m3) | – 5 % relatīvā novirze ražošanas laikā |
| –


  25 %
  relatīvā novirze jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē |
| Daudzuma (tilpuma) noteikšana materiāliem, kam daļiņu izmērs ir lielāks par 60 mm | – 5 % relatīvā novirze ražošanas laikā |
| –


  25 %
  relatīvā novirze jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē |
| Noteiktā formā sagatavotu augsnes substrātu daudzuma (tilpuma) noteikšana | – 5 % relatīvā novirze ražošanas laikā |
| –


  25 %
  relatīvā novirze jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē |
| Ūdenī šķīstošais slāpeklis (N) | ± 50 % relatīvā novirze ražošanas laikā |
| ± 75 % relatīvā novirze jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē |
| Ūdenī šķīstošais fosfora pentoksīds (P2O5) | ± 50 % relatīvā novirze ražošanas laikā |
| ± 75 %
  relatīvā novirze jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē |
| Ūdenī šķīstošais kālija oksīds (K2O) | ± 50 % relatīvā novirze ražošanas laikā |
| ± 75 %
  relatīvā novirze jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē |

Deklarētā barības elementa formas un citi deklarētie kvalitātes kritēriji

Pielaides, kas pieļaujamas deklarētajiem parametriem

Elektrovadītspēja

± 50 % relatīvā novirze ražošanas laikā

± 75 %
  relatīvā novirze jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē

± 75 %

pH

±0,7 ražošanas laikā

±1,0
  jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē

±1,0

Daudzums pēc tilpuma (litros vai m3)

3

– 5 % relatīvā novirze ražošanas laikā

–


  25 %
  relatīvā novirze jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē

–

25 %

Daudzuma (tilpuma) noteikšana materiāliem, kam daļiņu izmērs ir lielāks par 60 mm

– 5 % relatīvā novirze ražošanas laikā

–


  25 %
  relatīvā novirze jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē

–

25 %

Noteiktā formā sagatavotu augsnes substrātu daudzuma (tilpuma) noteikšana

– 5 % relatīvā novirze ražošanas laikā

–


  25 %
  relatīvā novirze jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē

–

25 %

Ūdenī šķīstošais slāpeklis (N)

± 50 % relatīvā novirze ražošanas laikā

± 75 % relatīvā novirze jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē

Ūdenī šķīstošais fosfora pentoksīds (P2O5)

2

5

± 50 % relatīvā novirze ražošanas laikā

± 75 %
  relatīvā novirze jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē

± 75 %

Ūdenī šķīstošais kālija oksīds (K2O)

2

± 50 % relatīvā novirze ražošanas laikā

± 75 %
  relatīvā novirze jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē

± 75 %

Grozījums

Grozījums

| Deklarētā barības elementa formas un citi deklarētie kvalitātes kritēriji | Pielaides, kas pieļaujamas deklarētajiem parametriem |
| --- | --- |
| Elektrovadītspēja | ± 50 % relatīvā novirze ražošanas laikā |
| ± 60 %
  relatīvā novirze jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē |
| pH | ±0,7 ražošanas laikā |
| ±0,9
  jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē |
| Daudzums pēc tilpuma (litros vai m3) | – 5 % relatīvā novirze ražošanas laikā |
| –15 %
  relatīvā novirze jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē |
| Daudzuma (tilpuma) noteikšana materiāliem, kam daļiņu izmērs ir lielāks par 60 mm | – 5 % relatīvā novirze ražošanas laikā |
| –15 %
  relatīvā novirze jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē |
| Noteiktā formā sagatavotu augsnes substrātu daudzuma (tilpuma) noteikšana | – 5 % relatīvā novirze ražošanas laikā |
| –15 %
  relatīvā novirze jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē |
| Ūdenī šķīstošais slāpeklis (N) | ± 50 % relatīvā novirze ražošanas laikā |
| ±
  60 %
  relatīvā novirze jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē |
| Ūdenī šķīstošais fosfora pentoksīds (P2O5) | ± 50 % relatīvā novirze ražošanas laikā |
| ±
  60 %
  relatīvā novirze jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē |
| Ūdenī šķīstošais kālija oksīds (K2O) | ± 50 % relatīvā novirze ražošanas laikā |
| ±
  60 %
  relatīvā novirze jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē |

Deklarētā barības elementa formas un citi deklarētie kvalitātes kritēriji

Pielaides, kas pieļaujamas deklarētajiem parametriem

Elektrovadītspēja

± 50 % relatīvā novirze ražošanas laikā

± 60 %
  relatīvā novirze jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē

± 60 %

pH

±0,7 ražošanas laikā

±0,9
  jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē

±0,9

Daudzums pēc tilpuma (litros vai m3)

3

– 5 % relatīvā novirze ražošanas laikā

–15 %
  relatīvā novirze jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē

–15 %

Daudzuma (tilpuma) noteikšana materiāliem, kam daļiņu izmērs ir lielāks par 60 mm

– 5 % relatīvā novirze ražošanas laikā

–15 %
  relatīvā novirze jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē

–15 %

Noteiktā formā sagatavotu augsnes substrātu daudzuma (tilpuma) noteikšana

– 5 % relatīvā novirze ražošanas laikā

–15 %
  relatīvā novirze jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē

–15 %

Ūdenī šķīstošais slāpeklis (N)

± 50 % relatīvā novirze ražošanas laikā

±
  60 %
  relatīvā novirze jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē

60 %

Ūdenī šķīstošais fosfora pentoksīds (P2O5)

2

5

± 50 % relatīvā novirze ražošanas laikā

±
  60 %
  relatīvā novirze jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē

60 %

Ūdenī šķīstošais kālija oksīds (K2O)

2

± 50 % relatīvā novirze ražošanas laikā

±
  60 %
  relatīvā novirze jebkurā laikā izplatīšanas ķēdē

60 %

Grozījums Nr. 315

Grozījums Nr. 315

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 1. daļa – 1. punkts – 1. apakšpunkts – b apakšpunkts

IV pielikums – 1. daļa – 1. punkts – 1. apakšpunkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | enerģētisko kultūraugu digestāti, kas specificēti kategorijā “CMC 4”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

enerģētisko kultūraugu digestāti, kas specificēti kategorijā “CMC 4”;

| (b) | enerģētisko kultūraugu digestāti
  un augu bioatkritumi
  , kas specificēti kategorijā “CMC 4”; |
| --- | --- |

(b)

enerģētisko kultūraugu digestāti
  un augu bioatkritumi
  , kas specificēti kategorijā “CMC 4”;

un augu bioatkritumi

Grozījums Nr. 316

Grozījums Nr. 316

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 1. daļa – 1. punkts – 1. apakšpunkts – fa apakšpunkts (jauns)

IV pielikums – 1. daļa – 1. punkts – 1. apakšpunkts – fa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (fa) | nepārstrādāti vai mehāniski pārstrādāti augi, augu daļas vai augu ekstrakti, kas specificēti kategorijā “CMC 2”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(fa)

(fa)

nepārstrādāti vai mehāniski pārstrādāti augi, augu daļas vai augu ekstrakti, kas specificēti kategorijā “CMC 2”;

nepārstrādāti vai mehāniski pārstrādāti augi, augu daļas vai augu ekstrakti, kas specificēti kategorijā “CMC 2”;

Grozījums Nr. 317

Grozījums Nr. 317

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 1. daļa – 1. punkts – 3. apakšpunkts – ba apakšpunkts (jauns)

IV pielikums – 1. daļa – 1. punkts – 3. apakšpunkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | denitrifikācijas inhibitoram, kas specificēts kategorijā “PFC 5(A)(Ia)”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

denitrifikācijas inhibitoram, kas specificēts kategorijā “PFC 5(A)(Ia)”;

denitrifikācijas inhibitoram, kas specificēts kategorijā “PFC 5(A)(Ia)”;

Grozījums Nr. 318

Grozījums Nr. 318

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 1. daļa – 3. punkts – 2. apakšpunkts – aa apakšpunkts (jauns)

IV pielikums – 1. daļa – 3. punkts – 2. apakšpunkts – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | denitrifikācijas inhibitoram, kas specificēts kategorijā “PFC (A)(Ia)”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(aa)

(aa)

denitrifikācijas inhibitoram, kas specificēts kategorijā “PFC (A)(Ia)”;

denitrifikācijas inhibitoram, kas specificēts kategorijā “PFC (A)(Ia)”;

Grozījums Nr. 319

Grozījums Nr. 319

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 2. daļa – A modulis – 2.2. punkts – b apakšpunkts

IV pielikums – 2. daļa – A modulis – 2.2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | skiču projekts, rasējumi un shēmas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

(b)

skiču projekts, rasējumi un shēmas;

skiču projekts, rasējumi un shēmas;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 320

Grozījums Nr. 320

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 2. daļa – A modulis – 2.2. punkts – c apakšpunkts

IV pielikums – 2. daļa – A modulis – 2.2. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | apraksti un skaidrojumi, kas vajadzīgi minēto rasējumu, shēmu un CE-marķētā mēslošanas līdzekļa lietošanas izpratnei; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

(c)

apraksti un skaidrojumi, kas vajadzīgi minēto rasējumu, shēmu un CE-marķētā mēslošanas līdzekļa lietošanas izpratnei;

apraksti un skaidrojumi, kas vajadzīgi minēto rasējumu, shēmu un CE-marķētā mēslošanas līdzekļa lietošanas izpratnei;

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 321

Grozījums Nr. 321

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 2. daļa – A1 modulis – 4. punkts – 1. daļa

IV pielikums – 2. daļa – A1 modulis – 4. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Izmantojot reprezentatīvu mēslošanas līdzekļa paraugu, ko ņem vismaz reizi
  trijos
  mēnešos, ražotāja vārdā tiek īstenoti tālāk 4.1.–4.3. iedaļā minētie cikli un testi, lai pārbaudītu atbilstību | Izmantojot reprezentatīvu mēslošanas līdzekļa paraugu, ko ņem vismaz reizi
  sešos
  mēnešos,
  ja iekārta darbojas nepārtraukti, vai katru gadu, ja ražošana notiek periodiski,
  ražotāja vārdā tiek īstenoti tālāk 4.1.–4.3. iedaļā minētie cikli un testi, lai pārbaudītu atbilstību |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Izmantojot reprezentatīvu mēslošanas līdzekļa paraugu, ko ņem vismaz reizi
  trijos
  mēnešos, ražotāja vārdā tiek īstenoti tālāk 4.1.–4.3. iedaļā minētie cikli un testi, lai pārbaudītu atbilstību

trijos

Izmantojot reprezentatīvu mēslošanas līdzekļa paraugu, ko ņem vismaz reizi
  sešos
  mēnešos,
  ja iekārta darbojas nepārtraukti, vai katru gadu, ja ražošana notiek periodiski,
  ražotāja vārdā tiek īstenoti tālāk 4.1.–4.3. iedaļā minētie cikli un testi, lai pārbaudītu atbilstību

sešos

ja iekārta darbojas nepārtraukti, vai katru gadu, ja ražošana notiek periodiski,

Grozījums Nr. 322

Grozījums Nr. 322

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 2. daļa – A1 modulis – 4.3.5.a punkts (jauns)

IV pielikums – 2. daļa – A1 modulis – 4.3.5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.3.5a. | Ražotāji glabā testēšanas ziņojumus kopā ar tehnisko dokumentāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.3.5a.

4.3.5a.

Ražotāji glabā testēšanas ziņojumus kopā ar tehnisko dokumentāciju.

Grozījums Nr. 323

Grozījums Nr. 323

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 2. daļa – B modulis – 3.2. punkts – c apakšpunkts – 6. ievilkums

IV pielikums – 2. daļa – B modulis – 3.2. punkts – c apakšpunkts – 6. ievilkums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| — | testēšanas ziņojumi un |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

—

testēšanas ziņojumi un

| — | testēšanas ziņojumi
  , tostarp pētījumi par agronomisko efektivitāti,
  un |
| --- | --- |

—

testēšanas ziņojumi
  , tostarp pētījumi par agronomisko efektivitāti,
  un

, tostarp pētījumi par agronomisko efektivitāti,

Grozījums Nr. 324

Grozījums Nr. 324

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

IV pielikums – 2. daļa – D1 modulis – 2. punkts – b apakšpunkts

IV pielikums – 2. daļa – D1 modulis – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | skiču projekts, rasējumi un shēmas, arī ražošanas
  procesa rakstisks apraksts un diagramma
  , kuros skaidri norādīta katra apstrāde, glabāšanas tvertne un zona
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

skiču projekts, rasējumi un shēmas, arī ražošanas
  procesa rakstisks apraksts un diagramma
  , kuros skaidri norādīta katra apstrāde, glabāšanas tvertne un zona
  ;

skiču projekts, rasējumi un shēmas, arī ražošanas

, kuros skaidri norādīta katra apstrāde, glabāšanas tvertne un zona

| (b) | ražošanas
  procesa rakstisks apraksts un diagramma, |
| --- | --- |

(b)

ražošanas
  procesa rakstisks apraksts un diagramma,

ražošanas

---

(1)  Jautājums tika nodots atpakaļ atbildīgajai komitejai starpiestāžu sarunām saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0270/2017).

1

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Regula (EK) Nr. 2003/2003 par mēslošanas līdzekļiem (OV L 304, 21.11.2003., 1. lpp.).

15

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Regula (EK) Nr. 2003/2003 par mēslošanas līdzekļiem (OV L 304, 21.11.2003., 1. lpp.).

15

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regula) (OV L 300, 14.11.2009., 1. lpp.).

18

(18)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1774/2002 (Dzīvnieku izcelsmes blakusproduktu regula) (OV L 300, 14.11.2009., 1. lpp.).

18

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīva 2008/98/EK par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

20

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīva 2008/98/EK par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

20

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.).

21

(21)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regula (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.).

21

(22)  Padomes 1986. gada 12. jūnija Direktīva 86/278/EEK par vides, jo īpaši augsnes, aizsardzību, lauksaimniecībā izmantojot notekūdeņu dūņas (OV L 181, 4.7.1986., 6. lpp.).

22

(23)  Padomes 1989. gada 12. jūnija Direktīva 89/391/EEK par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā (OV L 183, 29.6.1989., 1. lpp.).

23

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

24

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).

25

(26)  Komisijas 2006. gada 19. decembra Regula (EK) Nr. 1881/2006, ar ko nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos (OV L 364, 20.12.2006., 5. lpp.).

26

(27)  Padomes 2000. gada 8. maija Direktīva 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.).

27

(28)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 15. janvāra Regula (ES) Nr. 98/2013 par sprāgstvielu prekursoru tirdzniecību un lietošanu (OV L 39, 9.2.2013., 1. lpp.).

28

(29)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Regula (ES) Nr. 1143/2014 par invazīvu svešzemju sugu introdukcijas un izplatīšanās profilaksi un pārvaldību (OV L 317, 4.11.2014., 35. lpp.).

29

(22)  Padomes 1986. gada 12. jūnija Direktīva 86/278/EEK par vides, jo īpaši augsnes, aizsardzību, lauksaimniecībā izmantojot notekūdeņu dūņas (OV L 181, 4.7.1986., 6. lpp.).

22

(23)  Padomes 1989. gada 12. jūnija Direktīva 89/391/EEK par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā (OV L 183, 29.6.1989., 1. lpp.).

23

(24)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regula (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

24

(25)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu (OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.).

25

(26)  Komisijas 2006. gada 19. decembra Regula (EK) Nr. 1881/2006, ar ko nosaka konkrētu piesārņotāju maksimāli pieļaujamo koncentrāciju pārtikas produktos (OV L 364, 20.12.2006., 5. lpp.).

