# Az Európai Unió C 348/2018

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 348 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 61. évfolyam2018. szeptember 28. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 348

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

61. évfolyam2018. szeptember 28.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | IV   Tájékoztatások |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2018/C 348/01 | A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek – Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2017 | 1 |
| 2018/C 348/02 | A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – A független ellenőr jelentése | 175 |

Tartalom

Oldal

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

2018/C 348/01

A Bizottság közleménye az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak és a Számvevőszéknek – Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2017

1

2018/C 348/02

A Számvevőszék megbízhatósági nyilatkozata az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak – A független ellenőr jelentése

175

---

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Európai Bizottság

| 28.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 348/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 348/1

---

A BIZOTTSÁG KÖZLEMÉNYE AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK, A TANÁCSNAK ÉS A SZÁMVEVŐSZÉKNEK

Az Európai Unió összevont éves beszámolója – 2017

(2018/C 348/01)

TARTALOMJEGYZÉK

| ELŐSZÓ | 2 |
| --- | --- |

| EURÓPAI UNIÓS POLITIKAI KERET, IRÁNYÍTÁS ÉS ELSZÁMOLTATHATÓSÁG | 4 |
| --- | --- |

| AZ ÖSSZEVONT BESZÁMOLÓT KÍSÉRŐ MEGJEGYZÉS | 9 |
| --- | --- |

| A 2017-ES PÉNZÜGYI ÉV FŐBB ESEMÉNYEI | 10 |
| --- | --- |

| ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI BESZÁMOLÓ ÉS MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK | 12 |
| --- | --- |

| MÉRLEG | 13 |
| --- | --- |

| EREDMÉNYKIMUTATÁS | 14 |
| --- | --- |

| CASH FLOW-KIMUTATÁS | 15 |
| --- | --- |

| KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL | 16 |
| --- | --- |

| MEGJEGYZÉSEK A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ | 17 |
| --- | --- |

| A PÉNZÜGYI KIMUTATÁS TÁRGYALÁSA ÉS ELEMZÉSE | 92 |
| --- | --- |

| A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ JELENTÉSEK ÉS MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK | 109 |
| --- | --- |

| FOGALOMTÁR | 166 |
| --- | --- |

| RÖVIDÍTÉSEK JEGYZÉKE | 170 |
| --- | --- |

ELŐSZÓ

Megtiszteltetés számomra, hogy előterjeszthetem az Európai Unió 2017-es éves beszámolóját. A beszámoló teljes körű áttekintést nyújt az uniós pénzügyekről és az uniós költségvetés múlt évi végrehajtásáról, többek között információkat tartalmaz az Unió függő kötelezettségeiről, valamint az Unió által vállalt pénzügyi kötelezettségekről és egyéb kötelmekről. A beszámoló tükrözi az Unió tevékenységeinek többéves jellegét, és tartalmazza a fő pénzügyi adatoknak és azok alakulásának a magyarázatát. Az Európai Unió összevont éves beszámolója a Bizottság integrált pénzügyi beszámolási csomagjának része, és alapvető részét képezi kifinomult pénzügyi elszámoltathatósági rendszerünknek.

Míg 2016 az európai projekt szempontjából nehéz év volt, nem utolsósorban az Egyesült Királyságnak az Unióból való kilépésre vonatkozó döntése miatt, 2017 megújult reményeket és perspektívát hozott magával.

A Római Szerződés 60. évfordulója jó alkalommal szolgált arra, hogy mélyen elgondolkodjunk Európa jövőjéről. Megragadtuk az alkalmat, hogy megerősítsük az Unió értékei melletti elkötelezettségünket, és meghatározzuk a 27 tagú Unió prioritásait.

2017-ben az Európai Unió a gazdasági fellendülés fenntarthatóvá tételére összpontosított. Az EU-ban és az euróövezetben a növekedés üteme felülmúlta a várakozásokat: 2,4 %-kal tízéves csúcsot ért el. Az EU-nak azonban szembe kellett néznie számos, a versenyképességgel, a migrációval vagy a biztonsággal kapcsolatos kihívással, és kezelnie kellett néhány jelentős természeti katasztrófát.

Az uniós költségvetés olyan egyedülálló eszköz az Unió számára, amelynek segítségével a célkitűzésekből kézzelfogható helyszíni eredmények lesznek. Kiegészíti a nemzeti költségvetéseket: uniós hozzáadott értéket nyújt olyan területeken, amelyeken az összehangolt válaszadás a leghatékonyabb és legeredményesebb módja prioritásaink megvalósításának.

2017 volt a hatályos többéves pénzügyi keret végrehajtásának negyedik éve; valamennyi pénzügyi program teljes mértékben működőképes. A sok váratlan kihívás miatt azonban újra beigazolódott, hogy mennyire fontos a költségvetés végrehajtásának rugalmas megközelítése. A többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata további eszközöket biztosított az előre nem látható körülmények kezelésére.

A 2017. évi elfogadott költségvetés középpontjában két fő európai szakpolitikai prioritás: az európai gazdaság további élénkülésének támogatása, valamint a migrációs és menekültügyi válság kezelése állt. A költségvetés egyrészt biztosította a folyamatban lévő programok végrehajtását, másrészt pénzügyi támogatást nyújtott az új kihívások kezeléséhez.

A pénzeszközök csaknem fele – 83,2 milliárd EUR kötelezettségvállalási előirányzatokban – a növekedés, a munkahelyteremtés és a versenyképesség serkentését célozta. Ez az összeg magában foglalta a „Horizont 2020” keretprogramon belül a kutatásra és innovációra, az Erasmus+ programon belül az oktatásra, a COSME programon belül a kis- és középvállalkozásokra, valamint az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközön (CEF) belül az infrastruktúrára irányuló finanszírozást. Emellett az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) révén előmozdítottuk az európai beruházási terv végrehajtását, az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) révén pedig a tagállamok és a régiók közötti konvergenciát.

Az Európai Stratégiai Beruházási Alap már több mint 287 milliárd EUR összegű új beruházást mozgósított, és 300 000-nél is több munkahely megteremtését segítette elő. Az Európai Parlament és a Tanács 2017 decemberében úgy határozott, hogy kibővíti és kiterjeszti az alapot, hogy az 2020-ig akár 500 milliárd EUR-t is mozgósítani tudjon. Az ESBA-garanciaalap, amelyet a Bizottság azért hozott létre, hogy likviditási tartalékot biztosítson az EBB csoport által a beruházásaira vonatkozóan tett garancialehívások fedezésére, 2017 végén elérte a 3,5 milliárd EUR-t.

54 milliárd EUR-t különítettünk el a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítését célzó programokra, többek között az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, a Kohéziós Alapra és az Európai Szociális Alapra. Az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés, amelynek végrehajtása 2017-ben felgyorsult, a fiatalok munkanélküliségének csökkentésére összpontosít Unió-szerte. 2017 végén a támogatásra kiválasztott műveletek teljes elszámolható költsége közel 7 milliárd EUR-t ért el. A tagállami jelentések szerint már 1,7 millió fiatal részesült a kezdeményezés által nyújtott támogatásban.

Az uniós költségvetés továbbá szolidaritási eszközként is szolgált, például amikor 1,2 milliárd EUR-t – az egyetlen részletben valaha nyújtott legmagasabb összeget – biztosított az Európai Unió Szolidaritási Alapjának keretében a 2016-ban és 2017-ben az olaszországi Abruzzo, Lazio, Marche és Umbria régiót ért földrengések miatt.

58,6 milliárd eurót fordítottunk a fenntartható növekedés előmozdítására és Európa természeti erőforrásainak megőrzésére. A programok magukban foglalták a közös agrárpolitika (KAP) piactámogatási intézkedésekkel és vidékfejlesztéssel kapcsolatos pilléreit, a halászatot, valamint a környezetvédelmi és éghajlat-politikai program (LIFE) keretében az éghajlat-politika és környezetvédelem területén folytatott tevékenységeket.

Az uniós költségvetés továbbra is támogatta a migrációs válságra adott átfogó európai választ és Európa külső határainak igazgatását. A Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap előmozdította a migrációs áramlások hatékony kezelését, valamint a menekültügy és a migráció közös uniós megközelítésének kialakítását. A 2017-ben teljesített kifizetések összege elérte az 576,2 millió EUR-t, amely a 2016. évi összeg majdnem kétszerese. Az EU költségvetéséből finanszírozott Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség a kibővített megbízatásával jelentősen megerősítette jelenlétét az EU külső határain azzal a céllal, hogy támogassa a tagállamokat határigazgatási tevékenységeikben, és uniós szintű integrált határigazgatást valósítson meg a tagállamokkal közösen.

Az uniós költségvetés azt is lehetővé tette az Unió számára, hogy Európán túl is határozottan tudjon fellépni az Európa szomszédságában tapasztalt turbulens időszakban. Végül, de nem utolsósorban, hozzájárult a globális kihívásokra – például az éghajlatváltozásra – adott válaszhoz azáltal, hogy az éghajlatváltozás mérséklését és az ahhoz való alkalmazkodást célzó intézkedéseket valamennyi főbb uniós kiadási programba beépítette, így a becslések szerint 2017-ben az éghajlati szempontok érvényesítésére nyújtott teljes költségvetési hozzájárulás 20,3 %-ot tett ki.

Az uniós költségvetés optimális teljesítménye a Juncker-Bizottság számára az első naptól kiemelt szempont volt. Határozottan támogatjuk az Európai Parlament, a tagállamok és az Európai Számvevőszék ellenőrző szerepének erősítését nemcsak a programok irányításának módjára, hanem arra vonatkozóan is, hogy azok eredményeket hoznak-e az európai polgárok számára valóban fontos területeken.

A Bizottság – a költségvetési hatósággal együtt – továbbra is szerepet vállal az uniós költségvetésben rejlő, a növekedésbe való beruházást, a munkahelyteremtést és közös kihívásaink kezelését célzó potenciál kiaknázásában.

Günther H. Oettinger

a költségvetésért és az emberi erőforrásokért felelős biztos, Európai Bizottság

EURÓPAI UNIÓS POLITIKAI KERET, IRÁNYÍTÁS ÉS ELSZÁMOLTATHATÓSÁG

Az Európai Unió (EU) egy olyan unió, amelyre 28 (1) európai országa (a tagállamok) közös célkitűzéseik elérése érdekében hatásköröket ruháznak. Az Unió az emberi méltóság tiszteletben tartása, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul. Ezek az értékek közösek a tagállamokban, a pluralizmus, a megkülönböztetés tilalma, a tolerancia, az igazságosság, a szolidaritás, valamint a nők és a férfiak közötti egyenlőség társadalmában.

1.   POLITIKAI KERET

Uniós szerződések

Az Uniót és az európai intézményeket vezérlő átfogó célkitűzéseket és elveket a Szerződések határozzák meg. Az Unió és az uniós intézmények kizárólag a Szerződésekben rájuk ruházott hatáskörök határain belül járhatnak el a Szerződésekben foglalt célkitűzések megvalósítása érdekében, és ennek során be kell tartaniuk a szubszidiaritás és az arányosság elvét (2). Célkitűzései megvalósítása és szakpolitikái végrehajtása érdekében az Unió gondoskodik a számára szükséges pénzügyi eszközökről. A Bizottság felelős azért, hogy a tagállamokkal együttműködésben és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével összhangban megvalósítsa a célkitűzéseket.

Az EU a Szerződésben foglalt célkitűzéseket számos eszközzel valósítja meg, ezek egyike az uniós költségvetés. További eszköz például a jogszabályok előterjesztése vagy a szakpolitikai stratégiák megvalósítása.

Az Európa 2020 stratégia

Az uniós tagállamok állam-, illetve kormányfői által 2010-ben elfogadott Európa 2020 stratégia 10 évre szóló uniós szintű foglalkoztatási és növekedési stratégiát határoz meg az EU számára (3). A stratégia az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés három, egymást kölcsönösen erősítő prioritását terjesztette elő öt uniós kiemelt céllal. A stratégia sikere az Unió valamennyi szereplőjének együttes fellépésétől függ.

Az uniós költségvetés csupán az egyik olyan uniós ösztönző, amely hozzájárul az Európa 2020 céljainak megvalósításához. Az Európa 2020 stratégiával kapcsolatos konkrét eredmények megvalósítása érdekében számtalan nemzeti, uniós és nemzetközi szintű intézkedés van folyamatban.

A Bizottság politikai prioritásai

A Bizottság politikai prioritásait a Bizottság elnöke által meghatározott politikai iránymutatás fekteti le, amely az EU hosszú távú növekedési stratégiájának számító Európa 2020 stratégiával teljes mértékben összhangban álló és kompatibilis ütemtervet nyújt a Bizottság fellépéséhez.

10 PRIORITÁS

| — | Új lendület a foglalkoztatásnak, a növekedésnek és a beruházásoknak. |
| --- | --- |

—

Új lendület a foglalkoztatásnak, a növekedésnek és a beruházásoknak.

| — | Észszerű és kiegyensúlyozott szabadkereskedelmi megállapodás az Egyesült Államokkal. |
| --- | --- |

—

Észszerű és kiegyensúlyozott szabadkereskedelmi megállapodás az Egyesült Államokkal.

| — | Az összekapcsolt digitális egységes piac. |
| --- | --- |

—

Az összekapcsolt digitális egységes piac.

| — | A jogérvényesülés és az alapvető jogok kölcsönös bizalmon alapuló térsége. |
| --- | --- |

—

A jogérvényesülés és az alapvető jogok kölcsönös bizalmon alapuló térsége.

| — | Ellenállóképes energiaunió és jövőbe mutató éghajlat-politika. |
| --- | --- |

—

Ellenállóképes energiaunió és jövőbe mutató éghajlat-politika.

| — | Elmozdulás egy új migrációs politika felé. |
| --- | --- |

—

Elmozdulás egy új migrációs politika felé.

| — | Megerősített iparon alapuló, mélyebb és méltányosabb belső piac. |
| --- | --- |

—

Megerősített iparon alapuló, mélyebb és méltányosabb belső piac.

| — | Európa erősebb globális szerepvállalása. |
| --- | --- |

—

Európa erősebb globális szerepvállalása.

| — | Mélyebb és méltányosabb gazdasági és monetáris unió (GMU). |
| --- | --- |

—

Mélyebb és méltányosabb gazdasági és monetáris unió (GMU).

| — | A demokratikus változás Uniója. |
| --- | --- |

—

A demokratikus változás Uniója.

A 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend (4)

A fenntartható fejlődés régóta az európai projekt középpontjában áll. A Szerződések elismerik gazdasági, társadalmi és környezeti aspektusait, amelyeket együttesen kell figyelembe venni. Az EU olyan fejlődés mellett kötelezte el magát, amely anélkül elégíti ki a jelen szükségleteit, hogy megfosztaná a jövő generációit saját szükségleteik kielégítésének lehetőségétől. Az uniós költségvetés lényeges szerepet játszik a fenntarthatósággal kapcsolatos számos kihívás tekintetében, az ifjúsági munkanélküliségtől és a népesség elöregedésétől kezdve az éghajlatváltozáson, a környezetszennyezésen és a fenntartható energiaforrásokra való átálláson át egészen a migrációig. A jelenlegi Bizottság a fenntartható fejlődést a kulcsfontosságú, több területre kiterjedő projektekben, valamint az ágazati politikákban és kezdeményezésekben is érvényesíti.

A többéves pénzügyi keret és a kiadási programok

Az uniós költségvetés által támogatott szakpolitikákat a többéves pénzügyi keretnek és a kiadási programokat meghatározó releváns ágazati jogszabályoknak megfelelően hajtják végre.

A többéves pénzügyi keret az EU politikai prioritásait fogalmazza meg pénzügyi értelemben elegendően hosszú időszakra ahhoz, hogy eredményesen meg lehessen azokat valósítani, és koherens hosszú távú jövőképet nyújtsanak az uniós források kedvezményezettjei és a társfinanszírozó nemzeti hatóságok számára. A többéves pénzügyi keret maximális éves összegeket (felső határokat) határoz meg az uniós kiadások egészére és a főbb kiadási kategóriákra (fejezetekre) vonatkozóan. Az összes fejezet felső határainak összege adja a kötelezettségvállalási előirányzatok teljes felső határát. A többéves pénzügyi keretet a tagállamok egyhangúlag, az Európai Parlament egyetértésével fogadják el, jelezve, hogy valamennyien egyetértenek a célkitűzésekkel és a kiadási szinttel (a költségvetési kötelezettségvállalások és kifizetések legmagasabb szintjével). A Parlament és a Tanács által elfogadott uniós költségvetés és programok irányításáért és végrehajtásáért a Bizottság felel. A tényleges végrehajtást és a kiadások nagy részét (hozzávetőleg 75 %-át) a nemzeti és helyi hatóságok teljesítik, de ennek felügyeletéért a Bizottság felel. A Bizottság a költségvetést az Európai Számvevőszék szigorú felügyelete mellett kezeli. Mindkét intézmény célja a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosítása.

Intézményközi megállapodás

A többéves pénzügyi keretet az intézményközi megállapodás (5) egészíti ki, amely az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti politikai megállapodás. A 2013-ban az EUMSZ 295. cikkének megfelelően elfogadott megállapodás célja a költségvetési fegyelem betartatása, az éves költségvetési eljárás működésének és az intézmények közötti, költségvetési kérdésekben való együttműködésnek a javítása, valamint a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás biztosítása.

Éves költségvetés

Az éves költségvetést a Bizottság készíti el, és az EUMSZ 314. cikke szerinti eljárás alapján rendszerint december közepén fogadja el az Európai Parlament és a Tanács. A költségvetési egyensúly elvének megfelelően egy adott pénzügyi évre vonatkozóan a teljes bevételnek egyensúlyban kell lennie a teljes kiadással (a kifizetési előirányzatokkal).

Az EU fő finanszírozási forrása a saját forrásokból származó bevétel, amelyet egyéb bevételek egészítenek ki. A saját forrásoknak három fajtája van: a tradicionális saját források (például vámok és cukorilleték), a hozzáadottérték-adón alapuló (héaalapú) saját forrás és a bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló forrás. Az EU tevékenységeiből származó egyéb bevételek (például a versenyügyi bírságok) általában az összbevétel kevesebb mint 10 %-át teszik ki. A költségvetés finanszírozásához szükséges saját források teljes összege az összes kiadás és az egyéb bevételek különbözeteként kerül meghatározásra. A saját források teljes összege nem haladhatja meg a tagállamok bruttó nemzeti jövedelme (GNI) összegének 1,20 %-át.

Az EU operatív kiadásai a többéves pénzügyi keret különböző fejezeteit fedezik, és a pénz kifizetésétől és kezelésétől függően különböző formát öltenek. Az uniós költségvetés végrehajtásának három irányítási módja van:

Megosztott irányítás: e módszer esetében a költségvetés végrehajtásának egyes feladatait tagállamokhoz delegálják. A kiadások mintegy 75 %-a ezen irányítási mód alá tartozik, és olyan területeket foglal magában, mint a mezőgazdasági kiadások és a strukturális intézkedések.

Közvetlen irányítás: a költségvetést közvetlenül a Bizottság szolgálatai hajtják végre.

Közvetett irányítás: ez azokra az esetekre vonatkozik, amikor a Bizottság egyes költségvetés-végrehajtási feladatokat harmadik felekre, például uniós szabályozó ügynökségekre vagy nemzetközi szervezetekre ruház át.

Költségvetési rendelet

Az általános költségvetésre alkalmazandó költségvetési rendelet az EU pénzügyei szabályozási architektúrájának központi jogszabálya, amely megállapítja az uniós költségvetésre alkalmazandó uniós pénzügyi szabályokat.

2.   IRÁNYÍTÁS ÉS ELSZÁMOLTATHATÓSÁG AZ EU-BAN

2.1.   INTÉZMÉNYI STRUKTÚRA

Az EU szervezeti irányítása magában foglalja az intézményeket, az ügynökségeket és egyéb uniós szerveket, amelyeket az összevont pénzügyi beszámolóhoz fűzött 9. megjegyzés sorol fel. Az Európai Beruházási Bank (EBB) és az Európai Beruházási Alap (EBA) nem tartozik a költségvetési rendelet hatálya alá. A szakpolitikák kidolgozásáért és a döntéshozatalért felelős fő intézmények a következők: az Európai Parlament, az Európai Tanács, a Tanács és a Bizottság.

A Bizottság az EU végrehajtó testülete, és előmozdítja annak általános érdekeit. Ezt a következő módon teljesíti: jogszabályokat javasol, megvalósítja az uniós szakpolitikákat, felügyeli a Szerződések és az uniós jog pontos végrehajtását, irányítja az uniós költségvetést, valamint Európán kívül képviseli az Uniót.

A Bizottság belső működése a jó irányítást alátámasztó fő elveken alapul: egyértelmű szerepek és felelősségi körök, határozott elkötelezettség a teljesítménymenedzsment, valamint a jogi keretnek való megfelelés mellett, világos elszámoltathatósági mechanizmusok, magas színvonalú és inkluzív szabályozási keret, nyitottság és átláthatóság, valamint szigorú etikai normák.

2.2.   A BIZOTTSÁG IRÁNYÍTÁSI STRUKTÚRÁJA

Az Európai Bizottság egyedi irányítási rendszerrel rendelkezik, amelyben egyértelműen szétválasztják a politikai és az igazgatási felügyeleti struktúrákat, valamint pontosan meghatározzák a felelősségi köröket és a pénzügyi elszámoltathatóságot (6). A rendszer a Szerződéseken alapul, és a struktúra úgy változott, hogy igazodjon a változó környezethez, valamint összhangban maradjon a vonatkozó nemzetközi normákban meghatározott bevált gyakorlattal (7).

| — | A biztosi testület politikai felelősséget vállal testületileg a Bizottság munkájáért. A költségvetés operatív végrehajtását a főigazgatókra és a szolgálatvezetőkre ruházzák, akik a Bizottság igazgatási struktúrájának vezetői (8). |
| --- | --- |

—

A biztosi testület politikai felelősséget vállal testületileg a Bizottság munkájáért. A költségvetés operatív végrehajtását a főigazgatókra és a szolgálatvezetőkre ruházzák, akik a Bizottság igazgatási struktúrájának vezetői (8).

| — | A biztosi testület a pénzügyi irányítási feladatokat a főigazgatókra vagy a szolgálatvezetőkre ruházza, akik így megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőkké válnak. Ezeket a feladatokat tovább lehet ruházni az igazgatókra, az egységvezetőkre és másokra, akik így közvetve megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőkké válnak. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő felelőssége a teljes irányítási folyamatot magában foglalja, az intézmény által meghatározott szakpolitikai célkitűzések elérése érdekében végzendő teendőktől a tevékenységek működési és költségvetési szempontokat egyaránt szem előtt tartó irányításáig. |
| --- | --- |

—

A biztosi testület a pénzügyi irányítási feladatokat a főigazgatókra vagy a szolgálatvezetőkre ruházza, akik így megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőkké válnak. Ezeket a feladatokat tovább lehet ruházni az igazgatókra, az egységvezetőkre és másokra, akik így közvetve megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőkké válnak. Az engedélyezésre jogosult tisztviselő felelőssége a teljes irányítási folyamatot magában foglalja, az intézmény által meghatározott szakpolitikai célkitűzések elérése érdekében végzendő teendőktől a tevékenységek működési és költségvetési szempontokat egyaránt szem előtt tartó irányításáig.

A Bizottságon belül így egyértelműen meghatározzák és alkalmazzák a pénzügyi irányításban betöltött szerepeket és az abban viselt felelősségi köröket. Ez egy egyértelmű felelősségi körökkel rendelkező decentralizált megközelítés, amelynek célja olyan igazgatási kultúra kialakítása, amely arra ösztönzi a köztisztviselőket, hogy vállaljanak felelősséget az ellenőrzésük alá tartozó tevékenységekért, és hogy ellenőrzést adjon nekik azon tevékenységek fölött, amelyekért felelősek.

A Bizottság stratégiai tervezési és programozási ciklusán belül minden engedélyezésre jogosult tisztviselőnek éves tevékenységi jelentést kell készítenie az éves tevékenységekről, szakpolitikai eredményekről és eredményekről. Ebben a jelentésben az engedélyezésre jogosult tisztviselő kijelenti, hogy a forrásokat a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás alapelveivel összhangban használták fel, továbbá hogy kialakította azokat a kontrolleljárásokat, amelyek megfelelőképpen biztosítják az alapul szolgáló műveletek jogszerűségét és szabályszerűségét. A Bizottság szintjén ezeket az eredményeket összesített formában, a költségvetésre vonatkozó éves irányítási és teljesítményjelentésben fogadják el és teszik közzé, amelyet megküldenek az Európai Parlament és a Tanács részére. A biztosi testület fő eszközként e jelentés útján vállal politikai felelősséget a költségvetés irányításáért.

A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője központilag felel a pénzgazdálkodásért, a beszedési eljárásokért, a nemzetközi költségvetési számviteli standardok és módszerek alapján a számviteli szabályok megállapításáért, a számviteli rendszerek validálásáért, valamint a Bizottság és az EU összevont éves beszámolójának elkészítéséért. A számvitelért felelős tisztviselő továbbá aláírásával látja el a beszámolót, kijelentve ezzel, hogy a beszámoló minden lényegi szempontból valós képet ad a pénzügyi helyzetről, a műveletek eredményéről és a cash flow-król. Az éves beszámolót a biztosok testülete fogadja el. A számvitelért felelős tisztviselő független, és nagy felelősséget visel a Bizottságban a pénzügyi jelentéstétel tekintetében. A Bizottság belső ellenőre ehhez hasonlóan központosított és független szerepet tölt be, amelynek keretében független tanácsadást nyújt, illetve véleményeket és ajánlásokat ad ki a Bizottság, az uniós ügynökségek és más autonóm szervek belsőkontroll-rendszereinek minőségéről és működéséről.

Az Ellenőrzésfelügyeleti Bizottság nyomon követi az ellenőrzések végrehajtását, különösen a belső ellenőrzési szolgálat által végzettekét, de az Európai Számvevőszék ellenőrzései alapján is eljár, valamint értékeli a belső ellenőrzés színvonalát, hogy általánosabb képet kapjon a Bizottság kontrollrendszereiről.

A szervezetirányító tanács azáltal játszik szerepet a Bizottság szervezeti irányításában, hogy felügyeletet és stratégiai iránymutatást nyújt a fő szervezeti irányítási kérdésekre vonatkozóan, beleértve a pénzügyi és a humánerőforrások irányításával kapcsolatosakat is. A főtitkár által vezetett szervezetirányító tanács a költségvetésért, a humánerőforrásokért és az informatikáért felelős főigazgatók és kabinetek részvételével rendszeres üléseket tart annak biztosítása érdekében, hogy a Bizottság rendelkezzen az elnök politikai prioritásainak hatékony és eredményes megvalósításához szükséges szervezeti és technikai struktúrákkal.

2.3.   TELJESÍTMÉNYKERET

A szilárd teljesítménykeret kialakítása elengedhetetlen ahhoz, hogy a fő hangsúly az eredményeken, az uniós hozzáadott értéken és az uniós programok hatékony és eredményes pénzgazdálkodásán legyen. Az uniós költségvetés teljesítménykerete nagyon pontosan meghatározott, és a teljesítményalapú költségvetés-tervezés kereteinek standard indexében magasabb pontszámot kap, mint a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezet (OECD) bármely tagja. Az uniós költségvetés teljesítménykerete különféle típusú és szintű stratégiai célokról és célkitűzésekről ad jelentést, többek között az Európa 2020 stratégiáról és más politikai prioritásokról. Figyelembe kell vennie továbbá a szakpolitikák és programok egymást kiegészítő jellegét és általános érvényesítését, valamint a tagállamoknak az uniós költségvetés végrehajtásában való kiemelt szerepét.

| — | A célkitűzések, a mutatók és a célok kiemelt helyen szerepelnek a programok jogalapjában, és a Bizottság minden évben jelentést tesz azokról a költségvetési tervezethez csatolt programindokolások révén. A programindokolások minden olyan kulcsfontosságú információt tartalmaznak, amelyek az alapos programellenőrzéshez és a teljesítményméréshez szükségesek: ez magában foglalja a hétéves pénzügyi kötelezettségvállalásokat; a program teljesítményének alapforgatókönyveit (a szakpolitikai intézkedés kiindulópontjait); a végcélokat (amelyeket a többéves programozási időszak végéig kell elérni); és a közbenső mérföldköveket. |
| --- | --- |

—

A célkitűzések, a mutatók és a célok kiemelt helyen szerepelnek a programok jogalapjában, és a Bizottság minden évben jelentést tesz azokról a költségvetési tervezethez csatolt programindokolások révén. A programindokolások minden olyan kulcsfontosságú információt tartalmaznak, amelyek az alapos programellenőrzéshez és a teljesítményméréshez szükségesek: ez magában foglalja a hétéves pénzügyi kötelezettségvállalásokat; a program teljesítményének alapforgatókönyveit (a szakpolitikai intézkedés kiindulópontjait); a végcélokat (amelyeket a többéves programozási időszak végéig kell elérni); és a közbenső mérföldköveket.

| — | Annak biztosítása érdekében, hogy a prioritásokhoz forrásokat rendeljenek, és valamennyi fellépés számottevő eredményt érjen el, és hozzáadott értéket is teremtsen, a Bizottság végrehajtja az „Eredményközpontú uniós költségvetés” elnevezésű kezdeményezését. A kezdeményezés a 2014–2020-as időszakra vonatkozó teljesítménykeretre építve a megfelelés és a teljesítmény közötti jobb egyensúly megteremtését segíti elő. |
| --- | --- |

—

Annak biztosítása érdekében, hogy a prioritásokhoz forrásokat rendeljenek, és valamennyi fellépés számottevő eredményt érjen el, és hozzáadott értéket is teremtsen, a Bizottság végrehajtja az „Eredményközpontú uniós költségvetés” elnevezésű kezdeményezését. A kezdeményezés a 2014–2020-as időszakra vonatkozó teljesítménykeretre építve a megfelelés és a teljesítmény közötti jobb egyensúly megteremtését segíti elő.

| — | Az uniós költségvetésre vonatkozó éves irányítási és teljesítményjelentés átfogó áttekintést nyújt az uniós költségvetés teljesítményéről, irányításáról és védelméről. Felvilágosítással szolgál arról, hogy az uniós költségvetés hogyan támogatja az Európai Unió politikai prioritásait, továbbá az uniós költségvetéssel elért eredményekről, és arról is, hogy a Bizottság milyen szerepet játszik a költségvetési irányítás és a pénzgazdálkodás legmagasabb normáinak biztosításában és előmozdításában. |
| --- | --- |

—

Az uniós költségvetésre vonatkozó éves irányítási és teljesítményjelentés átfogó áttekintést nyújt az uniós költségvetés teljesítményéről, irányításáról és védelméről. Felvilágosítással szolgál arról, hogy az uniós költségvetés hogyan támogatja az Európai Unió politikai prioritásait, továbbá az uniós költségvetéssel elért eredményekről, és arról is, hogy a Bizottság milyen szerepet játszik a költségvetési irányítás és a pénzgazdálkodás legmagasabb normáinak biztosításában és előmozdításában.

| — | Az Európai Számvevőszék szisztematikus és alapos megközelítést alkalmaz a költségvetés-tervezés minőségi szempontjainak – többek között a teljesítménydimenziónak – az értékelésére, az éves jelentésének szokásos részeként és különjelentéseken keresztül. |
| --- | --- |

—

Az Európai Számvevőszék szisztematikus és alapos megközelítést alkalmaz a költségvetés-tervezés minőségi szempontjainak – többek között a teljesítménydimenziónak – az értékelésére, az éves jelentésének szokásos részeként és különjelentéseken keresztül.

Mindezek az elemek szilárd alapot biztosítanak a költségvetési hatóságnak ahhoz, hogy a következő éves költségvetés meghatározásakor jelentős tényezőként vegye figyelembe a teljesítményt.

2.4.   PÉNZÜGYI BESZÁMOLÁS

Az EU pénzügyi beszámolásának fő eleme az EU integrált pénzügyi beszámolási csomagja, amely az EU összevont éves beszámolójából, a költségvetésre vonatkozó éves irányítási és teljesítményjelentésből és a mentesítés nyomon követéséről szóló jelentésből áll. Az integrált pénzügyi beszámolási csomag minden évben átfogó képet nyújt a nyilvánosság számára az EU pénzügyi és működési helyzetéről.

Az EU összevont éves beszámolója tájékoztatást nyújt az EU intézményeinek, ügynökségeinek és egyéb szerveinek tevékenységéről eredményszemléletű elszámolási és költségvetési szempontból. E beszámoló nem tartalmazza a tagállamok éves beszámolóját.

Az EU összevont éves beszámolója két önálló, de egymással kapcsolatban lévő részből áll:

| a) | az összevont pénzügyi beszámoló; és |
| --- | --- |

a)

az összevont pénzügyi beszámoló; és

| b) | a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések, amelyek összesített képet adnak a költségvetés végrehajtásáról. |
| --- | --- |

b)

a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések, amelyek összesített képet adnak a költségvetés végrehajtásáról.

Az EU összevont éves beszámolóját ezenfelül a pénzügyi kimutatás tárgyalása és elemzése kíséri, amely összefoglalja a pénzügyi kimutatásokban szereplő jelentős változásokat és tendenciákat, valamint ismerteti azokat a jelentős kockázatokat és bizonytalanságokat, amelyekkel az EU szembesül és amelyeket a jövőben meg kell oldani.

Beszámolás és elszámoltathatóság a Bizottságnál:

| Integrált pénzügyi beszámolási csomag | Az EU összevont éves beszámolója
  Éves irányítási és teljesítményjelentés a költségvetésre vonatkozóan
  Jelentés a mentesítés nyomon követéséről |
| --- | --- |
| Egyéb jelentések | Általános jelentés az Európai Unió tevékenységeiről
  A főigazgatóságok éves tevékenységi jelentései
  Jelentés a költségvetési és pénzgazdálkodásról |

Integrált pénzügyi beszámolási csomag

Az EU összevont éves beszámolója

Éves irányítási és teljesítményjelentés a költségvetésre vonatkozóan

Jelentés a mentesítés nyomon követéséről

Egyéb jelentések

Általános jelentés az Európai Unió tevékenységeiről

A főigazgatóságok éves tevékenységi jelentései

Jelentés a költségvetési és pénzgazdálkodásról

2.5.   KÜLSŐ ELLENŐRZÉS ÉS MENTESÍTÉSI ELJÁRÁS

Külső ellenőrzés

Az uniós intézmények (és szervek) külső ellenőre az Európai Számvevőszék (a Számvevőszék). A Számvevőszék alapvető célja, hogy hozzájáruljon az Unió pénzügyi gazdálkodásának javításához, előmozdítsa az elszámoltathatóságot és az átláthatóságot, és az uniós polgárok pénzügyi érdekeinek független őreként tevékenykedjen. A Számvevőszék feladata az Unió független külső ellenőreként annak ellenőrzése, hogy az uniós pénzeszközökkel helyesen számoltak-e el, illetve a szabályoknak és jogi előírásoknak megfelelően, valamint az értékarányosságot szem előtt tartva szedték-e be és költötték-e el azokat.

Az Európai Unió éves beszámolóját és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodását a Számvevőszék ellenőrzi, amely tevékenysége részeként az Európai Parlament és a Tanács számára összeállítja a következőket:

| 1. | az általános költségvetésből finanszírozott tevékenységekről szóló éves jelentés, amely részletezi az éves beszámolóval és a beszámoló alapjául szolgáló műveletekkel kapcsolatos észrevételeit; |
| --- | --- |

1.

az általános költségvetésből finanszírozott tevékenységekről szóló éves jelentés, amely részletezi az éves beszámolóval és a beszámoló alapjául szolgáló műveletekkel kapcsolatos észrevételeit;

| 2. | ellenőrzésein alapuló és megbízhatósági nyilatkozat formájában az éves jelentésben szereplő vélemény i. a beszámoló megbízhatóságáról, valamint ii. a beszámoló alapjául szolgáló – a beszedett bevételeket és a végső kedvezményezetteknek teljesített kifizetéseket magukban foglaló – műveletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről; és |
| --- | --- |

2.

ellenőrzésein alapuló és megbízhatósági nyilatkozat formájában az éves jelentésben szereplő vélemény i. a beszámoló megbízhatóságáról, valamint ii. a beszámoló alapjául szolgáló – a beszedett bevételeket és a végső kedvezményezetteknek teljesített kifizetéseket magukban foglaló – műveletek jogszerűségéről és szabályszerűségéről; és

| 3. | meghatározott területeket lefedő különjelentések. |
| --- | --- |

3.

meghatározott területeket lefedő különjelentések.

Mentesítés

Egy költségvetési ciklus utolsó lépése a mentesítési eljárás az adott pénzügyi év vonatkozásában. A mentesítés a költségvetés-végrehajtás külső ellenőrzésének politikai vetülete, az a határozat, amellyel a mentesítésért felelős hatóság (azaz a Tanács ajánlására eljáró Európai Parlament) mentesíti a Bizottságot (és más uniós szerveket) egy adott költségvetés irányításának felelőssége alól. Ez a határozat a következők vizsgálatán alapul: az EU összevont éves beszámolója és a Bizottság jelentései (az éves irányítási és teljesítményjelentés, az előző évi mentesítés nyomon követéséről szóló jelentés és az elvégzett belső ellenőrzésekről szóló, a mentesítésért felelős hatóságnak címzett éves jelentés), valamint az Európai Számvevőszék éves jelentése, ellenőri véleménye (a megbízhatósági nyilatkozat) és különjelentései. Figyelembe veszi továbbá a Bizottság kérdésekre és további információkérésekre adott írásbeli válaszait, valamint a költségvetési biztos és a fő kiadási területekért felelős biztosok meghallgatását az Európai Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága (CONT) előtt.

A mentesítési eljárás háromféle eredményre vezethet: a mentesítés megadása, halasztása vagy elutasítása. A mentesítésről szóló végső jelentések az Európai Parlament és a Tanács által a Bizottságnak címzett konkrét kéréseket is tartalmazzák. A kérések egy nyomonkövetési jelentés tárgyát képezik, amelyben a Bizottság ismerteti az általa már megtett vagy meghozni kívánt konkrét intézkedéseket.

AZ ÖSSZEVONT BESZÁMOLÓT KÍSÉRŐ MEGJEGYZÉS

Az Európai Unió 2017. évi összevont éves beszámolója az intézmények és szervek által az Európai Unió általános költségvetésére alkalmazandó költségvetési rendelet 148. cikkének (2) bekezdése értelmében bemutatott adatok alapján került összeállításra. Kijelentem, hogy a beszámoló e költségvetési rendelet IX. címének, valamint a pénzügyi kimutatások megjegyzéseiben rögzített számviteli alapelveknek, szabályoknak és módszereknek megfelelően készült.

Ezen intézmények és szervek számvitelért felelős tisztviselői valamennyi olyan adatot rendelkezésemre bocsátottak – és igazolták azok megbízhatóságát –, amelyek az Európai Unió eszközeit és forrásait, valamint költségvetésének végrehajtását bemutató beszámolók összeállításához szükségesek.

Kijelentem, hogy ezen adatok, valamint az Európai Bizottság beszámolójának ellenjegyzéséhez általam szükségesnek ítélt ellenőrzések alapján megalapozott bizonyossággal rendelkezem arról, hogy a beszámoló minden lényegi szempontból valós képet ad az Európai Unió pénzügyi helyzetéről, műveleteinek eredményéről és cash flow-iról.

[aláírás]

Rosa ALDEA BUSQUETS

a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője

2018. június 22.

A 2017-ES PÉNZÜGYI ÉV FŐBB ESEMÉNYEI

A 2017. évi uniós költségvetés végrehajtása

A 2017. évi uniós költségvetés végrehajtása

A 2017. évi elfogadott költségvetés középpontjában két fő európai szakpolitikai prioritás: az európai gazdaság további élénkülésének támogatása és a szomszédságunkban jelentkező biztonsági és humanitárius kihívások kezelése áll. A megemelt finanszírozás az európai uniós növekedés, foglalkoztatás és versenyképesség növelésére irányuló beruházások előmozdítását, valamint az Unió külső határainak védelméhez szükséges erőforrások biztosítását célozták, hogy ezáltal fokozzák a biztonságot az Unión belül és kívül, elősegítsék a menekültek befogadását és integrációját, továbbá kezeljék a migráció kiváltó okait a származási és tranzitországokban.

Az uniós költségvetés 2017-es végrehajtása kötelezettségvállalási előirányzatokban összesen 171,1 milliárd EUR-t, kifizetési előirányzatokban pedig összesen 137,4 milliárd EUR-t tett ki.

A pénzeszközök csaknem fele – 83,3 milliárd EUR kötelezettségvállalási előirányzatokban – a növekedés, a munkahelyteremtés és a versenyképesség serkentését célozta. Ez az összeg magában foglalta a „Horizont 2020” keretprogramon belül a kutatásra és innovációra, az Erasmus+ programon belül az oktatásra, a COSME programon belül a kis- és középvállalkozásokra, továbbá az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre (CEF) és az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) garanciaalapjára irányuló finanszírozást. Az ESBA az európai beruházási terv végrehajtását segítő eszköz, amelynek célja az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) révén a tagállamok és a régiók közötti konvergencia előmozdítása. Ezenfelül az uniós költségvetésből az európai mezőgazdasági termelőknek nyújtott támogatás 44,7 milliárd EUR volt kifizetési előirányzatokban.

a növekedés, a munkahelyteremtés és a versenyképesség

európai mezőgazdasági termelőknek

A költségvetés révén továbbá megerősítettük az Unió külső határait, valamint kezeltük a menekültügyi válságot és az irreguláris migrációt: finanszírozást nyújtottunk a migránscsempészés megelőzését és a migráció hosszú távú mozgatórugóinak a származási és tranzitországokkal együttműködésben történő kezelését célzó eszközök megerősítésére, a legális migrációval – többek között a védelemre szoruló személyek áttelepítésével – kapcsolatos szakpolitikák szigorítására és a menekültek EU-n belüli integrációja tekintetében a tagállamoknak nyújtott támogatásra.

külső határait

menekültügyi válságot

Az Egyesült Királyság kilépése az Európai Unióból

Az Egyesült Királyság kilépése az Európai Unióból

Háttér-információk

Háttér-információk

2016. június 23-án az Egyesült Királyságban az európai uniós tagságról szóló népszavazáson részt vevő állampolgárok többsége az Unióból való kilépésre szavazott. Az Egyesült Királyság 2017. március 29-én hivatalosan bejelentette az Európai Tanácsnak azon szándékát, hogy kilép az Európai Unióból és az Európai Atomenergia-közösségből (Euratom). Ezzel aktiválta az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikkét, amely meghatározza, milyen eljárás révén léphet ki egy tagállam az Unióból.

A tárgyalás menete

A tárgyalás menete

2017. április 29-én az Európai Tanács rendkívüli ülésén a 27 másik tagállam vezetői politikai iránymutatásokat fogadtak el az Egyesült Királyság Európai Unióból való rendezett kilépéséről. Ezek meghatározták a tárgyalások keretét, valamint rögzítették az EU általános álláspontjait és elveit. Négy nappal később a Bizottság – a tárgyalási irányelvek tervezetének kíséretében – ajánlást küldött a Tanácsnak az Egyesült Királysággal az 50. cikk szerint folytatandó tárgyalások megnyitásáról.

Május 22-én a Tanács határozatot fogadott el az Egyesült Királysággal folytatandó tárgyalások megkezdésének engedélyezéséről és a Bizottság uniós tárgyalóként való hivatalos kijelöléséről. Emellett elfogadta a tárgyalási irányelvek első csoportját. Ezek egyértelmű struktúrát és egységes uniós megközelítést biztosítottak a tárgyalásokhoz.

Az EU-t Michel Barnier képviseli, akit az Európai Bizottság az uniós tárgyalóküldöttség vezetőjének nevezett ki. Az Európai Bizottságon belül Michel Barnier vezetésével egy munkacsoport hangolja össze a tárgyalásokhoz kapcsolódó stratégiai, operatív, jogi és pénzügyi kérdésekkel kapcsolatos munkát. A Bizottság a tárgyalások során mindvégig beszámol a Tanácsnak, valamint részletesen és rendszeresen tájékoztatja az Európai Parlamentet is.

A tárgyalások első szakasza

A tárgyalások első szakasza

A tárgyalások első szakasza 2017. június 19-én vette kezdetét. Célja az volt, hogy a lehető legrészletesebb tájékoztatást és legnagyobb jogbiztonságot nyújtsa, és meghatározza az Egyesült Királyság EU-ból történő kiválásának módját.

2017 óta hat tárgyalási körre került sor. A tárgyalások a következő három kiemelt kérdésre összpontosítottak: a polgárok jogainak védelme; az Írország és Észak-Írország egyedülálló körülményeinek kezelésére szolgáló keret; valamint olyan pénzügyi elszámolás, amellyel biztosítható, hogy mind az Unió, mind az Egyesült Királyság teljesíti a kilépést megelőzően keletkezett pénzügyi kötelezettségeit. A tárgyalások a kilépéssel kapcsolatos egyéb kérdésekre is kitértek.

2017. december 8-án az Európai Bizottság annak megállapítására irányuló javaslatot terjesztett az Európai Tanács elé, hogy az Egyesült Királysággal az 50. cikk szerint folytatott tárgyalások első szakaszában kellő előrelépés történt. A Bizottság értékelése a Bizottság és az Egyesült Királyság kormánya tárgyalói által elfogadott együttes jelentésen alapult. E jelentésben az Egyesült Királyság vállalta, hogy a hatályos többéves pénzügyi keret és a korábbi pénzügyi tervek szerinti valamennyi kötelezettségét – ideértve az Unió kötelezettségeinek és függő kötelezettségeinek rá eső részét is – úgy teljesíti, mintha még mindig tagállam lenne.

December 15-én az Európai Tanács megerősítette, hogy kellő előrelépés valósult meg, és a vezetők iránymutatásokat fogadtak el a tárgyalások második szakaszába történő továbblépés érdekében, amelyek kiterjednek a lehetséges átmeneti rendelkezésekre, valamint az EU és az Egyesült Királyság közötti jövőbeli kapcsolatra.

A tárgyalások következő szakasza

A tárgyalások következő szakasza

2017. december 20-án az Európai Bizottság tárgyalásiirányelv-tervezetet is tartalmazó ajánlást küldött a Tanácsnak arra vonatkozóan, hogy kezdjék meg a tárgyalások következő szakaszáról szóló megbeszéléseket. Ezek a tárgyalási irányelvek kiegészítik a 2017 májusában kiadottakat, és további részleteket tartalmaznak a lehetséges átmeneti intézkedéseket illetően.

Az ajánlás emlékeztet arra is, hogy a tárgyalások első szakaszának a Bizottság közleményében és az együttes jelentésben körvonalazott eredményeit át kell ültetni jogi rendelkezésekbe. Az Európai Tanács december 15-i iránymutatásaival összhangban 2018. január 29-én elfogadták az átmeneti intézkedésekre vonatkozó kiegészítő tárgyalási irányelveket.

2018. március 19-én a Bizottság közzétette a kilépésről rendelkező megállapodás tervezetét, amely ismertette az Egyesült Királysággal 2018. március 16–19-én tartott tárgyalási fordulók során tett előrehaladást. A kilépésről rendelkező megállapodásnak a pénzügyi elszámolásról szóló részében az EU és az Egyesült Királyság jogi rendelkezésekbe ültette át a tárgyalások első szakaszában elért (és az együttes jelentésben bemutatott) eredményeket.

A kilépésről rendelkező megállapodás tervezetének közzétételét követően az Európai Tanács 2018. március 23-án további iránymutatást adott ki az EU és az Egyesült Királyság jövőbeli kapcsolatára vonatkozó keret általános értelmezéséről szóló tárgyalások megkezdése céljából. A tárgyalásoknak 2018 őszéig kell lezárulniuk, hogy elegendő idő álljon rendelkezésre ahhoz, hogy 2019. március 29-ig a Tanács az Európai Parlament jóváhagyásának megszerzését követően megkösse a kilépésről rendelkező megállapodást, majd a megállapodást az Egyesült Királyság saját eljárásai keretében jóvá tudja hagyni.

Pénzügyi elszámolás és a 2017. évi uniós éves beszámoló

Pénzügyi elszámolás és a 2017. évi uniós éves beszámoló

Ami a pénzügyi elszámolást illeti, a kilépésről rendelkező megállapodás tervezetének március 19-i közzétételével megerősített együttes jelentés azt tartalmazta, hogy az Egyesült Királyság a hatályos többéves pénzügyi keret és a korábbi pénzügyi tervek szerinti valamennyi kötelezettségét úgy teljesíti, mintha még mindig tagállam lenne. Konkrétabban, a kilépésről rendelkező megállapodás tervezete kimondja, hogy az Egyesült Királyság különösen az alábbiak rá eső részéért felelős az Uniónak:

| — | az uniós költségvetés és az uniós decentralizált ügynökségek költségvetéseinek 2020. december 31-én fennálló költségvetési kötelezettségvállalásai – lásd a kilépésről rendelkező megállapodás 133. cikkét, |
| --- | --- |

—

az uniós költségvetés és az uniós decentralizált ügynökségek költségvetéseinek 2020. december 31-én fennálló költségvetési kötelezettségvállalásai – lásd a kilépésről rendelkező megállapodás 133. cikkét,

| — | az Unió 2020. december 31-ig felmerülő kötelezettségeinek finanszírozása, bizonyos kivételekkel – lásd a 135. cikket, |
| --- | --- |

—

az Unió 2020. december 31-ig felmerülő kötelezettségeinek finanszírozása, bizonyos kivételekkel – lásd a 135. cikket,

| — | az Unió azon függő pénzügyi kötelezettségei, amelyek a kilépés időpontja előtt elhatározott/jóváhagyott pénzügyi műveletekből származnak – lásd a 136. cikket, és |
| --- | --- |

—

az Unió azon függő pénzügyi kötelezettségei, amelyek a kilépés időpontja előtt elhatározott/jóváhagyott pénzügyi műveletekből származnak – lásd a 136. cikket, és

| — | az Unió függő kötelezettségeinek mentesítéséhez szükséges azon kifizetések, amelyek az Unió pénzügyi érdekeit érintő jogi ügyekhez kapcsolódóan válnak esedékessé (feltéve, hogy az említett ügyek tárgyát képező tények nem 2020. december 31-e után merültek fel) – lásd a 140. cikket. |
| --- | --- |

—

az Unió függő kötelezettségeinek mentesítéséhez szükséges azon kifizetések, amelyek az Unió pénzügyi érdekeit érintő jogi ügyekhez kapcsolódóan válnak esedékessé (feltéve, hogy az említett ügyek tárgyát képező tények nem 2020. december 31-e után merültek fel) – lásd a 140. cikket.

E beszámoló elkészítésének időpontjában ezek a rendelkezésre álló legfrissebb információk. A jelenlegi helyzet alapján a kilépési folyamat 2017. december 31-ig nem volt hatással az EU összevont éves beszámolójára.

Megjegyzendő továbbá, hogy a Bizottság 2018. május 2-án előterjesztette a 2021-ben kezdődő következő többéves pénzügyi keretre irányuló javaslatát, amelyet annak alapján készített el, hogy az Egyesült Királyság uniós tagsága megszűnik.

ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI BESZÁMOLÓ ÉS MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK (1)

1

TARTALOMJEGYZÉK

TARTALOMJEGYZÉK

| MÉRLEG | 13 |
| --- | --- |

| EREDMÉNYKIMUTATÁS | 14 |
| --- | --- |

| CASH FLOW-KIMUTATÁS | 15 |
| --- | --- |

| KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL | 16 |
| --- | --- |

| MEGJEGYZÉSEK A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ | 17 |
| --- | --- |

| 1. | LÉNYEGES SZÁMVITELI POLITIKÁK | 17 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | MEGJEGYZÉSEK A MÉRLEGHEZ | 29 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | MEGJEGYZÉSEK AZ EREDMÉNYKIMUTATÁSHOZ | 58 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK ÉS ESZKÖZÖK | 66 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | KÖLTSÉGVETÉSI ÉS JOGI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK | 70 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS | 74 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | KAPCSOLT FELEKRE VONATKOZÓ KÖZZÉTÉTELEK | 86 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | A MÉRLEGFORDULÓNAP UTÁNI ESEMÉNYEK | 88 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | A KONSZOLIDÁLÁS ALKALMAZÁSI KÖRE | 88 |
| --- | --- | --- |

9.

MÉRLEG

MÉRLEG

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2017.12.31. | 2016.12.31. |
| BEFEKTETETT ESZKÖZÖK | | | |
| Immateriális javak | 2.1 | 405 | 381 |
| Ingatlanok, gépek és berendezések | 2.2 | 10 745 | 10 068 |
| Tőkemódszerrel elszámolt befektetések | 2.3 | 581 | 528 |
| Pénzügyi eszközök | 2.4 | 59 980 | 62 247 |
| Előfinanszírozás | 2.5 | 25 022 | 21 901 |
| Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések | 2.6 | 611 | 717 |
| | | 97 344 | 95 842 |
| FORGÓESZKÖZÖK | | | |
| Pénzügyi eszközök | 2.4 | 8 655 | 3 673 |
| Előfinanszírozás | 2.5 | 24 005 | 23 569 |
| Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések | 2.6 | 11 755 | 10 905 |
| Készletek | 2.7 | 295 | 165 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek | 2.8 | 24 111 | 28 585 |
| | | 68 821 | 66 897 |
| ESZKÖZÖK ÖSSZESEN | | 166 165 | 162 739 |
| HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK | | | |
| Nyugdíj és egyéb munkavállalói juttatások | 2.9 | (73 122 ) | (67 231 ) |
| Céltartalékok | 2.10 | (2 880 ) | (1 936 ) |
| Pénzügyi kötelezettségek | 2.11 | (50 063 ) | (55 067 ) |
| | | (126 065 ) | (124 234 ) |
| RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK | | | |
| Céltartalékok | 2.10 | (659) | (675) |
| Pénzügyi kötelezettségek | 2.11 | (6 850 ) | (2 284 ) |
| Szállítói kötelezettségek | 2.12 | (39 048 ) | (40 005 ) |
| Passzív időbeli elhatárolások | 2.13 | (63 902 ) | (67 580 ) |
| | | (110 459 ) | (110 544 ) |
| KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN | | (236 524 ) | (234 778 ) |
| NETTÓ ESZKÖZÖK | | (70 359 ) | (72 040 ) |
| Tartalékok | 2.14 | 4 876 | 4 841 |
| Tagállamoktól lehívandó összegek
   (2) | 2.15 | (75 234 ) | (76 881 ) |
| NETTÓ ESZKÖZÖK | | (70 359 ) | (72 040 ) |

millió EUR

Megjegyzés

2017.12.31.

2016.12.31.

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK

BEFEKTETETT ESZKÖZÖK

Immateriális javak

Immateriális javak

2.1

2.1

405

405

381

381

Ingatlanok, gépek és berendezések

Ingatlanok, gépek és berendezések

2.2

2.2

10 745

10 745

10 068

10 068

Tőkemódszerrel elszámolt befektetések

Tőkemódszerrel elszámolt befektetések

2.3

2.3

581

581

528

528

Pénzügyi eszközök

Pénzügyi eszközök

2.4

2.4

59 980

59 980

62 247

62 247

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

2.5

2.5

25 022

25 022

21 901

21 901

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

2.6

2.6

611

611

717

717

97 344

97 344

95 842

95 842

FORGÓESZKÖZÖK

FORGÓESZKÖZÖK

Pénzügyi eszközök

Pénzügyi eszközök

2.4

2.4

8 655

8 655

3 673

3 673

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

2.5

2.5

24 005

24 005

23 569

23 569

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

2.6

2.6

11 755

11 755

10 905

10 905

Készletek

Készletek

2.7

2.7

295

295

165

165

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

2.8

2.8

24 111

24 111

28 585

28 585

68 821

68 821

66 897

66 897

ESZKÖZÖK ÖSSZESEN

ESZKÖZÖK ÖSSZESEN

166 165

166 165

162 739

162 739

HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

HOSSZÚ LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

Nyugdíj és egyéb munkavállalói juttatások

Nyugdíj és egyéb munkavállalói juttatások

2.9

2.9

(73 122 )

(73 122 )

(67 231 )

(67 231 )

Céltartalékok

Céltartalékok

2.10

2.10

(2 880 )

(2 880 )

(1 936 )

(1 936 )

Pénzügyi kötelezettségek

Pénzügyi kötelezettségek

2.11

2.11

(50 063 )

(50 063 )

(55 067 )

(55 067 )

(126 065 )

(126 065 )

(124 234 )

(124 234 )

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

RÖVID LEJÁRATÚ KÖTELEZETTSÉGEK

Céltartalékok

Céltartalékok

2.10

2.10

(659)

(659)

(675)

(675)

Pénzügyi kötelezettségek

Pénzügyi kötelezettségek

2.11

2.11

(6 850 )

(6 850 )

(2 284 )

(2 284 )

Szállítói kötelezettségek

Szállítói kötelezettségek

2.12

2.12

(39 048 )

(39 048 )

(40 005 )

(40 005 )

Passzív időbeli elhatárolások

Passzív időbeli elhatárolások

2.13

2.13

(63 902 )

(63 902 )

(67 580 )

(67 580 )

(110 459 )

(110 459 )

(110 544 )

(110 544 )

KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN

KÖTELEZETTSÉGEK ÖSSZESEN

(236 524 )

(236 524 )

(234 778 )

(234 778 )

NETTÓ ESZKÖZÖK

NETTÓ ESZKÖZÖK

(70 359 )

(70 359 )

(72 040 )

(72 040 )

Tartalékok

Tartalékok

2.14

2.14

4 876

4 876

4 841

4 841

Tagállamoktól lehívandó összegek
   (2)

Tagállamoktól lehívandó összegek

2

2.15

2.15

(75 234 )

(75 234 )

(76 881 )

(76 881 )

NETTÓ ESZKÖZÖK

NETTÓ ESZKÖZÖK

(70 359 )

(70 359 )

(72 040 )

(72 040 )

EREDMÉNYKIMUTATÁS

EREDMÉNYKIMUTATÁS

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2017 | 2016 |
| BEVÉTELEK | | | |
| Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel | | | |
| GNI-alapú források | 3.1 | 78 620 | 95 578 |
| Tradicionális saját források | 3.2 | 20 520 | 20 439 |
| Héaalapú források | 3.3 | 16 947 | 15 859 |
| Pénzbírságok | 3.4 | 4 664 | 3 858 |
| Kiadások visszafizettetése | 3.5 | 1 879 | 1 947 |
| Egyéb | 3.6 | 10 376 | 5 740 |
| | | 133 006 | 143 422 |
| | | | |
| Visszterhes ügyletekből származó bevétel | | | |
| Pénzügyi bevételek | 3.7 | 1 845 | 1 769 |
| Egyéb | 3.8 | 1 332 | 998 |
| | | 3 177 | 2 767 |
| Összes bevétel | | 136 183 | 146 189 |
| KIADÁSOK | | | |
| Tagállamok által végrehajtott | 3.9 | | |
| Európai Mezőgazdasági Garanciaalap | | (44 289 ) | (44 152 ) |
| Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és egyéb vidékfejlesztési eszközök | | (11 359 ) | (12 604 ) |
| Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap | | (17 650 ) | (35 045 ) |
| Európai Szociális Alap | | (7 353 ) | (9 366 ) |
| Egyéb | | (1 253 ) | (1 606 ) |
| A Bizottság, végrehajtó ügynökségek és vagyonkezelői alapok által végrehajtott | 3.10 | (15 738 ) | (15 610 ) |
| Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott | 3.11 | (2 667 ) | (2 547 ) |
| Harmadik országok és nemzetközi szervezetek által végrehajtott | 3.11 | (4 115 ) | (3 258 ) |
| Egyéb jogalanyok által végrehajtott | 3.11 | (1 478 ) | (2 035 ) |
| Személyzeti és nyugdíjköltségek | 3.12 | (10 002 ) | (9 776 ) |
| A munkavállalói juttatásokra vonatkozó aktuáriusi feltételezések változásai | 3.13 | (3 544 ) | (1 068 ) |
| Finanszírozási költségek | 3.14 | (1 896 ) | (1 904 ) |
| Egyéb kiadások | 3.15 | (6 756 ) | (5 486 ) |
| Összes kiadás | | (128 101 ) | (144 456 ) |
| AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE | | 8 082 | 1 733 |

millió EUR

Megjegyzés

2017

2016

BEVÉTELEK

BEVÉTELEK

Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel

Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel

GNI-alapú források

GNI-alapú források

3.1

3.1

78 620

78 620

95 578

95 578

Tradicionális saját források

Tradicionális saját források

3.2

3.2

20 520

20 520

20 439

20 439

Héaalapú források

Héaalapú források

3.3

3.3

16 947

16 947

15 859

15 859

Pénzbírságok

Pénzbírságok

3.4

3.4

4 664

4 664

3 858

3 858

Kiadások visszafizettetése

Kiadások visszafizettetése

3.5

3.5

1 879

1 879

1 947

1 947

Egyéb

Egyéb

3.6

3.6

10 376

10 376

5 740

5 740

133 006

133 006

143 422

143 422

Visszterhes ügyletekből származó bevétel

Visszterhes ügyletekből származó bevétel

Pénzügyi bevételek

Pénzügyi bevételek

3.7

3.7

1 845

1 845

1 769

1 769

Egyéb

Egyéb

3.8

3.8

1 332

1 332

998

998

3 177

3 177

2 767

2 767

Összes bevétel

Összes bevétel

136 183

136 183

146 189

146 189

KIADÁSOK

KIADÁSOK

Tagállamok által végrehajtott

Tagállamok által végrehajtott

3.9

3.9

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap

(44 289 )

(44 289 )

(44 152 )

(44 152 )

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és egyéb vidékfejlesztési eszközök

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és egyéb vidékfejlesztési eszközök

(11 359 )

(11 359 )

(12 604 )

(12 604 )

Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap

Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap

(17 650 )

(17 650 )

(35 045 )

(35 045 )

Európai Szociális Alap

Európai Szociális Alap

(7 353 )

(7 353 )

(9 366 )

(9 366 )

Egyéb

Egyéb

(1 253 )

(1 253 )

(1 606 )

(1 606 )

A Bizottság, végrehajtó ügynökségek és vagyonkezelői alapok által végrehajtott

A Bizottság, végrehajtó ügynökségek és vagyonkezelői alapok által végrehajtott

3.10

3.10

(15 738 )

(15 738 )

(15 610 )

(15 610 )

Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott

Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott

3.11

3.11

(2 667 )

(2 667 )

(2 547 )

(2 547 )

Harmadik országok és nemzetközi szervezetek által végrehajtott

Harmadik országok és nemzetközi szervezetek által végrehajtott

3.11

3.11

(4 115 )

(4 115 )

(3 258 )

(3 258 )

Egyéb jogalanyok által végrehajtott

Egyéb jogalanyok által végrehajtott

3.11

3.11

(1 478 )

(1 478 )

(2 035 )

(2 035 )

Személyzeti és nyugdíjköltségek

Személyzeti és nyugdíjköltségek

3.12

3.12

(10 002 )

(10 002 )

(9 776 )

(9 776 )

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó aktuáriusi feltételezések változásai

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó aktuáriusi feltételezések változásai

3.13

3.13

(3 544 )

(3 544 )

(1 068 )

(1 068 )

Finanszírozási költségek

Finanszírozási költségek

3.14

3.14

(1 896 )

(1 896 )

(1 904 )

(1 904 )

Egyéb kiadások

Egyéb kiadások

3.15

3.15

(6 756 )

(6 756 )

(5 486 )

(5 486 )

Összes kiadás

Összes kiadás

(128 101 )

(128 101 )

(144 456 )

(144 456 )

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

8 082

8 082

1 733

1 733

CASH FLOW-KIMUTATÁS

CASH FLOW-KIMUTATÁS

| millió EUR |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Az év gazdasági eredménye | 8 082 | 1 733 |
| Működési tevékenységek | | |
| Amortizáció | 99 | 88 |
| Értékcsökkenés | 888 | 575 |
| Hitelek (növekedése)/csökkenése | 497 | 1 774 |
| Előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése | (3 557 ) | (314) |
| Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések (növekedése)/csökkenése | (745) | (1 297 ) |
| Készletek (növekedése)/csökkenése | (130) | (26) |
| A nyugdíjak és az egyéb munkavállalói juttatások növekedése/(csökkenése) | 5 891 | 3 417 |
| Céltartalékok növekedése/(csökkenése) | 928 | 581 |
| Pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése) | (438) | (2 351 ) |
| Szállítói kötelezettségek növekedése/(csökkenése) | (957) | 7 813 |
| Passzív időbeli elhatárolások növekedése/(csökkenése) | (3 678 ) | (821) |
| Nem készpénzes bevételként vett előző évi költségvetési többlet | (6 405 ) | (1 349 ) |
| Egyéb nem készpénzes mozgások | 3 | 18 |
| Beruházási tevékenységek | | |
| Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és berendezések (növekedése)/csökkenése | (1 687 ) | (2 073 ) |
| Tőkemódszerrel elszámolt befektetések (növekedése)/csökkenése | (53) | (31) |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök (növekedése)/csökkenése | (3 190 ) | (822) |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (növekedés)/csökkenése | (22) | (0) |
| NETTÓ CASH FLOW | (4 474 ) | 6 914 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése/(csökkenése) | (4 474 ) | 6 914 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év eleji állománya | 28 585 | 21 671 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év végi állománya | 24 111 | 28 585 |

millió EUR

2017

2016

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

8 082

8 082

1 733

1 733

Működési tevékenységek

Működési tevékenységek

Amortizáció

Amortizáció

99

99

88

88

Értékcsökkenés

Értékcsökkenés

888

888

575

575

Hitelek (növekedése)/csökkenése

Hitelek (növekedése)/csökkenése

497

497

1 774

1 774

Előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése

Előfinanszírozás állományának (növekedése)/csökkenése

(3 557 )