26

(27)  Padomes 2000. gada 8. maija Direktīva 2000/29/EK par aizsardzības pasākumiem pret tādu organismu ievešanu, kas kaitīgi augiem vai augu produktiem, un pret to izplatību Kopienā (OV L 169, 10.7.2000., 1. lpp.).

27

(28)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Regula (ES) Nr. 1143/2014 par invazīvu svešzemju sugu introdukcijas un izplatīšanās profilaksi un pārvaldību (OV L 317, 4.11.2014., 35. lpp.).

28

(29)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 15. janvāra Regula (ES) Nr. 98/2013 par sprāgstvielu prekursoru tirdzniecību un lietošanu (OV L 39, 9.2.2013., 1. lpp.).

29

(29a)  
  Padomes 1991. gada 12. decembra Direktīva 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (OV L 375, 31.12.1991., 1. lpp.).

29a

Padomes 1991. gada 12. decembra Direktīva 91/676/EEK attiecībā uz ūdeņu aizsardzību pret piesārņojumu, ko rada lauksaimnieciskas izcelsmes nitrāti (OV L 375, 31.12.1991., 1. lpp.).

(29b)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

29b

Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

(32)  
  Padomes 1993. gada 8. februāra Regula (EEK) Nr. 315/93, ar ko nosaka Kopienas procedūras attiecībā uz piesārņotājiem pārtikā (OV L 37, 13.2.1993., 1. lpp.).

32

Padomes 1993. gada 8. februāra Regula (EEK) Nr. 315/93, ar ko nosaka Kopienas procedūras attiecībā uz piesārņotājiem pārtikā (OV L 37, 13.2.1993., 1. lpp.).

(33)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regula (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.).

33

Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regula (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.).

(34)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Regula (EK) Nr. 470/2009, ar ko nosaka Kopienas procedūras farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku pieļaujamo daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos, ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 2377/90 un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/82/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 726/2004 (OV L 152, 16.6.2009., 11. lpp.).

34

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 6. maija Regula (EK) Nr. 470/2009, ar ko nosaka Kopienas procedūras farmakoloģiski aktīvo vielu atlieku pieļaujamo daudzumu noteikšanai dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktos, ar ko atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 2377/90 un groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/82/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 726/2004 (OV L 152, 16.6.2009., 11. lpp.).

(35)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. maija Direktīva 2002/32/EK par nevēlamām vielām dzīvnieku barībā (OV L 140, 30.5.2002., 10. lpp.).

35

Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. maija Direktīva 2002/32/EK par nevēlamām vielām dzīvnieku barībā (OV L 140, 30.5.2002., 10. lpp.).

(39)  Materiāla izslēgšana no “CMC 1” neliedz tam būt par atbilstīgu komponentmateriālu, pamatojoties uz citu CMC, kas paredz atšķirīgas prasības. Sk., piem., “CMC 11” par dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, “CMC 9” un “CMC 10” par polimēriem un “CMC 8” par agronomiskajām piedevām.

39

(39)  Materiāla izslēgšana no “CMC 1” neliedz tam būt par atbilstīgu komponentmateriālu, pamatojoties uz citu CMC, kas paredz atšķirīgas prasības. Sk., piem., “CMC 11” par dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem, “CMC 9” un “CMC 10” par polimēriem un “CMC 8” par agronomiskajām piedevām.

39

(1a)  
  Komisijas 2011. gada 25. februāra Regula (ES) Nr. 142/2011, ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un īsteno Padomes Direktīvu 97/78/EK attiecībā uz dažiem paraugiem un precēm, kam uz robežas neveic veterinārās pārbaudes atbilstīgi minētajai direktīvai (OV L 54, 26.2.2011., 1. lpp.).

1a

Komisijas 2011. gada 25. februāra Regula (ES) Nr. 142/2011, ar kuru īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1069/2009, ar ko nosaka veselības aizsardzības noteikumus attiecībā uz dzīvnieku izcelsmes blakusproduktiem un atvasinātajiem produktiem, kuri nav paredzēti cilvēku patēriņam, un īsteno Padomes Direktīvu 97/78/EK attiecībā uz dažiem paraugiem un precēm, kam uz robežas neveic veterinārās pārbaudes atbilstīgi minētajai direktīvai (OV L 54, 26.2.2011., 1. lpp.).

(2)  
  iegūti no 2. un 3. kategorijas materiāliem, izņemot gaļas un kaulu miltus un pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas

2

iegūti no 2. un 3. kategorijas materiāliem, izņemot gaļas un kaulu miltus un pārstrādātas dzīvnieku olbaltumvielas

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/362 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/362

---

P8_TA(2017)0393

Informācijas apmaiņa, agrīnās brīdināšanas sistēma un riska novērtēšana saistībā ar jaunām psihoaktīvām vielām ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1920/2006 attiecībā uz informācijas apmaiņu, agrīnās brīdināšanas sistēmu un riska novērtēšanu saistībā ar jaunām psihoaktīvām vielām (COM(2016)0547 – C8-0351/2016 – 2016/0261(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 346/47)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0547), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0547),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 168. panta 5. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0351/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 168. panta 5. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0351/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 19. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 19. oktobra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2017. gada 31. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2017. gada 31. maija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0359/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0359/2016),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā šo priekšlikumu aizstāj ar citu tekstu, būtiski groza vai ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt;; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 34, 2.2.2017., 182. lpp.

---

P8_TC1-COD(2016)0261

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 24. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko attiecībā uz informācijas apmaiņu, agrīnās brīdināšanas sistēmu un riska novērtēšanu saistībā ar jaunām psihoaktīvām vielām groza Regulu (EK) Nr. 1920/2006

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2017/2101.)

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/363 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/363

---

P8_TA(2017)0394

Kopējā zivsaimniecības politika — izkraušanas pienākuma īstenošana ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku (COM(2017)0424 – C8-0239/2017 – 2017/0190(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 346/48)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0424), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0424),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0239/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0239/2017),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 18. oktobra atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 18. oktobra atzinumu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2017. gada 20. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2017. gada 20. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A8-0285/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ziņojumu (A8-0285/2017),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2017)0190

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 24. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1380/2013 par kopējo zivsaimniecības politiku

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2017/2092.)

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/364 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/364

---

P8_TA(2017)0399

Projekts 2017. gada vispārējā budžeta grozījumam Nr. 5: finansējuma nodrošināšana Eiropas Fondam ilgtspējīgai attīstībai (EFIA) un Rezerves palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR) palielināšana

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2017. finanšu gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 5/2017 projektu, ar kuru tiek nodrošināts finansējums Eiropas Fondam ilgtspējīgai attīstībai (EFIA) un palielināta rezerve palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR) pēc Daudzgadu finanšu shēmas regulas pārskatīšanas (12441/2017 – C8-0351/2017 – 2017/2135(BUD))

(2018/C 346/49)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 41. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 41. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2017. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2016. gada 1. decembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2017. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2016. gada 1. decembrī (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (3) (DFS regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (3) (DFS regula),

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 20. jūnija Regulu (ES, Euratom) 2017/1123, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 20. jūnija Regulu (ES, Euratom) 2017/1123, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (5),

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 26. maija Lēmumu 2014/335/ES, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 26. maija Lēmumu 2014/335/ES, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (6),

| — | ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 5/2017 projektu, ko Komisija pieņēma 2017. gada 28. jūlijā (COM(2017)0485), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 5/2017 projektu, ko Komisija pieņēma 2017. gada 28. jūlijā (COM(2017)0485),

| — | ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 5/2017 projektu, ko Padome pieņēma 2017. gada 10. oktobrī un nosūtīja Parlamentam 2017. gada 11. oktobrī (12441/2017 – C8-0351/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 5/2017 projektu, ko Padome pieņēma 2017. gada 10. oktobrī un nosūtīja Parlamentam 2017. gada 11. oktobrī (12441/2017 – C8-0351/2017),

| — | ņemot vērā Reglamenta 88. un 91. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 88. un 91. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0301/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0301/2017),

| A. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 5/2017 projekta mērķis ir pēc attiecīgā juridiskā pamata pieņemšanas nodrošināt finansējumu Eiropas Fondam ilgtspējīgai attīstībai (EFIA), kā arī· 2017. gada vispārējā budžetā ņemt vērā DFS regulas vidusposma pārskatīšanas rezultātu attiecībā uz rezervi palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR), kuras ikgadējais apjoms tiek palielināts no EUR 280 miljoniem līdz EUR 300 miljoniem 2011. gada cenās; |
| --- | --- |

A.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 5/2017 projekta mērķis ir pēc attiecīgā juridiskā pamata pieņemšanas nodrošināt finansējumu Eiropas Fondam ilgtspējīgai attīstībai (EFIA), kā arī· 2017. gada vispārējā budžetā ņemt vērā DFS regulas vidusposma pārskatīšanas rezultātu attiecībā uz rezervi palīdzībai ārkārtas gadījumos (EAR), kuras ikgadējais apjoms tiek palielināts no EUR 280 miljoniem līdz EUR 300 miljoniem 2011. gada cenās;

| B. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 5/2017 projekts EFIA nodrošina EUR 275 miljonus saistību un maksājumu apropriācijās, kas pilnībā jāsedz, izmantojot elastības instrumentu, jo 4. izdevumu kategorijā (Globālā Eiropa) saistību maksimālā apjoma ietvaros nav pieejami brīvi līdzekļi; |
| --- | --- |

B.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 5/2017 projekts EFIA nodrošina EUR 275 miljonus saistību un maksājumu apropriācijās, kas pilnībā jāsedz, izmantojot elastības instrumentu, jo 4. izdevumu kategorijā (Globālā Eiropa) saistību maksimālā apjoma ietvaros nav pieejami brīvi līdzekļi;

| C. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 5/2017 projekts vienlaikus paredz par EUR 275 miljoniem samazināt maksājumu apropriācijas Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondā (AMIF) 3. izdevumu kategorijā (Drošība un pilsonība), jo tā līdzekļu izlietojums, kā jau bija sagaidāms, ir nepilnīgs, ņemot vērā juridisko pamatu vēlo pieņemšanu un novēlotu programmu plānošanu; |
| --- | --- |

C.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 5/2017 projekts vienlaikus paredz par EUR 275 miljoniem samazināt maksājumu apropriācijas Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondā (AMIF) 3. izdevumu kategorijā (Drošība un pilsonība), jo tā līdzekļu izlietojums, kā jau bija sagaidāms, ir nepilnīgs, ņemot vērā juridisko pamatu vēlo pieņemšanu un novēlotu programmu plānošanu;

| D. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 5/2017 projekts paredz arī papildu EUR 22,8 miljonus (faktiskajās cenās) saistību apropriācijās EAR, ņemot vērā DFS regulas vidusposma pārskatīšanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 5/2017 projekts paredz arī papildu EUR 22,8 miljonus (faktiskajās cenās) saistību apropriācijās EAR, ņemot vērā DFS regulas vidusposma pārskatīšanu;

| E. | tā kā kopā ar budžeta grozījuma Nr. 5/2017 projektu ir iesniegts arī priekšlikums lēmumam par elastības instrumenta izmantošanu nolūkā nodrošināt finansējumu EFIA (COM(2017)0480) EUR 275 miljonu apmērā saistību un maksājumu apropriācijās 4. izdevumu kategorijā; |
| --- | --- |

E.

tā kā kopā ar budžeta grozījuma Nr. 5/2017 projektu ir iesniegts arī priekšlikums lēmumam par elastības instrumenta izmantošanu nolūkā nodrošināt finansējumu EFIA (COM(2017)0480) EUR 275 miljonu apmērā saistību un maksājumu apropriācijās 4. izdevumu kategorijā;

| F. | tā kā 2017. gada budžeta procedūras laikā Eiropas Parlaments un Padome aicināja Komisiju budžeta grozījuma veidā pieprasīt EFIA finansēšanai nepieciešamās apropriācijas, tiklīdz būs pieņemts juridiskais pamats, un apņēmās ātri izskatīt Komisijas iesniegto 2017. gada budžeta grozījuma projektu, |
| --- | --- |

F.

tā kā 2017. gada budžeta procedūras laikā Eiropas Parlaments un Padome aicināja Komisiju budžeta grozījuma veidā pieprasīt EFIA finansēšanai nepieciešamās apropriācijas, tiklīdz būs pieņemts juridiskais pamats, un apņēmās ātri izskatīt Komisijas iesniegto 2017. gada budžeta grozījuma projektu,

| 1. | pieņem zināšanai Komisijas iesniegto budžeta grozījuma Nr. 5/2017 projektu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzinīgi vērtē to, ka ir laicīgi pieņemts un stājies spēkā EFIA Regula (ES) 2017/1601 (7), un prasa ātri apgūt tā līdzekļus, pilnībā ievērojot likumdevēja izvirzītos noteikumus un prioritātes un īpašu uzmanību pievēršot pārskatatbildības nosacījumiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka daudzgadu finanšu shēmas vidusposma pārskatīšana dod iespēju finansēt EFIA, izmantojot elastības instrumenta līdzekļu palielinājumu, un vienlaikus arī palielina EAR apmēru; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž nožēlu par AMIF un Iekšējās drošības fonda (ISF) līdzekļu zemo izlietojumu dalībvalstīs; atgādina, ka ar budžeta pārvietojumu (DEC 18/2017) maksājumu apropriācijas 3. izdevumu kategorijā (Drošība un pilsonība) jau tika samazinātas par EUR 284 miljoniem, AMIF un ISF izmantojot kā avotus līdzekļu palielināšanai citā izdevumu kategorijā; aicina dalībvalstis ievērot politiskās vienošanās un to kompetences robežās darīt visu iespējamo, lai uzsvērtu šīs Savienības prioritātes nozīmību; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 5/2017 projektu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 5/2017 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 51, 28.2.2017.

(3)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(4)  OV L 163, 24.6.2017., 1. lpp.

(5)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(6)  OV L 168, 7.6.2014., 105. lpp.

(7)  OV L 249, 27.9.2017., 1. lpp.

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/366 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/366

---

P8_TA(2017)0400

Elastības instrumenta izmantošana, lai nodrošinātu finansējumu Eiropas Fondam ilgtspējīgai attīstībai

Eiropas Parlamenta 2017. gada 24. oktobra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par elastības instrumenta izmantošanu, lai nodrošinātu finansējumu Eiropas Fondam ilgtspējīgai attīstībai (COM(2017)0480 – C8-0235/2017 – 2017/2134(BUD))

(2018/C 346/50)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0480 – C8-0235/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0480 – C8-0235/2017),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (1) (DFS regula), un jo īpaši tās 11. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (1) (DFS regula), un jo īpaši tās 11. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (2) un jo īpaši tā 12. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (2) un jo īpaši tā 12. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2017. finanšu gada vispārējo budžetu, ko pieņēma 2016. gada 1. decembrī (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2017. finanšu gada vispārējo budžetu, ko pieņēma 2016. gada 1. decembrī (3),

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0298/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0298/2017),

| A. | tā kā pēc DFS regulas pārskatīšanas no elastības instrumenta katru gadu pieejamā summa ir EUR 676 miljoni faktiskajās cenās, ko papildina no Eiropas Savienības Solidaritātes fonda un Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda dzēstās summas, proti, EUR 646 miljoni 2016. gada beigās; tā kā 2017. gada budžetā EUR 530 miljoni no elastības instrumenta jau ir izmantoti, līdz ar to turpmākai izmantošanai ir atlikuši EUR 792 miljoni; |
| --- | --- |

A.

tā kā pēc DFS regulas pārskatīšanas no elastības instrumenta katru gadu pieejamā summa ir EUR 676 miljoni faktiskajās cenās, ko papildina no Eiropas Savienības Solidaritātes fonda un Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda dzēstās summas, proti, EUR 646 miljoni 2016. gada beigās; tā kā 2017. gada budžetā EUR 530 miljoni no elastības instrumenta jau ir izmantoti, līdz ar to turpmākai izmantošanai ir atlikuši EUR 792 miljoni;

| B. | tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1601 (4) stājās spēkā 2017. gada 28. septembrī; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) 2017/1601 (4) stājās spēkā 2017. gada 28. septembrī;

| C. | tā kā Komisija, izskatījusi visas iespējas pārdalīt saistību apropriācijas 4. izdevumu kategorijā (Globālā Eiropa), ir ierosinājusi Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai (EFIA) finansējuma nodrošināšanai izmantot elastības instrumentu, par EUR 275 miljoniem pārsniedzot 4. izdevumu kategorijas maksimālo apjomu, |
| --- | --- |

C.

tā kā Komisija, izskatījusi visas iespējas pārdalīt saistību apropriācijas 4. izdevumu kategorijā (Globālā Eiropa), ir ierosinājusi Eiropas Fonda ilgtspējīgai attīstībai (EFIA) finansējuma nodrošināšanai izmantot elastības instrumentu, par EUR 275 miljoniem pārsniedzot 4. izdevumu kategorijas maksimālo apjomu,

| 1. | norāda, ka 4. izdevumu kategorijas 2017. gada maksimālais apjoms neļauj pienācīgi finansēt EFIA; atkārtoti pauž savu jau sen ieņemto nostāju, ka Savienības ārējai darbībai paredzētie finanšu resursi nav pietiekami, lai segtu proaktīvas un ilgtspējīgas ārpolitikas vajadzības; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tādēļ atbalsta elastības instrumenta izmantošanu EUR 275 miljonu apmērā saistību un maksājumu apropriācijās; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkārtoti norāda, ka šī instrumenta izmantošana saskaņā ar DFS regulas 11. pantu vēlreiz apliecina, cik būtiski ir Savienības budžetā nodrošināt lielāku elastīgumu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkārtoti pauž savu izsenis deklarēto nostāju, ka maksājumi, kas izriet no elastības instrumentā iepriekš uzņemtām saistībām, var tikt iegrāmatoti tikai papildus DFS maksimālajiem apjomiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(2)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(3)  OV L 51, 28.2.2017.

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 26. septembra Regula (ES) 2017/1601, ar ko izveido Eiropas Fondu ilgtspējīgai attīstībai (EFIA), EFIA garantiju un EFIA garantiju fondu (OV L 249, 27.9.2017., 1. lpp.).

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par elastības instrumenta izmantošanu, lai nodrošinātu finansējumu Eiropas Fondam ilgtspējīgai attīstībai

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam (ES) 2018/51.)

---

Trešdiena, 2017. gada 25. oktobris

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/369 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/369

---

P8_TA(2017)0404

Iebildumu neizteikšana pret deleģēto aktu: produktu pārraudzības un pārvaldības prasības apdrošināšanas sabiedrībām un apdrošināšanas izplatītājiem

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2017. gada 21. septembra deleģēto regulu, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/97 papildina attiecībā uz produktu pārraudzības un pārvaldības prasībām apdrošināšanas sabiedrībām un apdrošināšanas izplatītājiem (C(2017)06218 – 2017/2854(DEA))

(2018/C 346/51)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2017)06218), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2017)06218),

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2017. gada 16. oktobra vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2017. gada 16. oktobra vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājai,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 20. janvāra Direktīvu (ES) 2016/97 par apdrošināšanas izplatīšanu (1), un jo īpaši tās 25. panta 2. punktu un 39. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 20. janvāra Direktīvu (ES) 2016/97 par apdrošināšanas izplatīšanu (1), un jo īpaši tās 25. panta 2. punktu un 39. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu lēmumam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu lēmumam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā to, ka netika izteikti iebildumi Reglamenta 105. panta 6. punkta trešajā un ceturtajā ievilkumā noteiktajā termiņā, kurš beidzās 2017. gada 24. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka netika izteikti iebildumi Reglamenta 105. panta 6. punkta trešajā un ceturtajā ievilkumā noteiktajā termiņā, kurš beidzās 2017. gada 24. oktobrī,

| A. | tā kā deleģētā regula jāpiemēro no 2018. gada 23. februāra, noteiktā Direktīvas (ES) 2016/97 piemērošanas diena un visa Parlamentam pieejamā trīs mēnešu pārbaudes perioda izmantošana nedotu nozarei pietiekami daudz laika vajadzīgo tehnisko un organizatorisko izmaiņu ieviešanai; |
| --- | --- |

A.

tā kā deleģētā regula jāpiemēro no 2018. gada 23. februāra, noteiktā Direktīvas (ES) 2016/97 piemērošanas diena un visa Parlamentam pieejamā trīs mēnešu pārbaudes perioda izmantošana nedotu nozarei pietiekami daudz laika vajadzīgo tehnisko un organizatorisko izmaiņu ieviešanai;

| B. | tā kā deleģētās regulas drīza publicēšana Oficiālajā Vēstnesī ļautu laikus veikt īstenošanu un sniegtu juridisko noteiktību attiecībā uz produktu pārraudzības un pārvaldības prasībām; |
| --- | --- |

B.

tā kā deleģētās regulas drīza publicēšana Oficiālajā Vēstnesī ļautu laikus veikt īstenošanu un sniegtu juridisko noteiktību attiecībā uz produktu pārraudzības un pārvaldības prasībām;

| C. | tā kā Parlaments uzskata, ka Direktīvas (ES) 2016/97 transponēšanas termiņam ir jāpaliek 2018. gada 23. februārim, bet prasa Komisijai pieņemt tiesību akta priekšlikumu, kurā piemērošanas diena būtu noteikta 2018. gada 1. oktobrī, |
| --- | --- |

C.

tā kā Parlaments uzskata, ka Direktīvas (ES) 2016/97 transponēšanas termiņam ir jāpaliek 2018. gada 23. februārim, bet prasa Komisijai pieņemt tiesību akta priekšlikumu, kurā piemērošanas diena būtu noteikta 2018. gada 1. oktobrī,

| 1. | paziņo, ka tas neizsaka iebildumus pret deleģēto regulu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 26, 2.2.2016., 19. lpp.

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/370 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/370

---

P8_TA(2017)0405

Iebildumu neizteikšana pret deleģēto aktu: informācijas prasības un darījumdarbības veikšanas noteikumi, kas piemērojami apdrošināšanas ieguldījumu produktu izplatīšanai

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2017. gada 21. septembra deleģēto regulu, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/97 papildina attiecībā uz informācijas prasībām un darījumdarbības veikšanas noteikumiem, kas piemērojami apdrošināšanas ieguldījumu produktu izplatīšanai (C(2017)06229 – (2017/2855(DEA))

(2018/C 346/52)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2017)06229), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2017)06229),

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2017. gada 16. oktobra vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2017. gada 16. oktobra vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājai,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 20. janvāra Direktīvu (ES) 2016/97 par apdrošināšanas izplatīšanu (1), un jo īpaši tās 28. panta 4. punktu, 29. panta 4. punktu, 30. panta 6. punktu un 39. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 20. janvāra Direktīvu (ES) 2016/97 par apdrošināšanas izplatīšanu (1), un jo īpaši tās 28. panta 4. punktu, 29. panta 4. punktu, 30. panta 6. punktu un 39. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu lēmumam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu lēmumam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā to, ka netika izteikti iebildumi Reglamenta 105. panta 6. punkta trešajā un ceturtajā ievilkumā noteiktajā termiņā, kurš beidzās 2017. gada 24. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka netika izteikti iebildumi Reglamenta 105. panta 6. punkta trešajā un ceturtajā ievilkumā noteiktajā termiņā, kurš beidzās 2017. gada 24. oktobrī,

| A. | tā kā deleģētā regula jāpiemēro no 2018. gada 23. februāra, noteiktā Direktīvas (ES) 2016/97 piemērošanas diena un visa Parlamentam pieejamā trīs mēnešu pārbaudes perioda izmantošana nedotu nozarei pietiekami daudz laika vajadzīgo tehnisko un organizatorisko izmaiņu ieviešanai; |
| --- | --- |

A.

tā kā deleģētā regula jāpiemēro no 2018. gada 23. februāra, noteiktā Direktīvas (ES) 2016/97 piemērošanas diena un visa Parlamentam pieejamā trīs mēnešu pārbaudes perioda izmantošana nedotu nozarei pietiekami daudz laika vajadzīgo tehnisko un organizatorisko izmaiņu ieviešanai;

| B. | tā kā deleģētās regulas drīza publicēšana Oficiālajā Vēstnesī ļautu laikus veikt īstenošanu un sniegtu juridisko noteiktību attiecībā uz apdrošināšanas ieguldījumu produktu piemērojamajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā deleģētās regulas drīza publicēšana Oficiālajā Vēstnesī ļautu laikus veikt īstenošanu un sniegtu juridisko noteiktību attiecībā uz apdrošināšanas ieguldījumu produktu piemērojamajiem noteikumiem;

| C. | tā kā Parlaments uzskata, ka Direktīvas (ES) 2016/97 transponēšanas termiņam ir jāpaliek 2018. gada 23. februārim, bet prasa Komisijai pieņemt tiesību akta priekšlikumu, kurā piemērošanas diena būtu noteikta 2018. gada 1. oktobrī, |
| --- | --- |

C.

tā kā Parlaments uzskata, ka Direktīvas (ES) 2016/97 transponēšanas termiņam ir jāpaliek 2018. gada 23. februārim, bet prasa Komisijai pieņemt tiesību akta priekšlikumu, kurā piemērošanas diena būtu noteikta 2018. gada 1. oktobrī,

| 1. | paziņo, ka tas neizsaka iebildumus pret deleģēto regulu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 26, 2.2.2016., 19. lpp.

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/371 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/371

---

P8_TA(2017)0406

Iebildumu neizteikšana pret deleģēto aktu: regulatīvie tehniskie standarti par netiešas tīrvērtes mehānismiem (ar ko groza Deleģēto regulu (ES) Nr. 600/2014)

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2017. gada 22. septembra deleģēto regulu, ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 600/2014 papildina attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par netiešas tīrvērtes mehānismiem (C(2017)06268 – (2017/2860(DEA))

(2018/C 346/53)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2017)06268), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2017)06268),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 28. septembra vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 28. septembra vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2017. gada 16. oktobra vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2017. gada 16. oktobra vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (1), un jo īpaši tās 30. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (1), un jo īpaši tās 30. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā 13. pantu un 10. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulā (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 13. pantu un 10. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulā (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (2),

| — | ņemot vērā regulatīvo tehnisko standartu projektu par “netiešas tīrvērtes mehānismiem saskaņā ar Regulu par Eiropas tirgus infrastruktūru un Finanšu instrumentu tirgu regulu”, ko EVTI 2016. gada 26. maijā iesniedza atbilstoši Regulas (ES) Nr. 600/2014 30. panta 2. punktam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā regulatīvo tehnisko standartu projektu par “netiešas tīrvērtes mehānismiem saskaņā ar Regulu par Eiropas tirgus infrastruktūru un Finanšu instrumentu tirgu regulu”, ko EVTI 2016. gada 26. maijā iesniedza atbilstoši Regulas (ES) Nr. 600/2014 30. panta 2. punktam,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu lēmumam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu lēmumam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā to, ka netika izteikti iebildumi Reglamenta 105. panta 6. punkta trešajā un ceturtajā ievilkumā noteiktajā termiņā, kurš beidzās 2017. gada 24. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka netika izteikti iebildumi Reglamenta 105. panta 6. punkta trešajā un ceturtajā ievilkumā noteiktajā termiņā, kurš beidzās 2017. gada 24. oktobrī,

| A. | tā kā Komisija apstiprināja regulatīvo tehnisko standartu (RTS) projektu 16 mēnešus pēc tā saņemšanas no Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) 2016. gada 26. maijā; tā kā Komisija šajā laika posmā oficiāli neapspriedās ar EVTI par ierosinātajiem grozījumiem šajā regulatīvo tehnisko standartu projektā un neinformēja likumdevējus vai nozari par iemesliem, kāpēc apstiprināšana pārsniedz Regulā (ES) Nr. 1095/2010 paredzēto trīs mēnešu periodu; tā kā ir nepieņemami, ka Komisija par vairāk nekā gadu pārsniegusi termiņu RTS projekta apstiprināšanai, neinformējot likumdevējus; |
| --- | --- |

A.

tā kā Komisija apstiprināja regulatīvo tehnisko standartu (RTS) projektu 16 mēnešus pēc tā saņemšanas no Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) 2016. gada 26. maijā; tā kā Komisija šajā laika posmā oficiāli neapspriedās ar EVTI par ierosinātajiem grozījumiem šajā regulatīvo tehnisko standartu projektā un neinformēja likumdevējus vai nozari par iemesliem, kāpēc apstiprināšana pārsniedz Regulā (ES) Nr. 1095/2010 paredzēto trīs mēnešu periodu; tā kā ir nepieņemami, ka Komisija par vairāk nekā gadu pārsniegusi termiņu RTS projekta apstiprināšanai, neinformējot likumdevējus;

| B. | tā kā Parlaments uzskata, ka Komisijas veikto grozījumu dēļ pieņemtie RTS nav tādi paši kā EVTI iesniegtais RTS projekts, un uzskata, ka tam ir doti trīs mēneši iebildumu izteikšanai pret RTS (pārbaudes periods); tā kā šo trīs mēnešu pārbaudes periodu Komisija apstiprināja 2017. gada 28. septembra vēstulē; |
| --- | --- |

B.

tā kā Parlaments uzskata, ka Komisijas veikto grozījumu dēļ pieņemtie RTS nav tādi paši kā EVTI iesniegtais RTS projekts, un uzskata, ka tam ir doti trīs mēneši iebildumu izteikšanai pret RTS (pārbaudes periods); tā kā šo trīs mēnešu pārbaudes periodu Komisija apstiprināja 2017. gada 28. septembra vēstulē;

| C. | tā kā deleģētā regula jāpiemēro no 2018. gada 3. janvāra, t. i., dienas, kad sāk piemērot Direktīvu 2014/65/ES (FITD II) un Regulu (ES) Nr. 600/2014 (FITR), un nozarei nebūs pietiekami daudz laika izmaiņu ieviešanai, ja Parlaments pilnībā izmantos iespējamo trīs mēnešu pārbaudes periodu; |
| --- | --- |

C.

tā kā deleģētā regula jāpiemēro no 2018. gada 3. janvāra, t. i., dienas, kad sāk piemērot Direktīvu 2014/65/ES (FITD II) un Regulu (ES) Nr. 600/2014 (FITR), un nozarei nebūs pietiekami daudz laika izmaiņu ieviešanai, ja Parlaments pilnībā izmantos iespējamo trīs mēnešu pārbaudes periodu;

| D. | tā kā deleģētās regulas drīza publicēšana Oficiālajā Vēstnesī ļautu laikus veikt īstenošanu un sniegtu juridisko noteiktību attiecībā uz netiešajai tīrvērtei piemērojamajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā deleģētās regulas drīza publicēšana Oficiālajā Vēstnesī ļautu laikus veikt īstenošanu un sniegtu juridisko noteiktību attiecībā uz netiešajai tīrvērtei piemērojamajiem noteikumiem;

| 1. | paziņo, ka tas neizsaka iebildumus pret deleģēto regulu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.