(3 557 )

(314)

(314)

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések (növekedése)/csökkenése

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések (növekedése)/csökkenése

(745)

(745)

(1 297 )

(1 297 )

Készletek (növekedése)/csökkenése

Készletek (növekedése)/csökkenése

(130)

(130)

(26)

(26)

A nyugdíjak és az egyéb munkavállalói juttatások növekedése/(csökkenése)

A nyugdíjak és az egyéb munkavállalói juttatások növekedése/(csökkenése)

5 891

5 891

3 417

3 417

Céltartalékok növekedése/(csökkenése)

Céltartalékok növekedése/(csökkenése)

928

928

581

581

Pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

Pénzügyi kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

(438)

(438)

(2 351 )

(2 351 )

Szállítói kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

Szállítói kötelezettségek növekedése/(csökkenése)

(957)

(957)

7 813

7 813

Passzív időbeli elhatárolások növekedése/(csökkenése)

Passzív időbeli elhatárolások növekedése/(csökkenése)

(3 678 )

(3 678 )

(821)

(821)

Nem készpénzes bevételként vett előző évi költségvetési többlet

Nem készpénzes bevételként vett előző évi költségvetési többlet

(6 405 )

(6 405 )

(1 349 )

(1 349 )

Egyéb nem készpénzes mozgások

Egyéb nem készpénzes mozgások

3

3

18

18

Beruházási tevékenységek

Beruházási tevékenységek

Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és berendezések (növekedése)/csökkenése

Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és berendezések (növekedése)/csökkenése

(1 687 )

(1 687 )

(2 073 )

(2 073 )

Tőkemódszerrel elszámolt befektetések (növekedése)/csökkenése

Tőkemódszerrel elszámolt befektetések (növekedése)/csökkenése

(53)

(53)

(31)

(31)

Értékesíthető pénzügyi eszközök (növekedése)/csökkenése

Értékesíthető pénzügyi eszközök (növekedése)/csökkenése

(3 190 )

(3 190 )

(822)

(822)

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (növekedés)/csökkenése

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (növekedés)/csökkenése

(22)

(22)

(0)

(0)

NETTÓ CASH FLOW

NETTÓ CASH FLOW

(4 474 )

(4 474 )

6 914

6 914

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése/(csökkenése)

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek nettó növekedése/(csökkenése)

(4 474 )

(4 474 )

6 914

6 914

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év eleji állománya

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év eleji állománya

28 585

28 585

21 671

21 671

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év végi állománya

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek év végi állománya

24 111

24 111

28 585

28 585

KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL

KIMUTATÁS A NETTÓ ESZKÖZÁLLOMÁNY VÁLTOZÁSAIRÓL

| millió EUR |
| --- |
| | Tagállamoktól lehívandó összegek Felhalmozott többlet/(hiány) | Egyéb tartalékok | Valós értékelés értékelési tartaléka | Nettó eszközök |
| EGYENLEG 2015.12.31-ÉN | (77 124 ) | 4 390 | 292 | (72 442 ) |
| A garanciaalap-tartalék változása | (82) | 82 | — | — |
| Valósérték-változások | — | — | 33 | 33 |
| Egyéb | (59) | 44 | — | (15) |
| Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2015. évi költségvetési eredmény | (1 349 ) | — | — | (1 349 ) |
| Az év gazdasági eredménye | 1 733 | — | — | 1 733 |
| EGYENLEG 2016.12.31-ÉN | (76 881 ) | 4 516 | 325 | (72 040 ) |
| A garanciaalap-tartalék változása | (20) | 20 | — | — |
| Valósérték-változások | — | — | (2) | (2) |
| Egyéb | (11) | 62 | (46) | 5 |
| Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2016. évi költségvetési eredmény | (6 405 ) | — | — | (6 405 ) |
| Az év gazdasági eredménye | 8 082 | — | — | 8 082 |
| EGYENLEG 2017.12.31-ÉN | (75 234 ) | 4 598 | 278 | (70 359 ) |

millió EUR

Tagállamoktól lehívandó összegek Felhalmozott többlet/(hiány)

Egyéb tartalékok

Valós értékelés értékelési tartaléka

Nettó eszközök

EGYENLEG 2015.12.31-ÉN

EGYENLEG 2015.12.31-ÉN

(77 124 )

(77 124 )

4 390

4 390

292

292

(72 442 )

(72 442 )

A garanciaalap-tartalék változása

A garanciaalap-tartalék változása

(82)

(82)

82

82

—

—

Valósérték-változások

Valósérték-változások

—

—

33

33

33

33

Egyéb

Egyéb

(59)

(59)

44

44

—

(15)

(15)

Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2015. évi költségvetési eredmény

Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2015. évi költségvetési eredmény

(1 349 )

(1 349 )

—

—

(1 349 )

(1 349 )

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

1 733

1 733

—

—

1 733

1 733

EGYENLEG 2016.12.31-ÉN

EGYENLEG 2016.12.31-ÉN

(76 881 )

(76 881 )

4 516

4 516

325

325

(72 040 )

(72 040 )

A garanciaalap-tartalék változása

A garanciaalap-tartalék változása

(20)

(20)

20

20

—

—

Valósérték-változások

Valósérték-változások

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

Egyéb

Egyéb

(11)

(11)

62

62

(46)

(46)

5

5

Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2016. évi költségvetési eredmény

Tagállami hozzájárulásként elszámolt, 2016. évi költségvetési eredmény

(6 405 )

(6 405 )

—

—

(6 405 )

(6 405 )

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

8 082

8 082

—

—

8 082

8 082

EGYENLEG 2017.12.31-ÉN

EGYENLEG 2017.12.31-ÉN

(75 234 )

(75 234 )

4 598

4 598

278

278

(70 359 )

(70 359 )

MEGJEGYZÉSEK A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ

MEGJEGYZÉSEK A PÉNZÜGYI KIMUTATÁSOKHOZ

1.   LÉNYEGES SZÁMVITELI POLITIKÁK

1.1.   JOGALAP ÉS SZÁMVITELI SZABÁLYOK

JOGALAP ÉS SZÁMVITELI SZABÁLYOK

A beszámoló elkészítése az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (HL L 298., 2012.10.26., 1. o.) (a továbbiakban: a költségvetési rendelet), valamint e költségvetési rendelet alkalmazási szabályairól szóló, 2012. október 29-i 1268/2002/EU felhatalmazáson alapuló bizottsági rendeletnek (HL L 362., 2012.12.31., 1. o.) megfelelően történik.

A költségvetési rendelet 143. cikkének megfelelően az EU a Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardokon (IPSAS) alapuló eredményszemléletű számviteli szabályok alapján készíti el pénzügyi kimutatásait. A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője által elfogadott e számviteli szabályokat a konszolidációs körbe bevont valamennyi európai intézménynél és szervnél alkalmazni kell, hogy a pénzügyi kimutatások összeállítását és a konszolidáció menetének összehangolását illetően az elszámolásra, az értékelésre és a beszámoló bemutatására vonatkozóan egységes szabálykészlet kerüljön kidolgozásra.

Új és módosított uniós számviteli szabályok (EAR) alkalmazása

Új és módosított uniós számviteli szabályok (EAR) alkalmazása

Az uniós számviteli szabályok azon módosításai, amelyek a 2017. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra alkalmazandók

Az uniós számviteli szabályok azon módosításai, amelyek a 2017. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra alkalmazandók

A Bizottság számvitelért felelős tisztviselője a következő módosításokat fogadta el:

| — | az EAR 1 „Pénzügyi kimutatások” szabály módosításai, és |
| --- | --- |

—

az EAR 1 „Pénzügyi kimutatások” szabály módosításai, és

| — | az EAR 14 „Számviteli politika, a számviteli becslések változásai és hibák” szabály módosításai. |
| --- | --- |

—

az EAR 14 „Számviteli politika, a számviteli becslések változásai és hibák” szabály módosításai.

E módosítások az IPSAS 1 „A pénzügyi kimutatások prezentálása” standard és az IPSAS 3 „Számviteli politika, a számviteli becslések változásai és hibák” standard közelmúltbeli, az IPSAS standardok közötti következetesség biztosítására irányuló javításaiból erednek. Következésképpen a kapcsolódó uniós számviteli szabályokat aktualizálták, és a főbb változások a pénzügyi beszámolás minőségi jellemzőinek leírásához, valamint a számviteli politikák kiválasztása és alkalmazása során alkalmazandó források hierarchiájának aktualizálásaihoz kapcsolódnak.

E módosítások elfogadása nem gyakorolt hatást a 2017-es uniós éves beszámolóra.

2017. december 31-ig elfogadott, de még nem alkalmazandó új és módosított uniós számviteli szabályok

2017. december 31-ig elfogadott, de még nem alkalmazandó új és módosított uniós számviteli szabályok

Az EU még nem alkalmazta az alábbi új és módosított uniós számviteli szabályokat, amelyeket a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője fogadott el, de amelyek még nem alkalmazandók:

| — | Az EAR 12 „Munkavállalói juttatások” szabály módosítása (a 2018. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra alkalmazandó): Az EAR 12 az új IPSAS 39 standarddal „Munkavállalói juttatások” összhangban módosult. A fő változás az, hogy az aktuáriusi feltételezésekben bekövetkező változásokból eredő nyereséget vagy veszteséget közvetlenül a nettó eszközökben kell megjeleníteni, ellentétben azzal a hatályos követelménnyel, hogy ezeket az eredményben kell megjeleníteni. |
| --- | --- |

—

Az EAR 12 „Munkavállalói juttatások” szabály módosítása (a 2018. január 1-jén vagy azt követően kezdődő éves időszakokra alkalmazandó): Az EAR 12 az új IPSAS 39 standarddal „Munkavállalói juttatások” összhangban módosult. A fő változás az, hogy az aktuáriusi feltételezésekben bekövetkező változásokból eredő nyereséget vagy veszteséget közvetlenül a nettó eszközökben kell megjeleníteni, ellentétben azzal a hatályos követelménnyel, hogy ezeket az eredményben kell megjeleníteni.

Az EU jelenleg elemzi e felülvizsgált uniós számviteli szabály alkalmazásának hatását és gyakorlati következményeit. Nem várható azonban, hogy ez jelentős hatást gyakorolna az összevont pénzügyi beszámolóra, kivéve azt, hogy az aktuáriusi feltételezéseket az eredménykimutatás helyett a nettó eszközökben kell megjeleníteni.

| — | Az új EAR 20 „Közszektorbeli kombinációk” szabály módosítása (a 2019. január 1-jén vagy az után kezdődő éves időszakokra alkalmazandó): Az IPSAS 40 „Közszektorbeli kombinációk” standardon alapuló új EAR 20 szabály két típusba sorolja a közszektorbeli kombinációkat attól függően, hogy az ügylet közös ellenőrzés alatt történik-e vagy sem: i. összeolvadás, amelyben az ügylet az EU-val kombinációt alkotó gazdálkodó egység könyv szerinti értékén alapul; és ii. felvásárlás, amelyben az ügylet az EU által felvásárolt gazdálkodó egységnek az akvizíció időpontjában érvényes valós értékén alapul. A két típusra különböző követelmények és különböző szintű közzétételi kötelezettségek alkalmazandók annak érdekében, hogy jobban meg lehessen érteni az EU pénzügyi kimutatásainak felhasználóira gyakorolt hatásait. |
| --- | --- |

—

Az új EAR 20 „Közszektorbeli kombinációk” szabály módosítása (a 2019. január 1-jén vagy az után kezdődő éves időszakokra alkalmazandó): Az IPSAS 40 „Közszektorbeli kombinációk” standardon alapuló új EAR 20 szabály két típusba sorolja a közszektorbeli kombinációkat attól függően, hogy az ügylet közös ellenőrzés alatt történik-e vagy sem: i. összeolvadás, amelyben az ügylet az EU-val kombinációt alkotó gazdálkodó egység könyv szerinti értékén alapul; és ii. felvásárlás, amelyben az ügylet az EU által felvásárolt gazdálkodó egységnek az akvizíció időpontjában érvényes valós értékén alapul. A két típusra különböző követelmények és különböző szintű közzétételi kötelezettségek alkalmazandók annak érdekében, hogy jobban meg lehessen érteni az EU pénzügyi kimutatásainak felhasználóira gyakorolt hatásait.

Az első alkalmazás évében az uniós pénzügyi kimutatásokra gyakorolt hatás attól függ majd, hogy ebben az időszakban az EU részt vesz-e közszektorbeli kombinációs ügyletben.

1.2.   SZÁMVITELI ALAPELVEK

SZÁMVITELI ALAPELVEK

A pénzügyi kimutatások célja, hogy valamely gazdálkodó egység pénzügyi helyzetéről, teljesítményéről és cash flow-iról a felhasználók széles köre számára hasznos információt nyújtsanak. A közszektorbeli szervezetek esetében, mint például az Európai Unió, a célkitűzés konkrétabban a döntéshozatalhoz hasznos információk nyújtása, valamint annak szemléltetése, hogy a gazdálkodó egység el tud számolni a rábízott forrásokkal. E dokumentum a fenti célok szellemében készült.

A pénzügyi kimutatások elkészítésekor követendő átfogó megfontolások (illetve számviteli alapelvek) az EAR 1 „Pénzügyi kimutatás” uniós számviteli szabályban kerültek meghatározásra és megegyeznek az IPSAS 1 standardban bemutatottakkal, amelyek a következők: valós bemutatás, eredményszemlélet, folyamatosság, a bemutatás következetessége, lényegesség, összesítés, beszámítás és összehasonlító információk. A pénzügyi beszámolás minőségi jellemzői a relevancia, a valósághű bemutatás (a megbízhatóság), az érthetőség, az időbeliség, az összehasonlíthatóság és az ellenőrizhetőség.

1.3.   KONSZOLIDÁLÁS

KONSZOLIDÁLÁS

A konszolidálás alkalmazási köre

A konszolidálás alkalmazási köre

Az EU összevont pénzügyi beszámolója magában foglalja az összes jelentős ellenőrzött gazdálkodó egységet (vagyis az uniós intézményeket – többek között a Bizottságot – és az uniós ügynökségeket), társult és közös vállalkozást. A konszolidálásba bevont gazdálkodó egységek teljes jegyzékét az uniós beszámoló 9. megjegyzése tartalmazza. Ez most 52 ellenőrzött gazdálkodó egységet és 1 társult vállalkozást foglal magában. Az olyan gazdálkodó egységeket, amelyek a konszolidálás alkalmazási körébe tartoznak, de amelyek az EU összevont pénzügyi beszámolójának egésze szempontjából nem lényegesek, nem kell bevonni a konszolidálásba, illetve nem kell tőkemódszerrel elszámolni, amennyiben az túlságosan idő- vagy költségigényes lenne az EU számára. Az említett gazdálkodó egységeket kisebb gazdálkodó egységként említjük, és külön felsorolásukat a 9. megjegyzés tartalmazza. 2017-ben 7 gazdálkodó egységet soroltak be kisebb gazdálkodó egységként.

9.

9.

Ellenőrzött gazdálkodó egységek

Ellenőrzött gazdálkodó egységek

Valamely gazdálkodó egységnek a konszolidálásba történő bevonására irányuló döntés az ellenőrzési elven alapul. Az ellenőrzött gazdálkodó egység olyan gazdálkodó egység, amelynek tekintetében az EU a szerepvállalása révén változó hasznokhoz jut vagy ilyen hasznokhoz joga van, és az érintett gazdálkodó egység feletti hatásköre révén befolyásolni tudja e hasznok jellegét és összegét. E hatáskörnek a jelenben gyakorolhatónak kell lennie, és kapcsolódnia kell a gazdálkodó egység releváns tevékenységeihez. Az ellenőrzött gazdálkodó egységek valamennyi tevékenységük tekintetében a konszolidációs körbe tartoznak. Az összevonás az ellenőrzés meglétének első napjától számítandó, és az ellenőrzés megszűnésének napján ér véget.

Az EU-n belül az ellenőrzésre utaló leggyakoribb jelek a következők: a gazdálkodó egység alapszerződések vagy másodlagos jogforrások alapján történő létrehozása, a gazdálkodó egység uniós költségvetésből való finanszírozása, szavazati jogok megléte az irányító testületekben, az Európai Számvevőszék általi pénzügyi ellenőrzés, valamint az Európai Parlament általi mentesítés. Minden egyes gazdálkodó egység tekintetében egyedileg értékelik, hogy a fent felsorolt kritériumok egyike vagy összessége elegendő-e az ellenőrzéshez.

E megközelítés alapján az uniós intézmények (az Európai Központi Bank kivételével) és ügynökségek (kivéve a korábbi 2. pillérbe tartozó ügynökségeket) az EU kizárólagos ellenőrzése alá tartozónak tekintendőek, ezért beletartoznak a konszolidációs körbe. Ezenkívül a felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK) szintén ellenőrzött gazdálkodó egységnek tekintendő.

Az Európai Unió által ellenőrzött gazdálkodó egységek egymással szemben fennálló lényeges egyenlegei, valamint a közöttük létrejött lényeges tranzakciók kiszűrésre kerültek, ugyanakkor az ilyen jellegű tranzakciók nem realizált nyeresége/vesztesége nem jelentős, ezért nem került kiszűrésre.

Közös megállapodások

Közös megállapodások

A közös megállapodás olyan megállapodás, amely felett az EU és egy vagy több fél közös ellenőrzéssel rendelkezik. A közös ellenőrzés egy megállapodás felett gyakorolt ellenőrzés szerződésben rögzített megosztása, amely kizárólag akkor áll fenn, ha a lényeges tevékenységekkel kapcsolatos döntésekhez az ellenőrzésben részt vevő felek egyhangú hozzájárulása szükséges. A közös megállapodások vagy közös műveletek, vagy közös vállalkozások lehetnek. Amennyiben a közös megállapodások egy külön jogalanyként jönnek létre, és a közös megállapodás felei jogokkal rendelkeznek a megállapodás nettó eszközei felett, az ilyen közös megállapodás közös vállalkozásnak minősül. A közös vállalkozásokban való részesedés elszámolása a tőkemódszer használatával történik (lásd az 1.5.4. megjegyzést). Amennyiben a felek a megállapodás eszközei tekintetében jogokkal, kötelezettségei tekintetében kötelmekkel rendelkeznek, úgy a közös megállapodás közös műveletnek minősül. A közös műveletekben való érdekeltségéhez kapcsolódóan az EU a következőket tünteti fel pénzügyi kimutatásaiban: eszközeit és kötelezettséget, bevételeit és kiadásait, valamint a közösen ellenőrzött vagy felmerült eszközökből, kötelezettségekből, bevételekből és kiadásokból való részesedését.

1.5.4.

Társult vállalkozások

Társult vállalkozások

A társult vállalkozások felett az EU jelentős közvetett vagy közvetlen befolyással bír, ellenőrzéssel viszont nem rendelkezik. A jelentős befolyást általában akkor tekinthetjük létezőnek, ha az EU közvetlenül vagy közvetve a szavazati jogok több mint 20 %-át birtokolja. A társult vállalkozásokban való részesedés elszámolása a tőkemódszer használatával történik (lásd az 1.5.4. megjegyzést).

1.5.4.

A konszolidálásba be nem vont gazdálkodó egységek, amelyek vagyonát a Bizottság kezeli

A konszolidálásba be nem vont gazdálkodó egységek, amelyek vagyonát a Bizottság kezeli

Az EU személyzete közös betegségbiztosítási rendszerének alapjait, az Európai Fejlesztési Alapot, valamint a résztvevői garanciaalapot nevükben a Bizottság kezeli, de a pénzügyi kimutatásokba ezeket az egységeket nem vonják be, mivel nem állnak az EU ellenőrzése alatt.

1.4.   A BESZÁMOLÓKÉSZÍTÉS ALAPJA

A BESZÁMOLÓKÉSZÍTÉS ALAPJA

A pénzügyi kimutatásokat évente mutatják be. A számviteli év január 1-jén kezdődik és december 31-én ér véget.

1.4.1.   
  Alkalmazott pénznem és átváltási árfolyamok

Alkalmazott pénznem és átváltási árfolyamok

Funkcionális pénznem és a beszámolókészítés pénzneme

Funkcionális pénznem és a beszámolókészítés pénzneme

A pénzügyi kimutatások – eltérő rendelkezés hiányában – millió euróban készülnek, az euró az EU funkcionális és beszámolókészítési pénzneme.

Műveletek és egyenlegek

Műveletek és egyenlegek

A devizaügyletek elszámolása az ügylet napján érvényes árfolyamok felhasználásával euróban történik. A devizaügyletek kiegyenlítéséből és a devizában denominált monetáris eszközök és kötelezettségek év végi árfolyamokra való átszámításából keletkező árfolyamnyereségeket vagy -veszteségeket az eredménykimutatás tartalmazza. Az értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt nem monetáris pénzügyi eszközök átszámítási különbözetei a valós értékelés értékelési tartalékában szerepelnek.

Eltérő átváltási módszerek vonatkoznak az ingatlanok, gépek, berendezések, valamint az immateriális javak értékelésére, euróra való átváltásuk a beszerzés napján érvényes árfolyamon történik.

A más pénznemben meghatározott monetáris eszközök és kötelezettségek év végi egyenlegeit az Európai Központi Bank (EKB) december 31-én érvényes árfolyamain számítják át euróra:

Euroátváltási árfolyamok

Euroátváltási árfolyamok

| Pénznem | 2017.12.31. | 2016.12.31. | Pénznem | 2017.12.31. | 2016.12.31. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| BGN | 1,9558 | 1,9558 | PLN | 4,177 | 4,4103 |
| CZK | 25,5350 | 27,0210 | RON | 4,6585 | 4,5390 |
| DKK | 7,4449 | 7,4344 | SEK | 9,8438 | 9,5525 |
| GBP | 0,8872 | 0,8562 | CHF | 1,1702 | 1,0739 |
| HRK | 7,4400 | 7,5597 | JPY | 135,01 | 123,4000 |
| HUF | 310,3300 | 309,8300 | USD | 1,1993 | 1,0541 |

Pénznem

2017.12.31.

2016.12.31.

Pénznem

2017.12.31.

2016.12.31.

BGN

BGN

1,9558

1,9558

1,9558

1,9558

PLN

PLN

4,177

4,177

4,4103

4,4103

CZK

CZK

25,5350

25,5350

27,0210

27,0210

RON

RON

4,6585

4,6585

4,5390

4,5390

DKK

DKK

7,4449

7,4449

7,4344

7,4344

SEK

SEK

9,8438

9,8438

9,5525

9,5525

GBP

GBP

0,8872

0,8872

0,8562

0,8562

CHF

CHF

1,1702

1,1702

1,0739

1,0739

HRK

HRK

7,4400

7,4400

7,5597

7,5597

JPY

JPY

135,01

135,01

123,4000

123,4000

HUF

HUF

310,3300

310,3300

309,8300

309,8300

USD

USD

1,1993

1,1993

1,0541

1,0541

1.4.2.   
  Becslések alkalmazása

Becslések alkalmazása

Az IPSAS-sal és az általánosan elfogadott számviteli elvekkel összhangban a pénzügyi kimutatások szükségszerűen magukban foglalnak olyan becsléseken és feltételezéseken alapuló összegeket, amelyeket a vezetés a rendelkezésre álló legmegbízhatóbb információk alapján állít fel. A jelentős becsült összegek közé tartoznak például – a teljesség igénye nélkül – a következők: munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek, céltartalékok, készletekkel és követelésekkel kapcsolatos pénzügyi kockázat, elhatárolt bevételek és kiadások, függő követelések és kötelezettségek, az immateriális javak és az ingatlanok, gépek, berendezések értékvesztésének mértéke, valamint a pénzügyi instrumentumokat érintő megjegyzésben kimutatott összegek. A tényleges eredmények eltérhetnek ezektől a becslésektől. A becslésekben bekövetkező változásokat abban az időszakban veszik figyelembe, amelyben ismertté válnak.

1.5.   MÉRLEG

MÉRLEG

1.5.1.   
  Immateriális javak

Immateriális javak

A vásárolt számítógépes szoftverlicenceket a halmozott amortizációval és az értékvesztés miatti veszteségekkel csökkentett eredeti bekerülési értéken mutatják ki. Az eszközök amortizációja a becsült hasznos élettartam (3–11 év) alatt lineárisan történik. Az immateriális javak becsült hasznos élettartama saját gazdasági élettartamuktól vagy egy adott megállapodásban meghatározott jogi élettartamuktól függ. A saját előállítású immateriális javak aktiválására akkor kerül sor, amikor az uniós számviteli szabályok vonatkozó kritériumai teljesülnek, és a ráfordítások kizárólag a javak fejlesztési szakaszához kapcsolódnak. Az aktiválható költségek az eszköz fejlesztéséhez, elkészítéséhez és a vezetés igényeit figyelembe vevő üzembe helyezéséhez szükséges közvetlen költségeket foglalják magukban. A kutatási tevékenységekhez kapcsolódó költségeket, a nem aktiválható fejlesztési költségeket és a karbantartási költségeket kiadásként számolják el felmerülésükkor.

1.5.2.   
  Ingatlanok, gépek és berendezések

Ingatlanok, gépek és berendezések

Valamennyi ingatlan, gép és berendezés kimutatása a halmozott értékcsökkenéssel és értékvesztéssel csökkentett eredeti bekerülési értéken történik. A bekerülési érték az eszköz beszerzéséhez, befejezéséhez vagy átadásához közvetlenül hozzárendelhető kiadásokat foglalja magában.

A később felmerülő költségek az eszköz könyv szerinti értékében, vagy adott esetben külön eszközként kerülnek aktiválásra, de csak akkor, ha az eszközzel kapcsolatos jövőbeli gazdasági hasznokat vagy szolgáltatáspotenciált valószínűsíthetően az EU élvezi, és az eszköz költségét megbízhatóan lehet mérni. A javítási és karbantartási költségek az eredménykimutatásban kerülnek elszámolásra abban a költségvetési időszakban, amelyben felmerültek.

A földterületekre és a műalkotásokra nem számolnak el értékcsökkenési leírást, mivel határozatlan élettartammal rendelkezőknek tekintendők. A befejezetlen beruházásokra nem számolnak el értékcsökkenési leírást, mivel ezek az eszközök még nem felhasználhatók. A többi eszköz értékcsökkenési leírása a becsült hasznos élettartam során lineáris módszerrel történik, a következők szerint:

| Eszköztípus | Lineáris leírási kulcsok |
| --- | --- |
| Épületek | 4 % – 10 % |
| Világűrbe telepített eszközök | 8 % – 25 % |
| Gépek és berendezések | 10 % – 25 % |
| Bútorok és járművek | 10 % – 25 % |
| Számítástechnikai berendezések | 25 % – 33 % |
| Egyéb | 10 % – 33 % |

Eszköztípus

Lineáris leírási kulcsok

Épületek

Épületek

4 % – 10 %

4 % – 10 %

Világűrbe telepített eszközök

Világűrbe telepített eszközök

8 % – 25 %

8 % – 25 %

Gépek és berendezések

Gépek és berendezések

10 % – 25 %

10 % – 25 %

Bútorok és járművek

Bútorok és járművek

10 % – 25 %

10 % – 25 %

Számítástechnikai berendezések

Számítástechnikai berendezések

25 % – 33 %

25 % – 33 %

Egyéb

Egyéb

10 % – 33 %

10 % – 33 %

Az eszközök elidegenítésének nyeresége, illetve vesztesége az értékesítéssel kapcsolatos kiadásokkal csökkentett bevételnek és az elidegenített eszköz könyv szerinti értékének a különbözetéből adódik, és az eredménykimutatásban szerepel.

Lízingek

Lízingek

Pénzügyi lízingként kerülnek besorolásra azok a tárgyieszköz-lízingek, amelyeknél a tulajdonjoggal járó valamennyi kockázatot és előnyt alapvetően az EU viseli. A pénzügyi lízingek aktiválása a lízing kezdőidőpontjában a lízingbe vett eszköz valós értéke és a minimális lízingfizetések jelenértéke közül az alacsonyabbik értéken történik. A pénzügyi lízing díjának kamattartalmát a lízingidőszak alatt a ráfordítások között számolják el, a fennálló egyenlegre alkalmazott azonos időszaki kamatlábbal. A bérleti kötelezettségek – a finanszírozási költségek nélkül – a (hosszú és rövid lejáratú) pénzügyi kötelezettségek között szerepelnek. A finanszírozási költség kamattartalmát a lízingidőszak alatt az eredménykimutatásban számolják el oly módon, hogy a kötelezettség fennálló egyenlegére minden időszakban azonos időszaki kamatláb jusson. A pénzügyi lízing keretében tartott eszközök értékcsökkenési leírását az eszköz hasznos élettartama és a lízing időtartama közül a rövidebbik időszak során számolják el.

Operatív lízingnek minősülnek azok a lízingek, amelyeknél a tulajdonjogban rejlő kockázatok és előnyök jelentős hányada a lízingbeadónál marad. Az operatív lízing díjait a lízing időtartama alatt lineáris módszerrel ráfordításként számolják el az eredménykimutatásban.

1.5.3.   
  Nem pénzügyi eszközök értékvesztése

Nem pénzügyi eszközök értékvesztése

A határozatlan hasznos élettartammal rendelkező eszközökre nem számolnak el amortizációt/értékcsökkenést, az értékvesztés szükségességét pedig évente vizsgálják meg. Az amortizáció/értékcsökkenés tárgyát képező eszközöknél minden esetben sor kerül az értékvesztés szükségességének vizsgálatára, amikor bizonyos események vagy a körülmények változásai azt jelzik, hogy a könyv szerinti érték esetleg már nem térül meg. Az értékvesztés miatti veszteség az az összeg, amennyivel az eszköz könyv szerinti értéke magasabb, mint annak megtérülő értéke. A megtérülő érték az eszköz értékesítési költségekkel csökkentett valós értéke és használati értéke közül a magasabbik.

Az immateriális javak és az ingatlanok, gépek és berendezések maradványértékét és hasznos élettartamát évente legalább egyszer felülvizsgálják és szükség esetén módosítják. Az eszköz könyv szerinti értékét azonnal a megtérülő értékére írják le, ha az eszköz könyv szerinti értéke meghaladja annak becsült megtérülő értékét. Amennyiben a korábbi években elszámolt értékvesztés okai már nem állnak fenn, az értékvesztés miatti veszteségeket ennek megfelelően visszaírják.

1.5.4.   
  Tőkemódszerrel elszámolt befektetések

Tőkemódszerrel elszámolt befektetések

Társult vállalkozásokban és közös vállalkozásokban való részesedés

Társult vállalkozásokban és közös vállalkozásokban való részesedés

A befektetéseket a tőkemódszerrel veszik figyelembe a konszolidálás során, kezdeti elszámolásuk bekerülési értéken történik. Az EU-nak e befektetésekben való érdekeltségét az eredménykimutatás tartalmazza, míg a tartalékok változásaiból való részesedése a valós értékelés értékelési tartalékában a nettó eszközökben kerül kimutatásra. A pénzügyi kimutatásokban a befektetés mérlegfordulónapkori könyv szerinti értékét a kezdeti bekerülési érték és valamennyi változás (további hozzájárulások, részesedés a gazdasági eredményekből és a tartalék változásaiból, értékvesztés, valamint osztalékok) összege adja. A befektetésből kapott osztalék csökkenti az eszköz könyv szerinti értékét.

Ha a tőkemódszerrel elszámolt befektetés veszteségéből az EU-ra jutó rész eléri vagy meghaladja az EU-nak a befektetésben lévő érdekeltségét, az EU a további veszteségekben való részesedésének megjelenítését abbahagyja (meg nem jelenített veszteségek). Ha az EU érdekeltsége nullára lecsökkent, további veszteséget és kötelezettséget csak akkor jelenítenek meg, ha az EU-nak jogi vagy vélelmezett kötelme áll fenn, vagy kifizetést teljesített a gazdálkodó egység nevében.

Amennyiben értékvesztés jelei mutatkoznak, azt le kell írni az alacsonyabb megtérülő értékre. A megtérülő érték fogalmának magyarázatát az 1.5.3. megjegyzés tartalmazza. Amennyiben az értékvesztés oka egy későbbi időpontban már nem áll fenn, az értékvesztés miatti veszteséget arra a könyv szerinti értékre írják vissza, amelyet akkor határoztak volna meg, ha semmilyen értékvesztés miatti veszteséget nem tüntettek volna fel.