(2)  OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/373 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/373

---

P8_TA(2017)0407

Iebildumu neizteikšana pret deleģēto aktu: regulatīvie tehniskie standarti par netiešas tīrvērtes mehānismiem (ar ko groza Deleģēto regulu (ES) Nr. 149/2013)

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2017. gada 22. septembra deleģēto regulu, ar ko Komisijas Deleģēto regulu (ES) Nr. 149/2013 groza attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par netiešas tīrvērtes mehānismiem (C(2017)06270 – (2017/2859(DEA))

(2018/C 346/54)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2017)06270), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2017)06270),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 28. septembra vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 28. septembra vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2017. gada 16. oktobra vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2017. gada 16. oktobra vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājam,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (1), un jo īpaši tās 4. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 4. jūlija Regulu (ES) Nr. 648/2012 par ārpusbiržas atvasinātajiem instrumentiem, centrālajiem darījumu partneriem un darījumu reģistriem (1), un jo īpaši tās 4. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā 13. pantu un 10. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulā (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 13. pantu un 10. panta 1. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulā (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (2),

| — | ņemot vērā regulatīvo tehnisko standartu projektu par “netiešas tīrvērtes mehānismiem saskaņā ar Regulu par Eiropas tirgus infrastruktūru un Finanšu instrumentu tirgu regulu”, ko EVTI 2016. gada 26. maijā iesniedza atbilstoši Regulas (ES) Nr. 648/2012 4. panta 4. punktam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā regulatīvo tehnisko standartu projektu par “netiešas tīrvērtes mehānismiem saskaņā ar Regulu par Eiropas tirgus infrastruktūru un Finanšu instrumentu tirgu regulu”, ko EVTI 2016. gada 26. maijā iesniedza atbilstoši Regulas (ES) Nr. 648/2012 4. panta 4. punktam,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu lēmumam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu lēmumam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā to, ka netika izteikti iebildumi Reglamenta 105. panta 6. punkta trešajā un ceturtajā ievilkumā noteiktajā termiņā, kurš beidzās 2017. gada 24. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka netika izteikti iebildumi Reglamenta 105. panta 6. punkta trešajā un ceturtajā ievilkumā noteiktajā termiņā, kurš beidzās 2017. gada 24. oktobrī,

| A. | tā kā Komisija apstiprināja regulatīvo tehnisko standartu (RTS) projektu 16 mēnešus pēc tā saņemšanas no Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) 2016. gada 26. maijā; tā kā Komisija šajā laika posmā oficiāli neapspriedās ar EVTI par ierosinātajiem grozījumiem šajā regulatīvo tehnisko standartu projektā un neinformēja likumdevējus vai nozari par iemesliem, kāpēc apstiprināšana pārsniedz Regulā (ES) Nr. 1095/2010 paredzēto trīs mēnešu periodu; tā kā ir nepieņemami, ka Komisija par vairāk nekā gadu pārsniegusi termiņu RTS projekta apstiprināšanai, neinformējot likumdevējus; |
| --- | --- |

A.

tā kā Komisija apstiprināja regulatīvo tehnisko standartu (RTS) projektu 16 mēnešus pēc tā saņemšanas no Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādes (EVTI) 2016. gada 26. maijā; tā kā Komisija šajā laika posmā oficiāli neapspriedās ar EVTI par ierosinātajiem grozījumiem šajā regulatīvo tehnisko standartu projektā un neinformēja likumdevējus vai nozari par iemesliem, kāpēc apstiprināšana pārsniedz Regulā (ES) Nr. 1095/2010 paredzēto trīs mēnešu periodu; tā kā ir nepieņemami, ka Komisija par vairāk nekā gadu pārsniegusi termiņu RTS projekta apstiprināšanai, neinformējot likumdevējus;

| B. | tā kā Parlaments uzskata, ka Komisijas veikto grozījumu dēļ pieņemtie RTS nav tādi paši kā EVTI iesniegtais RTS projekts, un uzskata, ka tam ir doti trīs mēneši iebildumu izteikšanai pret RTS (pārbaudes periods); tā kā šo trīs mēnešu pārbaudes periodu Komisija apstiprināja 2017. gada 28. septembra vēstulē; |
| --- | --- |

B.

tā kā Parlaments uzskata, ka Komisijas veikto grozījumu dēļ pieņemtie RTS nav tādi paši kā EVTI iesniegtais RTS projekts, un uzskata, ka tam ir doti trīs mēneši iebildumu izteikšanai pret RTS (pārbaudes periods); tā kā šo trīs mēnešu pārbaudes periodu Komisija apstiprināja 2017. gada 28. septembra vēstulē;

| C. | tā kā deleģētā regula jāpiemēro no 2018. gada 3. janvāra, t. i., dienas, kad sāk piemērot Direktīvu 2014/65/ES (FITD II) un Regulu (ES) Nr. 600/2014 (FITR), un nozarei nebūs pietiekami daudz laika izmaiņu ieviešanai, ja Parlaments pilnībā izmantos iespējamo trīs mēnešu pārbaudes periodu; |
| --- | --- |

C.

tā kā deleģētā regula jāpiemēro no 2018. gada 3. janvāra, t. i., dienas, kad sāk piemērot Direktīvu 2014/65/ES (FITD II) un Regulu (ES) Nr. 600/2014 (FITR), un nozarei nebūs pietiekami daudz laika izmaiņu ieviešanai, ja Parlaments pilnībā izmantos iespējamo trīs mēnešu pārbaudes periodu;

| D. | tā kā deleģētās regulas drīza publicēšana Oficiālajā Vēstnesī ļautu laikus veikt īstenošanu un sniegtu juridisko noteiktību attiecībā uz netiešajai tīrvērtei piemērojamajiem noteikumiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā deleģētās regulas drīza publicēšana Oficiālajā Vēstnesī ļautu laikus veikt īstenošanu un sniegtu juridisko noteiktību attiecībā uz netiešajai tīrvērtei piemērojamajiem noteikumiem;

| 1. | paziņo, ka tas neizsaka iebildumus pret deleģēto regulu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 201, 27.7.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/375 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/375

---

P8_TA(2017)0408

Eiropas Savienības 2018. finanšu gada vispārējais budžets — visas iedaļas

Eiropas Parlamenta 2017. gada 25. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2018. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (11815/2017 – C8-0313/2017 – 2017/2044(BUD))

(2018/C 346/55)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 26. maija Lēmumu 2014/335/ES, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 26. maija Lēmumu 2014/335/ES, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (3) (DFS regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (3) (DFS regula),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (4) (2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (4) (2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgums),

| — | ņemot vērā 2017. gada 15. marta rezolūciju par budžeta izstrādes vispārējām pamatnostādnēm (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 15. marta rezolūciju par budžeta izstrādes vispārējām pamatnostādnēm (5),

| — | ņemot vērā 2017. gada 5. aprīļa rezolūciju par Eiropas Parlamenta 2018. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 5. aprīļa rezolūciju par Eiropas Parlamenta 2018. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2018. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija pieņēma 2017. gada 29. jūnijā (COM(2017)0400), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2018. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija pieņēma 2017. gada 29. jūnijā (COM(2017)0400),

| — | ņemot vērā nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2018. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Padome pieņēma 2017. gada 4. septembrī un nosūtīja Parlamentam 2017. gada 13. septembrī (11815/2017 – C8-0313/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2018. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Padome pieņēma 2017. gada 4. septembrī un nosūtīja Parlamentam 2017. gada 13. septembrī (11815/2017 – C8-0313/2017),

| — | ņemot vērā 2017. gada 5. jūlija rezolūciju par pilnvarojumu trialogam par 2018. gada budžeta projektu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 5. jūlija rezolūciju par pilnvarojumu trialogam par 2018. gada budžeta projektu (7),

| — | ņemot vērā Reglamenta 88. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 88. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un citu attiecīgo komiteju atzinumus (A8-0299/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un citu attiecīgo komiteju atzinumus (A8-0299/2017),

III iedaļa

Vispārīgs pārskats

| 1. | uzsver, ka 2018. gada budžeta lasījums Parlamentā pilnībā atspoguļo politiskās prioritātes, kas ar ievērojamu vairākumu tika apstiprinātas iepriekš minētajā 2017. gada 15. marta rezolūcijā un 2017. gada 5. jūlija rezolūcijā; atgādina, ka šo prioritāšu pamatā ir ilgtspējīga izaugsme, darbvietas, jo īpaši jauniešu nodarbinātība, drošība un klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka Savienība joprojām piedzīvo daudzus izaicinājumus, un pauž pārliecību, ka, lai gan budžeta disciplīna ir jānodrošina arī turpmāk, Savienības budžetā ir jārod nepieciešamie finanšu resursi, kas ļautu īstenot politiskās prioritātes un dotu iespēju Savienībai rast konkrētus risinājumus un efektīvi reaģēt uz minētajiem izaicinājumiem; uzsver, ka Savienības izdevumiem vajadzētu būt balstītiem uz Eiropas pievienotās vērtības principu un atbilst subsidiaritātes principam; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkārtoti apstiprina apņemšanos finansēt Savienības politiku, kas veicina darbvietas un izaugsmi visos tās reģionos, veicot investīcijas pētniecībā, izglītībā, infrastruktūrā, MVU un nodarbinātībā, īpaši jauniešu nodarbinātībā; pauž neizpratni, kā Savienība var panākt progresu šajās jomās, ņemot vērā samazinājumus, ko Padome ierosinājusi 1.a izdevumu apakškategorijā; nolemj tā vietā vēl vairāk palielināt finansējumu pētniecības un inovācijas programmām, kuru īstenošanas īpatsvars ir ļoti augsts un kurās, ņemot vērā pieteikumu milzīgo skaitu, pieņemto pieteikumu īpatsvars ir īpaši zems; |
| --- | --- |

3.

| 4. | joprojām pauž apņēmību ievērot sarunās par Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) Parlamenta dotos solījumus, proti, ikgadējās budžeta procedūras laikā minimizēt ESIF dēļ veikto samazinājumu ietekmi uz pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (EISI); tādēļ ierosina minētos samazinājumus kompensēt, atjaunojot abu minēto programmu sākotnējo gada finansējumu, lai dotu tām iespēju pilnībā sasniegt mērķus, kas apstiprināti, pieņemot attiecīgos tiesību aktus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž politisku atbalstu Eiropas Solidaritātes korpusa (ESC) izveidei un atzinīgi vērtē likumdošanas priekšlikumu, ko šajā nolūkā izvirzījusi Komisija; tomēr uzskata — kamēr nav pieņemts lēmums par ESC finansēšanu un saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru pieņemta attiecīgā regula, nekāds finansējums šim mērķim 2018. gada budžetā nebūtu jāiekļauj; tādēļ nolemj, ka attiecīgās apropriācijas un līdzekļu pārvietojumi, ko Komisija iekļāvusi 2018. gada budžeta projektā, šobrīd būtu jāatceļ, jo lēmumā par 2018. gada budžetu nekādi nevajadzētu prognozēt likumdošanas sarunu rezultātus; joprojām ir pilnībā gatavs lēmumu par ESC finansējumu nekavējoties iekļaut nākamā gada budžetā ar budžeta grozījuma palīdzību, ja sarunas par attiecīgo regulu netiks noslēgtas līdz 2018. gada budžeta procedūras beigām; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž satraukumu par to, ka jauniešu bezdarbs saglabājas nepieredzētā līmenī, un pauž pārliecību, ka ir jāveic papildu pasākumi, lai neapdraudētu veselas jauno eiropiešu paaudzes nākotni; tādēļ nolemj palielināt Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas (JNI) finansējumu, pārsniedzot apmēru, ko Komisija ierosinājusi 2018. gadam; uzsver, ka šāds palielinājums būtu jāuzskata par papildinājumu kopējam finansējumam, kas tika politiski apstiprināts JNI saistībā ar DFS vidusposma pārskatīšanu, nevis tikai par apstiprināto līdzekļu agrāku piešķiršanu 2018. gada budžetā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atgādina, ka kohēzijas politikai ir primāra nozīme, lai Savienībā panāktu ekonomisko un sociālo konverģenci, tādējādi nodrošinot attīstību un izaugsmi; uzsver — sagaidāms, ka 2018. gadā kohēzijas politikas programmu īstenošana kļūs intensīvāka un sasniegs optimālu tempu; uzsver Parlamenta apņemšanos nodrošināt pietiekamas apropriācijas minētajām programmām, kuras pārstāv vienu no galvenajām Savienības politikas jomām; tomēr pauž bažas par nepieņemamu kavēšanos ar darbības programmu īstenošanu valstu līmenī; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka vadošo, revīzijas un sertifikācijas iestāžu izraudzīšanās tiek pabeigta un īstenošana paātrinās; turklāt aicina Komisiju turpināt vienkāršot saistītās procedūras; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž dziļas bažas par nestabilitātes un nedrošības palielināšanos gan pašā Savienībā, gan ārpus tās; uzstājīgi norāda, ka ir nepieciešams no jauna koncentrēties uz Savienības pieeju kohēzijai, integrācijai, mieram, ilgtspējīgai attīstībai un cilvēktiesību jautājumiem; aicina Komisiju un dalībvalstis apvienot un pastiprināt uz turpmāku miera uzturēšanu un konfliktu novēršanu vērstos centienus; atgādina par to, kā visu pasauli iedvesmoja Lielās piektdienas vienošanās, un vienlaikus atzīst bezprecedenta izaicinājumus un spiedienu, kas seko Apvienotās Karalistes 2016. gada referendumam; aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināti atbalstīt samierināšanu, lai nodrošinātu mieru un stabilitāti Īrijā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata — lai gan migrācijas un bēgļu krīzes kulminācija pašlaik ir šķietami samazinājusies, Savienībai ir jābūt gatavai reaģēt uz jebkuru turpmāku negaidītu notikumu šajā jomā un īstenot aktīvāku pieeju migrācijas jomā; tādēļ mudina Komisiju pastāvīgi uzraudzīt 3. izdevumu kategorijā piešķirto līdzekļu atbilstīgumu un pilnībā izmantot visus pieejamos instrumentus pašreizējā DFS, lai savlaicīgi reaģētu uz jebkuru negaidītu notikumu, kam varētu būt nepieciešams papildu finansējums; atgādina — lai gan Savienībai ir izdevies ieviest dažus mehānismus, kas palīdz risināt šo situāciju, saskaņā ar UNHCR datiem līdz šim 2017. gadā Eiropā, šķērsojot jūru, ir ieradušies vairāk nekā simts tūkstoši bēgļu un migrantu; tādēļ nolemj nedaudz palielināt finansējumu Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam un Iekšējās drošības fondam, kā arī aģentūrām, kuras ir atbildīgas par patvēruma jomu, piemēram, Eiropas Patvēruma atbalsta birojam (EASO), kurš ir jānodrošina ar atbilstīgiem finanšu līdzekļiem un cilvēkresursiem; no jauna norāda, ka 3. izdevumu kategorijas maksimālais apjoms ir ārkārtīgi nepietiekams, lai nodrošinātu pienācīgu finansējumu migrācijas un bēgļu krīzes iekšējai dimensijai un citām prioritārām programmām, piemēram, kultūras un pilsonības programmām; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka pēdējos gados 3. izdevumu kategorija lielā mērā ir tikusi izmantota, lai risinātu migrācijas un bēgļu krīzes jautājumus, un ka šādas darbības būtu jāturpina, cik ilgi vien nepieciešams; tomēr norāda, ka līdz šim sniegtais finansējums ir nepietiekams; šī iemesla dēļ nolemj palielināt finansējumu tieslietu un iekšlietu jomā strādājošajām aģentūrām, kuras pēdējos gados cieš no darbinieku un finansējuma trūkuma paaugstinātās darba slodzes un papildu uzdevumu dēļ; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka, ņemot vērā nesenās bažas par drošību visā Savienībā, saistībā ar 3. izdevumu kategorijas finansējumu būtu jāņem vērā arī pasākumi, kuri stiprinātu Savienības pilsoņu drošību; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atkārtoti norāda, ka viens no būtiskākajiem līdzekļiem, kā risināt migrācijas un bēgļu krīzi un mazināt Savienības pilsoņu bažas par drošību, ir migrācijas pamatcēloņu novēršana un pietiekama finansējuma atvēlēšana ārējiem instrumentiem, kuru mērķis ir risināt tādas problēmas kā nabadzība, darbvietu, izglītības un ekonomisko iespēju trūkums, nestabilitāte, konflikti un klimata pārmaiņas, kas ir viens no arvien pieaugošo migrācijas plūsmu pamatcēloņiem; uzskata, ka Savienībai būtu optimāli jāizmanto 4. izdevumu kategorijas finansējums, kurš izrādījās nepietiekams, lai vienlīdz lielā mērā pievērstos visiem ārējiem izaicinājumiem, ņemot vērā, ka resursi ir acīmredzami nepietiekami un būtu jāpalielina sistemātiskākā veidā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pauž nožēlu par to, ka nostājas gatavošanas laikā Parlaments nav bijis pietiekami informēts par to, kā budžetu ietekmēs iespējamais politiskais lēmums pagarināt Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā darbību; atkārto savu izsenis pausto nostāju, proti, ka jaunas iniciatīvas nedrīkst finansēt, kaitējot jau eksistējošiem ES ārējiem projektiem; tāpēc aicina Komisiju gadījumā, ja Bēgļu atbalsta mehānisma Turcijā darbība tiek pagarināta, ierosināt tā finansēšanu no jauniem līdzekļiem un tā īstenošanā vairāk iesaistīt vietējās NVO; norāda, ka 4. izdevumu kategorijas maksimālais apjoms ir ārkārtīgi nepietiekams, lai ilgtspējīgi un efektīvi reaģētu uz pašreizējām ārējām problēmām, tostarp migrācijas un bēgļu problēmu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atgādina, ka ar Savienības budžetu ir jāatbalsta Parīzes nolīguma mērķu un Savienības ilgtermiņa klimata mērķu sasniegšana, 2014.–2010. gada DFS panākot 20 % izdevumu mērķi klimata jomā; pauž nožēlu par to, ka Komisija nav ierosinājusi konkrētus un reālistiskus priekšlikumus šo mērķu sasniegšanai; tādēļ ierosina palielināt līdzekļus, pārsniedzot to līdzekļu apmēru, kuri budžeta projektā paredzēti ar klimatu saistītām darbībām; tomēr norāda, ka šie palielinājumi nav pietiekami, un aicina Komisiju iesniegt visus vajadzīgos priekšlikumus, lai turpmākajos budžeta projektos sasniegtu mērķus; šajā sakarībā norāda, ka 8,2 % kopējo saistību apropriāciju, kas ierosinātas budžeta projektā, ir saistītas ar bioloģiskās daudzveidības aizsardzību; uzsver, ka gada palielinājums 0,1 % apmērā ir pretrunā satraucošajai un arvien pieaugošajai sugu un dzīvotņu izzušanai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzinīgi vērtē to, ka uz rezultātiem vērsta budžeta jaunā pieeja pirmo reizi ir integrēta Komisijas iekšējā budžeta sagatavošanas darbā, lai pārskatītu izdevumus, pamatojoties uz līdz šim gūto pieredzi un apzinātu iespējamās korekcijas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atjauno summas, kuras Padome budžeta projektā ierosinājusi samazināt; pauž neizpratni par to, cik pamatoti ir ierosinātie samazinājumi, piemēram, samazinājumi, kuri skar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” un EISI — divas programmas, ko jau ir ietekmējusi līdzekļu pārcelšana uz ESIF —, kā arī samazinājumi, kuri skar ārpolitiku; jebkurā gadījumā iebilst pret Padomes paziņoto ieceri izmantot budžeta pozīcijas, kurās ir zems izpildes līmenis vai absorbcijas spēja, jo to nepamato faktiski izpildes rādītāji un netiek ņemts vērā atsevišķu programmu atšķirīgais īstenošanas veids; |
| --- | --- |

16.

| 17. | secina — lai varētu atbilstīgi finansēt visas akūtās vajadzības, kā arī ņemot vērā DFS ļoti nelielo brīvo līdzekļu rezervi 2018. gadā, būs jāizmanto visi DFS regulā paredzētie elastīguma nodrošināšanas līdzekļi; sagaida, ka Padome piekritīs šādai pieejai un ka būs viegli panākt vienošanos samierināšanas procesā, dodot iespēju Savienībai apliecināt savas spējas un efektīvi reaģēt uz turpmākiem izaicinājumiem; uzsver, ka katru gadu notiekošā novirzīšanās no pašreizējās DFS sākotnējā plāna pamato to, lai DFS maksimālajās robežvērtībās laikposmam pēc 2020. gada tiktu veiktas augšupejošas korekcijas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nosaka 2018. gada kopējās apropriācijas EUR 162 597 930 901 apmērā saistību apropriācijās un EUR 146 712 004 932 apmērā maksājumu apropriācijās; |
| --- | --- |

18.

1.a izdevumu apakškategorija — Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

| 19. | noraida nepamatotos samazinājumus, ko Padome veikusi 1.a izdevumu apakškategorijā EUR 750 miljonu apmērā un kas atbilst gandrīz divām trešdaļām no kopējiem saistību samazinājumiem, kurus Padome veikusi DFS izdevumu kategorijās; norāda, ka šādi samazinājumi ir pretrunā Padomes pašas noteiktajām politiskajām prioritātēm; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver — lai nodrošinātu ilgtspējīgu izaugsmi un darbvietu izveidi Savienībā, ir svarīgi palielināt investīcijas pētniecībā, inovācijā, izglītībā, infrastruktūrā un MMVU; brīdina, ka šādi Padomes ierosināti samazinājumi apdraudētu programmas, kurām ir reāla Eiropas pievienotā vērtība un kuras tieši ietekmē darbvietu un izaugsmes radīšanu, piemēram, “Apvārsnis 2020” vai EISI; īpaši norāda, ka pietiekams finansējums pamatprogrammai “Apvārsnis 2020” ir būtiski svarīgs, lai dotu iespēju pētniecības un inovācijas attīstībai, vadošo pozīciju nodrošināšanai digitalizācijas jomā un MVU atbalstam Eiropā; atgādina, ka šī programma ir apliecinājusi ievērojamu Eiropas pievienoto vērtību, jo 83 % projektu, kas finansēti no “Apvārsnis 2020”, nebūtu bijuši iespējami bez Savienības mēroga atbalsta; atkārtoti norāda uz EISI finansēšanas instrumenta nozīmi TEN-T tīkla pabeigšanā un Eiropas vienotās transporta telpas izveidē; līdz ar to nolemj atjaunot visas Padomes samazinātās summas un arī pilnībā atjaunot pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” un EISI budžeta pozīciju sākotnējo finansējumu, kas tika samazināts, lai nodrošinātu līdzekļus ESIF garantiju fondam; |
| --- | --- |

20.

| 21. | turklāt uzsver, ka, veicot stratēģisku ieguldījumu Eiropas jaunatnē, ir jāstiprina Erasmus + izglītības un apmācības, kā arī jaunatnes sadaļas; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka pietiekamam finansiālam atbalstam mikrouzņēmumiem, uzņēmējiem un MVU vajadzētu būt Savienības galvenajai prioritātei, jo tie ir galvenie darbvietu veidotāji visā Eiropā; uzsver, ka labas finansējuma pieejamības garantēšana ir būtiska, lai saglabātu MVU konkurētspēju un palīdzētu šiem uzņēmumiem pārvarēt sarežģītos uzdevumus, kas saistīti ar piekļuvi iekšējam tirgum, kā arī ar piekļuvi tirgum globālā mērogā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | tādēļ nolemj palielināt finansējumu, pārsniedzot budžeta projektā ierosināto apmēru un sākotnējo finansējumu, kas bija paredzēts pirms ESIF un Eiropas Solidaritātes korpusa (ESC) dēļ veiktajiem samazinājumiem, tām programmām, kuras ir svarīgas izaugsmes un darbvietu veicināšanai un kuras atspoguļo plaši apstiprinātas Savienības prioritātes, proti, Erasmus +, “Apvārsnis 2020” (Marie Curie, Eiropas Pētniecības padome, MVU instruments), COSME un Eiropas Savienības Nodarbinātības un sociālās inovācijas programma (EaSI) (Progress un Eures); aicina Komisiju nodrošināt pietiekamu finansējumu ar WIFI4EU saistītajām budžeta pozīcijām un ievērot savas saistības attiecībā uz ieguldījumiem 2017.-2020. gada laikposmā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atzinīgi vērtē īpašu ikgadējo pasākumu budžeta pozīcijas iekļaušanu 2018. gada budžetā, kas ļaus veidot Eiropas piederības sajūtu iedzīvotāju vidū; norāda, ka īpašā ikgadējā pasākuma mērķim būtu uzskatāmi jānodrošina pievienotā vērtība Eiropas iedzīvotājiem visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka ir svarīgi Eiropā stimulēt sadarbību aizsardzības pētniecības jomā, lai laikā, kad, ņemot vērā starptautiskās norises un neskaidrību, Eiropai arvien vairāk un pastiprināti jāpievēršas aizsardzības jautājumiem, rastu risinājumus galvenajiem spēju nepietiekamības aspektiem; atbalsta piešķīruma palielināšanu sagatavošanas darbībai aizsardzības pētniecības jomā; prasa nākamajā daudzgadu finanšu shēmā iekļaut aizsardzības pētniecības programmu ar īpašu budžetu, tomēr atgādina savu izsenis pausto nostāju attiecībā uz to, ka jaunas iniciatīvas būtu jāfinansē, izmantojot jaunas apropriācijas un nekaitējot jau pastāvošām Savienības programmām; turklāt uzsver arī nepieciešamību uzlabot konkurētspēju un inovāciju Eiropas aizsardzības nozarē; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzskata, ka 2018. gada budžetā būtu jāparedz vairāk resursu, lai veiktu visaptverošu un objektīvu novērtējumu par risku, ko noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansējuma apkarošanas jomā rada trešo valstu stratēģiskie trūkumi, balstoties uz Direktīvas (ES) 2015/849 (8) 9. pantā noteiktajiem kritērijiem, un lai izveidotu “augsta riska” jurisdikciju sarakstu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina Komisiju nodrošināt līdzekļu piešķiršanu pienācīgā apmērā, lai Eiropas Savienības references laboratorija, kas nodarbojas ar alternatīvu izstrādi testiem ar dzīvniekiem (EURL ECVAM), varētu efektīvi veikt savus pienākumus un uzdevumus, kuri uzskaitīti Direktīvas 2010/63/ES (9) VII pielikumā, it īpaši testiem ar dzīvniekiem alternatīvu procedūru izstrādes un izmantošanas koordinēšanu un veicināšanu, tostarp fundamentālajā un lietišķajā pētniecībā, kā arī obligātās testēšanas jomā; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tādēļ palielina saistību apropriāciju apmēru 1.a izdevumu apakškategorijā, par EUR 143,9 miljoniem pārsniedzot budžeta projektā paredzēto summu (neierēķinot to summu atjaunošanu, kuras bija spēkā pirms ESIF un ESC izveides, izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības), un paredzot, ka šis palielinājums jāfinansē no pieejamās brīvo līdzekļu rezerves un turpinot izmantot vispārējo saistību rezervi; |
| --- | --- |

28.

1.b izdevumu apakškategorija — Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija

| 29. | nepiekrīt Padomes ierosinātajiem maksājumu samazinājumiem EUR 240 miljonu apmērā 1.b izdevumu apakškategorijā, tostarp atbalsta pozīcijās, un atjauno samazinātās summas, gaidot atjauninātas prognozes no Komisijas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ar aizvien lielākām bažām norāda, ka nepieņemamā kavēšanās Eiropas strukturālo un investīciju fondu īstenošanā ir mazinājusi to efektivitāti un pakļāvusi spiedienam vadošās iestādes un finansējuma saņēmējus; no jauna norāda uz risku, kādu pašreizējā kavēšanās var radīt saistībā ar neapmaksātu rēķinu uzkrāšanos šīs DFS darbības perioda otrajā pusē un nākamā darbības perioda sākumā; atkārtoti stingri aicina dalībvalstis vērsties pie Komisijas pēc padoma un palīdzības, lai novērstu kavēšanos vadošo, sertifikācijas un revīzijas iestāžu iecelšanā; pauž bažas arī par dalībvalstu prognožu sarukšanu un neprecizitāti; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atgādina, ka jauniešu bezdarba rādītāji Savienībā joprojām ir nepieņemami augsti; uzsver, ka šā jautājuma risināšanā ir svarīgi ar Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu (JNI) un ESF nodrošināt pienācīgu finansējumu garantijas jauniešiem shēmās; atzinīgi vērtē vienošanos par to, ka ir jānodrošina jauni līdzekļi JNI, kā arī attiecīgu apropriāciju iekļaušanu 2018. gada budžeta projektā; tomēr uzskata, ka, ņemot vērā jauniešu bezdarba radītos izaicinājumus un riskus, JNI būtu jāsaņem lielāks finansējums, un tāpēc nolemj 2018. gadā paredzēt tai EUR 600 miljonus saistību apropriācijās; turklāt uzskata, ka par profesionālās apmācības darbībām, kas orientētas uz jauniešiem, un jo īpaši jauniešu un mācekļu praksi, vajadzētu būt tiesībām saņemt kohēzijas politikas finansējumu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atzinīgi vērtē jauno finansējumu EUR 142,8 miljonu apmērā, kas atvēlēts strukturālo reformu atbalsta programmas īstenošanas sekmēšanai laikposmā no 2017. līdz 2020. gadam; |
| --- | --- |

32.

2. izdevumu kategorija — Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

| 33. | atgādina, ka Komisijas priekšlikums paredzēt vairāk apropriāciju, lai finansētu Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) vajadzības, lielā mērā ir tapis tāpēc, ka paredzams, ka 2018. gadā būs pieejama ievērojami mazāka piešķirto ieņēmumu summa; pieņem zināšanai Padomes veiktos samazinājumus EUR 275 miljonu apmērā, bet uzskata, ka Komisijas grozījumu vēstule joprojām būtu jāņem par pamatu jebkādai uzticamai ELGF apropriāciju pārskatīšanai, un tāpēc attiecīgi atjauno budžeta projektā paredzētās summas, līdz šī grozījumu vēstule tiks izskatīta samierināšanas procedūrā; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver, ka uzglabāšanas programmas ir apliecinājušas savu lietderību krīzes situācijās un ka tām plānošanas procesā atvēlēto finanšu resursu samazināšana nebūtu produktīva; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver, ka jauniešu bezdarba jautājumu daļēji varētu risināt, sniedzot atbilstīgu atbalstu jauniešiem lauku apvidos; tāpēc ierosina palielināt gados jauniem lauksaimniekiem paredzētos maksājumus, par EUR 50 miljoniem pārsniedzot budžeta projektā paredzēto apmēru; uzsver, ka nepieciešams sekmēt jauniešu piekļuvi darbam zivsaimniecības nozarē, izmantojot Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un citas Savienības finansēšanas shēmas; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nolemj saskaņā ar saviem stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem un savām starptautiskajām saistībām cīņā pret klimata pārmaiņām ierosināt līdzekļu palielinājumu, par EUR 21,2 miljoniem pārsniedzot to līdzekļu apmēru, kuri budžeta projektā paredzēti ar klimatu saistītām darbībām; atgādina, ka gan Eiropas Revīzijas palāta (ERP), gan ECOFIN apstiprina, ka Savienības budžets neatbilst tās klimata mērķiem; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atgādina, ka nodokļu maksātāju nauda nebūtu jāizmanto, lai atbalstītu vēršu cīņām paredzētu vēršu audzēšanu vai selekciju; uzskata, ka par šādiem mērķiem īstenotu selekciju vai audzēšanu nevajadzētu paredzēt tiesības saņemt pamata maksājumus, un prasa Komisijai šajā jautājumā ierosināt grozījumus spēkā esošajos tiesību aktos; |
| --- | --- |

37.

| 38. | tādēļ palielina saistību apropriācijas par EUR 78,1 miljonu, tādējādi atstājot brīvu līdzekļu rezervi EUR 619,7 miljonu apmērā līdz 2. izdevumu kategorijas saistību maksimālajam apjomam, līdz tiks veikti atskaitījumi par izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ar nožēlu uzsver, ka katastrofas parasti ietekmē tos, kuriem ir mazāk iespēju sevi aizsargāt, neatkarīgi no tā, vai tās ir fiziskas personas vai valstis; uzskata, ka uz dabas vai cilvēku izraisītām katastrofām būtu jāreaģē pēc iespējas ātri, lai postījumi būtu minimāli un varētu aizsargāt cilvēkus un īpašumu; vērš uzmanību uz to, ka ir papildus jāpalielina finansējums, jo īpaši budžeta pozīcijās, kas saistītas ar katastrofu novēršanu un sagatavotību katastrofām Savienībā, jo īpaši ņemot vērā ugunsgrēkus Spānijā un Portugālē (kur tika traģiski zaudētas cilvēku dzīvības), kas ir dramatiski un būtiski ietekmējuši cilvēkus; |
| --- | --- |

39.

| 40. | vērš uzmanību uz apdraudējumiem, kas skar daudzas mežu ekosistēmas, cita starpā tādiem kā invazīvu svešzemju sugu, kaitēkļu (tādu kā priežu koksnes nematode u. c.) un mežu ugunsgrēku izplatīšanās; uzskata, ka, izmantojot Kopienas atbalsta programmas un pasākumus, būtu jānovirza pietiekami finanšu resursi ekoloģisko un augu veselības apstākļu novērtēšanai mežos un rehabilitācijas pasākumiem, tostarp meža atjaunošanai; norāda, ka šādi resursi ir ārkārtīgi svarīgi un steidzami nepieciešami dažām dalībvalstīm, proti, Portugālei un Spānijai, pēc atkārtotajiem mežu ugunsgrēkiem, kas skāra abu šo valstu teritoriju; |
| --- | --- |

40.