1.5.3.

Az EU nem törekszik jelentős befolyás gyakorlására olyan esetekben, amikor legalább 20 %-os részesedéssel rendelkezik egy befektetési alapban. Az ilyen alapokat emiatt pénzügyi instrumentumként kezelik és értékesíthető pénzügyi eszközként sorolják be.

A kisebb gazdálkodó egységként besorolt társult vállalkozások és közös vállalkozások elszámolása nem a tőkemódszer használatával történik. Az említett gazdálkodó egységhez való uniós hozzájárulásokat költségként számolják el az időszakra.

1.5.5.   
  Pénzügyi eszközök

Pénzügyi eszközök

Besorolás

Besorolás

Az EU a következő kategóriákba sorolja be pénzügyi eszközeit: az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök, hitelek és követelések, lejáratig tartandó befektetések; és értékesíthető pénzügyi eszközök. A pénzügyi instrumentumok besorolását a kezdeti megjelenítés időpontjában határozzák meg, és minden egyes mérlegfordulónapkor felülvizsgálják.

(i)   Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Ebbe a kategóriába kerül a pénzügyi eszköz, ha alapvetően rövid távú értékesítési céllal szerezték be. A származtatott termékeket szintén ebbe a kategóriába sorolják be. Az e kategóriába tartozó eszközök forgóeszköznek minősülnek, ha a mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belül várhatóan értékesítik őket.

(ii)   Hitelek és követelések

Hitelek és követelések

A hitelek és követelések aktív piacon nem jegyzett nem származtatott pénzügyi eszközök, amelyeknél a fizetési összegek rögzítettek vagy meghatározhatók. Akkor merülnek fel, amikor az EU az adósnak közvetlenül pénzeszközt, árut vagy szolgáltatást biztosít anélkül, hogy szándékában állna a követeléssel kereskedni, vagy abban az esetben, ha egy garanciaszerződés keretében az EU által teljesített kifizetést követően az EU-ra engedményezik az eredeti hitelező jogait. A mérlegfordulónapot követő 12 hónapon belül esedékes kifizetéseket forgóeszközként sorolják be. A mérlegfordulónapot követő 12 hónapon túl esedékes kifizetéseket befektetett eszközként sorolják be. A hitelek és követelések közé tartoznak a három hónapnál hosszabb eredeti futamidejű lekötött betétek is.

(iii)   Lejáratig tartandó befektetések

Lejáratig tartandó befektetések

A lejáratig tartandó befektetések rögzített vagy meghatározható fizetési összegű és rögzített lejáratú nem származékos pénzügyi eszközök, amelyeket az EU határozottan a lejáratig kíván és képes is megtartani. E pénzügyi évben az EU nem rendelkezett ebbe a kategóriába tartozó befektetéssel.

(iv)   Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Az értékesíthető pénzügyi eszközök olyan nem származtatott eszközök, amelyeket ebbe a kategóriába tartozóként jelöltek meg, vagy amelyeket a többi kategória egyikébe sem soroltak be. Befektetett eszközként vagy forgóeszközként sorolják be őket, attól függően, hogy az EU várhatóan milyen időtartamig tartja ezeket. Szintén az értékesíthető pénzügyi eszközökhöz sorolják a nem konszolidált gazdálkodó egységekben történő részesedésszerzéseket, illetve a tőkemódszertől eltérő módszerrel értékelt befektetéseket (például a kockázatitőke-műveleteket), valamint az egyéb tőketípusú befektetéseket.

Kezdeti megjelenítés és értékelés

Kezdeti megjelenítés és értékelés

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök, a lejáratig tartandó és az értékesíthető eszközök beszerzésének és értékesítésének megjelenítése az üzletkötés időpontjában történik, tehát azon a napon, amikor az EU kötelezettséget vállal az adott eszköz megvásárlására vagy értékesítésére. A pénzeszköz-egyenértékeseket és hiteleket abban az időpontban veszik számviteli nyilvántartásba, amikor a hitelvevőnek pénzátutalást teljesítenek. A pénzügyi instrumentumokat kezdetben valós értéken jelenítik meg. A nem az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök kezdeti megjelenítése az ügyleti költségekkel növelt valós értéken történik. Az eredménnyel szemben valós értéken értékeltként nyilvántartott pénzügyi eszközök kezdeti megjelenítése valós értéken történik, az ügyleti költségeket pedig az eredménykimutatásban számolják el.

A pénzügyi eszköz kezdeti megjelenítéskori valós értéke rendszerint az ügyleti ár (azaz a kapott ellenérték valós értéke), hacsak az adott instrumentum valós értékét nem lehet más, ugyanazon instrumentumra kötött, megfigyelhető aktuális piaci tranzakciókkal való összehasonlítás útján megállapítani, vagy pedig olyan értékelési technika útján, amelynek a változói csak megfigyelhető piacokról származó adatokat tartalmaznak (például néhány származtatott ügylet esetében). Amikor azonban a hosszú lejáratú hitel után nem számítanak fel kamatot, vagy a kamat a piaci feltételeknél kedvezőbb, a pénzügyi eszköz valós értéke megbecsülhető az összes jövőbeli pénzbevétel jelenértékeként, ahol az alkalmazott diszkont-kamatláb egy hasonló hitelminősítésű kibocsátó hasonló instrumentumára vonatkozó piaci kamatláb.

A nyújtott hiteleket nominális összegükön értékelik, amelyet a hitel valós értékének tekintenek. Ennek oka a következő:

| — | Az EU hitelezési tevékenységének „piaci környezete” nagyon egyedi és különbözik a kereskedelmi kötvények vagy államkötvények kibocsátására használt tőkepiactól. Mivel ezen a piacon a hitelnyújtóknak lehetőségük nyílik alternatív befektetéseket választani, az alternatív lehetőség beépül a piaci árba. Ez az alternatív befektetésekre vonatkozó lehetőség azonban az EU esetében nem áll fenn, mert az EU nem fektethet be a tőkepiacokon; hitelt csak ugyanolyan kamatlábbal történő hitelnyújtás céljából vesz fel. Ez azt jelenti, hogy a hitelbe nyújtott összegek esetében az EU számára nem áll rendelkezésre alternatív hitelnyújtási vagy befektetési opció. Így tehát nincs alternatív költség és ezért nincs alapja a piaci kamatlábbal való összehasonlításnak. A piacot tulajdonképpen az EU hitelezési tevékenysége önmagában képviseli. Lényegében, mivel az alternatívköltség-opció nem alkalmazható, a piaci ár nem tükrözi hűen az EU hitelezési műveleteinek lényegét. Ezért nem helyénvaló, ha az EU hitelezési tevékenységének valós értékét a kereskedelmi kötvények vagy államkötvények alapján határozzuk meg. |
| --- | --- |

—

Az EU hitelezési tevékenységének „piaci környezete” nagyon egyedi és különbözik a kereskedelmi kötvények vagy államkötvények kibocsátására használt tőkepiactól. Mivel ezen a piacon a hitelnyújtóknak lehetőségük nyílik alternatív befektetéseket választani, az alternatív lehetőség beépül a piaci árba. Ez az alternatív befektetésekre vonatkozó lehetőség azonban az EU esetében nem áll fenn, mert az EU nem fektethet be a tőkepiacokon; hitelt csak ugyanolyan kamatlábbal történő hitelnyújtás céljából vesz fel. Ez azt jelenti, hogy a hitelbe nyújtott összegek esetében az EU számára nem áll rendelkezésre alternatív hitelnyújtási vagy befektetési opció. Így tehát nincs alternatív költség és ezért nincs alapja a piaci kamatlábbal való összehasonlításnak. A piacot tulajdonképpen az EU hitelezési tevékenysége önmagában képviseli. Lényegében, mivel az alternatívköltség-opció nem alkalmazható, a piaci ár nem tükrözi hűen az EU hitelezési műveleteinek lényegét. Ezért nem helyénvaló, ha az EU hitelezési tevékenységének valós értékét a kereskedelmi kötvények vagy államkötvények alapján határozzuk meg.

| — | Továbbá, mivel nincs olyan aktív piac vagy hasonló műveletek, amivel össze lehetne hasonlítani, az EU által az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus, a fizetésimérleg-támogatás és más ilyen jellegű hitelek alapján történő hitelezési tevékenységének valós értékelésére alkalmazott kamatlábnak a felszámított kamatlábnak kell lennie. |
| --- | --- |

—

Továbbá, mivel nincs olyan aktív piac vagy hasonló műveletek, amivel össze lehetne hasonlítani, az EU által az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus, a fizetésimérleg-támogatás és más ilyen jellegű hitelek alapján történő hitelezési tevékenységének valós értékelésére alkalmazott kamatlábnak a felszámított kamatlábnak kell lennie.

| — | Ezenfelül e hitelek vonatkozásában, viszonossági jellegükből adódóan kompenzációs hatások érvényesülnek a nyújtott és a felvett hitelök között. A nyújtott hitel tényleges kamata így megegyezik a kapcsolódó felvett hitel effektív kamatlábával. Az Európai Uniónál felmerülő, majd a hitel kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül az eredménykimutatásban jelenítik meg. |
| --- | --- |

—

Ezenfelül e hitelek vonatkozásában, viszonossági jellegükből adódóan kompenzációs hatások érvényesülnek a nyújtott és a felvett hitelök között. A nyújtott hitel tényleges kamata így megegyezik a kapcsolódó felvett hitel effektív kamatlábával. Az Európai Uniónál felmerülő, majd a hitel kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül az eredménykimutatásban jelenítik meg.

A pénzügyi instrumentumok kivezetésre kerülnek, ha a befektetések cash flow-ihoz való jogok lejártak vagy azokat átadták, és az EU a tulajdonjoggal járó valamennyi kockázatot és előnyt lényegileg átadta egy másik félnek.

Későbbi értékelés

Későbbi értékelés

| a) | Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken mutatják ki. „Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök” kategória valós értékének változásaiból eredő nyereségek és veszteségek az eredménykimutatásban szerepelnek abban az időszakban, amelyben felmerültek. |
| --- | --- |

a)

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken mutatják ki. „Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök” kategória valós értékének változásaiból eredő nyereségek és veszteségek az eredménykimutatásban szerepelnek abban az időszakban, amelyben felmerültek.

| b) | A hitelek és követelések kimutatása amortizált bekerülési értéken történik az effektívkamatláb-módszer alkalmazásával. A felvett hitelekre nyújtott hitelek esetén ugyanaz az effektív kamatláb alkalmazandó a nyújtott és a felvett hitelekre is, mivel ezek jellemzőiket tekintve back-to-back műveletek, a feltételeik és összegeik közötti különbségek nem lényegesek. Az Európai Uniónál felmerülő, majd a hitel kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül az eredménykimutatásban jelenítik meg. |
| --- | --- |

b)

A hitelek és követelések kimutatása amortizált bekerülési értéken történik az effektívkamatláb-módszer alkalmazásával. A felvett hitelekre nyújtott hitelek esetén ugyanaz az effektív kamatláb alkalmazandó a nyújtott és a felvett hitelekre is, mivel ezek jellemzőiket tekintve back-to-back műveletek, a feltételeik és összegeik közötti különbségek nem lényegesek. Az Európai Uniónál felmerülő, majd a hitel kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül az eredménykimutatásban jelenítik meg.

| c) | A lejáratig tartott eszközök kimutatása amortizált bekerülési értéken történik az effektívkamatláb-módszer alkalmazásával. Az EU jelenleg nem rendelkezik lejáratig tartott befektetéssel. |
| --- | --- |

c)

A lejáratig tartott eszközök kimutatása amortizált bekerülési értéken történik az effektívkamatláb-módszer alkalmazásával. Az EU jelenleg nem rendelkezik lejáratig tartott befektetéssel.

| d) | Az értékesíthető pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken tartják nyilván. Az értékesíthető pénzügyi eszközök valós értékének változásaiból származó nyereséget és veszteséget a valós értékelés értékelési tartalékában mutatják ki, kivéve a nem monetáris pénzügyi eszközök átszámítási különbözeteit, amelyeket az eredménykimutatásban tüntetnek fel. Az értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt eszközök kivezetésekor vagy értékvesztésekor a korábban a valós értékelés értékelési tartalékában megjelenített valósérték-kiigazítások kumulált összegét az eredménykimutatásban jelenítik meg. Az értékesíthető pénzügyi eszközök effektívkamatláb-módszerrel számított kamatát az eredménykimutatásban jelenítik meg. Az értékesíthető tőkeinstrumentumok utáni osztalék megjelenítésére akkor kerül sor, amikor megállapítják az EU osztalékhoz való jogát. |
| --- | --- |

d)

Az értékesíthető pénzügyi eszközöket a későbbiekben valós értéken tartják nyilván. Az értékesíthető pénzügyi eszközök valós értékének változásaiból származó nyereséget és veszteséget a valós értékelés értékelési tartalékában mutatják ki, kivéve a nem monetáris pénzügyi eszközök átszámítási különbözeteit, amelyeket az eredménykimutatásban tüntetnek fel. Az értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt eszközök kivezetésekor vagy értékvesztésekor a korábban a valós értékelés értékelési tartalékában megjelenített valósérték-kiigazítások kumulált összegét az eredménykimutatásban jelenítik meg. Az értékesíthető pénzügyi eszközök effektívkamatláb-módszerrel számított kamatát az eredménykimutatásban jelenítik meg. Az értékesíthető tőkeinstrumentumok utáni osztalék megjelenítésére akkor kerül sor, amikor megállapítják az EU osztalékhoz való jogát.

Az aktív piacokon jegyzett befektetések valós értékei az aktuális vételi áron alapulnak. Az EU a nem aktív piacú pénzügyi eszközök (valamint a tőzsdén nem jegyzett értékpapírok és a tőzsdén kívüli derivatívák) esetében értékelési technika alkalmazásával állapítja meg a valós értéket. Ilyen technika a szokásos piaci feltételek szerint lebonyolított legutóbbi ügyletek felhasználása, a lényegében megegyező egyéb instrumentumok alapul vétele, a diszkontált cash flow-elemzés, az opciós árazási modellek és a piaci résztvevők által általában alkalmazott egyéb értékelési technikák.

Az értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt, a kockázatitőke-alapokban lévő, aktív piacon jegyzett piaci árral nem rendelkező befektetések értékelése az elszámolható nettó eszközértéken történik, amelyet valós értékükkel egyenlőnek tekintenek.

Azokban az esetekben, amikor az aktív piacon jegyzett piaci árral nem rendelkező tőkeinstrumentumokban lévő befektetések valós értékét nem lehet megbízhatóan mérni, akkor e befektetéseket az értékvesztéssel csökkentett bekerülési értéken értékelik.

Pénzügyi eszközök értékvesztése

Pénzügyi eszközök értékvesztése

Az EU minden egyes mérlegfordulónapkor megvizsgálja, hogy egy adott pénzügyi eszköz értékvesztését indokolják-e objektív tények. A pénzügyi eszközre nézve akkor és csak akkor merül fel, illetve számolandó el értékvesztési veszteség, ha objektív bizonyítékai vannak az eszköz kezdeti megjelenítését követően bekövetkezett egy vagy több esemény által eredményezett értékvesztésnek, és a veszteséggel járó esemény(ek) megbízhatóan becsülhető hatással van(nak) a pénzügyi eszköz becsült jövőbeli cash flow-ira.

(a)   Amortizált bekerülési értéken nyilvántartott eszközök

Amortizált bekerülési értéken nyilvántartott eszközök

Ha a hitelek és követelések vagy az amortizált bekerülési értéken nyilvántartott lejáratig tartandó befektetések értékvesztésének bekövetkeztére nézve objektív bizonyítékok vannak, a veszteség összege az eszköz könyv szerinti értéke és a pénzügyi eszköz eredeti effektív kamatlábával diszkontált (jövőbeli hitelveszteségeket nem tartalmazó) becsült jövőbeli cash flow-k jelenértéke közötti különbségnek felel meg. Az eszköz könyv szerinti értékét csökkentik, a veszteség összegét pedig az eredménykimutatásban jelenítik meg. Ha a hitel vagy a lejáratig tartandó befektetés változó kamatlábú, az esetleges értékvesztések értékelésének diszkont kamatlába a szerződés szerint meghatározott folyó effektív kamatlábnak felel meg. Egy biztosítékkal fedezett pénzügyi eszközből származó jövőbeli cash flow-k becsült jelenértékének kiszámítása figyelembe veszi a biztosíték érvényesítéséből származó cash flow-kat, levonva a biztosíték megszerzésének és értékesítésének a költségeit, akár valószínű a biztosíték érvényesítése, akár nem. Ha az értékvesztés összege egy későbbi időszakban csökken, és a csökkenést objektíven olyan eseményhez lehet kötni, amely az értékvesztés megjelenítése után következett be, a korábban elszámolt értékvesztést az eredménykimutatásban visszaírják.

(b)   Valós értéken nyilvántartott eszközök

Valós értéken nyilvántartott eszközök

Az értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt részesedésszerzések esetén az értékvesztés megállapításakor azt vizsgálják, hogy az értékpapír valós értéke jelentős mértékben, illetve tartósan a bekerülési értéke alá csökkent-e. Ha az értékesíthető pénzügyi eszközöknél bizonyíték van ez utóbbira nézve, a halmozott veszteséget – amely az akvizíciós költség és az eredménykimutatásban az adott pénzügyi eszközzel kapcsolatban korábban megjelenített értékvesztéssel csökkentett aktuális valós érték különbségének felel meg – kivezetik a tartalékokból és az eredménykimutatásban jelenítik meg. Az eredménykimutatásban a tőkeinstrumentumokkal kapcsolatban megjelenített értékvesztések sztornírozása nem az eredménykimutatáson keresztül történik. Ha egy későbbi időszakban az értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt adósságinstrumentum valós értéke emelkedik, és a növekedést objektíven olyan eseményhez lehet kötni, amely az értékvesztés megjelenítése után következett be, az értékvesztést az eredménykimutatáson keresztül sztornírozzák.

1.5.6.   
  Készletek

Készletek

A készleteket a bekerülési érték és a nettó realizálható érték közül az alacsonyabbikon mutatják ki. A bekerülési érték meghatározása a FIFO módszerrel történik. A késztermékek, valamint a befejezetlen termelés és félkész termékek bekerülési értéke a nyersanyag-ráfordítást, a közvetlen munkaerőköltségeket, az egyéb közvetlenül hozzárendelhető költségeket és a termeléshez kapcsolódó (a szokásos működési kapacitáson alapuló) általános költségeket foglalja magában. A nettó realizálható érték a befejezéssel és értékesítéssel kapcsolatos kiadásokkal csökkentett becsült értékesítési ár (szokásos üzletmenet során). Amennyiben a készleteket azzal a céllal tartják, hogy azokhoz a nagyközönség díjmentesen vagy jelképes díj ellenében juthasson, értékelésük a bekerülési érték és a folyóáras pótlási érték közül a kisebbiken történik. A folyóáras pótlási érték az a költség, amely az EU számára merülne fel az eszköz beszámolókészítési időpontban való beszerzésekor.

1.5.7.   
  Előfinanszírozási összegek

Előfinanszírozási összegek

Az előfinanszírozás olyan kifizetés, amelynek célja, hogy pénzelőleget (pénztárkészletet) biztosítson a kedvezményezettnek. Az előfinanszírozást az egyedi szerződésben, határozatban, megállapodásban vagy alap-jogiaktusban meghatározott időszak során több kifizetésre is fel lehet osztani. Az előleget vagy pénztárkészletet a megállapodásban rögzített időszak során fel kell használni arra a célra, amire nyújtották, vagy vissza kell fizetni. Amennyiben a kedvezményezettnél nem merülnek fel elszámolható kiadások, köteles az előfinanszírozási előleget visszafizetni az EU-nak. Az előfinanszírozás összegét (teljes egészében vagy részben) csökkenthetik az elfogadott (kiadásként lekönyvelt) elszámolható költségek.

A későbbi mérlegfordulónapokon az előfinanszírozás értéke megfelel a mérlegben kezdetben megjelenített összeg(ek)nek, csökkentve az időszak során felmerült elszámolható költségekkel (adott esetben ideértve a becsült összegeket is).

Az előfinanszírozás utáni kamat megjelenítése a megfelelő megállapodás rendelkezéseinek megfelelően a kamat realizálásakor történik. Év végén a legmegbízhatóbb információra alapozva becslést készítenek az elhatárolt kamatbevételről és azt szerepeltetik a mérlegen.

A tagállamok részére fizetett egyéb olyan előlegeket, amelyek a tagállamok által a kedvezményezettjeik részére teljesített előlegek EU általi visszatérítéséből származnak (beleértve a megosztott irányítás alá tartozó pénzügyi eszközöket), eszközként jelenítik meg az előfinanszírozási megnevezés alatt. A tagállamok részére fizetett egyéb előlegeket ezt követően a mérlegben eredetileg megjelenített összegen értékelik, amelyet csökkentenek a végső kedvezményezetteknél felmerült elszámolható kiadások észszerű és támogatható feltételezések alapján kiszámolt legjobb becslésével.

Az Európai Fejlesztési Alap vagy egyéb, a konszolidálásba be nem vont gazdálkodó egység vagyonkezelői alapjainak nyújtott uniós hozzájárulásokat szintén előfinanszírozásként sorolják be, mivel céljuk, hogy pénztárkészletet biztosítsanak a vagyonkezelői alap részére, hogy az a vagyonkezelői alap célkitűzései értelmében meghatározott egyedi tevékenységeket tudjon finanszírozni. A vagyonkezelői alapoknak nyújtott uniós hozzájárulásokat az uniós hozzájárulás eredeti összegén értékelik, amelyet csökkentenek a vagyonkezelői alapnál a beszámolási időszak során felmerült és az alapul szolgáló megállapodásnak megfelelően az uniós hozzájáruláshoz allokált elszámolható kiadásokkal, beleértve adott esetben becsült összegeket is.

1.5.8.   
  Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

Visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések

Mivel az uniós számviteli szabályok a visszterhes ügyletek és a nem visszterhes ügyletek elkülönített bemutatását írják elő, a beszámoló elkészítéséhez a követeléseket visszterhes ügyletből származóként, a behajtható követeléseket pedig nem szerződésből eredő nem visszterhes ügyletből származóként határozzuk meg (amikor az EU értéket kap egy másik gazdálkodó egységtől anélkül, hogy cserébe közvetlenül hozzávetőleg ugyanolyan értéket nyújtana – például tagállamoktól származó, saját forrásokhoz kapcsolódó behajtható követelések).

A visszterhes ügyletekből származó követelések megfelelnek a pénzügyi eszközök fogalommeghatározásának, így a hitelek és követelések alá vannak besorolva és ennek megfelelően értékelik azokat (lásd az 1.5.5. megjegyzést). A pénzügyi eszközöket érintő megjegyzésekben a visszterhes ügyletekből származó követelésekre vonatkozó közzétételek tartalmazzák a visszterhes ügyletekből származó aktív időbeli elhatárolásokat, mivel azok nem lényegesek.

1.5.5.

A nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követeléseket az értékvesztési leírásokkal csökkentett (kamatokkal és büntetésekkel kiigazított) eredeti összegen tartják nyilván. A nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések értékvesztési leírására akkor kerül sor, ha objektív bizonyítékok vannak arra nézve, hogy az EU nem fogja tudni beszedni a nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések eredeti feltételei szerint esedékes valamennyi összeget. A leírás összege az eszköz könyv szerinti értéke és a megtérülő érték közötti különbözetnek felel meg. A leírás összegét az eredménykimutatásban jelenítik meg. A kinnlévő, de egyedi leírással még nem érintett beszedési megbízások esetében általános leírás megjelenítésére kerül sor a korábbi tapasztalatok alapján. Lásd az 1.5.14. megjegyzést, amely az év végén elszámolt elhatárolt bevételek kezelésére vonatkozik. A nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelésként feltüntetett és kimutatott összegek nem pénzügyi eszközök, mivel nem olyan szerződésből származnak, amely pénzügyi kötelezettséget vagy tőkeinstrumentumot keletkeztetne. A pénzügyi kimutatások megjegyzéseiben azonban a nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követeléseket adott esetben a visszterhes ügyletekből származó követelésekkel együtt mutatják ki.

1.5.14.

1.5.9.   
  Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

A pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek pénzügyi eszközök, és magukban foglalják a következőket: a készpénz, a bankoknál elhelyezett látra szóló vagy felmondásos betétek, valamint a három hónapos vagy annál rövidebb eredeti lejárattal rendelkező rövid lejáratú, magas likviditású egyéb befektetések.

1.5.10.   
  Nyugdíj és egyéb munkavállalói juttatások

Nyugdíj és egyéb munkavállalói juttatások

Nyugdíjkötelezettségek

Nyugdíjkötelezettségek

Az EU meghatározott nyugdíjjuttatási programokat működtet. A munkavállalók fizetéséből levont hozzájárulás e juttatások becsült költségeinek egyharmadát teszi ki – a kötelezettséget azonban nem finanszírozzák. A meghatározott nyugdíjjuttatási programokkal kapcsolatos kötelezettség mérlegben kimutatott értéke a meghatározott juttatási kötelem mérlegfordulónapi – a programeszközök valós értékével csökkentett – jelenértékével egyenlő. A meghatározott juttatási kötelem értékét biztosításmatematikusok számítják ki a „kivetített jóváírási egység” módszer alkalmazásával. A meghatározott juttatási kötelem jelenértékét a becsült jövőbeli pénzeszköz-kiáramlások diszkontálásával határozzák meg, ahol a diszkonttényező azon pénznemben meghatározott államkötvények kamatlábainak felel meg, amelyben a juttatásokat fogják kifizetni és amelyek lejárati feltételei közelítik a szóban forgó nyugdíjkötelezettség feltételeit.

A tapasztalati módosításokból és az aktuáriusi feltételezések változásaiból adódó aktuáriusi nyereségeket és veszteségeket közvetlenül az eredménykimutatásban jelenítik meg. A múltbeli szolgálat költségeit közvetlenül az eredménykimutatásban mutatják ki, kivéve, ha a nyugdíjprogram változtatásait ahhoz kötik, hogy az alkalmazottak egy meghatározott ideig szolgálatban maradjanak (megszolgálási időszak). Ebben az esetben a múltbeli szolgálat költségeinek amortizációja a megszolgálási időszakban lineárisan történik.

Munkaviszony megszűnése utáni betegbiztosítási juttatások

Munkaviszony megszűnése utáni betegbiztosítási juttatások

Az EU az egészségügyi kiadások visszatérítése révén nyújt egészségügyi juttatásokat munkavállalói számára. A napi igazgatás ellátására különálló alapot hoztak létre. A rendszer által nyújtott szolgáltatások igénybevételére a jelenlegi és a már nyugdíjazott munkavállalók, az özvegyek, valamint azok hozzátartozói jogosultak. Az „inaktív” személyeknek (nyugdíjasok, árvák stb.) nyújtott juttatásokat a „Munkaviszony megszűnése utáni munkavállalói juttatások” közé sorolják. Tekintve e juttatások jellegét, aktuáriusi számításokra van szükség. A mérlegben szereplő kötelezettség meghatározásának alapja a nyugdíjfizetési kötelezettség számításához használthoz hasonló (lásd fentebb).

1.5.11.   
  Céltartalékok

Céltartalékok

Céltartalékok kimutatására akkor kerül sor, ha múltbeli események eredményeként az EU-nak meglévő jogi vagy vélelmezett kötelme áll fenn harmadik felekkel szemben, és nagy a valószínűsége, hogy a kötelem kiegyenlítéséhez forráskiáramlásra lesz szükség, amelynek összegét megbízhatóan becsülni lehet. Jövőbeli működési veszteségekre nem képeznek céltartalékot. A céltartalék összege az adott kötelem rendezéséhez szükséges kiadások beszámolókészítéskor megbecsült összege. Ha a céltartalék nagyszámú tételt érint, akkor a kötelem becslése az összes lehetséges kimenetelnek a kapcsolódó valószínűségekkel történő súlyozásával történik („várható érték” módszer).

1.5.12.   
  Pénzügyi kötelezettségek

Pénzügyi kötelezettségek

A pénzügyi kötelezettségeket az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségként, vagy amortizált bekerülési értéken nyilvántartott pénzügyi kötelezettségként (felvett hitelek), vagy pénzügyigarancia-kötelezettségként tartják nyilván.

A felvett hitelek a hitelintézetektől felvett hitelekből és okiratba foglalt adósságokból állnak. A felvett hitelek kezdeti megjelenítése valós értéken történik, amely a felmerült ügyleti költségekkel csökkentett kibocsátásból származó bevételnek (a kapott ellenérték valós értéke) felel meg, a későbbi nyilvántartás pedig amortizált bekerülési értéken az effektívkamatláb-módszer használatával történik; az ügyleti költségekkel csökkentett bevételek és a visszafizetési érték közötti esetleges különbözeteket a felvett hitelek futamideje alatt az eredménykimutatásban jelenítik meg az effektívkamatláb-módszer használatával. Lényegességi megfontolások alapján a felvett hitelekből nyújtott hitelek esetén előfordulhat, hogy az effektívkamatláb-módszert nem lehet a hitelekre és felvett hitelekre alkalmazni. Az Európai Uniónál felmerülő, majd a hitel kedvezményezettjére továbbterhelt ügyleti költségeket közvetlenül az eredménykimutatásban jelenítik meg.

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek közé tartozónak számítanak a negatív valós értékű származtatott eszközök. Számviteli elszámolásuk ugyanúgy történik, mint az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök elszámolása, lásd az 1.5.5. megjegyzést.

1.5.5.

A pénzügyigarancia-kötelezettség kezdeti megjelenítése valós értéken történik, amely a kapott díjnak felel meg. A későbbiekben a pénzügyigarancia-kötelezettséget a pénzügyigarancia-kötelezettség rendezéséhez várhatóan szükséges költségek legjobb becslése, illetve az eredetileg kimutatott – és adott esetben a halmozott amortizációval csökkentett – összeg közül a magasabbikon értékelik. Az EU akkor jeleníti meg a pénzügyigarancia-kötelezettséget, amikor ellenértéket kap a garancia nyújtásáért, vagyis piaci feltételek mellett, vagy amikor a garancia valós értéke megbízhatóan értékelhető. Amennyiben a közvetlenül megfeleltethető garanciaszerződéseknek nincs aktív piaca, az EU a nyújtott garanciát függő kötelezettségként jeleníti meg (lásd az 1.7.2. megjegyzést) vagy – amikor valószínűbb, hogy a kötelezettség rendezéséhez erőforrás-kiáramlásra lesz szükség – az EU céltartalékot jelenít meg (lásd az 1.5.11. megjegyzést).

1.7.2.

1.5.11.

A pénzügyi kötelezettségek a mérleg fordulónapját követő 12 hónapon belüli lejárattal rendelkezők kivételével a hosszú lejáratú kötelezettségek között szerepelnek.

A Bizottság működési tevékenységének részeként figyelembe vett uniós vagyonkezelői alapok a Bizottság beszámolójában és konszolidált formában az uniós éves beszámolóban szerepelnek. Az egyéb donorok által az uniós vagyonkezelői alapokhoz nyújtott hozzájárulások ezért teljesítik a feltételes nem visszterhes ügyletből származó bevételre vonatkozó kritériumokat, és pénzügyi kötelezettségként vannak feltüntetve, amíg nem teljesülnek az átadott hozzájárulásokhoz kapcsolódó feltételek, vagyis amíg elszámolható költségek nem merülnek fel a vagyonkezelői alapnál. A vagyonkezelői alapnak meghatározott projekteket kell finanszíroznia, és a megszüntetésekor vissza kell térítenie a fennmaradó pénzeszközöket. A mérlegfordulónapon a fennálló hozzájárulási kötelezettségeket a kapott hozzájárulások összegén értékelik, amelyet csökkentenek a vagyonkezelői alapnál felmerült kiadásokkal, beleértve adott esetben becsült összegeket is. Beszámolási célokból a nettó kiadásokat az egyéb donorok hozzájárulásaihoz allokálják a december 31-ig befizetett nettó hozzájárulások arányában. A hozzájárulások ezen allokációja csupán indikatív. A vagyonkezelői alap felszámolásakor a fennmaradó források tényleges felosztását a vagyonkezelői alap igazgatótanácsa határozza meg.

1.5.13.   
  Szállítói kötelezettségek

Szállítói kötelezettségek

Az EU szállítói kötelezettségeinek jelentős összege a vissza nem térítendő támogatások, illetve egyéb uniós finanszírozás kedvezményezettjeinek kifizetetlen költségtérítési igényeivel kapcsolatos (nem visszterhes ügyletek). A költségtérítési igény beérkezésekor az igényelt összeget szállítói kötelezettségként számolják el. A szállítói kötelezettségeket az elszámolható költségek ellenőrzése és elfogadása után az elfogadott és elszámolható összegen értékelik.