3. izdevumu kategorija — Drošība un pilsoniskums

| 41. | uzsver, ka migrācijas un drošības jautājumu risināšana Parlamentam joprojām ir jāuzskata par svarīgākajām Savienības prioritātēm, un atkārtoti pauž pārliecību, ka 3. izdevumu kategorijas maksimālais apjoms ir izrādījies ārkārtīgi nepietiekams, lai nodrošinātu pienācīgu finansējumu minēto izaicinājumu iekšējai dimensijai; |
| --- | --- |

41.

| 42. | norāda — lai gan to migrantu skaits, kuri šķērsojuši Savienības robežu, izmantojot Vidusjūras centrālās un austrumu daļas maršrutus, 2017. gada pirmajos deviņos mēnešos samazinājās, Vidusjūras rietumu daļas maršruts joprojām ir noslogots; norāda, ka 2017. gada pirmajos deviņos mēnešos Eiropā, šķērsojot jūru, ieradās vairāk nekā simts tūkstoši migrantu un bēgļu un vairāk nekā 75 % no tiem ieradās Itālijā, savukārt pārējie — Grieķijā, Kiprā un Spānijā; uzskata, ka ir jāpalielina finansējums, lai pilnībā nodrošinātu Savienības vajadzības migrācijas jomā, jo īpaši, izmantojot Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondu, nolūkā atbalstīt dalībvalstis, lai uzlabotu integrācijas pasākumus un praksi personām, kurām nepieciešama starptautiska aizsardzība, jo īpaši nepavadītiem nepilngadīgajiem, un nepieciešamības gadījumā veicot atgriešanas operācijas attiecībā uz personām, kuras nav tiesīgas saņemt aizsardzību, vienlaikus pilnībā ievērojot neizraidīšanas principu; šajā sakarā arī uzsver, ka EASO rīcībā ir jābūt atbilstīgiem finanšu līdzekļiem un cilvēkresursiem, lai aģentūra varētu īstenot tai noteiktos uzdevumus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atbalsta jaunas budžeta pozīcijas izveidi Meklēšanas un glābšanas fondam, lai atbalstītu dalībvalstis, tām īstenojot starptautiskajās jūras tiesībās noteiktās saistības; prasa Komisijai iesniegt tiesību akta priekšlikums par ES Meklēšanas un glābšanas fonda izveidi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pauž pārliecību, ka, lai efektīvi novērstu Savienības pilsoņu bažas drošības jomā, Iekšējās drošības fonda budžetam ir nepieciešami papildu līdzekļi, tādējādi labāk aprīkojot dalībvalstis cīņā pret terorismu, pārrobežu organizēto noziedzību, radikalizāciju un kibernoziedzību; īpaši uzsver, ka ir jānodrošina pietiekami resursi drošības infrastruktūru nostiprināšanai un informācijas apmaiņas veicināšanai starp tiesībaizsardzības iestādēm un valstu iestādēm, cita starpā uzlabojot informācijas sistēmu sadarbspēju, un vienlaikus nodrošinot individuālo tiesību un brīvību ievērošanu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver izšķirošo lomu, kāda tieslietu un iekšlietu jomā strādājošajām Savienības aģentūrām ir Savienības pilsoņus satraucošu steidzamu jautājumu risināšanā; tādēļ nolemj palielināt Eiropas Savienības Aģentūras tiesībaizsardzības sadarbībai (Eiropola) budžeta apropriācijas un darbinieku skaitu, cita starpā izveidojot 7 štata vietas jaunajai operatīvajai vienībai, proti, Eiropola operatīvajai vienībai pazudušu bērnu meklēšanai, kā arī palielinātu finansējumu Eiropas Savienības Tiesu sadarbības vienībai (Eurojust), EASO un Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūrai (CEPOL); atkārtoti norāda uz šo aģentūru devumu dalībvalstu sadarbības veicināšanā minētajā jomā; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aicina Komisiju, ņemot vērā joprojām notiekošajās iestāžu sarunās panākto faktisko progresu, sniegt atjauninātu informāciju par to, kādu finansiālu ietekmi 2018. gadā radīs tie vēl nepieņemtie likumdošanas priekšlikumi, kuri ir daļa no Eiropas programmas migrācijas jomā, īpaši Dublinas sistēmas reforma, ieceļošanas/izceļošanas sistēma, Eiropas ceļošanas informācijas un atļauju sistēma un EASO, lai šo ietekmi varētu ņemt vērā samierināšanas posmā; |
| --- | --- |

46.

| 47. | pauž nožēlu par Padomes veiktajiem patvaļīgajiem saistību apropriāciju samazinājumiem vairāk nekā EUR 30 miljonu apmērā daudzās programmās kultūras, pilsoniskuma, tiesiskuma, sabiedrības veselības, patērētāju tiesību un civilās aizsardzības jomā, neņemot vērā šo programmu lieliskos īstenošanas rādītājus un jau tā nepietiekamo finansējumu, kura dēļ daudzi ļoti kvalitatīvi projekti netiek finansēti; atjauno budžeta projektā paredzēto līdzekļu apmēru visās pozīcijās un ierosina papildu palielinājumus attiecīgās pozīcijās; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atkārtoti pauž pārliecību — jo īpaši 2019. gadā gaidāmo Eiropas Parlamenta vēlēšanu dēļ ir pienācis laiks palielināt finansējumu svarīgām Savienības programmām kultūras un pilsoniskuma jomā, īpaši programmai “Radošā Eiropa” un programmai “Eiropa pilsoņiem”, kurām ir svarīga loma kultūras un radošo nozaru atbalsta, kā arī līdzdalīgas pilsonības ziņā; atkārtoti norāda, ka visām iestādēm ir jāievēro politiskā vienošanās par Eiropas Kultūras mantojuma gadam paredzēto 2018. gada finansējumu, nodrošinot tam pietiekamas apropriācijas ar programmas “Radošā Eiropa” apakšprogrammas “Kultūra” starpniecību, jo nav atsevišķas minētajam gadam paredzētas budžeta pozīcijas; aicina Komisiju pārskatīt budžeta pozīcijas “Rīcība saistībā ar multividi” iniciatīvas, lai nodrošinātu, ka budžets efektīvi atbalsta kvalitatīvu un neatkarīgu tvērumu attiecībā uz Savienības lietām; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atbalsta lielāku pārredzamību un redzamību programmas “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” mērķim “Daphne”, jo tas ir svarīgs Savienības instruments cīņā pret visa veida vardarbību pret bērniem, jauniešiem, sievietēm, LGBTI personām un citām riska grupām; atbalsta Eiropas mēroga centra izveidi Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta ietvaros ar dzimumu saistītas vardarbības uzraudzībai; |
| --- | --- |

49.

| 50. | palielina saistību apropriācijas 3. izdevumu kategorijā, par EUR 108,8 miljoniem pārsniedzot budžeta projektā paredzēto summu (neierēķinot izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības), un ierosina šo palielinājumu finansēt, no jauna izmantojot elastības instrumentu; |
| --- | --- |

50.

4. izdevumu kategorija — Globālā Eiropa

| 51. | no jauna uzsver, ka Savienības ārējā darbībā rodas aizvien lielākas vajadzības pēc finansējuma, kuras ievērojami pārsniedz 4. izdevumu kategorijas pašreizējo apmēru; uzskata, ka, izmantojot Savienības budžetu, lai reaģētu uz migrācijas radītajām problēmām, arī turpmākajos gados būs jārīkojas dinamiski; uzsver, ka, ņemot vērā sarežģītos izaicinājumus, ar kuriem Savienība patlaban saskaras, un steidzamo nepieciešamību pēc spēcīgākas Savienības starptautiska mēroga klātbūtnes mūsdienu globālajā pasaulē, ad hoc līdzekļu palielinājumu vienam gadam, kā tas tika izdarīts 2017. gadā, nevar uzskatīt par pietiekamu risinājumu; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzskata, ka par prioritāti būtu jāizvirza Savienības tuvākās kaimiņvalstis un pasākumi, kuru mērķis ir risināt galvenās problēmas, ar kurām tās saskaras, proti, migrācijas un bēgļu krīzi un attiecīgās humanitārās problēmas dienvidu kaimiņreģionā un Krievijas agresiju austrumu kaimiņreģionā; uzskata, ka Savienības kaimiņreģionu stabilitāte un labklājība nāk par labu gan šiem reģioniem, gan Savienībai kopumā; atkārtoti aicina palielināt atbalstu Tuvo Austrumu miera procesam, Palestīniešu pašpārvaldei un UNRWA nodrošināt arvien pieaugošās vajadzības, lai sasniegtu Savienības noteikto mērķi, proti, veicināt reģiona attīstību un stabilitāti un atbalstīt palestīniešu izturētspēju; atkārtoti norāda — lai veicinātu politiskās un ekonomiskās reformas, ir izšķiroši svarīgi atbalstīt valstis, kas īsteno asociācijas nolīgumus ar Savienību, taču uzsver, ka šāds atbalsts būtu jāsniedz ar nosacījumu, ka minētās valstis ievēro atbilstības kritērijus, jo īpaši attiecībā uz tiesiskumu un demokrātisku iestāžu stiprināšanu; tāpēc nolemj palielināt līdzekļus Eiropas kaimiņattiecību instrumentam (EKI), Pirmspievienošanās palīdzības instrumentam (IPA) un makrofinansiālajai palīdzībai; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzsver, cik nozīmīga ir Eiropas globālā loma nabadzības izskaušanā un vistrūcīgāko reģionu attīstības nodrošināšanā atbilstīgi ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem; tādēļ piešķir papildu finanšu resursus attīstības sadarbības instrumentam (ASI) un humānajai palīdzībai; atgādina — tā kā ievērojama daļa migrantu, kas šķērso Vidusjūru, ierodas no Subsahāras Āfrikas, Savienības atbalsts šim reģionam ir svarīgs, lai risinātu migrācijas pamatcēloņus; |
| --- | --- |

53.

| 54. | iebilst pret krasajiem ārējās finansēšanas instrumentu (EKI, IPA, PI un ASI) finansiālā ieguldījuma samazinājumiem programmā Erasmus+, kuri izdarīti, neraugoties uz to, ka jaunatnes apmaiņas programmas ir viens no sekmīgākajiem ilgtermiņa ieguldījumiem kultūras diplomātijā un savstarpējā sapratnē, un tāpēc nolemj šos ieguldījumus palielināt; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ņemot vērā satraucošo situācijas pasliktināšanos demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību jomā, nolemj samazināt atbalstu, kas paredzēts politiskajām reformām Turcijā; nolemj daļu no atlikušajām apropriācijām iekļaut rezervē ar nosacījumu, ka tās tiks darītas pieejamas, kad Turcija būs nodrošinājusi izmērāmus uzlabojumus tiesiskuma, demokrātijas, cilvēktiesību un preses brīvības jomā, lai novirzītu šos līdzekļus pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem tādu pasākumu īstenošanai, ar kuriem tiek atbalstīti minētie mērķi; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzskata — lai pienācīgi vērstos pret dezinformācijas kampaņām un lai popularizētu objektīvu Savienības tēlu ārpus tās robežām, ir nepieciešams papildu finansējums; tāpēc prasa palielināt finansējumu cīņai pret dezinformācijas kampaņām un kiberuzbrukumiem; tādēļ nolemj palielināt līdzekļus stratēģiskās komunikācijas darbībām, kas jāveic kaimiņvalstīs un Rietumbalkānos; atgādina, ka ir svarīgi ieguldīt Savienības ārējās darbības pamanāmībā, lai uzlabotu finansējuma ietekmi šajā jomā un pilnveidotu ES publisko diplomātiju atbilstoši Savienības globālās stratēģijas vērienīgajiem mērķiem; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzskata, ka ir jāpalielina apropriācijas Kipras turku kopienas budžeta pozīcijai, lai izlēmīgi turpinātu un intensificētu Kiprā bezvēsts pazudušo personu komitejas darbu, nodrošinātu to maronītu labklājību, kas vēlas tikt pārmitināti, un visu anklāva personu labklājību saskaņā ar 3. Vīnes nolīgumā paredzēto vienošanos un atbalstītu divkopienu Kultūras mantojuma tehnisko komiteju, tādējādi veicinot abu kopienu savstarpēju uzticēšanos un izlīgšanu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | norāda, ka Komisijas tendence izmantot budžeta palīgmehānismus, piemēram, trasta fondus un citus līdzīgus instrumentus, ne vienmēr ir izrādījusies sekmīga; pauž bažas par to, ka finanšu instrumentu izveidošana ārpus Savienības budžeta varētu apdraudēt tā vienotību un apiet budžeta procedūru, vienlaicīgi mazinot budžeta pārredzamu pārvaldību un kavējot Parlamenta tiesības efektīvi veikt izdevumu pārbaudi; tādēļ uzskata, ka ārējie instrumenti, kas ir parādījušies pēdējos gados, ir jāiekļauj Savienības budžetā un Parlamentam pilnībā jākontrolē šo instrumentu īstenošana; norāda, ka līdz 2017. gada septembra beigām 2017. gada budžetā ES trasta fondiem kopumā ir uzņemtas saistības EUR 795,4 miljonu apmērā; prasa Komisijai Eiropas Parlamentu un Padomi par summu, kuru tā ir paredzējusi 2018. gadā nodrošināt trasta fondiem; atkārtoti pauž bažas par to, ka dalībvalstu iemaksas šajos trasta fondos parasti atpaliek no to solījumiem; ņem vērā ERP Īpašo ziņojumu Nr. 11/2017 par ES trasta fondu Centrālāfrikas Republikas atbalstam “Bêkou”; pauž bažas par ERP konstatētajiem trūkumiem, piemēram, to, ka netiek novērtētas vispārējās vajadzības un nefunkcionē koordinācijas mehānismi ar citiem līdzekļu devējiem; pauž vēlmi izvērtēt ES trasta fondu kā viena no Savienības ārējās politikas instrumentiem pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

58.

| 59. | atgādina, ka saskaņā ar DFS regulas 24. pantu visi Savienības izdevumi un ieņēmumi ir jāiekļauj Savienības vispārējā budžetā saskaņā ar Finanšu regulas 7. pantu; aicina Komisiju saglabāt budžeta vienotību un uzskatīt to par vadošo principu, ieviešot jaunas iniciatīvas; |
| --- | --- |

59.

| 60. | uzsver vēlēšanu novērošanas misiju nozīmīgumu, lai stiprinātu demokrātiskās institūcijas un veidotu sabiedrības uzticēšanos vēlēšanu procesam, kas savukārt veicinātu miera veidošanu un stabilitāti; uzsver nepieciešamību nodrošināt pietiekamus finanšu līdzekļus šim mērķim; |
| --- | --- |

60.

| 61. | norāda, ka ASI finansējumu nedrīkst izmantot, lai finansētu jauno iniciatīvu spēju veidošanai drošības un attīstības atbalstam (CBSD) saistībā ar IcSP; pauž nožēlu par budžeta projektā iekļauto ierosinājumu pārvietot EUR 7,5 miljonus no ASI uz CBSD un uzsver, ka ir steidzami nepieciešams rast alternatīvus risinājumus šī trūkuma novēršanai; |
| --- | --- |

61.

| 62. | atkārtoti prasa, nemainot budžeta apmēru, pārcelt ES īpašajiem pārstāvjiem paredzēto budžeta pozīciju no KĀDP budžeta uz EĀDD administratīvo budžetu, lai vēl vairāk konsolidētu Savienības diplomātisko darbību; |
| --- | --- |

62.

| 63. | līdz ar to nolemj atjaunot gandrīz visas Padomes samazinātās summas un palielināt līdzekļu apmēru 4. izdevumu kategorijā, par EUR 299,7 miljoniem pārsniedzot budžeta projektā paredzētās saistību apropriācijas (neierēķinot izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības, ESĪP pozīcijas pārcelšanu un pieņemtos samazinājumus); |
| --- | --- |

63.

5. izdevumu kategorija — Administrācija; pārējās izdevumu kategorijas — administratīvie un pētniecības atbalsta izdevumi

| 64. | uzskata, ka Padomes veiktie samazinājumi neatspoguļo faktiskās vajadzības un tādējādi apdraud jau tāpat ievērojami racionalizētos administratīvos izdevumus; tāpēc atjauno budžeta projektā paredzētās summas visiem Komisijas administratīvajiem izdevumiem, tostarp administratīvajiem un pētniecības atbalsta izdevumiem 1.–4. izdevumu kategorijā; |
| --- | --- |

64.

| 65. | nolemj, rīkojoties saskaņā ar secinājumu, kas pausts 2016. gada 12. septembra dokumentā “Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu kopīgs atzinums par attiecību starp OLAF un tā Uzraudzības komiteju trim aspektiem”, iekļaut rezervē 10 % no Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) apropriācijām līdz brīdim, kad Uzraudzības komitejai tiks nodrošināta piekļuve OLAF lietu materiāliem, un vienlaikus nedaudz palielināt tā budžetu atbilstoši pieaugušajam pienākumu apjomam; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pieņem zināšanai, ka 2017. gada sākumā OLAF Apvienotajā Karalistē izmeklēja nopietnu krāpšanu muitas jomā, ko radīja importēto produktu vērtības pazemināšana un kas Savienības budžetam 2013.–2016. gada laikposmā radīja ieņēmumu zudumu gandrīz EUR 2 miljardu apmērā; pauž bažas par to, ka krāpšana līdz šim nav pārtraukta un ka Savienības budžetam joprojām tiek radīti zaudējumi; prasa Komisijai sarunās par Brexit ņemt vērā Apvienotās Karalistes valdības gauso reakciju uz tās ieteikumiem šajā sakarībā; prasa, lai dalībvalstis, kuras iebilda pret Savienības tiesisko regulējumu attiecībā uz muitas noteikumu pārkāpumiem un sankcijām, pārskatītu savu nostāju nolūkā ātri atrisināt šo problēmu; |
| --- | --- |

66.

Decentralizētās aģentūras

| 67. | principā atbalsta Komisijas aplēses par aģentūru budžeta vajadzībām; tādēļ uzskata, ka jebkādi turpmāki Padomes ierosināti samazinājumi apdraudētu aģentūru pienācīgu darbību un neļautu tām izpildīt uzticētos uzdevumus; uzskata, ka Parlamenta nostājā apstiprinātās jaunās štata vietas ir nepieciešamas papildu uzdevumu veikšanai saistībā ar politiskām pārmaiņām un jauniem tiesību aktiem; atkārtoti pauž apņemšanos nodrošināt resursus un nepieciešamības gadījumā piešķirt papildu resursus, lai nodrošinātu aģentūru pienācīgu darbību; |
| --- | --- |

67.

| 68. | ņemot vērā ar migrāciju un drošību saistītos izaicinājumus, ar kuriem Savienība joprojām saskaras, un saskaņotas Eiropas reakcijas nepieciešamību, nolemj palielināt apropriācijas Eiropolam, Eurojust, CEPOL, EASO un Eiropas Savienības Tīklu un informācijas drošības aģentūrai (ENISA); |
| --- | --- |

68.

| 69. | atgādina, ka Savienībai ir svarīgi koncentrēties uz konkurētspēju izaugsmes un darbvietu nodrošināšanas nolūkā; atgādina par Savienības stratēģisko prioritāti pilnībā izstrādāt un īstenot projektus Galileo un EGNOS, par kuriem daļēji atbildīga ir Eiropas GNSS aģentūra (GSA); atgādina, ka GSA trūkst resursu kiberdrošības un publisku regulētu pakalpojumu jomā, un tāpēc nolemj palielināt tai paredzētās apropriācijas; |
| --- | --- |

69.

| 70. | uzskata, ka Energoregulatoru sadarbības aģentūrai (ACER) ir nepieciešamas papildu apropriācijas un darbinieki, lai īstenotu tās paplašinātos uzdevumus saistībā ar elektrības un gāzes tīklu kodeksu un pamatnostādņu īstenošanu un uzraudzību; |
| --- | --- |

70.

| 71. | jo īpaši atgādina, ka Eiropas Vides aģentūra (EVA) palīdz Savienībai pieņemt informētus lēmumus par vides uzlabošanu, integrējot ar vidi saistītos apsvērumus ekonomikas politikas nostādnēs un virzoties uz ilgtspējību, un ka saistībā ar Savienības klimata un enerģētikas politiku 2030. gadam Komisija ir ierosinājusi EVA jaunu darbu saistībā ar Enerģētikas savienības pārvaldību, neveicot nekādus atbilstīgus palielinājumus štatu sarakstā; |
| --- | --- |

71.

| 72. | uzsver — lai gan šķiet, ka Eiropas robežu un krasta apsardzes budžeta resursi un štata vietu skaits patlaban ir pietiekami, šīs aģentūras turpmākās darbības resursu vajadzības un vajadzības pēc darbiniekiem būs cieši jāuzrauga; |
| --- | --- |

72.

| 73. | atzinīgi vērtē to, ka 2018. gada budžetā tiek iekļauti pietiekami līdzekļi, lai atbalstītu Eiropas Uzraudzības iestādes (EUI); uzsver, ka EUI loma ir būtiska, lai veicinātu Savienības tiesību aktu konsekventu piemērošanu un valstu iestāžu labāku savstarpējo koordināciju un lai nodrošinātu finanšu stabilitāti, integrētākus finanšu tirgus, patērētāju aizsardzību un uzraudzības konverģenci; uzsver, ka nolūkā piesardzīgi izlietot savu budžetu EUI ir jāīsteno tikai un vienīgi tie uzdevumi un pilnvaras, ko tām uzticējusi Savienības likumdevēja iestāde; |
| --- | --- |

73.

| 74. | atkārtoti norāda, ka saskaņā ar 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu 2018. gads ir pēdējais gads, kurā jāveic darbinieku skaita samazināšana par 5 % un saistībā ar aģentūru darbiniekiem jāizmanto darbinieku pārdales fonds; atkārtoti iebilst pret jebkādu turpmāku globālu pieeju attiecībā uz aģentūru resursiem pēc 2018. gada; atkārtoti apstiprina gatavību panākt aģentūrās efektivitātes radītus ietaupījumus ar lielākas administratīvās sadarbības vai pat — attiecīgā gadījumā — apvienošanās palīdzību, kā arī apvienojot noteiktas funkcijas ar Komisiju vai kādu citu aģentūru; šajā sakarībā atzinīgi vērtē iniciatīvu turpināt aģentūru darbību koordinēšanu, izveidojot ES aģentūru pastāvīgo sekretariātu tīklu (pašlaik to dēvē par Kopīgā atbalsta biroju), un atbalsta papildu štatu saraksta amata vietas piešķiršanu Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei, kuras izmaksas tiks kopīgi segtas no Savienības aģentūru esošajiem budžetiem un novirzītas uz minēto biroju; |
| --- | --- |

74.

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

| 75. | pēc iesniegto izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību rūpīgas analīzes, ņemot vērā notiekošo projektu un darbību veiksmīguma pakāpi un izslēdzot iniciatīvas, uz kurām jau attiecas spēkā esošie juridiskie pamati, kā arī pilnībā ņemot vērā Komisijas novērtējumu par projektu īstenošanas iespējamību, nolemj pieņemt kompromisa paketi, kurā ir neliels skaits izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību, ievērojot arī pieejamo brīvo līdzekļu rezervju ierobežojumus un izmēģinājuma projektiem un sagatavošanās darbībām noteiktos maksimālos apjomus; |
| --- | --- |

75.

| 76. | tādēļ uzsver Parlamenta centienus šajā jomā un prasa Komisijai apliecināt labo gribu pieņemto izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību īstenošanā budžeta procedūras noslēgumā neatkarīgi no tās īstenojamības novērtējuma, kā tas notiek jebkura Eiropas Parlamenta un Padomes lēmuma gadījumā; |
| --- | --- |

76.

Īpašie instrumenti

| 77. | atgādina par īpašo instrumentu lietderību elastības nodrošināšanā, pārsniedzot spēkā esošās DFS ārkārtīgi noslogotos maksimālos apjomus, un atzinīgi vērtē DFS regulas vidusposma pārskatīšanā panāktos uzlabojumus; prasa plaši izmantot elastības instrumentu, vispārējo saistību rezervi un rezervi neparedzētiem izdevumiem, lai finansētu daudzos dažādos izaicinājumus un papildu pienākumus, ar ko Savienības budžetam nākas saskarties; |
| --- | --- |

77.

| 78. | aicina palielināt rezervi palīdzībai ārkārtas gadījumos un Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (ESSF), ņemot vērā pēdējā laikā notikušās traģiskās katastrofas, proti meža ugunsgrēkus un ārkārtīgo sausumu Portugālē un Spānijā; |
| --- | --- |

78.

| 79. | atgādina arī par Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fonda (EGF), rezerves palīdzībai ārkārtas gadījumos un ES Solidaritātes fonda (ESSF) nozīmību; atbalsta Komisijas nodomu dot iespēju ātrāk izmantot ESSF, lielāko daļu tā gada finansējuma iekļaujot Savienības budžeta rezervē papildus summām, kas jau iekļautas budžetā avansu izmaksai; pauž nožēlu par samazinājumu, ko Padome veikusi šajā jomā, un daļēji atjauno budžeta projektā paredzētās summas, izņemot tos līdzekļus, kas ar budžeta grozījumu Nr. 4/2017 darīti pieejami agrāk, proti, 2017. gadā, un izmantoti ESSF, lai sniegtu palīdzību Itālijai; prasa paplašināt ESSF darbības jomu, lai sniegtu atbalstu terora aktos cietušajiem un viņu ģimenēm; |
| --- | --- |

79.

Maksājumi

| 80. | pauž bažas par pašreizējo tendenci visā Savienības budžetā — ne tikai 1.b izdevumu apakškategorijā, bet arī 3. un 4. izdevumu kategorijā, — nepilnīgi izmantot maksājumus, neraugoties uz nepieciešamību reaģēt uz to, ka strauji rodas jaunas problēmas, un to, ka ir izveidoti elastīgi finansēšanas mehānismi; atgādina, ka pēdējos divos gados maksājumu apmērs Savienības budžetā ir ievērojami samazinājies, savukārt budžeta pārpalikums ir bijis augsts; tāpēc pauž bažas par to, ka budžeta projektā maksimālā apjoma robežās joprojām ir saglabāta brīvu līdzekļu rezerve EUR 10 miljardu apmērā, kas liecina par zemu izpildi, kura var izraisīt krasu maksājumu pieaugumu spēkā esošās DFS darbības termiņa beigās; |
| --- | --- |

80.

| 81. | uzstāj, ka ir jāatjauno budžeta projektā norādītie maksājumi visās Padomes samazinātajās pozīcijās un mērķtiecīgi jāpalielina maksājumu apropriācijas galvenokārt tajās pozīcijās, kuru saistību apropriācijas tiek grozītas; |
| --- | --- |

81.

Citas iedaļas

| 82. | pauž nožēlu par Padomes ierasto praksi palielināt Savienības iestādēm piemēroto samazinājuma standarta vienoto likmi; uzskata, ka tas īpaši kropļo to iestāžu budžetu, kurām ir vēsturiski pareizi veidojušās samazinājuma likmes; uzskata, ka šī pieeja nav uzskatāma nedz par mērķtiecīgu samazinājumu, nedz pareizu finanšu pārvaldību; tāpēc atjauno samazinājuma likmi budžeta projektā noteiktajā apmērā; |
| --- | --- |

82.

I iedaļa — Eiropas Parlaments

| 83. | saglabā Parlamenta 2018. gada budžeta vispārējo apmēru tādu, kāds norādīts iepriekš minētajā 2017. gada 5. aprīļa rezolūcijā, proti, EUR 1 953 483 373; iekļauj budžeta apmēru nemainošas tehniskas korekcijas, lai atspoguļotu atjauninātu informāciju, kura nav bijusi pieejama agrāk šajā gadā; |
| --- | --- |

83.

| 84. | norāda, ka 2018. gada tāmes apmērs atbilst 18,88 %, kas ir mazāk nekā 2017. gadā (19,25 %), un tā īpatsvars 5. izdevumu kategorijā ir zemākais pēdējo piecpadsmit gadu laikā; tomēr uzstāj, Parlamenta centieniem pēc iespējas samazināt izdevumus nevajadzētu mazināt Parlamenta spējas veikt tā ikdienas likumdošanas darbu; |
| --- | --- |

84.

| 85. | atkārtoti uzsver Parlamenta prioritātes nākamajam finanšu gadam, proti, konsolidēt jau pieņemtos drošības pasākumus un uzlabot Parlamenta noturību pret kiberuzbrukumiem, uzlabot paša Parlamenta iekšējās budžeta procedūras pārredzamību un koncentrēt Parlamenta budžetu uz tā pamatfunkcijām — pieņemt tiesību aktus, būt vienai no budžeta lēmējinstitūcijas iestādēm, pārstāvēt pilsoņus un pārbaudīt citu iestāžu darbu; |
| --- | --- |

85.

| 86. | atzinīgi vērtē to, ka izveidota Parlamenta Prezidija darba grupa vispārējo izdevumu piemaksas jautājumos; atgādina, ka tiek sagaidīta lielāka pārredzamība attiecībā uz piemaksu par vispārējiem izdevumiem, un nepieciešamību noteikt precīzākus noteikumus attiecībā uz to izdevumu pārskatatbildību, kas atļauti saistībā ar šo piemaksu, neradot Parlamentam papildu izmaksas; |
| --- | --- |

86.

| 87. | aicina Prezidiju izdarīt turpmāk minētās konkrētās izmaiņas attiecībā uz piemaksu par vispārējiem izdevumiem:






  — | piemaksai par vispārējiem izdevumiem visos gadījumos būtu jāizmanto atsevišķs bankas konts; |
| --- | --- | --- |

87.