Az áru- és szolgáltatás-beszerzésből keletkező szállítói kötelezettségek megjelenítése az eredeti összegről szóló számla beérkezésekor történik, a megfelelő kiadásokat a készletek vagy szolgáltatások leszállításakor és EU általi átvételekor könyvelik rá a számlákra.

1.5.14.   
  Időbeli elhatárolások

Időbeli elhatárolások

A gazdasági eseményeket és ügyleteket abban az időszakban jelenítik meg a pénzügyi kimutatásokban, amelyhez kapcsolódnak. Az év végén, ha egy számlát még nem küldtek ki, de a szolgáltatásnyújtásra sor került, illetve az EU már leszállította a készleteket, vagy érvényben van egy (például szerződés szerinti) szerződéses megállapodás, elhatárolt bevételként jelenik meg a pénzügyi kimutatásokban. Az év végén továbbá ha egy számlát kiküldtek, de a szolgáltatásnyújtásra vagy a készletek szállítására még nem került sor, a bevételt elhatárolják és a következő számviteli időszakban jelenítik meg.

A kiadásokat szintén abban az időszakban számolják el, amelyikhez kapcsolódnak. A számviteli időszak végén az elhatárolt kiadásokat az adott időszakban esedékes átutalási kötelezettség becsült összege alapján jelenítik meg. Az elhatárolt kiadások kiszámítását a Bizottság által kiadott részletes működési és gyakorlati iránymutatásnak megfelelően végzik el, amelynek célja annak biztosítása, hogy a pénzügyi kimutatások valós képet nyújtanak az általuk bemutatni kívánt gazdasági és egyéb jelenségekről. Ehhez hasonlóan, amennyiben olyan szolgáltatásokra vagy árukra vonatkozóan teljesítettek kifizetést, amelyeket még nem szállítottak le, a kiadást elkülönítik és a következő számviteli időszakban jelenítik meg.

1.6.   EREDMÉNYKIMUTATÁS

EREDMÉNYKIMUTATÁS

1.6.1.   
  Bevételek

Bevételek

NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK

NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK

Az uniós bevételek legnagyobb része nem visszterhes ügyletekhez kapcsolódik:

Héa- és GNI-alapú források

Héa- és GNI-alapú források

A bevételeket abban az időszakban jelenítik meg, amikor a Bizottság felszólítja a tagállamokat hozzájárulásuk megtételére. Értékelésük „lehívott összegen” történik. Mivel a héa- és a GNI-alapú források az érintett költségvetési év adatainak becslésén alapulnak, e források korrekciók tárgyát képezhetik, ugyanis a végső adatok tagállamok általi közzétételéig változásokra kerülhet sor. A változás becslésben okozott hatását azon időszak nettó többletének/hiányának megállapításakor veszik figyelembe, amelyben a változásra sor került.

Tradicionális saját források

Tradicionális saját források

A nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések és a kapcsolódó bevételek kimutatása akkor történik, amikor a megfelelő havi „A” kimutatások (ideértve a beszedett vámokat, valamint a garantált és nem vitatott esedékes összegeket is) megérkeznek a tagállamoktól. A beszámolókészítés időpontjában az időszak vonatkozásában a tagállamok által beszedett, de a Bizottságnak még meg nem fizetett bevételeket megbecsülik és elhatárolt jövedelemként mutatják ki. A tagállamoktól kapott negyedéves „B” kimutatásokat (ideértve a be nem szedett és biztosítékkal nem fedezett vámokat, valamint az adós által vitatott garantált összegeket is) azon beszedési költségekkel csökkentett bevételekként jelenítik meg, amelyekre a tagállamok jogosultak. A becsült be nem szedett összegre nézve emellett értékcsökkenést is elszámolnak.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

A pénzbírságokból származó bevételek kimutatása akkor történik, amikor meghozták a pénzbírságot előíró uniós határozatot és arról hivatalosan értesítették a címzettet. Amennyiben a vállalkozás fizetőképességét illetően kételyek merülnek fel, a jogosultság után értékvesztést számolnak el. A pénzbírságot előíró határozatot követően az adósnak az értesítés napjától számítva két hónapja van az alábbiak egyikére:

| a) | elfogadja a határozatot, ebben az esetben az előírt határidőn belül ki kell fizetnie a pénzbírságot, és az összeget az Unió véglegesen beszedi; |
| --- | --- |

a)

elfogadja a határozatot, ebben az esetben az előírt határidőn belül ki kell fizetnie a pénzbírságot, és az összeget az Unió véglegesen beszedi;

| b) | vagy nem fogadja el a határozatot, amely esetben az uniós jognak megfelelően fellebbezést nyújt be. |
| --- | --- |

b)

vagy nem fogadja el a határozatot, amely esetben az uniós jognak megfelelően fellebbezést nyújt be.

Mindazonáltal a pénzbírságot az előírt három hónapos határidőn belül meg kell fizetnie, mivel a fellebbezésnek nincs halasztó hatálya (az Európai Unióról szóló szerződés 278. cikke), vagy az összegről bizonyos feltételek mellett és a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének hozzájárulásával az adós bankgaranciát is bemutathat.

Ha a vállalkozás megfellebbezi a határozatot és előzetesen már kifizette a pénzbírságot, az összeg függő kötelezettségként jelenik meg. Mivel azonban a címzett uniós határozattal szembeni fellebbezése nem halasztó hatályú, a beérkezett pénzeszközt a behajtható követeléssel szemben számolják el. Amennyiben fizetés helyett garanciát adnak, úgy a pénzbírságot továbbra is behajtható követelésként tartják nyilván. Amennyiben valószínűnek látszik, hogy a Törvényszék nem az Unió javára dönt, e kockázat fedezésére céltartalékot számolnak el. Ha átmeneti fizetés helyett garanciát adtak, a fennálló behajtható követelés a szükséges mértékben leírásra kerül. A beérkezett fizetések elhelyezésére szolgáló bankszámlák után a Bizottság kamatot kap: ezt az elhatárolt kamatot bevételként számolják el és az esetleges függő kötelezettség értékét ennek megfelelően növelik.

2010-től kezdődően az összes előzetesen beszedett pénzbírságot a Bizottság kezeli egy külön erre a célra létrehozott alapban (BUFI), és pénzügyi instrumentumokba fektetik be.

VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK

VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK

Az áru- és szolgáltatásértékesítésekből származó bevételek megjelenítésére akkor kerül sor, amikor az áruk tulajdonjogával járó lényeges kockázatok és hasznok átszállnak a vásárlóra. A szolgáltatásnyújtást tartalmazó ügyletek bevételeit az ügyletnek a beszámoló fordulónapján érvényes teljesítési foka függvényében jelenítik meg.

Kamatbevételek és kamatráfordítások

Kamatbevételek és kamatráfordítások

A kamatbevételeket és kamatráfordításokat az effektívkamatláb-módszer használatával az eredménykimutatásban jelenítik meg. Ezzel a módszerrel számítják ki a pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség amortizált bekerülési értékét, valamint ezzel a módszerrel osztják fel a kamatbevételeket, illetve kamatráfordításokat a megfelelő időszakban. Az effektív kamatláb számításakor az EU megbecsüli a cash flow-kat, aminek során figyelembe veszi a pénzügyi instrumentum valamennyi szerződéses feltételét (például az előtörlesztési opciókat), de nem veszi figyelembe a jövőbeli várható hitelveszteségeket. A számítás figyelembe veszi a szerződéses felek közötti, az effektív kamatláb szerves részét képező valamennyi fizetett, illetve kapott díjat és kamatot, az ügyleti költségeket, valamint minden egyéb kedvezményt és felárat.

Amint megtörtént a pénzügyi eszköz vagy a hasonló pénzügyi eszközök csoportjának értékvesztés miatti leírása, a kamatbevételek megjelenítése az értékvesztés mérése céljából a jövőbeli cash flow-k diszkontálására használt kamatláb alkalmazásával történik.

Osztalékbevételek

Osztalékbevételek

Az osztalékból és hasonló felosztásokból származó bevétel elszámolása akkor történik, amikor a kifizetéshez való jog keletkezik.

1.6.2.   
  Kiadások

Kiadások

Az EU kiadásainak többsége nem visszterhes ügyletekből származó kiadás. Ezek a kedvezményezetteknek nyújtott transzferekkel kapcsolatosak és három típusba sorolhatók: jogosultságok, megállapodás szerinti transzferek, valamint diszkrecionális támogatások, hozzájárulások és adományok.

A transzfereket abban az időszakban számolják el kiadásként, amelyben a transzfert keletkeztető események bekövetkeztek, amennyiben a transzfer természetét rendelet engedélyezi (költségvetési rendelet, személyzeti szabályzat vagy egyéb rendelet), vagy a transzfer engedélyezéséről megállapodást írtak alá; a kedvezményezett teljesíti az esetleges jogosultsági kritériumokat; és amennyiben az összegre észszerű becslés adható.

Amennyiben kifizetési kérelem, illetve költségtérítési igény érkezik be, és az megfelel az elszámolási kritériumoknak, úgy azt kiadásként számolják el az elszámolható összegre nézve. Év végén megbecsülik és elhatárolt kiadásként számolják el azokat a felmerült elszámolható kiadásokat, amelyek a kedvezményezettek részére esedékesek, de amelyeket még nem jelentettek.

Az áru- és szolgáltatás-beszerzésből keletkező visszterhes ügyletekhez kötött kiadások kimutatására a készletek leszállításakor és az Európai Unió általi átvételekor kerül sor. Értékelésük az eredeti számla szerinti értéken történik. Az időszakban igénybe vett, de még leszámlázatlan – vagy el nem fogadott számlával rendelkező – szolgáltatásokkal kapcsolatos ráfordításokat a mérlegfordulónapon az eredménykimutatásban becsülik meg és számolják el.

1.7.   FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK

FÜGGŐ KÖVETELÉSEK ÉS KÖTELEZETTSÉGEK

1.7.1.   
  Függő követelések

Függő követelések

A függő követelés olyan múltbeli eseményekből keletkező lehetséges követelés, amelynek meglétét csak egy vagy több, nem teljesen az EU ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni. Függő követelés megjelenítésére akkor kerül sor, amikor gazdasági hasznok vagy ún. szolgáltatáspotenciál beáramlása valószínűsíthető.

1.7.2.   
  Függő kötelezettségek

Függő kötelezettségek

A függő kötelezettség olyan múltbeli eseményekből keletkező lehetséges kötelezettség, amelynek meglétét csak egy vagy több, nem teljesen az Európai Unió ellenőrzése alatt álló, bizonytalan jövőbeli esemény bekövetkezése vagy be nem következése fogja megerősíteni; vagy olyan meglévő kötelem, amely múltbeli eseményekből származik, de nem jelenítik meg, mert nem valószínű, hogy gazdasági hasznokat vagy szolgáltatáspotenciált megtestesítő erőforrások kiáramlására lesz szükség a kötelezettség rendezéséhez, vagy mert olyan ritka körülmények álltak elő, amelyek mellett a kötelezettség összegét nem lehet elegendő megbízhatósággal értékelni.

1.8.   CASH FLOW-KIMUTATÁS

CASH FLOW-KIMUTATÁS

Az EU pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek teremtésére irányuló képessége, valamint e cash flow-k felhasználása iránti igénye értékelésének alapjául a cash flow-adatok szolgálnak.

A cash flow-kimutatás az indirekt módszer alkalmazásával készül. Ez azt jelenti, hogy a pénzügyi év gazdasági eredményét módosítják a nem készpénzjellegű tranzakciók hatásaival, a múltbeli vagy jövőbeli működési pénzbevételek vagy -kifizetések aktív vagy passzív időbeli elhatárolásaival, és a cash flow-k befektetésével kapcsolatos bevételi vagy kiadási tételekkel.

Az eurótól eltérő pénznemben lebonyolított tranzakciókból származó cash flow-kat az EU beszámolási pénznemében (euró) kell elszámolni, az eurótól eltérő pénznemben lévő összegre az eurónak és az eurótól eltérő pénznemnek a cash flow időpontjában érvényes átváltási árfolyamát alkalmazva.

A cash flow-kimutatás az adott időszak cash flow-it mutatja be működési és beruházási tevékenységek szerint csoportosítva (az Uniónak nincs finanszírozási tevékenysége).

A működési tevékenységek az Unió beruházási tevékenységektől különböző tevékenységei. A végrehajtott tevékenységek többsége ide tartozik. A kedvezményezetteknek nyújtott hitelek (és adott esetben az ahhoz kapcsolódó hitelfelvételek) nem minősülnek beruházási (vagy finanszírozási) tevékenységnek, mivel az Unió általános célkitűzéseinek és így napi műveleteinek részét képezik.

Beruházási tevékenység az immateriális javak és az ingatlanok, gépek, berendezések, valamint a pénzeszköz-egyenértékesek között nem szereplő egyéb beruházások vásárlása és értékesítése. A beruházási tevékenységek nem foglalják magukban a kedvezményezetteknek nyújtott hiteleket. A cél az Unió által végrehajtott tényleges beruházások bemutatása.

2.   MEGJEGYZÉSEK A MÉRLEGHEZ

ESZKÖZÖK

ESZKÖZÖK

2.1.   IMMATERIÁLIS JAVAK

IMMATERIÁLIS JAVAK

| millió EUR |
| --- |
| Bruttó érték 2016.12.31-én | 820 |
| Növekedés | 105 |
| Elidegenítés | (1) |
| Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás | 4 |
| Egyéb változások | 12 |
| Bruttó érték 2017.12.31-én | 940 |
| Halmozott amortizáció 2016.12.31-én | (439) |
| Éves értékcsökkenési leírás | (96) |
| Visszaírt amortizáció | (3) |
| Elidegenítés | 4 |
| Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás | (2) |
| Egyéb változások | 0 |
| Halmozott amortizáció 2017.12.31-én | (535) |
| Könyv szerinti érték 2017.12.31-én | 405 |
| Könyv szerinti érték 2016.12.31-én | 381 |

millió EUR

Bruttó érték 2016.12.31-én

Bruttó érték 2016.12.31-én

820

820

Növekedés

Növekedés

105

105

Elidegenítés

Elidegenítés

(1)

(1)

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

4

4

Egyéb változások

Egyéb változások

12

12

Bruttó érték 2017.12.31-én

Bruttó érték 2017.12.31-én

940

940

Halmozott amortizáció 2016.12.31-én

Halmozott amortizáció 2016.12.31-én

(439)

(439)

Éves értékcsökkenési leírás

Éves értékcsökkenési leírás

(96)

(96)

Visszaírt amortizáció

Visszaírt amortizáció

(3)

(3)

Elidegenítés

Elidegenítés

4

4

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

(2)

(2)

Egyéb változások

Egyéb változások

0

0

Halmozott amortizáció 2017.12.31-én

Halmozott amortizáció 2017.12.31-én

(535)

(535)

Könyv szerinti érték 2017.12.31-én

Könyv szerinti érték 2017.12.31-én

405

405

Könyv szerinti érték 2016.12.31-én

Könyv szerinti érték 2016.12.31-én

381

381

A fenti összegek elsősorban számítógépes szoftverekhez kapcsolódnak.

2.2.   INGATLANOK, GÉPEK ÉS BERENDEZÉSEK

INGATLANOK, GÉPEK ÉS BERENDEZÉSEK

A „Világűrbe telepített eszközök” kategória a két uniós űrprogramhoz: a globális navigációs műholdrendszerhez (GNSS-rendszer), azaz a Galileóhoz és az EGNOS-hoz, valamint a Kopernikusz uniós Föld-megfigyelési programhoz kapcsolódó működő tárgyi eszközöket fedi le, míg az űrrendszerek még nem működő eszközeit a „Befejezetlen beruházások” megnevezés tartalmazza.

A Galileo esetében 2017-ben négy új műholddal egészítették ki a működő konstellációt, így az már 18 műholdból áll. A Galileo működő tárgyi eszközei 2017. december 31-én nettó 2 276 millió EUR-t tettek ki (2016: 2 146 millió EUR). Az összesen 1 026 millió EUR (2016: 756 millió EUR) összegű fennmaradó befejezetlen beruházások magukban foglalják a 2017 decemberében fellőtt négy műholdat, amelyeknél azonban a mérlegfordulónapig még nem fejezték be a Föld körüli pályán végzett tesztelést. A Galileo rendszer fejlesztése a teljes működési kapacitás eléréséig folytatódik. A rendszer elkészültekor a Galileo konstelláció 24 működő műholdból és 6 tartalékműholdból fog állni.

A Kopernikuszt illetően 2017-ben egy új műhold (Sentinel 2B) kezdte meg működését a többi négy működő Kopernikusz-műholdon felül, így a Kopernikusz működő befektetett eszközeinek összértéke 1 140 millió EUR-ra emelkedett (2016: 1 073 millió EUR), amely nem tartalmaz halmozott amortizációt. A Kopernikusz-műholdakhoz kapcsolódóan további 1 443 millió EUR-t jelenítettek meg befejezetlen beruházásként (2016: 1 133 millió EUR).

Az európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás (EGNOS) földi infrastruktúrájához kapcsolódóan 67 millió EUR (2016: 83 millió EUR) összegű tárgyi eszköz ugyancsak a „Világűrbe telepített eszközök” megnevezés alatt van feltüntetve. Ezenfelül az EGNOS befejezetlen beruházásai 52 millió EUR-t tesznek ki (2016: 21 millió EUR).

Az EU űrprogramjaihoz kapcsolódó eszközök kiépítése az Európai Űrügynökség támogatásával folyik.

Ingatlanok, gépek és berendezések

Ingatlanok, gépek és berendezések

| millió EUR |
| --- |
| | Telek és épületek | Világűrbe telepített eszközök | Gépek és berendezések | Bútorok és járművek | Számítástechnikai berendezések | Egyéb | Pénzügyi lízingek | Befejezetlen beruházások | Összesen |
| Bruttó érték 2016.12.31-én | 5 297 | 3 603 | 583 | 269 | 658 | 298 | 2 783 | 2 292 | 15 783 |
| Növekedés | 84 | 0 | 27 | 14 | 62 | 17 | 9 | 1 417 | 1 630 |
| Elidegenítés | (24) | (1) | (17) | (19) | (49) | (8) | — | (0) | (119) |
| Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás | 98 | 641 | 2 | 1 | 1 | 1 | (5) | (743) | (5) |
| Egyéb változások | 1 | 21 | 1 | 1 | 3 | 2 | — | (44) | (14) |
| Bruttó érték 2017.12.31-én | 5 456 | 4 264 | 597 | 266 | 675 | 309 | 2 787 | 2 920 | 17 273 |
| Halmozott értékcsökkenés 2016.12.31-én | (2 865 ) | (301) | (474) | (186) | (535) | (203) | (1 150 ) | | (5 715 ) |
| Éves értékcsökkenési leírás | (182) | (480) | (44) | (20) | (64) | (30) | (97) | | (917) |
| Visszaírt értékcsökkenés | — | — | 9 | 2 | 18 | 1 | — | | 29 |
| Elidegenítés | 13 | 1 | 8 | 16 | 32 | 7 | — | | 78 |
| Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás | 0 | 0 | (0) | (0) | (1) | (0) | 3 | | 2 |
| Egyéb változások | (1) | (1) | (1) | (1) | (2) | (0) | — | | (6) |
| Halmozott értékcsökkenés 2017.12.31-én | (3 035 ) | (780) | (502) | (188) | (553) | (226) | (1 244 ) | | (6 528 ) |
| KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2017.12.31-én | 2 422 | 3 484 | 95 | 78 | 122 | 83 | 1 543 | 2 920 | 10 745 |
| KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2016.12.31-én | 2 432 | 3 302 | 109 | 83 | 122 | 95 | 1 633 | 2 292 | 10 068 |

millió EUR

Telek és épületek

Világűrbe telepített eszközök

Gépek és berendezések

Bútorok és járművek

Számítástechnikai berendezések

Egyéb

Pénzügyi lízingek

Befejezetlen beruházások

Összesen

Bruttó érték 2016.12.31-én

Bruttó érték 2016.12.31-én

5 297

5 297

3 603

3 603

583

583

269

269

658

658

298

298

2 783

2 783

2 292

2 292

15 783

15 783

Növekedés

Növekedés

84

84

0

0

27

27

14

14

62

62

17

17

9

9

1 417

1 417

1 630

1 630

Elidegenítés

Elidegenítés

(24)

(24)

(1)

(1)

(17)

(17)

(19)

(19)

(49)

(49)

(8)

(8)

—

—

(0)

(0)

(119)

(119)

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

98

98

641

641

2

2

1

1

1

1

1

1

(5)

(5)

(743)

(743)

(5)

(5)

Egyéb változások

Egyéb változások

1

1

21

21

1

1

1

1

3

3

2

2

—

—

(44)

(44)

(14)

(14)

Bruttó érték 2017.12.31-én

Bruttó érték 2017.12.31-én

5 456

5 456

4 264

4 264

597

597

266

266

675

675

309

309

2 787

2 787

2 920

2 920

17 273

17 273

Halmozott értékcsökkenés 2016.12.31-én

Halmozott értékcsökkenés 2016.12.31-én

(2 865 )

(2 865 )

(301)

(301)

(474)

(474)

(186)

(186)

(535)

(535)

(203)

(203)

(1 150 )

(1 150 )

(5 715 )

(5 715 )

Éves értékcsökkenési leírás

Éves értékcsökkenési leírás

(182)

(182)

(480)

(480)

(44)

(44)

(20)

(20)

(64)

(64)

(30)

(30)

(97)

(97)

(917)

(917)

Visszaírt értékcsökkenés

Visszaírt értékcsökkenés

—

—

9

9

2

2

18

18

1

1

—

29

29

Elidegenítés

Elidegenítés

13

13

1

1

8

8

16

16

32

32

7

7

—

—

78

78

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

Eszközkategóriák közötti átcsoportosítás

0

0

0

0

(0)

(0)

(0)

(0)

(1)

(1)

(0)

(0)

3

3

2

2

Egyéb változások

Egyéb változások

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

(1)

(2)

(2)

(0)

(0)

—

—

(6)

(6)

Halmozott értékcsökkenés 2017.12.31-én

Halmozott értékcsökkenés 2017.12.31-én

(3 035 )

(3 035 )

(780)

(780)

(502)

(502)

(188)

(188)

(553)

(553)

(226)

(226)

(1 244 )

(1 244 )

(6 528 )

(6 528 )

KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2017.12.31-én

KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2017.12.31-én

2 422

2 422

3 484

3 484

95

95

78

78

122

122

83

83

1 543

1 543

2 920

2 920

10 745

10 745

KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2016.12.31-én

KÖNYV SZERINTI ÉRTÉK 2016.12.31-én

2 432

2 432

3 302

3 302

109

109

83

83

122

122

95

95

1 633

1 633

2 292

2 292

10 068

10 068

2.3.   TŐKEMÓDSZERREL ELSZÁMOLT BEFEKTETÉSEK

TŐKEMÓDSZERREL ELSZÁMOLT BEFEKTETÉSEK

A Bizottság által képviselt EU-nak az Európai Beruházási Alapban (EBA) való részesedését számvitelileg társult vállalkozásként kezelik a tőkemódszer alkalmazásával. Az EBA az EU kockázati tőkére, valamint a kis- és középvállalkozások (kkv-k) részére nyújtott garanciákra specializálódott pénzügyi intézménye. Az EBA székhelye Luxembourgban található. Az EBA olyan köz-magán társulásként működik, amelynek tagjai az Európai Beruházási Bank (EBB), az EU és pénzügyi intézmények egy csoportja. 2017. december 31-én az EU 29,7 %-os tulajdonosi érdekeltséggel (2016: 28,1 %) és a szavazati jogok 29,7 %-ával (2016: 28,1 %) rendelkezett az EBA-ban. Alapszabályával összhangban az EBA köteles éves nettó eredményének legalább 20 %-át kötelező tartalékba allokálni mindaddig, amíg az összesített tartalék el nem éri a jegyzett tőke 10 %-át. Ez a tartalék nem osztható szét.

| millió EUR |
| --- |
| | Európai Beruházási Alap |
| Részesedés 2016.12.31-én | 528 |
| Hozzájárulások | 44 |
| Kapott osztalékok | (7) |
| Részesedés a nettó eredményből | 21 |
| Részesedés a nettó eszközökben | (6) |
| Részesedés 2017.12.31-én | 581 |

millió EUR

Európai Beruházási Alap

Részesedés 2016.12.31-én

Részesedés 2016.12.31-én

528

528

Hozzájárulások

Hozzájárulások

44

44

Kapott osztalékok

Kapott osztalékok

(7)

(7)

Részesedés a nettó eredményből

Részesedés a nettó eredményből

21

21

Részesedés a nettó eszközökben

Részesedés a nettó eszközökben

(6)

(6)

Részesedés 2017.12.31-én

Részesedés 2017.12.31-én

581

581

Az EU-hoz részesedési százaléka alapján a következő könyv szerinti értékek rendelhetők hozzá:

| millió EUR |
| --- |
| | 2017.12.31. | 2016.12.31. |
| | EBA összesen | EBA összesen |
| Eszközök | 2 488 | 2 301 |
| Kötelezettségek | (532) | (423) |
| Bevételek | 263 | 240 |
| Kiadások | (153) | (118) |
| Többlet/(hiány) | 110 | 122 |

millió EUR

2017.12.31.

2016.12.31.

EBA összesen

EBA összesen

Eszközök

Eszközök

2 488

2 488

2 301

2 301

Kötelezettségek

Kötelezettségek

(532)

(532)

(423)

(423)

Bevételek

Bevételek

263

263

240

240

Kiadások

Kiadások

(153)

(153)

(118)

(118)

Többlet/(hiány)

Többlet/(hiány)

110

110

122

122

A fentiekben összefoglalt pénzügyi információk összeegyeztetése az EBA-ban való érdekeltség könyv szerinti értékével az alábbi:

| millió EUR |
| --- |
| | 2017.12.31. | 2016.12.31. |
| A társult vállalkozás nettó eszközei | 1 956 | 1 878 |
| A Bizottság tulajdonosi érdekeltsége az EBA-ban | 29.7 % | 28.1 % |
| Könyv szerinti érték | 581 | 528 |

millió EUR

2017.12.31.

2016.12.31.

A társult vállalkozás nettó eszközei

A társult vállalkozás nettó eszközei

1 956

1 956

1 878

1 878

A Bizottság tulajdonosi érdekeltsége az EBA-ban

A Bizottság tulajdonosi érdekeltsége az EBA-ban

29.7 %

29.7 %

28.1 %

28.1 %

Könyv szerinti érték

Könyv szerinti érték

581

581

528

528

A Bizottság által képviselt EU 2017. december 31-ig az EBA jegyzett tőkéjében való jegyzett részvényeinek 20 %-át fizette be, a még le nem hívott összegek az alábbiak:

| millió EUR |
| --- |
| | Teljes EBA-tőke | Uniós jegyzés |
| Teljes jegyzett tőke | 4 500 | 1 337 |
| Befizetett | (900) | (267) |
| Még le nem hívott | 3 600 | 1 070 |

millió EUR

Teljes EBA-tőke

Uniós jegyzés

Teljes jegyzett tőke

Teljes jegyzett tőke

4 500

4 500

1 337

1 337

Befizetett

Befizetett

(900)

(900)

(267)

(267)

Még le nem hívott

Még le nem hívott

3 600

3 600

1 070

1 070

2.4.   PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK

PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2017.12.31. | 2016.12.31. |
| Hosszú lejáratú pénzügyi eszközök | | | |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök | 2.4.1 | 11 758 | 9 131 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök | 2.4.2 | 16 | — |
| Hitelek | 2.4.3 | 48 205 | 53 116 |
| | | 59 980 | 62 247 |
| Rövid lejáratú pénzügyi eszközök | | | |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök | 2.4.1 | 1 873 | 1 311 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök | 2.4.2 | 6 | 0 |
| Hitelek | 2.4.3 | 6 776 | 2 361 |
| | | 8 655 | 3 673 |
| Összesen | | 68 635 | 65 920 |

millió EUR

Megjegyzés

2017.12.31.

2016.12.31.

Hosszú lejáratú pénzügyi eszközök

Hosszú lejáratú pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

2.4.1

2.4.1

11 758

11 758

9 131

9 131

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

2.4.2

2.4.2

16

16

—

Hitelek

Hitelek

2.4.3

2.4.3

48 205

48 205

53 116

53 116

59 980

59 980

62 247

62 247

Rövid lejáratú pénzügyi eszközök

Rövid lejáratú pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

2.4.1

2.4.1

1 873

1 873

1 311

1 311

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

2.4.2

2.4.2

6

6

0

0

Hitelek

Hitelek

2.4.3

2.4.3

6 776

6 776

2 361

2 361

8 655

8 655

3 673

3 673

Összesen

Összesen

68 635

68 635

65 920

65 920

2.4.1.   
  Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

| millió EUR |
| --- |
| | 2017.12.31. | 2016.12.31. |
| BUFI-befektetések | 2 158 | 2 013 |
| Felszámolás alatt álló ESZAK | 1 658 | 1 685 |
| Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank | 188 | 188 |
| | 4 004 | 3 886 |
| Költségvetési garanciákra vonatkozó garanciaalapok: | | |
| ESBA-garanciaalap | 3 414 | 948 |
| A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap | 2 199 | 2 069 |
| | 5 613 | 3 017 |
| A költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök: | | |
| Horizont 2020 | 1 730 | 1 213 |
| Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus | 665 | 719 |
| ETF Startup eszköz | 483 | 476 |
| Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz | 482 | 483 |
| Délkelet-Európáért Európai Alap | 119 | 118 |
| Kockázatitőke-műveletek | 113 | 132 |
| Egyéb | 422 | 398 |
| | 4 014 | 3 539 |
| Összesen | 13 632 | 10 442 |
| Hosszú lejáratú | 11 758 | 9 131 |
| Rövid lejáratú | 1 873 | 1 311 |

millió EUR

2017.12.31.

2016.12.31.

BUFI-befektetések

BUFI-befektetések

2 158

2 158

2 013

2 013

Felszámolás alatt álló ESZAK

Felszámolás alatt álló ESZAK

1 658

1 658

1 685

1 685

Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank

Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank

188

188

188

188

4 004

4 004

3 886

3 886

Költségvetési garanciákra vonatkozó garanciaalapok:

Költségvetési garanciákra vonatkozó garanciaalapok:

ESBA-garanciaalap

ESBA-garanciaalap

3 414

3 414

948

948

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

2 199

2 199

2 069

2 069

5 613

5 613

3 017

3 017

A költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök:

A költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök:

Horizont 2020

Horizont 2020

1 730

1 730

1 213

1 213

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

665

665

719

719

ETF Startup eszköz

ETF Startup eszköz

483

483

476

476

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

482

482

483

483

Délkelet-Európáért Európai Alap

Délkelet-Európáért Európai Alap

119

119

118

118

Kockázatitőke-műveletek

Kockázatitőke-műveletek

113

113

132

132

Egyéb

Egyéb

422

422

398

398

4 014

4 014

3 539

3 539

Összesen

Összesen

13 632

13 632

10 442

10 442

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

11 758

11 758

9 131

9 131

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

1 873

1 873

1 311

1 311

Az összesen 13 632 millió EUR-ból az EU 12 048 millió EUR összegű értékesíthető pénzügyi eszközt tart hitelpapír (például kötvények) formájában, valamint 1 333 millió EUR összegű tőkeinstrumentumot és 251 millió EUR-t az EBB egységesített alapjában (pénzpiaci alapjában) eszközölt befektetésekben. A hitelpapírokat és az EBB egységesített alapjában lévő befektetési jegyeket elsősorban arra használják, hogy ideiglenesen befektessék az uniós garancia- és kockázatmegosztási eszközökhöz allokált összegeket, amíg azokat a garancia lehívásakor fel nem használják.

BUFI-befektetések

BUFI-befektetések

A versenyjogi ügyekhez kapcsolódó előzetesen beszedett pénzbírságokat egy külön erre a célra létrehozott alapba („Budget Fines Fund” – BUFI, költségvetési pénzbírságok alapja) allokálják, és a Bizottság értékesíthető pénzügyi eszközként besorolt adósságinstrumentumokba fekteti be.

Felszámolás alatt álló ESZAK

Felszámolás alatt álló ESZAK

A felszámolás alatt álló Európai Szén- és Acélközösség (ESZAK) összegei esetében minden értékesíthető pénzügyi eszköz euróban denominált és aktív piacokon jegyzett hitelpapírt.

Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank

Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank

Az EU pénzügyi befektetést tart az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank (EBRD) tőkéjében, amelyben 2017. december 31-én a tartott részvények száma 90 044 volt (2016: 90 044 részvény), vagyis a teljes jegyzett tőke 3 %-a. Az EU összesen 900 millió EUR összegű jegyzett tőkét jegyzett, amelyből 713 millió EUR jelenleg még le nem hívott. Az EBRD-t létrehozó megállapodás szerint a részvényesekre bizonyos szerződéses korlátozások vonatkoznak, mint például az, hogy a részvények nem átruházhatók, és azokat legfeljebb az eredeti bekerülési értéken lehet visszaváltani.

Az EU az EBRD-ben való befektetését valós értéken értékeli. Az eredeti bekerülési érték a valós érték legjobb becslésének tekinthető, különösen a fent említett szerződéses korlátozások miatt. Bár az EBRD részvényeit nem jegyzik tőzsdén, a saját tőkéjét érintő közelmúltbeli ügyletek (a tőke névértéken történő kibocsátása) jelzi, hogy ebben a helyzetben a valós érték legjobb becslése a bekerülési érték.

KÖLTSÉGVETÉSI GARANCIÁKRA VONATKOZÓ GARANCIAALAPOK

KÖLTSÉGVETÉSI GARANCIÁKRA VONATKOZÓ GARANCIAALAPOK

ESBA-garanciaalap

ESBA-garanciaalap

Az ESBA-rendelet szerint az ESBA-garanciaalapot azzal a céllal hozták létre, hogy likviditási puffert biztosítson az EBB-nél a finanszírozásaival, valamint az ESBA-megállapodás értelmében az ESBA uniós garanciájára jogosult beruházási műveletekkel kapcsolatban felmerülő potenciális veszteségekkel szemben – lásd a 4.1.1. megjegyzést. Az ESBA-garanciaalapot az uniós költségvetésből származó hozzájárulásokból finanszírozzák. A garanciaalap további forrásai a garanciaalap befektetett forrásainak hozama, az ESBA-megállapodás értelmében a garanciáért az EU által ellentételezésként kapott bevételek, valamint a nemteljesítő adósoktól a garancia korábbi lehívásai tekintetében az EBB által behajtott összegek. Az alapot a Bizottság kezeli, amely az ESBA-garanciaalap eszközeit befektetheti a pénzügyi piacokon a hatékony és eredményes pénzgazdálkodás elvével és a megfelelő prudenciális szabályokkal összhangban. Az ESBA-garanciaalap 2016 áprilisában kezdte meg működését. A 2017 decemberében (az (EU) 2017/2396 rendelettel) módosított ESBA-rendeletnek megfelelően feltöltése fokozatosan történik, és végül 9,1 milliárd EUR-t ér majd el, vagyis az ESBA-val kapcsolatos teljes uniós garanciakötelezettség 35 %-át.

4.1.1.

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap magában foglalja az uniós költségvetés által garantált hiteleket, különösen az EBB saját forrásaiból finanszírozott, EU-n kívüli hitelezési műveleteit, a makroszintű pénzügyi támogatások (MFA) keretében nyújtott hiteleket, valamint az EU-n kívüli Euratom-hiteleket – lásd a 4.1.1. megjegyzést. Az EBB által kezelt e hosszú lejáratú eszköz (befektetett rész: 2 078 millió EUR) finanszírozza az Unió által garantált nemteljesítő hiteleket. Az alapot az uniós költségvetéséből nyújtott kifizetésekből, az alap eszközeivel végrehajtott befektetéseken realizált kamatokból, valamint azon nemteljesítő adósoktól behajtott összegekből finanszírozzák, akik miatt az alap garanciáit lehívták. Az alap összegét az év végén kintlévő garantált hitelek 9 %-ának megfelelő célösszegen kell tartani. A célösszeg és az alap eszközeinek év végi értéke közötti negatív különbséget az n+2. évi uniós költségvetésből kell fedezni, míg a többletet vissza kell fizetni az uniós költségvetésbe.

4.1.1.

A KÖLTSÉGVETÉSBŐL TÁMOGATOTT PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK

A KÖLTSÉGVETÉSBŐL TÁMOGATOTT PÉNZÜGYI ESZKÖZÖK

A költségvetésből támogatott valamennyi pénzügyi eszköz áttekintését a Pénzügyi kimutatás tárgyalása és elemzése című rész tartalmazza.

Horizont 2020

Horizont 2020

A „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról szóló uniós rendelet értelmében új pénzügyi eszközöket hoztak létre, hogy javítsák a kutatással és innovációval foglalkozó jogalanyok finanszírozáshoz való hozzáférését. Ezek a következők: az InnovFin kutatási és innovációs célú hitel és garancia, amelynek keretében a Bizottság osztozik az EBB által indított új finanszírozási műveletek portfóliójához kapcsolódó pénzügyi kockázatban; a kkv-kezdeményezés felső határ nélküli garanciaeszközét (SIUGI) magában foglaló InnovFin kkv-garanciaeszköz, amelyet az EBA kezel, és amely garanciát és viszontgaranciát nyújt a pénzügyi közvetítőknek az új hitelportfóliókhoz (a SIUGI keretében a Bizottság osztozik a tagállamokkal, az EBA-val és az EBB-vel a nyújtott garanciához kapcsolódó pénzügyi kockázatban); valamint az InnovFin kutatási és innovációs célú tőkefinanszírozási eszköz, amely beruházást nyújt kockázatitőke-alapokba, és amelyet az EBA kezel.

InnovFin kutatási és innovációs célú hitel és garancia

kkv-kezdeményezés felső határ nélküli garanciaeszközét (SIUGI) magában foglaló InnovFin kkv-garanciaeszköz

InnovFin kutatási és innovációs célú tőkefinanszírozási eszköz

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

A kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmust az EBB irányítja, a Bizottság befektetési portfólióját az EBB által a támogatható kutatási projektekre nyújtott hitelek és garanciák pénzügyi kockázatának fedezésére használják. A 2007–2013-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret alatt összesen legfeljebb 1 milliárd EUR összegű uniós költségvetést allokáltak a kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmusra. A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret alatt nincs új költségvetési hozzájárulás előirányozva a kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmusra. Az EU átfogó kockázata a mechanizmushoz nyújtott hozzájárulásának összegére korlátozódik.

ETF Startup eszköz

ETF Startup eszköz

Ezek olyan tőkeinstrumentumok, amelyeket a vállalkozási tevékenység megkezdésének megkönnyítését szolgáló program (Growth & Employment), a MAP-program, a CIP-program, valamint a technológia-transzfer kísérleti projekt finanszírozott, az EBA vagyonkezelésében, és amelyek a kkv-k létrehozásának és finanszírozásának kezdeti szakaszát támogatják, a megfelelő specializált kockázatitőke-társaságokba való befektetés révén.

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

Az 1316/2013/EU rendelet alapján az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hitelfinanszírozási eszközét azzal a céllal hozták létre, hogy megkönnyítse az infrastrukturális projektek finanszírozáshoz való hozzáférését a közlekedés, a távközlés és az energiaügy ágazatában. Az eszközt az EU-val kötött megállapodás értelmében az EBB kezeli. Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hitelfinanszírozási eszköze a TEN-T projektek hitelgarancia-eszközének és a projektkötvény-kezdeményezés kísérleti szakaszának folytatása. A TEN-T projektek hitelgarancia-eszközét és a projektkötvény-kezdeményezés portfólióját 2016. január 1-jei hatállyal egyesítették az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz pénzügyi eszközében. Az eszköz elsőhelyi és alárendelt kölcsönök vagy garanciák formájában kockázatmegosztással segíti a hitelfinanszírozást, valamint projektkötvényekhez nyújt támogatást.

2.4.2.   
  Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

| millió EUR |
| --- |
| A származtatott pénzügyi eszköz típusa | 2017.12.31. | 2016.12.31. |
| Névleges összeg | Valós érték | Névleges összeg | Valós érték |
| Tőzsdén kívüli határidős devizaügylet | 634 | 6 | 50 | 0 |
| ESBA-garancia a tőkeportfólióra vonatkozóan | 258 | 16 | — | — |
| Összesen | 892 | 23 | 50 | 0 |
| Hosszú lejáratú | 258 | 16 | — | — |
| Rövid lejáratú | 634 | 6 | 50 | 0 |

millió EUR

A származtatott pénzügyi eszköz típusa

2017.12.31.

2016.12.31.

Névleges összeg

Valós érték

Névleges összeg

Valós érték

Tőzsdén kívüli határidős devizaügylet

Tőzsdén kívüli határidős devizaügylet

634

634

6

6

50

50

0

0

ESBA-garancia a tőkeportfólióra vonatkozóan

ESBA-garancia a tőkeportfólióra vonatkozóan

258

258

16

16

—

—

Összesen

Összesen

892

892

23

23

50

50

0

0

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

258

258

16

16

—

—

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

634

634

6

6

50

50

0

0

Az EU tőzsdén kívüli határidős devizaügyleteket köt az ESBA-garanciaalapban tartott, USD-ban denominált hitelpapírokhoz kapcsolódó devizakockázat fedezése érdekében. A tőzsdén kívüli határidős devizaügyletek értelmében az EU devizában teljesíti a szerződésben rögzített névleges összeget („fizetési oldal”) – amint azt a fenti táblázat is tartalmazza – és lejáratkor euróban kapja meg a névleges összeget („bevételi oldal”). E származtatott ügyleteket valós értéken értékelik a mérlegfordulónapon, és vagy az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközként, vagy az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségként sorolják be attól függően, hogy valós értékük pozitív vagy negatív. 2017. december 31-én csak egy tőzsdén kívüli határidős devizaügylet volt aktív, amely 6 millió EUR pozitív valós értéket eredményezett (a valósérték-hierarchia 2. szintje), így az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök között került kimutatásra.

Az EBB csoport részére a részesedésszerzési portfóliókkal kapcsolatban nyújtott uniós ESBA-garancia származtatott pénzügyi eszközként került besorolásra, és az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközként vagy pénzügyi kötelezettségként van elszámolva (a valósérték-hierarchia 3. szintje) – lásd a 4.1.1. megjegyzést. 2017. december 31-én az EBB és az EBA által folyósított, mögöttes részesedésszerzés összege 258 millió EUR volt, és az ESBA sajáttőke-portfólióira vonatkozó uniós ESBA-garancia valós értéke összesen 16 millió EUR-t tett ki.

4.1.1.

Valós értéken értékelt pénzügyi eszközök valósérték-hierarchiája

Valós értéken értékelt pénzügyi eszközök valósérték-hierarchiája

| millió EUR |
| --- |
| | 2017.12.31. | 2016.12.31. |
| 1. szint: Jegyzett aktív piaci árak | 11 983 | 8 910 |
| 2. szint: A jegyzett árakon kívüli megfigyelhető inputok | 510 | 231 |
| 3. szint: Értékelési technikák nem a megfigyelhető piaci adatokon alapuló inputokkal | 1 161 | 1 302 |
| Összesen | 13 654 | 10 442 |

millió EUR

2017.12.31.

2016.12.31.

1. szint: Jegyzett aktív piaci árak

1. szint: Jegyzett aktív piaci árak

11 983

11 983

8 910

8 910

2. szint: A jegyzett árakon kívüli megfigyelhető inputok

2. szint: A jegyzett árakon kívüli megfigyelhető inputok

510

510

231

231

3. szint: Értékelési technikák nem a megfigyelhető piaci adatokon alapuló inputokkal

3. szint: Értékelési technikák nem a megfigyelhető piaci adatokon alapuló inputokkal

1 161

1 161

1 302

1 302

Összesen

Összesen

13 654

13 654

10 442

10 442

Az időszak alatt nem voltak transzferek az 1. és a 2. szint között.

Nem a megfigyelhető piaci adatokon alapuló inputokat alkalmazó értékelési technikákkal értékelt pénzügyi eszközök összeegyeztetése (3. szint)

Nem a megfigyelhető piaci adatokon alapuló inputokat alkalmazó értékelési technikákkal értékelt pénzügyi eszközök összeegyeztetése (3. szint)

| millió EUR |
| --- |
| Nyitó egyenleg 2016.12.31-én | 1 302 |
| Beszerzés és értékesítés | 39 |
| Időszaki nyereség vagy veszteség a pénzügyi bevételben vagy a finanszírozási költségekben | (21) |
| Nyereség vagy veszteség a nettó eszközökben | 30 |
| Transzfer a 3. szintre | — |
| Transzfer a 3. szintről | (188) |
| Egyéb | — |
| Záró egyenleg 2017.12.31-én | 1 161 |

millió EUR

Nyitó egyenleg 2016.12.31-én

Nyitó egyenleg 2016.12.31-én

1 302

1 302

Beszerzés és értékesítés

Beszerzés és értékesítés

39

39

Időszaki nyereség vagy veszteség a pénzügyi bevételben vagy a finanszírozási költségekben

Időszaki nyereség vagy veszteség a pénzügyi bevételben vagy a finanszírozási költségekben

(21)

(21)

Nyereség vagy veszteség a nettó eszközökben

Nyereség vagy veszteség a nettó eszközökben

30

30

Transzfer a 3. szintre

Transzfer a 3. szintre

—

Transzfer a 3. szintről

Transzfer a 3. szintről

(188)

(188)

Egyéb

Egyéb

—

Záró egyenleg 2017.12.31-én

Záró egyenleg 2017.12.31-én

1 161

1 161

2.4.3.   
  Hitelek

Hitelek

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2017.12.31. | 2016.12.31. |
| Pénzügyi támogatások keretében nyújtott hitelek | 2.4.3.1 | 54 844 | 55 134 |
| Egyéb hitelek | 2.4.3.2 | 137 | 343 |
| Összesen | | 54 981 | 55 477 |
| Hosszú lejáratú | | 48 205 | 53 116 |
| Rövid lejáratú | | 6 776 | 2 361 |

millió EUR

Megjegyzés

2017.12.31.

2016.12.31.

Pénzügyi támogatások keretében nyújtott hitelek

Pénzügyi támogatások keretében nyújtott hitelek

2.4.3.1

2.4.3.1

54 844

54 844

55 134

55 134

Egyéb hitelek

Egyéb hitelek

2.4.3.2

2.4.3.2

137

137

343

343

Összesen

Összesen

54 981

54 981

55 477

55 477

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

48 205

48 205

53 116

53 116

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

6 776

6 776

2 361

2 361

2.4.3.1.   Pénzügyi támogatások keretében nyújtott hitelek

Pénzügyi támogatások keretében nyújtott hitelek

| millió EUR |
| --- |
| | Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) | Fizetésimérleg-eszköz (BOP) | Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) | Euratom | Felszámolás alatt álló ESZAK | Összesen |
| Összesen 2016.12.31-én | 47 456 | 4 272 | 2 964 | 252 | 191 | 55 134 |
| Új hitelek | — | — | 1 013 | 50 | — | 1 063 |
| Visszafizetések | — | (1 150 ) | (58) | (51) | (76) | (1 335 ) |
| Árfolyam-különbözet | — | — | — | (1) | (7) | (8) |
| Könyv szerinti érték változásai | 0 | (8) | 5 | 0 | (8) | (11) |
| Értékvesztés | — | — | — | — | — | — |
| Összesen 2017.12.31-én | 47 456 | 3 114 | 3 924 | 250 | 100 | 54 844 |
| Hosszú lejáratú | 42 300 | 1 700 | 3 846 | 203 | 96 | 48 144 |
| Rövid lejáratú | 5 156 | 1 414 | 78 | 47 | 5 | 6 700 |

millió EUR

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

Fizetésimérleg-eszköz (BOP)

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

Euratom

Felszámolás alatt álló ESZAK

Összesen

Összesen 2016.12.31-én

Összesen 2016.12.31-én

47 456

47 456

4 272

4 272

2 964

2 964

252

252

191

191

55 134

55 134

Új hitelek

Új hitelek

—

—

—

1 013

1 013

50

50

—

1 063

1 063

Visszafizetések

Visszafizetések

—

—

(1 150 )

(1 150 )

(58)

(58)

(51)

(51)

(76)

(76)

(1 335 )

(1 335 )

Árfolyam-különbözet

Árfolyam-különbözet

—

—

—

(1)

(1)

(7)

(7)

(8)

(8)

Könyv szerinti érték változásai

Könyv szerinti érték változásai

0

0

(8)

(8)

5

5

0

0

(8)

(8)

(11)

(11)

Értékvesztés

Értékvesztés

—

—

—

—

—

—

Összesen 2017.12.31-én

Összesen 2017.12.31-én

47 456

47 456

3 114

3 114

3 924

3 924

250

250

100

100

54 844

54 844

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

42 300

42 300

1 700

1 700

3 846

3 846

203

203

96

96

48 144

48 144

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

5 156

5 156

1 414

1 414

78

78

47

47

5

5

6 700

6 700

A pénzügyi támogatások keretében nyújtott hitelek – a felszámolás alatt álló ESZAK hiteleit is beleértve – névértéke 2017. december 31-én összesen 54 093 millió EUR volt (2016: 54 373 millió EUR). A könyv szerinti érték változása megfelel az elhatárolt kamatokban bekövetkezett változásnak.

Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus lehetővé teszi, hogy egy tagállam számára pénzügyi támogatást nyújtsanak, ha általa nem befolyásolható rendkívüli körülmények folytán nehézségekkel küzd, vagy súlyos nehézségek komoly veszélye áll fenn. A segítségnyújtás hitel vagy hitelkeret formáját öltheti. Az ECOFIN Tanács 2010. május 9-i következtetéseiben a mechanizmus általános felső határát 60 milliárd EUR-ban rögzítették, de a jogszabályi korlát a kinnlevő összeg felső határát a saját források felső határán belül rendelkezésre álló mozgástérre korlátozza. Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében folyósított hitelekhez kapcsolódó hitelfelvételt az uniós költségvetés garantálja. Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében nem tervezik sem új finanszírozási programok elindítását, sem új hitelkeret-megállapodások megkötését.

A fizetésimérleg-eszköz szakpolitikai alapú pénzügyi instrumentum, amely középtávú pénzügyi segítséget nyújt az Európai Unió azon tagállamainak, amelyeknek nem az euró a hivatalos pénzneme. A folyó fizetéseikkel vagy tőkemozgásaikkal kapcsolatban nehézségeket tapasztaló vagy komoly nehézségekkel fenyegetett tagállamok részére biztosít hitelfelvételi lehetőséget. Az eszköz keretében nyújtható hitelek maximális összege 50 milliárd EUR. E fizetésimérleg-hitelekhez kapcsolódó hitelfelvételt az uniós költségvetés garantálja.

Az MFA szakpolitikai alapú pénzügyi instrumentum, amelynek keretében feltétel nélküli és célhoz nem rendelt fizetésimérleg- és/vagy költségvetés-támogatást nyújtanak jelenleg IMF-programban részt vevő, partneri viszonyban lévő harmadik országoknak. A támogatás közép- vagy hosszú lejáratú hitelek vagy támogatások, illetve ezek megfelelő kombinációjának formáját ölti, és általában valamely IMF által támogatott kiigazítási és reformprogram keretében nyújtott finanszírozást egészít ki. Ezeket a hiteleket a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap garantálja. 2017-ben az MFA támogatás keretében nyújtott új hitelfolyósítások összesen 1 013 millió EUR-t tettek ki, amelyből Ukrajnának 600 millió EUR-t, Tunéziának 300 millió EUR-t, Jordániának 100 millió EUR-t és Grúziának 13 millió EUR-t biztosítottak. A 2017. december 31-i állapot szerint az MFA támogatás keretében biztosított hitelkeret-megállapodáshoz kapcsolódóan további 460 millió EUR-t nyújtottak Tunézia (300 millió EUR), Jordánia (100 millió EUR) és Moldávia (60 millió EUR) számára, ám az összegeket még nem folyósították – lásd a 4.1.2. megjegyzést. Az MFA hitelkeret-megállapodás keretében Ukrajna rendelkezésére álló 600 millió EUR fennmaradó összeget Ukrajna a 2018. januárban lezárult rendelkezésre állási időszakon belül nem igényelte.

4.1.2.

A (Bizottság által képviselt) Európai Atomenergia-közösség (Euratom) hitelt nyújt a tagállamoknak és nem tagállamoknak, valamint ezek jogalanyainak energetikai létesítményekkel kapcsolatos projektek finanszírozásához. A 2017. december 31-i állapot szerint 250 millió EUR összegű hitelt nyújtottak ukrajnai projektek számára, ám az összeget még nem folyósították – lásd a 4.1.2. megjegyzést. Az Euratom-hitelek fedezésére harmadik felektől 250 millió EUR összegben érkeztek garanciák (2016: 252 millió EUR).

4.1.2.

A felszámolás alatt álló ESZAK hitelei nem pénzügyi támogatás keretében nyújtott hitelek, hanem saját váltók a cash flow-k és a hitelfelvételek párhuzamos ütemezése érdekében. Az ESZAK-Szerződés projektfinanszírozásra vonatkozó 54. és 56. cikkének megfelelően azonban ezeket – a pénzügyi támogatás keretében nyújtott hitelekhez hasonlóan – felvett hitelekből nyújtották.

Hitelek effektív kamatlábai (kamatláb-intervallumok)

Hitelek effektív kamatlábai (kamatláb-intervallumok)

| | 2017.12.31. | 2016.12.31. |
| --- | --- | --- |
| Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) | 0 % — 4,54  % | 0 % — 4,54  % |
| Euratom | 0,08  % — 5,76  % | 0 % — 5,76  % |
| Fizetésimérleg-eszköz (BOP) | 2,88  % — 3,38  % | 2,37  % — 3,37  % |
| Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) | 0,62  % — 3,75  % | 0,62  % — 3,75  % |
| Felszámolás alatt álló ESZAK | 5,23  % — 5,81  % | 5,23  % — 5,81  % |

2017.12.31.

2016.12.31.

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

0 % — 4,54  %

0 % — 4,54  %

0 % — 4,54  %

0 % — 4,54  %

Euratom

Euratom

0,08  % — 5,76  %

0,08  % — 5,76  %

0 % — 5,76  %

0 % — 5,76  %

Fizetésimérleg-eszköz (BOP)

Fizetésimérleg-eszköz (BOP)

2,88  % — 3,38  %

2,88  % — 3,38  %

2,37  % — 3,37  %

2,37  % — 3,37  %

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

0,62  % — 3,75  %

0,62  % — 3,75  %

0,62  % — 3,75  %

0,62  % — 3,75  %

Felszámolás alatt álló ESZAK

Felszámolás alatt álló ESZAK

5,23  % — 5,81  %

5,23  % — 5,81  %

5,23  % — 5,81  %

5,23  % — 5,81  %

2.4.3.2.   Egyéb hitelek

| millió EUR |
| --- |
| | 2017.12.31. | 2016.12.31. |
| Különleges feltételek mellett nyújtott hitelek | 78 | 93 |
| A felszámolás alatt álló ESZAK lakáscélú hitelei | 4 | 5 |
| 3–12 hónapos lekötött betétek | 55 | 245 |
| Összesen | 137 | 343 |
| Hosszú lejáratú | 61 | 77 |
| Rövid lejáratú | 76 | 266 |

millió EUR

2017.12.31.

2016.12.31.

Különleges feltételek mellett nyújtott hitelek

Különleges feltételek mellett nyújtott hitelek

78

78

93

93

A felszámolás alatt álló ESZAK lakáscélú hitelei

A felszámolás alatt álló ESZAK lakáscélú hitelei

4

4

5

5

3–12 hónapos lekötött betétek

3–12 hónapos lekötött betétek

55

55

245

245

Összesen

Összesen

137

137

343

343

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

61

61

77

77

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

76

76

266

266

Az egyéb hitelek névértéke 2017. december 31-én 561 millió EUR-t tett ki (2016: 673 millió EUR).

A különleges feltételekkel nyújtott hiteleket a nem tagállamokkal való együttműködés részeként nyújtják kedvezményes kamatozással.

Egyéb hitelekre vonatkozó értékvesztés

Egyéb hitelekre vonatkozó értékvesztés

| millió EUR |
| --- |
| | 2016.12.31. | Növekedés | Visszaírás | Leírás | Egyéb | 2017.12.31. |
| Különleges feltételek mellett nyújtott hitelek | 7 | 0 | — | — | — | 8 |
| Engedményezett hitelek | 332 | 100 | (0) | — | — | 432 |
| Összesen | 339 | 101 | (0) | — | — | 440 |

millió EUR

2016.12.31.

Növekedés

Visszaírás

Leírás

Egyéb

2017.12.31.

Különleges feltételek mellett nyújtott hitelek

Különleges feltételek mellett nyújtott hitelek

7

7

0

0

—

—

—

—

—

—

8

8

Engedményezett hitelek

Engedményezett hitelek

332

332

100

100

(0)

(0)

—

—

—

—

432

432

Összesen

Összesen

339

339

101

101

(0)

(0)

—

—

—

—

440

440

Az engedményezett hitelek olyan nemteljesítő hitelek, amelyeket az EBB nyújtott és az uniós költségvetés garantált, és amelyekre vonatkozóan a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapból teljesített kifizetést követően minden jogot az EU-ra engedményeztek. Ezek a hitelek 432 millió EUR (2016: 332 millió EUR) összegben teljes mértékben értékvesztettek. A 2017-ben történt garancialehívásokat részben a korábbi években létrehozott pénzügyi céltartalékok fedezték. Az EU és az EBB közötti megállapodás alapján az EBB az EU nevében beszedési eljárást hajt végre, amelynek célja az esedékes összegek behajtása.

2.5.   ELŐFINANSZÍROZÁS

ELŐFINANSZÍROZÁS

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2017.12.31. | 2016.12.31. |
| Hosszú lejáratú előfinanszírozás | | | |
| Előfinanszírozás | 2.5.1 | 21 939 | 20 219 |
| Egyéb előlegek a tagállamok részére | 2.5.2 | 3 018 | 1 651 |
| Vagyonkezelői alapokhoz való hozzájárulások | | 64 | 31 |
| | | 25 022 | 21 901 |
| Rövid lejáratú előfinanszírozás | | | |
| Előfinanszírozás | 2.5.1 | 22 361 | 21 386 |
| Egyéb előlegek a tagállamok részére | 2.5.2 | 1 645 | 2 183 |
| | | 24 005 | 23 569 |
| Összesen | | 49 027 | 45 470 |

millió EUR

Megjegyzés

2017.12.31.

2016.12.31.

Hosszú lejáratú előfinanszírozás

Hosszú lejáratú előfinanszírozás

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

2.5.1

2.5.1

21 939

21 939

20 219

20 219

Egyéb előlegek a tagállamok részére

Egyéb előlegek a tagállamok részére

2.5.2

2.5.2

3 018

3 018

1 651

1 651

Vagyonkezelői alapokhoz való hozzájárulások

Vagyonkezelői alapokhoz való hozzájárulások

64

64

31

31

25 022

25 022

21 901

21 901

Rövid lejáratú előfinanszírozás

Rövid lejáratú előfinanszírozás

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

2.5.1

2.5.1

22 361

22 361

21 386

21 386

Egyéb előlegek a tagállamok részére

Egyéb előlegek a tagállamok részére

2.5.2

2.5.2

1 645

1 645

2 183

2 183

24 005

24 005

23 569

23 569

Összesen

Összesen

49 027

49 027

45 470

45 470

A különböző programokban elegendő előfinanszírozást kell biztosítani ahhoz, hogy a kedvezményezettnek rendelkezésére álljon a projekt elindításához szükséges forrás, ugyanakkor meg kell védeni az EU pénzügyi érdekeit és figyelembe kell venni a jogi, működési és költséghatékonysági korlátokat. Az előfinanszírozás megfelelőbb nyomon követése érdekében a Bizottság kellően megfontolta ezeket a tényezőket.

2.5.1.   
  Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

| millió EUR |
| --- |
| | Bruttó összeg | Elhatárolással elszámolt | Nettó összeg 2017.12.31-én | Bruttó összeg | Elhatárolással elszámolt | Nettó összeg 2016.12.31-én |
| Megosztott irányítás | | | | | | |
| EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök | 3 735 | — | 3 735 | 3 955 | — | 3 955 |
| ERFA és Kohéziós Alap | 20 561 | (5 678 ) | 14 883 | 19 858 | (4 727 ) | 15 131 |
| ESZA | 6 792 | (1 182 ) | 5 610 | 6 477 | (617) | 5 860 |
| Egyéb | 5 037 | (2 267 ) | 2 770 | 4 219 | (2 393 ) | 1 826 |
| | 36 125 | (9 127 ) | 26 998 | 34 509 | (7 737 ) | 26 772 |
| Közvetlen irányítás | | | | | | |
| Végrehajtja: | | | | | | |
| Bizottság | 12 165 | (8 331 ) | 3 834 | 12 424 | (8 843 ) | 3 581 |
| Uniós végrehajtó ügynökségek | 13 843 | (8 749 ) | 5 094 | 13 136 | (8 348 ) | 4 788 |
| Vagyonkezelői alapok | 440 | (212) | 228 | 142 | (82) | 60 |
| | 26 447 | (17 292 ) | 9 155 | 25 701 | (17 273 ) | 8 429 |
| Közvetett irányítás | | | | | | |
| Végrehajtja: | | | | | | |
| Egyéb uniós ügynökségek és szervek | 723 | (148) | 575 | 616 | (157) | 459 |
| Harmadik országok | 1 586 | (956) | 630 | 1 861 | (1 135 ) | 726 |
| Nemzetközi szervezetek | 9 000 | (5 879 ) | 3 121 | 7 230 | (4 432 ) | 2 797 |
| Egyéb jogalanyok | 7 753 | (3 933 ) | 3 820 | 6 498 | (4 077 ) | 2 422 |
| | 19 062 | (10 916 ) | 8 146 | 16 206 | (9 801 ) | 6 404 |
| Összesen | 81 635 | (37 335 ) | 44 300 | 76 416 | (34 811 ) | 41 605 |
| Hosszú lejáratú | 21 939 | — | 21 939 | 20 219 | — | 20 219 |
| Rövid lejáratú | 59 696 | (37 335 ) | 22 361 | 56 197 | (34 811 ) | 21 386 |

millió EUR

Bruttó összeg

Elhatárolással elszámolt

Nettó összeg 2017.12.31-én

Bruttó összeg

Elhatárolással elszámolt

Nettó összeg 2016.12.31-én

Megosztott irányítás

Megosztott irányítás

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

3 735

3 735

—

3 735

3 735

3 955

3 955

—

—

3 955

3 955

ERFA és Kohéziós Alap

ERFA és Kohéziós Alap

20 561

20 561

(5 678 )

(5 678 )

14 883

14 883

19 858

19 858

(4 727 )

(4 727 )

15 131

15 131

ESZA

ESZA

6 792

6 792

(1 182 )

(1 182 )

5 610

5 610

6 477

6 477

(617)

(617)

5 860

5 860

Egyéb

Egyéb

5 037

5 037

(2 267 )

(2 267 )

2 770

2 770

4 219

4 219

(2 393 )

(2 393 )

1 826

1 826

36 125

36 125

(9 127 )

(9 127 )

26 998

26 998

34 509

34 509

(7 737 )

(7 737 )

26 772

26 772

Közvetlen irányítás

Közvetlen irányítás

Végrehajtja:

Végrehajtja:

Bizottság

Bizottság

12 165

12 165

(8 331 )

(8 331 )

3 834

3 834

12 424

12 424

(8 843 )

(8 843 )

3 581

3 581

Uniós végrehajtó ügynökségek

Uniós végrehajtó ügynökségek

13 843

13 843

(8 749 )

(8 749 )

5 094

5 094

13 136

13 136

(8 348 )

(8 348 )

4 788

4 788

Vagyonkezelői alapok

Vagyonkezelői alapok

440

440

(212)

(212)

228

228

142

142

(82)

(82)

60

60

26 447

26 447

(17 292 )

(17 292 )

9 155

9 155

25 701

25 701

(17 273 )

(17 273 )

8 429

8 429

Közvetett irányítás

Közvetett irányítás

Végrehajtja:

Végrehajtja:

Egyéb uniós ügynökségek és szervek

Egyéb uniós ügynökségek és szervek

723

723

(148)

(148)

575

575

616

616

(157)

(157)

459

459

Harmadik országok

Harmadik országok

1 586

1 586

(956)

(956)

630

630

1 861

1 861

(1 135 )

(1 135 )

726

726

Nemzetközi szervezetek

Nemzetközi szervezetek

9 000

9 000

(5 879 )

(5 879 )

3 121

3 121

7 230

7 230

(4 432 )

(4 432 )

2 797

2 797

Egyéb jogalanyok

Egyéb jogalanyok

7 753

7 753

(3 933 )

(3 933 )

3 820

3 820

6 498

6 498

(4 077 )

(4 077 )

2 422

2 422

19 062

19 062

(10 916 )

(10 916 )

8 146

8 146

16 206

16 206

(9 801 )

(9 801 )

6 404

6 404

Összesen

Összesen

81 635

81 635

(37 335 )

(37 335 )

44 300

44 300

76 416

76 416

(34 811 )

(34 811 )

41 605

41 605

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

21 939

21 939

—

21 939

21 939

20 219

20 219

—

20 219

20 219

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

59 696

59 696

(37 335 )

(37 335 )

22 361

22 361

56 197

56 197

(34 811 )

(34 811 )

21 386

21 386

Az előfinanszírozás pénz kifizetését és így kifizetési előirányzatok végrehajtását jelenti. Az 1.5.7. megjegyzésben kifejtettek szerint ezek előlegek, vagyis még nem kerültek elszámolásra. Így míg az előfinanszírozás csökkenti a fennálló kötelezettségvállalásokat (lásd az 5.1. megjegyzést), olyan kiadásokat jelent, amelyeket még jelenítettek meg az eredménykimutatásban.