—

piemaksai par vispārējiem izdevumiem visos gadījumos būtu jāizmanto atsevišķs bankas konts;

| — | deputātiem būtu jāsaglabā visi rēķini, kas attiecas uz piemaksu par vispārējiem izdevumiem; |
| --- | --- |

—

deputātiem būtu jāsaglabā visi rēķini, kas attiecas uz piemaksu par vispārējiem izdevumiem;

| — | piemaksas par vispārējiem izdevumiem neizlietotā daļa pilnvaru termiņa beigās ir jāatmaksā; |
| --- | --- |

—

piemaksas par vispārējiem izdevumiem neizlietotā daļa pilnvaru termiņa beigās ir jāatmaksā;

| 88. | samazina Ģenerālsekretariāta 2018. gada štatu sarakstu par 60 vietām (īstenojot mērķi samazināt darbinieku skaitu par 1 %) saskaņā ar 2015. gada 14. novembrī Padomē panākto vienošanos par Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējo budžetu; atgādina, ka 2016. gadā Parlamentam tika piešķirtas 35 štata vietas saistībā ar jauniem pasākumiem drošības pastiprināšanas jomā un uz tām netika attiecināta darbinieku skaita samazināšana, kā apstiprināts budžeta grozījuma Nr. 3/2016 un 2017. gada vispārējā budžeta pieņemšanā (10); aicina Komisiju attiecīgi koriģēt uzraudzības tabulas, lai nodrošinātu Eiropas Parlamentam un Padomei precīzu informāciju visos procedūras posmos; |
| --- | --- |

88.

| 89. | atzinīgi vērtē 2017. gada 11. jūlijā notikušo Budžeta komitejas, ģenerālsekretāra un par Parlamenta ēku politiku atbildīgo priekšsēdētāja vietnieku viedokļu apmaiņu Parlamenta ēku politikas jomā; uzskata, ka šis dialogs būtu jāuztur pastāvīgi, īpaši ņemot vērā gaidāmās Prezidija diskusijas par Paul Henri-Spaak ēkas atjaunošanu; |
| --- | --- |

89.

| 90. | atkārtoti norāda uz Parlamenta iepriekš minētajā 2017. gada 5. aprīļa rezolūcijā pausto nostāju, ka joprojām ir iespējami uzlabojumi ar Eiropas politiskajām partijām un politiskajiem fondiem saistītajos kontroles mehānismos; šajā sakarībā norāda uz Komisijas priekšlikumu grozīt Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 (11) un atzinīgi vērtē jebkurus centienus uzlabot pārskatatbildību par izdevumiem un to pārredzamību; |
| --- | --- |

90.

| 91. | atgādina ERP 2014. gada analīzi, kurā Parlamenta ģeogrāfiskās izkliedētības izmaksas tika lēstas EUR 114 miljonu apmērā gadā; turklāt norāda uz konstatējumiem 2013. gada 20. novembra rezolūcijā par Eiropas Savienības iestāžu atrašanās vietas noteikšanu (12), proti, to, ka 78 % no Parlamenta štata darbinieku komandējumiem rodas tieši Parlamenta ģeogrāfiskās izkliedētības rezultātā; uzsver, ka saskaņā ar minētajā ziņojumā iekļautajām aplēsēm ģeogrāfiskās izkliedētības ietekme uz vidi ir 11 000 līdz 19 000 tonnas CO2 emisiju; atkārtoti norāda uz šīs izkliedētības radīto negatīvo tēlu sabiedrības acīs un tādēļ prasa izstrādāt ceļvedi vienas darba vietas noteikšanai un samazināt attiecīgās budžeta pozīcijas; |
| --- | --- |

91.

IV iedaļa — Tiesa

| 92. | atjauno budžeta projektā paredzētās summas visos Padomes samazinātajos budžeta posteņos, kuri ir būtiski Tiesas darbībai, un atjauno tāmē paredzētās summas divos budžeta posteņos, lai stiprinātu Tiesas spēju tikt galā ar aizvien lielāko pieprasījumu pēc tulkojumiem; |
| --- | --- |

92.

| 93. | pauž neticību Padomes vienpusējajam paziņojumam un ar to saistītajam pielikumam par darbinieku skaita samazināšanu 5 % apmērā, kas iekļauti Padomes nostājā attiecībā uz 2018. gada budžeta projektu, saskaņā ar kuru Tiesai ir jāsamazina tās štatu saraksts vēl par 19 vietām; uzsver, ka šīs 19 štata vietas atbilst 12 un 7 štata vietām, kuras Parlaments un Padome pienācīgi apstiprināja attiecīgi 2015. gada un 2016. gada budžeta procedūras laikā, lai apmierinātu papildu vajadzības, un tādēļ uzstāj, ka šīs 19 vietas nevajadzētu atņemt, jo Tiesa jau ir izpildījusi prasību par 5 % samazināt darbinieku skaitu, laikposmā no 2013. līdz 2017. gadam likvidējot 98 štata vietas; |
| --- | --- |

93.

V iedaļa — Revīzijas palāta

| 94. | atjauno budžeta projektā paredzētās summas visos Padomes samazinātajos posteņos, lai īstenotu Revīzijas palātas darba programmu un sagatavotu plānotos revīzijas ziņojumus; |
| --- | --- |

94.

| 95. | iekļauj rezervē posteni “Noteiktas konsultācijas, izpēte un aptaujas”, līdz tiks pabeigtas patlaban notiekošās sarunas par Finanšu regulas pārskatīšanu un pārskatītā versija stāsies spēkā 2018. gadā; |
| --- | --- |

95.

VI iedaļa — Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

| 96. | atjauno budžeta projektā paredzētās summas visos Padomes samazinātajos posteņos; |
| --- | --- |

96.

| 97. | palielina divas ar vietējo konsultantu grupu darbu tirdzniecības nolīgumu jomā saistītas pozīcijas, pārsniedzot budžeta projektā paredzētās summas; |
| --- | --- |

97.

VII iedaļa — Reģionu komiteja

| 98. | atjauno budžeta projektā paredzētās summas visos Padomes samazinātajos posteņos; |
| --- | --- |

98.

| 99. | atbilstoši pašas Reģionu komitejas tāmei palielina vairākas pozīcijas, pārsniedzot budžeta projektā paredzētās summas; |
| --- | --- |

99.

VIII iedaļa — Eiropas Ombuds

| 100. | atzinīgi vērtē ombuda darbu, rodot efektivitātes radītus ietaupījumus iestādes budžetā salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu; |
| --- | --- |

100.

IX iedaļa — Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

| 101. | pauž neizpratni par to, kāpēc Padomei būtu jāsamazina Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja budžets, ņemot vērā papildu uzdevumus, ko šai iestādei uzticējis Parlaments un Padome; tādēļ atjauno visas Padomes samazinātās budžeta pozīcijas, lai Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs varētu izpildīt savus pienākumus un saistības; |
| --- | --- |

101.

X iedaļa — Eiropas Ārējās darbības dienests

| 102. | atjauno visas Padomes samazinātās pozīcijas; |
| --- | --- |

102.

| 103. | izveido stratēģiskās komunikācijas spējas budžeta pozīciju, ņemot vērā Eiropadomes 2015. gada marta secinājumus un ar mērķi nodrošināt EĀDD atbilstošu personālu un instrumentus, lai tas spētu risināt trešo valstu un nevalstisko dalībnieku izplatītās dezinformācijas problēmu; |
| --- | --- |

103.

| 104. | nolemj pārcelt ES īpašajiem pārstāvjiem paredzēto budžeta pozīciju no KĀDP nodaļas uz EĀDD budžetu, lai veicinātu Savienības ārējās darbības saskaņotību; |
| --- | --- |

104.

| 105. | paredz papildu līdzekļus, pārsniedzot summu, kas EĀDD tāmē paredzēta Savienības delegāciju praktikantiem, tādējādi reaģējot uz konstatējumiem Eiropas Ombuda veiktajā izmeklēšanā par neapmaksātu praksi (13); |
| --- | --- |

105.

o

o o

| 106. | ņem vērā Francijas un Luksemburgas vienpusējo deklarāciju, kas pievienota Padomes nostājai par 2018. gada budžeta projektu, kas pieņemts 2017. gada 4. septembrī; atgādina, ka Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas pārstāvji pavasara budžeta trialogā, kas notika 2017. gada 27. martā, vienojās par pragmatisko grafiku attiecībā uz budžeta procedūras norisi, cita starpā paredzot samierināšanas perioda datumus; atgādina, ka Vispārējo lietu padome 2017. gada 25. aprīlī apstiprināja pragmatisko grafiku, pilnībā ņemot vērā Parlamenta 2017. gada sesiju grafiku; tādēļ norāda, ka budžeta procedūra notiek saskaņā ar pragmatisko grafiku, par kuru vienojušās visas trīs iestādes; |
| --- | --- |

106.

| 107. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju kopā ar vispārējā budžeta projekta grozījumiem nosūtīt Padomei, Komisijai, pārējām attiecīgajām iestādēm un struktūrām, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

107.

---

(1)  OV L 168, 7.6.2014., 105. lpp.

(2)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(3)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(4)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(5)  Šajā dienā pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0085.

(6)  Šajā dienā pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0114.

(7)  Šajā dienā pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0302.

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva (ES) 2015/849 (2015. gada 20. maijs) par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.).

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2010/63/ES (2010. gada 22. septembris) par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (OV L 276, 20.10.2010., 33. lpp.).

(10)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0401, P8_TA(2016)0411.

(11)  COM(2017)0481.

(12)  OV C 436, 24.11.2016., 2. lpp.

(13)  Eiropas Ombuds, 454.2014/PMC.

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/389 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/389

---

P8_TA(2017)0410

Darba ņēmēju aizsardzība pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 25. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā (COM(2016)0248 – C8-0181/2016 – 2016/0130(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 346/56)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0248), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0248),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 153. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0181/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 153. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0181/2016),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 21. septembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 21. septembra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2017. gada 11. jūlija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2017. gada 11. jūlija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A8-0064/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A8-0064/2017),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā šo priekšlikumu aizstāj ar citu tekstu, būtiski groza vai ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 487, 28.12.2016., 113. lpp.

---

P8_TC1-COD(2016)0130

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 25. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2017/..., ar ko groza Direktīvu 2004/37/EK par darba ņēmēju aizsardzību pret risku, kas saistīts ar kancerogēnu vai mutagēnu iedarbību darbā

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2017/2398.)

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/390 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/390

---

P8_TA(2017)0411

Ieceļošanas/izceļošanas sistēmas (IIS) izveide, lai reģistrētu trešo valstuvalstspiederīgo, kuri šķērso Eiropas Savienības dalībvalstu ārējās robežas, ieceļošanas un izceļošanas datus ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 25. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), lai reģistrētu to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datus un ieceļošanas atteikumus, kuri šķērso Eiropas Savienības dalībvalstu ārējās robežas, un ar ko paredz nosacījumus piekļuvei IIS tiesībaizsardzības nolūkos un groza Regulu (EK) Nr. 767/2008 un Regulu (ES) Nr. 1077/2011 (COM(2016)0194 – C8-0135/2016 – 2016/0106(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 346/57)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2016)0194), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2016)0194),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktu, 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 88. panta 22. punkta a) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0135/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktu, 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu un 88. panta 22. punkta a) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0135/2016),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktu un 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, 77. panta 2. punkta b) un d) apakšpunktu un 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 21. septembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 21. septembra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2017. gada 12. jūlija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2017. gada 12. jūlija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. un 39. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. un 39. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0057/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0057/2017),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā šo priekšlikumu aizstāj ar citu tekstu, būtiski groza vai ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 487, 28.12.2016., 66. lpp.

---

P8_TC1-COD(2016)0106

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 25. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko izveido ieceļošanas/izceļošanas sistēmu (IIS), lai reģistrētu to trešo valstu valstspiederīgo ieceļošanas un izceļošanas datus un ieceļošanas atteikumu datus, kuri šķērso dalībvalstu ārējās robežas, un ar ko paredz nosacījumus piekļuvei IIS tiesībaizsardzības nolūkos, un ar ko groza Konvenciju, ar ko īsteno Šengenas nolīgumu, un Regulas (EK) Nr. 767/2008 un (ES) Nr. 1077/2011

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2017/2226.)

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/391 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/391

---

P8_TA(2017)0412

Grozījumu izdarīšana Šengenas Robežu kodeksā attiecībā uz ieceļošanas/izceļošanas sistēmas izmantošanu ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 25. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2016/399 attiecībā uz ieceļošanas/izceļošanas sistēmas izmantošanu (COM(2016)0196 – C8-0134/2016 – 2016/0105(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 346/58)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0196), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0196),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 77. panta 2. punkta b apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0134/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 77. panta 2. punkta b apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0134/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 21. septembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 21. septembra atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2017. gada 12. jūlija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2017. gada 12. jūlija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0059/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0059/2017),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā šo priekšlikumu aizstāj ar citu tekstu, būtiski groza vai ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 487, 28.12.2016., 66. lpp.

---

P8_TC1-COD(2016)0105

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 25. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko attiecībā uz ieceļošanas/izceļošanas sistēmas izmantošanu groza Regulu (ES) 2016/399

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2017/2225.)

---

Ceturtdiena, 2017. gada 26. oktobris

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/392 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/392

---

P8_TA(2017)0415

Vienkāršas, pārredzamas un standartizētas vērtspapīrošanas regulējuma izveidošana ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 26. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko nosaka kopīgus noteikumus par vērtspapīrošanu, izveido Eiropas mēroga regulējumu attiecībā uz vienkāršu, pārredzamu un standartizētu vērtspapīrošanu un groza Direktīvu 2009/65/EK, Direktīvu 2009/138/EK, Direktīvu 2011/61/ES, Regulu (EK) Nr. 1060/2009 un Regulu (ES) Nr. 648/2012 (COM(2015)0472 – C8-0288/2015 – 2015/0226(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 346/59)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0472), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0472),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0288/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0288/2015),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2016. gada 11. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2016. gada 11. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 20. janvāra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 20. janvāra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2017. gada 28. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2017. gada 28. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0387/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0387/2016),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā šo priekšlikumu aizstāj ar citu tekstu, būtiski groza vai ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai undalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 219, 17.6.2016., 2. lpp.

(2)  OV C 82, 3.3.2016., 1. lpp.

---

P8_TC1-COD(2015)0226

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 26. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko nosaka vispārēju regulējumu vērtspapīrošanai un izveido īpašu satvaru attiecībā uz vienkāršu, pārredzamu un standartizētu vērtspapīrošanu, un groza Direktīvas 2009/65/EK, 2009/138/EK un 2011/61/ES un Regulas (EK) Nr. 1060/2009 un (ES) Nr. 648/2012

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2017/2402.)

---

| 27.9.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 346/393 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 346/393

---

P8_TA(2017)0416

Prudenciālās prasības kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 26. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām (COM(2015)0473 – C8-0289/2015 – 2015/0225(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 346/60)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0473), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0473),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0289/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0289/2015),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2016. gada 11. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2016. gada 11. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 20. janvāra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 20. janvāra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2017. gada 28. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2017. gada 28. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0388/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0388/2016),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā šo priekšlikumu aizstāj ar citu tekstu, būtiski groza vai ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 219, 17.6.2016., 2. lpp.

(2)  OV C 82, 3.3.2016., 1. lpp.

---

P8_TC1-COD(2015)0225

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 26. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko groza Regulu (ES) Nr. 575/2013 par prudenciālajām prasībām attiecībā uz kredītiestādēm un ieguldījumu brokeru sabiedrībām

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2017/2401.)

---