1.5.7.

5.1.

A mérlegben szereplő összegeket erősen befolyásolta a 2007–2013 közötti programozási időszak lezárása és a 2014–2020 közötti időszak programjainak fokozatos elindulása: a korábbi programokhoz kapcsolódó előfinanszírozás a költségek elfogadása miatt a programok lezárásával párhuzamosan csökkenőben van, míg az új programozási időszakot illetően további előfinanszírozást fizettek ki.

A megosztott irányítás vonatkozásában a programozási időszakok közötti átmenet magyarázza a rövid és a hosszú lejáratú egyenlegek közötti változást is. A 2014–2020 közötti programozási időszakot érintően a kezdeti előfinanszírozást hosszú lejáratúként, míg az éves előfinanszírozást rövid lejáratúként könyvelik le.

Az egyéb megosztott irányítás alá tartozó 0,9 milliárd EUR összegű emelkedés az Európai Unió Szolidaritási Alapját (EUSZA) érinti, elsősorban az olaszországi Abruzzo, Lazio, Marche és Umbria régiót ért földrengést követő újjáépítési munkálatok támogatásával összefüggésben.

A közvetlen irányítás vonatkozásában az előfinanszírozási összegek főként a Horizont 2020-hoz és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközhöz kapcsolódnak.

A közvetett irányítás alá tartozó előfinanszírozás elsősorban olyan belső szakpolitikai programokra terjed ki, mint az Erasmus, a Galileo és az EGNOS, de a külkapcsolatokra vonatkozó eszközöket is magában foglalja, például az Európai Szomszédsági Támogatási Eszközt (ENI), a fejlesztési együttműködési eszközt és a humanitárius segítségnyújtást.

Előfinanszírozással kapcsolatban kapott garanciák

Előfinanszírozással kapcsolatban kapott garanciák

Ezek az Európai Bizottság által bizonyos esetben az előlegek kifizetésekor (előfinanszírozáskor) elvárt garanciák olyan kedvezményezettektől, amelyek nem tagállamok. Az ilyen garanciának kétféle értéke lehet: névérték és tényleges érték. A névérték a garancia nyújtásakor meghatározott névleges érték. A tényleges érték esetében a garanciát kiváltó esemény az előfinanszírozási kifizetés és/vagy az azt követő elszámolások. 2017. december 31-én az előfinanszírozással kapcsolatban kapott garanciák névértéke 620 millió EUR volt, szemben a 462 millió EUR tényleges értékkel (2016: 683 millió EUR és 496 millió EUR).

A 7. kutatási keretprogram (FP7) és a Horizont 2020 keretében kutatásra és technológiafejlesztésre kifizetett bizonyos előfinanszírozási összegeket hatékonyan fedezi a résztvevői garanciaalap. E kölcsönös előnyökkel járó eszköz célja, hogy fedezze a 7. kutatási és technológiafejlesztési keretprogram és a Horizont 2020 közvetett tevékenységeinek végrehajtása során a kedvezményezettek által ki nem fizetett összegek kapcsán felmerült kockázatokat. A közvetett tevékenységek azon résztvevői, akik uniós vissza nem térítendő támogatásban részesülnek, a teljes kapott összeg 5 %-ának megfelelő hozzájárulást nyújtanak a résztvevői garanciaalap tőkéjéhez.

2017. december 31-én a résztvevői garanciaalap által fedezett előfinanszírozási összegek összesen 1,9 milliárd EUR-t tettek ki (2016: 1,8 milliárd EUR). A résztvevői garanciaalap tulajdonosai a résztvevők, a (Bizottság által képviselt) Unió pedig azok végrehajtó ügynöke.

Év végén a résztvevői garanciaalap eszközei összesen 1 997 millió EUR-t tettek ki (2016: 1 951 millió EUR). A résztvevői garanciaalap eszközei a Bizottság Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatósága által kezelt pénzügyi eszközöket is magukban foglalnak. Mivel a résztvevő garancialap különálló jogalany, az alap eszközeit nem konszolidálják az uniós éves beszámolóban.

2.5.2.   
  Egyéb előlegek a tagállamok részére

Egyéb előlegek a tagállamok részére

| millió EUR |
| --- |
| | 2017.12.31. | 2016.12.31. |
| Tagállamok részére nyújtott előlegek megosztott irányítású pénzügyi eszközökre vonatkozóan | 2 768 | 2 534 |
| Támogatási programok | 1 895 | 1 300 |
| Összesen | 4 663 | 3 834 |
| Hosszú lejáratú | 3 018 | 1 651 |
| Rövid lejáratú | 1 645 | 2 183 |

millió EUR

2017.12.31.

2016.12.31.

Tagállamok részére nyújtott előlegek megosztott irányítású pénzügyi eszközökre vonatkozóan

Tagállamok részére nyújtott előlegek megosztott irányítású pénzügyi eszközökre vonatkozóan

2 768

2 768

2 534

2 534

Támogatási programok

Támogatási programok

1 895

1 895

1 300

1 300

Összesen

Összesen

4 663

4 663

3 834

3 834

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

3 018

3 018

1 651

1 651

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

1 645

1 645

2 183

2 183

Tagállamok részére nyújtott előlegek megosztott irányítású pénzügyi eszközökre vonatkozóan

Tagállamok részére nyújtott előlegek megosztott irányítású pénzügyi eszközökre vonatkozóan

Az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) programjai keretében is lehetőség van arra, hogy az uniós költségvetésből előlegfizetést teljesítenek a tagállamok számára, hogy azok hozzá tudjanak járulni a pénzügyi eszközökhöz (amelyek ölthetik hitel, részesedésszerzés vagy garancia formáját). E pénzügyi eszközöket nem a Bizottság, hanem a tagállamok felelősségére hozták létre és kezelik. Mindenesetre az ezen eszközök keretében az év végéig fel nem használt összegek az EU tulajdonát képezik (mint ahogyan valamennyi előfinanszírozás esetében is), következésképpen eszközként szerepelnek az uniós mérlegben.

2014–2020 közötti időszak:

2014–2020 közötti időszak:

A kohéziós politika keretében a tagállamok 3 714 millió EUR összegű hozzájárulást nyújtottak, amelyből a becslések szerint 2017. december 31-ig még 2 760 millió EUR-t nem hajtottak végre. Ez magában foglalja a tagállamok által a kkv-kezdeményezéshez nyújtott hozzájárulást. A kkv-kezdeményezés célja, hogy a banki szektort további hitelek nyújtására ösztönözze a kkv-k részére (966 millió EUR-t fizettek ki, ebből a becslések szerint még 315 millió EUR-t nem hajtottak végre).

A vidékfejlesztés vonatkozásában év végéig 8 millió EUR nem került még felhasználásra.

2007–2013 közötti időszak:

2007–2013 közötti időszak:

A kohéziós politikához kapcsolódó valamennyi összeget vagy végrehajtottnak tekintik, vagy más intézkedésekhez csoportosították át, ezért a 2017. december 31-i mérlegben semmilyen eszköz nem marad. Megjegyzendő, hogy a különböző eszközök tényleges végrehajtását a programok lezárási folyamatának részeként felül fogják vizsgálni.

Támogatási programok

Támogatási programok

A fentiekhez hasonlóan a tagállamok által a különböző támogatási programokra (állami támogatásra, az EMGA piaci intézkedéseire vagy az EMVA beruházási intézkedéseire) vonatkozóan kifizetett és év végéig fel nem használt előlegeket eszközként jelenítik meg az EU mérlegében. A Bizottság a tagállamoktól kapott információk alapján becsléssel állapította meg ezen előlegek értékét; az eredményül kapott összegeket a fenti Támogatási programok almegnevezés alatt tüntette fel.

2014–2020 közötti időszak:

2014–2020 közötti időszak:

Az év végéig fel nem használt összegeket a kohéziós politika esetében 680 millió EUR-ra, a mezőgazdasági politika esetében pedig 904 millió EUR-ra becsülték.

2007–2013 közötti időszak:

2007–2013 közötti időszak:

A becslések szerint 2017 végén 311 millió EUR (2016: 461 millió EUR) maradt felhasználatlanul a mezőgazdasági politikával összefüggésben kifizetett előlegekből.

2.6.   VISSZTERHES KÖVETELÉSEK ÉS NEM VISSZTERHES BEHAJTHATÓ KÖVETELÉSEK

VISSZTERHES KÖVETELÉSEK ÉS NEM VISSZTERHES BEHAJTHATÓ KÖVETELÉSEK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2017.12.31. | 2016.12.31. |
| Hosszú lejáratú | | | |
| Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések | 2.6.1 | 594 | 700 |
| Visszterhes ügyletekből származó követelések | 2.6.2 | 17 | 16 |
| | | 611 | 717 |
| Rövid lejáratú | | | |
| Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések | 2.6.1 | 11 065 | 10 347 |
| Visszterhes ügyletekből származó követelések | 2.6.2 | 689 | 558 |
| | | 11 755 | 10 905 |
| Összesen | | 12 366 | 11 621 |

millió EUR

Megjegyzés

2017.12.31.

2016.12.31.

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések

Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések

2.6.1

2.6.1

594

594

700

700

Visszterhes ügyletekből származó követelések

Visszterhes ügyletekből származó követelések

2.6.2

2.6.2

17

17

16

16

611

611

717

717

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések

Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések

2.6.1

2.6.1

11 065

11 065

10 347

10 347

Visszterhes ügyletekből származó követelések

Visszterhes ügyletekből származó követelések

2.6.2

2.6.2

689

689

558

558

11 755

11 755

10 905

10 905

Összesen

Összesen

12 366

12 366

11 621

11 621

2.6.1.   
  Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések

Nem visszterhes ügyletekből származó behajtható követelések

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2017.12.31. | 2016.12.31. |
| Hosszú lejáratú | | | |
| Tagállamok | 2.6.1.1 | 594 | 700 |
| | | 594 | 700 |
| Rövid lejáratú | | | |
| Tagállamok | 2.6.1.1 | 6 190 | 8 162 |
| Versenyügyi pénzbírságok | 2.6.1.2 | 4 225 | 1 808 |
| Aktív időbeli elhatárolások | 2.6.1.3 | 570 | 329 |
| Egyéb behajtható követelések | | 81 | 47 |
| | | 11 065 | 10 347 |
| Összesen | | 11 659 | 11 047 |

millió EUR

Megjegyzés

2017.12.31.

2016.12.31.

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

Tagállamok

Tagállamok

2.6.1.1

2.6.1.1

594

594

700

700

594

594

700

700

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

Tagállamok

Tagállamok

2.6.1.1

2.6.1.1

6 190

6 190

8 162

8 162

Versenyügyi pénzbírságok

Versenyügyi pénzbírságok

2.6.1.2

2.6.1.2

4 225

4 225

1 808

1 808

Aktív időbeli elhatárolások

Aktív időbeli elhatárolások

2.6.1.3

2.6.1.3

570

570

329

329

Egyéb behajtható követelések

Egyéb behajtható követelések

81

81

47

47

11 065

11 065

10 347

10 347

Összesen

Összesen

11 659

11 659

11 047

11 047

2.6.1.1.   Tagállamokkal szembeni behajtható követelések

Tagállamokkal szembeni behajtható követelések

| millió EUR |
| --- |
| | 2017.12.31. | 2016.12.31. |
| Az A-számlán megállapított tradicionális saját források (TOR) | 3 113 | 3 261 |
| A külön számlán megállapított TOR | 1 617 | 1 437 |
| Befizetendő saját források | 46 | 1 764 |
| Értékvesztés | (997) | (753) |
| Egyéb | 56 | 36 |
| Behajtható követelések saját forrásokból | 3 836 | 5 745 |
| Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) | 2 280 | 2 606 |
| Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) | 955 | 924 |
| Átmeneti Vidékfejlesztési Eszköz (TRDI) | 16 | 30 |
| Speciális Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Csatlakozási Program (SAPARD) | 136 | 167 |
| Értékvesztés | (804) | (999) |
| EMGA és vidékfejlesztési behajtható követelések | 2 583 | 2 729 |
| Várt előfinanszírozási visszafizettetés | 182 | 293 |
| Befizetett és beszedhető héa | 64 | 41 |
| Egyéb behajtható követelések a tagállamokkal szemben | 120 | 55 |
| Összesen | 6 784 | 8 863 |
| Hosszú lejáratú | 594 | 700 |
| Rövid lejáratú | 6 190 | 8 162 |

millió EUR

2017.12.31.

2016.12.31.

Az A-számlán megállapított tradicionális saját források (TOR)

Az A-számlán megállapított tradicionális saját források (TOR)

3 113

3 113

3 261

3 261

A külön számlán megállapított TOR

A külön számlán megállapított TOR

1 617

1 617

1 437

1 437

Befizetendő saját források

Befizetendő saját források

46

46

1 764

1 764

Értékvesztés

Értékvesztés

(997)

(997)

(753)

(753)

Egyéb

Egyéb

56

56

36

36

Behajtható követelések saját forrásokból

Behajtható követelések saját forrásokból

3 836

3 836

5 745

5 745

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA)

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA)

2 280

2 280

2 606

2 606

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA)

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA)

955

955

924

924

Átmeneti Vidékfejlesztési Eszköz (TRDI)

Átmeneti Vidékfejlesztési Eszköz (TRDI)

16

16

30

30

Speciális Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Csatlakozási Program (SAPARD)

Speciális Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Csatlakozási Program (SAPARD)

136

136

167

167

Értékvesztés

Értékvesztés

(804)

(804)

(999)

(999)

EMGA és vidékfejlesztési behajtható követelések

EMGA és vidékfejlesztési behajtható követelések

2 583

2 583

2 729

2 729

Várt előfinanszírozási visszafizettetés

Várt előfinanszírozási visszafizettetés

182

182

293

293

Befizetett és beszedhető héa

Befizetett és beszedhető héa

64

64

41

41

Egyéb behajtható követelések a tagállamokkal szemben

Egyéb behajtható követelések a tagállamokkal szemben

120

120

55

55

Összesen

Összesen

6 784

6 784

8 863

8 863

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

594

594

700

700

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

6 190

6 190

8 162

8 162

A tagállamoktól származó hosszú lejáratú összegek az Európai Mezőgazdasági Garanciaalapra (EMGA) és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra (EMVA) vonatkozó végre nem hajtott szabályszerűségi záróelszámolási határozatokhoz kapcsolódnak, amelyeket éves részletekben és/vagy elhatárolással kell végrehajtani. Az egyéb behajtható követelések alá tartozó összegek közé tartoznak az uniós jog megsértése miatt a tagállamokra kirótt bírságok összegei (24 millió EUR).

Behajtható követelések saját forrásokból

Behajtható követelések saját forrásokból

A vámokból és cukorilletékekből álló tradicionális saját forrásokat (TOR) a Bizottság nevében a tagállamok szedik be. A tagállamok megállapítják a TOR-t, és a megállapított jogosultságok összegeit a havi „A-számla” jelentésben közlik a Bizottsággal. Azokat a megállapított jogosultságokat, amelyeket azért nem tüntettek fel az A-számlán, mert a tagállamok még nem szedték be és nem nyújtottak biztosítékot (vagy nyújtottak biztosítékot, de azt vitatták), a „külön számlán” tüntetik fel. Ezekre a jogosultságokra a tagállamok által évente szolgáltatott információk alapján értékvesztés vonatkozik.

A 2016. december 31-i állapot szerint a tagállamok 2014, 2015 és 2016 vonatkozásában már ratifikálták a 2014. évi sajátforrás-határozat által bevezetett új rendelkezésekhez kapcsolódó sajátforrás-korrekciókat, amelyek 2017. január 1-jén váltak esedékessé. A fennmaradó összegek a 2017. november 30-én elfogadott 6/2017. sz. költségvetés-módosításhoz kapcsolódnak. Az összegek 2018. január első munkanapján váltak esedékessé.

2018. március 8-án az Európai Bizottság felszólító levelet (2018/2008. sz. jogsértési ügy) küldött az Egyesült Királyságnak, mivel az nem hajlandó az uniós költségvetés rendelkezésére bocsátani a vámbevételeket az uniós jogszabályokban előírtak szerint. Az OLAF egy 2017. évi jelentése megállapította, hogy számos egyesült királyságbeli importőr úgy kerülte meg jelentős vámösszegek megfizetését, hogy a behozatalkor fiktív és hamis számlákat, illetve valótlan vámérték-nyilatkozatokat nyújtott be. A Bizottság számításai szerint az uniós jogszabályok Egyesült Királyság általi megsértése a 2011. november és 2017. december közötti időszakban 2,2 milliárd EUR összegű veszteséget okozott az uniós költségvetésnek (nettó, vagyis az Egyesült Királyság által a 2,7 milliárd EUR bruttó összegből visszatartott beszedési költségek levonása után). Ezt az összeget késedelmi kamat is terheli majd. A szóban forgó összegek nem szerepelnek a 2017. évi beszámolóban, mivel azok csak akkor kerülnek megjelenítésre, ha a bevételek megjelenítésére vonatkozó kritériumok teljesülnek, az uniós számviteli szabályoknak megfelelően.

EMGA és vidékfejlesztési behajtható követelések

EMGA és vidékfejlesztési behajtható követelések

Ide főként a tagállamokkal szembeni, a tagállamok által 2017. október 15-ig bejelentett és igazolt, 2017. december 31-én fennálló követelések tartoznak. Az említett bejelentés időpontját követően 2017. december 31-ig még felmerült behajtható követelésekről becslést készítenek. A Bizottság megbecsüli továbbá a kedvezményezettekkel szemben felmerült olyan követelések leírását, amelyek visszafizettetése nem valószínű. E kiigazítások nem jelentik azt, hogy a Bizottság lemondana ezen összegek jövőbeli behajtásáról. E kiigazítás továbbá 20 %-os levonást is tartalmaz, amely a tagállamok által az igazgatási költségek fedezésére megtartható összegnek felel meg.

2.6.1.2.   Versenyügyi pénzbírságokból származó behajtható követelések

Versenyügyi pénzbírságokból származó behajtható követelések

| millió EUR |
| --- |
| | 2017.12.31. | 2016.12.31. |
| A pénzbírságok bruttó összegéből származó behajtható követelések | 7 679 | 6 510 |
| Mínusz beszedett összegek | (3 282 ) | (4 524 ) |
| Mínusz leírt összegek | (172) | (178) |
| Összesen | 4 225 | 1 808 |
| Hosszú lejáratú | — | — |
| Rövid lejáratú | 4 225 | 1 808 |

millió EUR

2017.12.31.

2016.12.31.

A pénzbírságok bruttó összegéből származó behajtható követelések

A pénzbírságok bruttó összegéből származó behajtható követelések

7 679

7 679

6 510

6 510

Mínusz beszedett összegek

Mínusz beszedett összegek

(3 282 )

(3 282 )

(4 524 )

(4 524 )

Mínusz leírt összegek

Mínusz leírt összegek

(172)

(172)

(178)

(178)

Összesen

Összesen

4 225

4 225

1 808

1 808

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

—

—

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

4 225

4 225

1 808

1 808

A behajtható követelések 4 225 millió EUR-s összege az év végén még nem beszedett versenyügyi pénzbírságokhoz kapcsolódik (4 397 millió EUR), amelyet csökkentenek a leírt összegek (172 millió EUR). A beszedett pénzbírságok azonban főként olyan vállalkozásoktól származnak, amelyek a pénzbírságokra vonatkozó határozatokkal szemben fellebbezést nyújtottak be az uniós bíróságokon, vagy erre még lehetőségük van. Az érintett összegek esetleges visszafizetése miatt függő kötelezettséget kell megjeleníteni (lásd a 4.1.4. megjegyzést).

4.1.4.

Azoknak a pénzbírsággal sújtott vállalkozásoknak, amelyek fellebbezést nyújtottak be vagy fellebbezést terveznek benyújtani, lehetőségük van arra, hogy vagy ideiglenes kifizetést teljesítsenek, vagy bankgaranciát nyújtsanak a Bizottságnak.

Meg kell jegyezni, hogy az év végéig be nem szedett pénzbírságok összegéből 942 millió EUR 2017. december 31. után volt esedékes. Az év végéig be nem szedett pénzbírságok egy része tekintetében a Bizottság összesen 3 124 millió EUR (2016: 1 012 millió EUR) összegű garanciát fogadott el. 2017. december 31. után a Bizottság további 880 millió EUR összegű garanciát fogadott el.

A leírt összegeket a Bizottság a be nem szedett és garanciával sem fedezett, valószínűleg behajthatatlan pénzbírságok eseti értékelésével határozta meg.

A versenyügyi pénzbírságok behajtható követeléseinek emelkedése elsősorban egy jelentős pénzbírságra vezethető vissza (2 424 millió EUR), amelynek esetében az érintett vállalkozások a pénzbírságot a Bizottság által elfogadott bankgaranciával fedezték, azaz a pénzbírság a jogerős perbeli egyezségig nem kerülne beszedésre.

2.6.1.3.   Aktív időbeli elhatárolások

Aktív időbeli elhatárolások

| millió EUR |
| --- |
| | 2017.12.31. | 2016.12.31. |
| Pénzügyi korrekciók | 1 | 9 |
| Egyéb elhatárolt bevételek | 327 | 64 |
| Nem visszterhes ügyletekhez kapcsolódó halasztott kiadások | 241 | 256 |
| Összesen | 570 | 329 |
| Hosszú lejáratú | — | — |
| Rövid lejáratú | 570 | 329 |

millió EUR

2017.12.31.

2016.12.31.

Pénzügyi korrekciók

Pénzügyi korrekciók

1

1

9

9

Egyéb elhatárolt bevételek

Egyéb elhatárolt bevételek

327

327

64

64

Nem visszterhes ügyletekhez kapcsolódó halasztott kiadások

Nem visszterhes ügyletekhez kapcsolódó halasztott kiadások

241

241

256

256

Összesen

Összesen

570

570

329

329

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

—

—

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

570

570

329

329

Az egyéb elhatárolt bevételek közé tartozik egy 271 millió EUR-s összeg, amelyet a Bizottság a kohézió területén várhatóan vissza fog fizettetni a tagállamokkal. A visszafizettetésre a tagállamok által 2018. február 15-én benyújtott éves elszámolások vizsgálatának és elfogadásának eredményeként kerül majd sor. A tagállamok éves beszámolóinak elfogadására vonatkozó eljárást először a kohézió területén a 2014–2020 közötti programozási időszak tekintetében vezették be.

2.6.2.   
  Visszterhes ügyletekből származó követelések

Visszterhes ügyletekből származó követelések

| millió EUR |
| --- |
| | 2017.12.31. | 2016.12.31. |
| Hosszú lejáratú | | |
| Egyéb követelések | 17 | 16 |
| | 17 | 16 |
| Rövid lejáratú | | |
| Ügyfelek | 241 | 246 |
| Ügyfelekkel szembeni követelések értékvesztési leírása | (141) | (128) |
| Visszterhes ügyletekhez kapcsolódó halasztott kiadások | 259 | 250 |
| Egyéb | 331 | 191 |
| | 689 | 558 |
| Összesen | 707 | 574 |

millió EUR

2017.12.31.

2016.12.31.

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

Egyéb követelések

Egyéb követelések

17

17

16

16

17

17

16

16

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

Ügyfelek

Ügyfelek

241

241

246

246

Ügyfelekkel szembeni követelések értékvesztési leírása

Ügyfelekkel szembeni követelések értékvesztési leírása

(141)

(141)

(128)

(128)

Visszterhes ügyletekhez kapcsolódó halasztott kiadások

Visszterhes ügyletekhez kapcsolódó halasztott kiadások

259

259

250

250

Egyéb

Egyéb

331

331

191

191

689

689

558

558

Összesen

Összesen

707

707

574

574

A fentiekben kimutatott, ügyfelekkel szembeni követelések értékvesztési leírása magában foglal 68 millió EUR, egyedi alapon megállapított értékvesztési leírást.

2.7.   KÉSZLETEK

KÉSZLETEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2017.12.31. | 2016.12.31. |
| Tudományos anyagok | 45 | 54 |
| Egyéb | 250 | 111 |
| Összesen | 295 | 165 |

millió EUR

2017.12.31.

2016.12.31.

Tudományos anyagok

Tudományos anyagok

45

45

54

54

Egyéb

Egyéb

250

250

111

111

Összesen

Összesen

295

295

165

165

2.8.   PÉNZESZKÖZÖK ÉS PÉNZESZKÖZ-EGYENÉRTÉKESEK

PÉNZESZKÖZÖK ÉS PÉNZESZKÖZ-EGYENÉRTÉKESEK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2017.12.31. | 2016.12.31. |
| Kincstáraknál és központi bankoknál vezetett számlák | | 20 078 | 24 566 |
| Folyószámlák | | 152 | 127 |
| Előlegszámlák | | 5 | 5 |
| Átutalások (úton lévő pénzeszköz) | | 0 | — |
| A költségvetés végrehajtásához kapcsolódó bankszámlák | 2.8.1 | 20 236 | 24 698 |
| Pénzügyi eszközökhöz tartozó pénzeszközök | 2.8.2 | 1 608 | 1 390 |
| Pénzbírságokhoz kapcsolódó pénzeszközök | 2.8.3 | 1 234 | 1 325 |
| Egyéb intézményekhez, ügynökségekhez és szervekhez kapcsolódó pénzeszközök | | 999 | 1 006 |
| Vagyonkezelői alapokhoz kapcsolódó pénzeszközök | | 34 | 167 |
| Összesen | | 24 111 | 28 585 |

millió EUR

Megjegyzés

2017.12.31.

2016.12.31.

Kincstáraknál és központi bankoknál vezetett számlák

Kincstáraknál és központi bankoknál vezetett számlák

20 078

20 078

24 566

24 566

Folyószámlák

Folyószámlák

152

152

127

127

Előlegszámlák

Előlegszámlák

5

5

5

5

Átutalások (úton lévő pénzeszköz)

Átutalások (úton lévő pénzeszköz)

0

0

—

A költségvetés végrehajtásához kapcsolódó bankszámlák

A költségvetés végrehajtásához kapcsolódó bankszámlák

2.8.1

2.8.1

20 236

20 236

24 698

24 698

Pénzügyi eszközökhöz tartozó pénzeszközök

Pénzügyi eszközökhöz tartozó pénzeszközök

2.8.2

2.8.2

1 608

1 608

1 390

1 390

Pénzbírságokhoz kapcsolódó pénzeszközök

Pénzbírságokhoz kapcsolódó pénzeszközök

2.8.3

2.8.3

1 234

1 234

1 325

1 325

Egyéb intézményekhez, ügynökségekhez és szervekhez kapcsolódó pénzeszközök

Egyéb intézményekhez, ügynökségekhez és szervekhez kapcsolódó pénzeszközök

999

999

1 006

1 006

Vagyonkezelői alapokhoz kapcsolódó pénzeszközök

Vagyonkezelői alapokhoz kapcsolódó pénzeszközök

34

34

167

167

Összesen

Összesen

24 111

24 111

28 585

28 585

2.8.1.   
  A költségvetés végrehajtásához kapcsolódó bankszámlák és egyéb lekötött betétek

A költségvetés végrehajtásához kapcsolódó bankszámlák és egyéb lekötött betétek

Ez a megnevezés magában foglalja a Bizottság tagállamok és EFTA-országok (államkincstárai és központi bankjai) által vezetett bankszámláin, valamint a kereskedelmi bankoknál vezetett folyószámlákon, előlegszámlákon és készpénz formájában meglévő pénzeszközeit. A 2017. év végi kincstári egyenleg okai a következők:

| — | A saját források tekintetében az év végi kincstári egyenleg magában foglal egy összesen 8,9 milliárd EUR-s nettó összeget, amelyet egy 2017 végén elfogadott költségvetés-módosításnak köszönhetően 2018 elején vissza kellett téríteni a tagállamok részére. |
| --- | --- |

—

A saját források tekintetében az év végi kincstári egyenleg magában foglal egy összesen 8,9 milliárd EUR-s nettó összeget, amelyet egy 2017 végén elfogadott költségvetés-módosításnak köszönhetően 2018 elején vissza kellett téríteni a tagállamok részére.

| — | 2017 végén véglegesen beszedtek további 0,5 milliárd EUR összegű, a Bizottság által a versenyszabályok megsértése miatt kirótt pénzbírságot, amely év végén ugyancsak a kincstári egyenleg részét képezte. |
| --- | --- |

—

2017 végén véglegesen beszedtek további 0,5 milliárd EUR összegű, a Bizottság által a versenyszabályok megsértése miatt kirótt pénzbírságot, amely év végén ugyancsak a kincstári egyenleg részét képezte.

| — | A kincstári egyenleg tartalmaz továbbá 8,4 milliárd EUR összegű címzett bevételt és kifizetési előirányzatot. |
| --- | --- |

—

A kincstári egyenleg tartalmaz továbbá 8,4 milliárd EUR összegű címzett bevételt és kifizetési előirányzatot.

2.8.2.   
  Pénzügyi eszközökhöz tartozó pénzeszközök

Pénzügyi eszközökhöz tartozó pénzeszközök

Az e megnevezés alatt feltüntetett összegek elsősorban olyan pénzeszköz-egyenértékesekhez kapcsolódnak, amelyeket a Bizottság nevében letéteményesek kezelnek az uniós költségvetésből finanszírozott egyes pénzügyieszköz-programok végrehajtása céljából (lásd a 2.4.1. megjegyzést). A pénzügyi eszközökhöz tartozó pénzeszközök csak az érintett program keretében használhatóak fel.

2.4.1.

2.8.3.   
  Pénzbírságokhoz kapcsolódó pénzeszközök

Pénzbírságokhoz kapcsolódó pénzeszközök

E pénzeszközök a Bizottság által – még le nem zárt ügyekben – kirótt büntetésekkel kapcsolatban kapott összegek. Ezeket az összegeket más célra nem használt, elkülönített letéti számlán tartják. Amennyiben a másik fél fellebbezést nyújtott be, vagy nem ismert, hogy nyújt-e be fellebbezést, a mögöttes összeget függő kötelezettségként tüntettük fel a 4.1.4. megjegyzésben.

4.1.4.

A Bizottság 2010 óta valamennyi új előzetesen beszedett pénzbírságot a BUFI-alapban kezeli és értékesíthetőként besorolt pénzügyi eszközökbe fekteti be (lásd a 2.4.1. megjegyzést).

2.4.1.

KÖTELEZETTSÉGEK

KÖTELEZETTSÉGEK

2.9.   NYUGDÍJ ÉS EGYÉB MUNKAVÁLLALÓI JUTTATÁSOK

NYUGDÍJ ÉS EGYÉB MUNKAVÁLLALÓI JUTTATÁSOK

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó rendszer nettó kötelezettségei

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó rendszer nettó kötelezettségei

| millió EUR |
| --- |
| | Európai tisztviselők nyugdíjrendszere | Egyéb nyugdíjrendszerek | Közös betegségbiztosítási rendszer | Összesen 2017.12.31-én | Összesen 2016.12.31-én |
| Meghatározott juttatási kötelmek | 63 951 | 1 854 | 7 756 | 73 560 | 67 664 |
| Programeszközök | n.a. | (137) | (301) | (438) | (432) |
| Nettó kötelezettség | 63 951 | 1 717 | 7 455 | 73 122 | 67 231 |

millió EUR

Európai tisztviselők nyugdíjrendszere

Egyéb nyugdíjrendszerek

Közös betegségbiztosítási rendszer

Összesen 2017.12.31-én

Összesen 2016.12.31-én

Meghatározott juttatási kötelmek

Meghatározott juttatási kötelmek

63 951

63 951

1 854

1 854

7 756

7 756

73 560

73 560

67 664

67 664

Programeszközök

Programeszközök

n.a.

n.a.

(137)

(137)

(301)

(301)

(438)

(438)

(432)

(432)

Nettó kötelezettség

Nettó kötelezettség

63 951

63 951

1 717

1 717

7 455

7 455

73 122

73 122

67 231

67 231

A munkavállalói juttatásokkal kapcsolatos összes kötelezettség emelkedése elsősorban az európai tisztviselők nyugdíjrendszere nettó kötelezettségei emelkedésének köszönhető, valamint a következőknek: a rendszer tagjai által szerzett további jogok meghaladták a rendszer által nyújtott szociális ellátást, az aktuáriusi feltételezéseket aktualizálták, továbbá adatminőségi felülvizsgálatot végeztek, amit részben ellentételezett a diszkontráta emelkedése.

2.9.1.   
  Európai tisztviselők nyugdíjrendszere

Európai tisztviselők nyugdíjrendszere

Ez a meghatározott juttatási kötelem a munkavállalók tárgyidőszaki és megelőző időszaki szolgálatából származó nyugdíjkötelem teljesítéséhez szükséges várható jövőbeli uniós kifizetéseknek a jelenértéke. A rendszer folyamatos, és így a rendszerből éves alapon teljesítendő kifizetéseket minden évben tartalmazza az uniós költségvetés.

A nyugdíjrendszer keretében fizetendő ellátások – a személyzeti szabályzat 83. cikkével összhangban – kiadásnak minősülnek az uniós költségvetésben. E rendszer finanszírozására nem képeznek külön alapot, hanem a tagállamok együttesen garantálják e juttatások kifizetését. Az aktív tagok alapilletményéből kötelező nyugdíjjárulékot vonnak le, amely jelenleg 9,8 %. E hozzájárulások, amelyeket a tárgyév költségvetési bevételeként kezelnek, általánosságban hozzájárulnak az uniós kiadások finanszírozásához – lásd a 3.6. megjegyzést.

3.6.

A nyugdíjrendszer kötelezettségeit a 2017. december 31-i aktív állományi létszám és nyugdíjaslétszám, valamint a személyzeti szabályzat ezen időpontban hatályos szabályai alapján értékelték. Az értékelés az IPSAS 25 standardban meghatározott módszertannak (és ezért az EAR 12 uniós számviteli szabálynak) megfelelően került végrehajtásra. Amint az már a 2016-os éves beszámolóban is szerepelt, az érintett bizottsági szolgálatok 2017-ben is folytatták az adatgyűjtési módszerek és így a mögöttes adatok minőségének javítását. Ennek sikerét a munkavállalói juttatásokkal kapcsolatos összes kötelezettségre vonatkozó teljes összeg is tükrözi. E munka folytatódik.

2018-ban alkalmazandóvá válik az IPSAS 39-en alapuló aktualizált EAR 12 uniós számviteli szabály. A változások hatása ezért a 2018. évi beszámolóban fog megjelenni.

2.9.2.   
  Egyéb nyugdíjrendszerek

Egyéb nyugdíjrendszerek

Ez a megnevezés a Bizottság, valamint a Bíróság (és a Törvényszék), a Számvevőszék, a Tanács Főtitkársága tagjaival és korábbi tagjaival, az ombudsmannal, az európai adatvédelmi biztossal és az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének tagjaival és korábbi tagjaival szembeni nyugdíjkötelezettséggel kapcsolatos kötelezettségeket foglalja magában. E megnevezés az Európai Parlament tagjainak nyugdíjához kapcsolódó kötelezettséget is tartalmazza.

2.9.3.   
  Közös betegségbiztosítási rendszer

Közös betegségbiztosítási rendszer

A fenti nyugdíjrendszerek mellett értékelés készült az Unió azon egészségügyi ellátási költségekkel kapcsolatban viselt becsült kötelezettségeire vonatkozóan is, amelyeket a munkavállalók foglalkoztatást követő időszaka alatt kell kifizetnie (a hozzájárulások levonását követően). E kötelezettség kiszámítása – az EAR 12 uniós számviteli szabály alapján – a teljes aktív szolgálati időszakot figyelembe veszi. Az EAR 12 szabály 2018-tól hatályos aktualizálása tükrözni fogja az IPSAS 39 standardot, és módosíthatja e módszert.

A munkavállalói juttatások meghatározott juttatási kötelme jelenértékének változása

A munkavállalói juttatások meghatározott juttatási kötelme jelenértékének változása

A meghatározott juttatási kötelem jelenértéke a munkavállalók tárgyidőszaki és megelőző időszaki szolgálatából származó kötelem teljesítéséhez szükséges várható jövőbeli kifizetéseknek – a program eszközeinek levonása nélküli – diszkontált értéke.

Az alábbiakban látható a meghatározott juttatási kötelem tárgyévi változásának elemzése:

| millió EUR |
| --- |
| | Európai tisztviselők nyugdíjrendszere | Egyéb nyugdíjrendszerek | Közös betegségbiztosítási rendszer | Összesen |
| Jelenérték 2016.12.31-én | 58 746 | 1 882 | 7 036 | 67 664 |
| Tárgyidőszaki szolgálat költsége | 2 637 | 87 | 266 | 2 990 |
| Kamatköltség | 1 148 | 29 | 134 | 1 311 |
| Nettó aktuáriusi (nyereségek) és veszteségek | 3 616 | (86) | 394 | 3 924 |
| Hozzájárulás a tagoktól | — | — | 21 | 21 |
| Kifizetett juttatások | (1 417 ) | (61) | (94) | (1 572 ) |
| Kötelezettség emelkedése/(csökkenése) a nyugdíjakra kivetett adók miatt | (778) | 1 | — | (777) |
| Jelenérték 2017.12.31-én | 63 951 | 1 854 | 7 756 | 73 560 |

millió EUR

Európai tisztviselők nyugdíjrendszere

Egyéb nyugdíjrendszerek

Közös betegségbiztosítási rendszer

Összesen

Jelenérték 2016.12.31-én

Jelenérték 2016.12.31-én

58 746

58 746

1 882

1 882

7 036

7 036

67 664

67 664

Tárgyidőszaki szolgálat költsége

Tárgyidőszaki szolgálat költsége

2 637

2 637

87

87

266

266

2 990

2 990

Kamatköltség

Kamatköltség

1 148

1 148

29

29

134

134

1 311

1 311

Nettó aktuáriusi (nyereségek) és veszteségek

Nettó aktuáriusi (nyereségek) és veszteségek

3 616

3 616

(86)

(86)

394

394

3 924

3 924

Hozzájárulás a tagoktól

Hozzájárulás a tagoktól

—

—

21

21

21

21

Kifizetett juttatások

Kifizetett juttatások

(1 417 )

(1 417 )

(61)

(61)

(94)

(94)

(1 572 )

(1 572 )

Kötelezettség emelkedése/(csökkenése) a nyugdíjakra kivetett adók miatt

Kötelezettség emelkedése/(csökkenése) a nyugdíjakra kivetett adók miatt

(778)

(778)

1

1

—

(777)

(777)

Jelenérték 2017.12.31-én

Jelenérték 2017.12.31-én

63 951

63 951

1 854

1 854

7 756

7 756

73 560

73 560

A tárgyidőszaki szolgálat költsége a tárgyidőszakban a jelenlegi tagok szolgálatából származó meghatározott juttatási kötelem jelenértékének emelkedése.

A kamatköltség egy meghatározott juttatási kötelem jelenértékének az időszak során történt növekedése, amely abból adódik, hogy a juttatás egy időszakkal közelebb került a kifizetéshez.

Az aktuáriusi nyereségek és veszteségek tartalmazzák:

| — | a tapasztalati módosításokat (a 2017-re vonatkozó korábbi aktuáriusi feltételezések és a 2017-ben ténylegesen bekövetkezett események közötti különbözet hatásait), és |
| --- | --- |

—

a tapasztalati módosításokat (a 2017-re vonatkozó korábbi aktuáriusi feltételezések és a 2017-ben ténylegesen bekövetkezett események közötti különbözet hatásait), és

| — | az aktuáriusi feltételezések – akár pénzügyi feltételezések (mint például a tervezett illetményemelkedések), akár demográfiai feltételezések (mint például halandóság) – változásainak hatásait. Ezeket a feltételezéseket rendszeresen aktualizálják a mögöttes feltételek változásainak figyelembevétele érdekében. |
| --- | --- |

—

az aktuáriusi feltételezések – akár pénzügyi feltételezések (mint például a tervezett illetményemelkedések), akár demográfiai feltételezések (mint például halandóság) – változásainak hatásait. Ezeket a feltételezéseket rendszeresen aktualizálják a mögöttes feltételek változásainak figyelembevétele érdekében.

A juttatásokat (például a nyugdíjakat vagy az orvosi költségek visszatérítését) az év folyamán a rendszer szabályai szerint fizetik ki. Ezek a kifizetett juttatások a meghatározott juttatási kötelem csökkenését eredményezik, mivel a jövőben ezeket már nem kell kifizetni.

Aktuáriusi feltételezések – munkavállalói juttatások

Aktuáriusi feltételezések – munkavállalói juttatások

Az alábbiakban láthatók a két főbb munkavállalói juttatási rendszer értékelése során alkalmazott aktuáriusi feltételezések:

| | Európai tisztviselők nyugdíjrendszere | Közös betegségbiztosítási rendszer |
| --- | --- | --- |
| 2017 | | |
| Nominális diszkontráta | 1,9  % | 2,0  % |
| Várható inflációs ráta | 1,5  % | 1,6  % |
| Reáldiszkontráta | 0,4  % | 0,4  % |
| Várható illetményemelkedési ráta | 1,8  % | 1,7  % |
| Egészségügyi költségek trendjeinek rátája | n.a. | 3,0  % |
| Nyugdíjkorhatár | 63/64/66 | 63/64/66 |
| 2016 | | |
| Nominális diszkontráta | 1,7  % | 1,9  % |
| Várható inflációs ráta | 1,4  % | 1,5  % |
| Reáldiszkontráta | 0,3  % | 0,4  % |
| Várható illetményemelkedési ráta | 1,2  % | 1,1  % |
| Egészségügyi költségek trendjeinek rátája | n.a. | 3,0  % |
| Nyugdíjkorhatár | 63/64/66 | 63/64/66 |

Európai tisztviselők nyugdíjrendszere

Közös betegségbiztosítási rendszer

2017

2017

Nominális diszkontráta

Nominális diszkontráta

1,9  %

1,9  %

2,0  %

2,0  %

Várható inflációs ráta

Várható inflációs ráta

1,5  %

1,5  %

1,6  %

1,6  %

Reáldiszkontráta

Reáldiszkontráta

0,4  %

0,4  %

0,4  %

0,4  %

Várható illetményemelkedési ráta

Várható illetményemelkedési ráta

1,8  %

1,8  %

1,7  %

1,7  %

Egészségügyi költségek trendjeinek rátája

Egészségügyi költségek trendjeinek rátája

n.a.

n.a.

3,0  %

3,0  %

Nyugdíjkorhatár

Nyugdíjkorhatár

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

2016

2016

Nominális diszkontráta

Nominális diszkontráta

1,7  %

1,7  %

1,9  %

1,9  %

Várható inflációs ráta

Várható inflációs ráta

1,4  %

1,4  %

1,5  %

1,5  %

Reáldiszkontráta

Reáldiszkontráta

0,3  %

0,3  %

0,4  %

0,4  %

Várható illetményemelkedési ráta

Várható illetményemelkedési ráta

1,2  %

1,2  %

1,1  %

1,1  %

Egészségügyi költségek trendjeinek rátája

Egészségügyi költségek trendjeinek rátája

n.a.

n.a.

3,0  %

3,0  %

Nyugdíjkorhatár

Nyugdíjkorhatár

63/64/66

63/64/66

63/64/66

63/64/66

A halandóság az uniós tisztviselők élettartamtábláján (EULT 2018) alapul (2016: a nemzetközi köztisztviselők élettartamtáblája – ICSLT 2013).

A nominális diszkontrátát a kamatmentes eurókötvények hozamának értékeként határozzák meg (2017 decemberétől kezdve, az európai tisztviselők nyugdíjrendszerére vonatkozóan 20 éves lejárattal, a közös betegségbiztosítási rendszerre vonatkozóan pedig 25 éves lejárattal). Az inflációs ráta a megegyező időszak alatt várható inflációs ráta. Ezt empirikusan kell meghatározni, ehhez az európai pénzügyi piacok indexált kötvényei által kifejezett jövőbeli értékeket vették alapul. A reáldiszkontrátát a nominális diszkontrátából és a várható hosszú távú inflációs rátából számítják ki.

A programeszközök jelenértékének változása

A programeszközök jelenértékének változása

| millió EUR |
| --- |
| | Egyéb nyugdíjrendszerek | Közös betegségbiztosítási rendszer | Összesen |
| Jelenérték 2016.12.31-én | 139 | 293 | 432 |
| Programeszközök nettó változása | (2) | 8 | 6 |
| Jelenérték 2017.12.31-én | 137 | 301 | 438 |

millió EUR

Egyéb nyugdíjrendszerek

Közös betegségbiztosítási rendszer

Összesen

Jelenérték 2016.12.31-én

Jelenérték 2016.12.31-én

139

139

293

293

432

432

Programeszközök nettó változása

Programeszközök nettó változása

(2)

(2)

8

8

6

6

Jelenérték 2017.12.31-én

Jelenérték 2017.12.31-én

137

137

301

301

438

438

Ötéves trend

Ötéves trend

| millió EUR |
| --- |
| | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 |
| Munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettség | 46 818 | 58 616 | 63 814 | 67 231 | 73 122 |

millió EUR

2013

2014

2015

2016

2017

Munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettség

Munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettség

46 818

46 818

58 616

58 616

63 814

63 814

67 231

67 231

73 122

73 122

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettség jelentős emelkedése az öt év alatt alapvetően azzal magyarázható, hogy csökkent a jövőbeni cash flow diszkontálásához alkalmazott reáldiszkontráta. Ez a csökkenés a mögöttes gazdasági körülményekhez, különösen a kamatlábak eséséhez kapcsolódik. Az európai tisztviselők fő nyugdíjrendszere vonatkozásában például a reáldiszkontráta a 2013. végi 1,8 %-ról 2017 végén 0,4 %-ra esett.

Az eredménykimutatásban elszámolt összegek

Az eredménykimutatásban elszámolt összegek

| millió EUR |
| --- |
| | Európai tisztviselők nyugdíjrendszere | Egyéb nyugdíjrendszerek | Közös betegségbiztosítási rendszer | Összesen |
| 2017 | | | | |
| Tárgyidőszaki szolgálat költsége | 2 360 | 89 | 266 | 2 715 |
| Kamatköltség | 1 027 | 29 | 134 | 1 190 |
| Múltbeli szolgálat költsége | — | — | — | — |
| A programeszközök változása | — | (15) | (81) | (96) |
| Személyzeti és nyugdíjköltségek | 3 387 | 103 | 318 | 3 808 |
| Aktuáriusi nyereségek és veszteségek | 3 236 | (86) | 394 | 3 544 |
| Összes megjelenített | 6 623 | 17 | 712 | 7 353 |

millió EUR

Európai tisztviselők nyugdíjrendszere

Egyéb nyugdíjrendszerek

Közös betegségbiztosítási rendszer

Összesen

2017

2017

Tárgyidőszaki szolgálat költsége

Tárgyidőszaki szolgálat költsége

2 360

2 360

89

89

266

266

2 715

2 715

Kamatköltség

Kamatköltség

1 027

1 027

29

29

134

134

1 190

1 190

Múltbeli szolgálat költsége

Múltbeli szolgálat költsége

—

—

—

—

A programeszközök változása

A programeszközök változása

—

(15)

(15)

(81)

(81)

(96)

(96)

Személyzeti és nyugdíjköltségek

Személyzeti és nyugdíjköltségek

3 387

3 387

103

103

318

318

3 808

3 808

Aktuáriusi nyereségek és veszteségek

Aktuáriusi nyereségek és veszteségek

3 236

3 236

(86)

(86)

394

394

3 544

3 544

Összes megjelenített

Összes megjelenített

6 623

6 623

17

17

712

712

7 353

7 353

Közös betegségbiztosítási rendszer szenzitivitása

Közös betegségbiztosítási rendszer szenzitivitása

Az orvosi költségek feltételezett trendrátájának egyszázalékpontos változása a következő hatásokat eredményezné:

| millió EUR |
| --- |
| | Egyszázalékpontos növekedés | Egyszázalékpontos csökkenés |
| A munkaviszony megszűnése utáni nettó periodikus egészségügyi költségek tárgyidőszaki szolgálatiköltség- és kamatköltség-komponenseinek összevont értéke | 166 | (141) |
| Az egészségügyi költségekre vonatkozó, munkaviszony megszűnése utáni halmozott juttatási kötelem | 2 538 | (1 867 ) |

millió EUR

Egyszázalékpontos növekedés

Egyszázalékpontos csökkenés

A munkaviszony megszűnése utáni nettó periodikus egészségügyi költségek tárgyidőszaki szolgálatiköltség- és kamatköltség-komponenseinek összevont értéke

A munkaviszony megszűnése utáni nettó periodikus egészségügyi költségek tárgyidőszaki szolgálatiköltség- és kamatköltség-komponenseinek összevont értéke

166

166

(141)

(141)

Az egészségügyi költségekre vonatkozó, munkaviszony megszűnése utáni halmozott juttatási kötelem

Az egészségügyi költségekre vonatkozó, munkaviszony megszűnése utáni halmozott juttatási kötelem

2 538

2 538

(1 867 )

(1 867 )

2.10.   CÉLTARTALÉKOK

CÉLTARTALÉKOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2016.12.31-i összeg | Pótlólagos céltartalékok | Fel nem használt, visszaírt összegek | Felhasznált összegek | Kategóriák közötti átcsoportosítás | A becslés változása | 2017.12.31-i összeg |
| Jogi ügyek: | | | | | | | |
| Mezőgazdaság | 149 | 49 | (26) | (122) | — | — | 49 |
| Kohézió | 217 | 2 | — | (198) | — | — | 20 |
| Egyéb | 102 | 21 | (3) | (2) | — | 3 | 120 |
| Nukleáris létesítmények leszerelése | 1 113 | — | — | (32) | — | 853 | 1 934 |
| Pénzügyi | 880 | 378 | (46) | (94) | — | (3) | 1 115 |
| Pénzbírságok | 23 | 7 | (4) | — | — | — | 27 |
| Egyéb | 127 | 191 | (39) | (8) | — | 1 | 272 |
| Összesen | 2 611 | 648 | (118) | (456) | — | 853 | 3 538 |
| Hosszú lejáratú | 1 936 | 440 | (30) | (128) | (194) | 856 | 2 880 |
| Rövid lejáratú | 675 | 208 | (88) | (328) | 194 | (3) | 659 |

millió EUR

2016.12.31-i összeg

Pótlólagos céltartalékok

Fel nem használt, visszaírt összegek

Felhasznált összegek

Kategóriák közötti átcsoportosítás

A becslés változása

2017.12.31-i összeg

Jogi ügyek:

Jogi ügyek:

Mezőgazdaság

Mezőgazdaság

149

149

49

49

(26)

(26)

(122)

(122)

—

—

—

49

49

Kohézió

Kohézió

217

217

2

2

—

(198)

(198)

—

—

—

20

20

Egyéb

Egyéb

102

102

21

21

(3)

(3)

(2)

(2)

—

—

3

3

120

120

Nukleáris létesítmények leszerelése

Nukleáris létesítmények leszerelése

1 113

1 113

—

—

(32)

(32)

—

853

853

1 934

1 934

Pénzügyi

Pénzügyi

880

880

378

378

(46)

(46)

(94)

(94)

—

(3)

(3)

1 115

1 115

Pénzbírságok

Pénzbírságok

23

23

7

7

(4)

(4)

—

—

—

27

27

Egyéb

Egyéb

127

127

191

191

(39)

(39)

(8)

(8)

—

1

1

272

272

Összesen

Összesen

2 611

2 611

648

648

(118)

(118)

(456)

(456)

—

853

853

3 538

3 538

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

1 936

1 936

440

440

(30)

(30)

(128)

(128)

(194)

(194)

856

856

2 880

2 880

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

675

675

208

208

(88)

(88)

(328)

(328)

194

194

(3)

(3)

659

659

A céltartalékok olyan, múltbeli eseményekből származó összegek, amelyeket valószínűleg az uniós költségvetésből kell majd kifizetni a jövőben.

Jogi ügyek

Jogi ügyek

Ez a tétel a folyamatban lévő jogi ügyekkel kapcsolatban valószínűleg az év végét követően fizetendő összegek becslése.

Nukleáris létesítmények leszerelése

Nukleáris létesítmények leszerelése

A JRC 2017. évi, a leszerelésre és a hulladékgazdálkodásra vonatkozó aktualizált programstratégiája alapján 2017-ben naprakésszé tették a céltartalék alapját. A stratégia, valamint a költségvetési és személyzeti igények felülvizsgálatát a leszereléssel és hulladékgazdálkodással foglalkozó független szakértői csoporttal együtt folytatták le. Ez azon észrevételek nyomon követését jelenti, amelyeket külső szakértők a JRC leszerelési és hulladékgazdálkodási programjának felülvizsgálatát követően tettek 2012-ben, valamint a JRC 2015. évi, a leszereléssel kapcsolatos belső ellenőrzés során tett ajánlásokét. Ez a JRC Isprában, Geelben, Karlsruhéban és Pettenben található helyszíneinek leszereléséhez szükséges költségvetés és személyzet rendelkezésre álló legjobb becslését jelenti.

Az uniós számviteli szabályoknak megfelelően ezt a céltartalékot az inflációval indexálták, majd (az euró-swap görbét használva) nettó jelenértékre diszkontálták. 2017. december 31-én ez 1 934 millió EUR összegű céltartalékot eredményezett, amely megoszlik a 2018-ban, illetve azt követően várhatóan kifizetendő összegek között (30 millió EUR, illetve 1 904 millió EUR). A 2016. december 31-hez képest bekövetkezett 821 millió EUR összegű emelkedés főként a meghosszabbított időkeretnek tudható be (jelenleg körülbelül 40 év, korábban körülbelül 20 év).

Megjegyzendő, hogy a nukleáris leszerelés hosszú távú tervezésével járó jelentős bizonytalanságok hatással lehetnek erre a becslésre, amely a jövőben jelentősen növekedhet. A bizonytalanság fő okai a következők: a leszerelt helyszín végállapota, a nukleáris anyagokkal, a hulladékgazdálkodással és -ártalmatlanítással kapcsolatos szempontok, a nemzeti szabályozási keretek nem teljes vagy hiányzó meghatározása, bonyolult és időigényes engedélyezési folyamat, valamint a leszerelési ágazat jövőbeli fejlődése.

Pénzügyi céltartalékok

Pénzügyi céltartalékok

Ezek elsősorban olyan céltartalékok, amelyek a különböző pénzügyi eszközök keretében nyújtott olyan garanciákkal kapcsolatban felmerülő becsült veszteségeket fedezik, amelyeket a megbízott szervezetek saját nevükben, de az EU megbízásából és kockázatára bocsátanak ki. Az EU garanciákhoz kapcsolódó pénzügyi kockázata korlátozott, és a pénzügyi eszközöket fokozatosan töltik fel a jövőbeli garancialehívások fedezésére. Ez a megnevezés tartalmazza az EBB által a külső hitelezési megbízatása keretében Szíriának nyújtott fennálló hitelekre vonatkozó céltartalékokat is, amelyeket így az EU a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap révén garantál. A hosszú lejáratú pénzügyi céltartalékokat nettó jelenértékükre diszkontálják.

A pénzügyi céltartalékok növekedése a Horizont 2020 és a COSME pénzügyi eszközeihez tartozó garantált műveletek volumenének növekedéséhez kapcsolódik.

2.11.   PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉGEK

PÉNZÜGYI KÖTELEZETTSÉGEK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2017.12.31. | 2016.12.31. |
| Hosszú lejáratú pénzügyi kötelezettségek | | | |
| Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek | 2.11.1 | 50 061 | 55 067 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek | 2.11.2 | 2 | — |
| | | 50 063 | 55 067 |
| Rövid lejáratú pénzügyi kötelezettségek | | | |
| Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek | 2.11.1 | 6 850 | 2 283 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek | 2.11.2 | — | 1 |
| | | 6 850 | 2 284 |
| Összesen | | 56 913 | 57 351 |

millió EUR

Megjegyzés

2017.12.31.

2016.12.31.

Hosszú lejáratú pénzügyi kötelezettségek

Hosszú lejáratú pénzügyi kötelezettségek

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

2.11.1

2.11.1

50 061

50 061

55 067

55 067

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

2.11.2

2.11.2

2

2

—

50 063

50 063

55 067

55 067

Rövid lejáratú pénzügyi kötelezettségek

Rövid lejáratú pénzügyi kötelezettségek

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

2.11.1

2.11.1

6 850

6 850

2 283

2 283

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

2.11.2

2.11.2

—

1

1

6 850

6 850

2 284

2 284

Összesen

Összesen

56 913

56 913

57 351

57 351

2.11.1.   
  Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Amortizált bekerülési értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2017.12.31. | 2016.12.31. |
| Hitelfelvétel pénzügyi támogatásra | 2.11.1.1 | 54 841 | 55 128 |
| Egyéb pénzügyi kötelezettségek | 2.11.1.2 | 2 070 | 2 222 |
| Összesen | | 56 911 | 57 350 |
| Hosszú lejáratú | | 50 061 | 55 067 |
| Rövid lejáratú | | 6 850 | 2 283 |

millió EUR

Megjegyzés

2017.12.31.

2016.12.31.

Hitelfelvétel pénzügyi támogatásra

Hitelfelvétel pénzügyi támogatásra

2.11.1.1

2.11.1.1

54 841

54 841

55 128

55 128

Egyéb pénzügyi kötelezettségek

Egyéb pénzügyi kötelezettségek

2.11.1.2

2.11.1.2

2 070

2 070

2 222

2 222

Összesen

Összesen

56 911

56 911

57 350

57 350

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

50 061

50 061

55 067

55 067

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

6 850

6 850

2 283

2 283

2.11.1.1.   Hitelfelvétel pénzügyi támogatásra

Hitelfelvétel pénzügyi támogatásra

| millió EUR |
| --- |
| | Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) | Fizetésimérleg-eszköz (BOP) | Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) | Euratom | Felszámolás alatt álló ESZAK | Összesen |
| Összesen 2016.12.31-én | 47 456 | 4 272 | 2 964 | 252 | 184 | 55 128 |
| Új hitelfelvételek | — | — | 1 013 | 50 | — | 1 063 |
| Visszafizetések | — | (1 150 ) | (58) | (52) | (76) | (1 336 ) |
| Árfolyam-különbözet | — | — | — | (1) | (7) | (8) |
| Könyv szerinti érték változásai | 0 | (8) | 5 | — | (4) | (7) |
| Összesen 2017.12.31-én | 47 456 | 3 114 | 3 924 | 250 | 97 | 54 841 |
| Hosszú lejáratú | 42 300 | 1 700 | 3 846 | 203 | 93 | 48 141 |
| Rövid lejáratú | 5 156 | 1 414 | 78 | 47 | 5 | 6 700 |

millió EUR

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

Fizetésimérleg-eszköz (BOP)

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

Euratom

Felszámolás alatt álló ESZAK

Összesen

Összesen 2016.12.31-én

Összesen 2016.12.31-én

47 456

47 456

4 272

4 272

2 964

2 964

252

252

184

184

55 128

55 128

Új hitelfelvételek

Új hitelfelvételek

—

—

—

1 013

1 013

50

50

—

1 063

1 063

Visszafizetések

Visszafizetések

—

—

(1 150 )

(1 150 )

(58)

(58)

(52)

(52)

(76)

(76)

(1 336 )

(1 336 )

Árfolyam-különbözet

Árfolyam-különbözet

—

—

—

(1)

(1)

(7)

(7)

(8)

(8)

Könyv szerinti érték változásai

Könyv szerinti érték változásai

0

0

(8)

(8)

5

5

—

(4)

(4)

(7)

(7)

Összesen 2017.12.31-én

Összesen 2017.12.31-én

47 456

47 456

3 114

3 114

3 924

3 924

250

250

97

97

54 841

54 841

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

42 300

42 300

1 700

1 700

3 846

3 846

203

203

93

93

48 141

48 141

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

5 156

5 156

1 414

1 414

78

78

47

47

5

5

6 700

6 700

A hitelfelvételek magukban foglalják az okiratba foglalt adósságokat is, amelyek 54 674 millió EUR-t tesznek ki (2016: 54 951 millió EUR). A könyv szerinti érték változásai megfelelnek az elhatárolt kamatokban bekövetkezett változásnak.

A felszámolás alatt álló ESZAK-tól eltekintve a fenti hitelfelvételek visszafizetését végső soron az uniós költségvetés garantálja (lásd a 4.1.2. megjegyzést) és ebből következően minden egyes tagállam.

4.1.2.

Hitelfelvételek effektív kamatlábai (kamatláb-intervallumok)

Hitelfelvételek effektív kamatlábai (kamatláb-intervallumok)

| | 2017.12.31. | 2016.12.31. |
| --- | --- | --- |
| Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) | 0 % — 4,54  % | 0 % — 4,54  % |
| Euratom | 0 % — 5,68  % | 0 % — 5,68  % |
| Fizetésimérleg-eszköz (BOP) | 2,88  % — 3,38  % | 2,37  % — 3,37  % |
| Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) | 0,62  % — 3,75  % | 0,62  % — 3,75  % |
| Felszámolás alatt álló ESZAK | 6,91  % — 8,97  % | 6,92  % — 9,78  % |

2017.12.31.

2016.12.31.

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

0 % — 4,54  %

0 % — 4,54  %

0 % — 4,54  %

0 % — 4,54  %

Euratom

Euratom

0 % — 5,68  %

0 % — 5,68  %

0 % — 5,68  %

0 % — 5,68  %

Fizetésimérleg-eszköz (BOP)

Fizetésimérleg-eszköz (BOP)

2,88  % — 3,38  %

2,88  % — 3,38  %

2,37  % — 3,37  %

2,37  % — 3,37  %

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

0,62  % — 3,75  %

0,62  % — 3,75  %

0,62  % — 3,75  %

0,62  % — 3,75  %

Felszámolás alatt álló ESZAK

Felszámolás alatt álló ESZAK

6,91  % — 8,97  %

6,91  % — 8,97  %

6,92  % — 9,78  %

6,92  % — 9,78  %

2.11.1.2.   Egyéb pénzügyi kötelezettségek

Egyéb pénzügyi kötelezettségek

| millió EUR |
| --- |
| | 2017.12.31. | 2016.12.31. |
| Hosszú lejáratú | | |
| Pénzügyilízing-kötelezettségek | 1 456 | 1 545 |
| Részletekben kifizetett épületek | 305 | 329 |
| Egyéb | 159 | 160 |
| | 1 920 | 2 034 |
| Rövid lejáratú | | |
| Pénzügyilízing-kötelezettségek | 89 | 84 |
| Részletekben kifizetett épületek | 24 | 22 |
| Visszatérítendő pénzbírságok | 13 | 25 |
| Egyéb | 24 | 58 |
| | 150 | 189 |
| Összesen | 2 070 | 2 222 |

millió EUR

2017.12.31.

2016.12.31.

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

Pénzügyilízing-kötelezettségek

Pénzügyilízing-kötelezettségek

1 456

1 456

1 545

1 545

Részletekben kifizetett épületek

Részletekben kifizetett épületek

305

305

329

329

Egyéb

Egyéb

159

159

160

160

1 920

1 920

2 034

2 034

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

Pénzügyilízing-kötelezettségek

Pénzügyilízing-kötelezettségek

89

89

84

84

Részletekben kifizetett épületek

Részletekben kifizetett épületek

24

24

22

22

Visszatérítendő pénzbírságok

Visszatérítendő pénzbírságok

13

13

25

25

Egyéb

Egyéb

24

24

58

58

150

150

189

189

Összesen

Összesen

2 070

2 070

2 222

2 222

Pénzügyilízing-kötelezettségek

Pénzügyilízing-kötelezettségek

| millió EUR |
| --- |
| Megnevezés | Jövőben fizetendő összegek |
| 1 éven belül | 1–5 év | 5 éven túl | Összes kötelezettség |
| Telek és épületek | 85 | 424 | 1 023 | 1 532 |
| Egyéb tárgyi eszközök | 4 | 9 | — | 13 |
| Összesen 2017.12.31-én | 89 | 433 | 1 023 | 1 545 |
| Kamattartalom | 69 | 249 | 247 | 565 |
| Jövőbeli minimális lízingfizetések összesen 2017.12.31-én | 158 | 682 | 1 271 | 2 111 |
| Jövőbeli minimális lízingfizetések összesen 2016.12.31-én | 156 | 678 | 1 439 | 2 274 |

millió EUR

Megnevezés

Jövőben fizetendő összegek

1 éven belül

1–5 év

5 éven túl

Összes kötelezettség

Telek és épületek

Telek és épületek

85

85

424

424

1 023

1 023

1 532

1 532

Egyéb tárgyi eszközök

Egyéb tárgyi eszközök

4

4

9

9

—

13

13

Összesen 2017.12.31-én

Összesen 2017.12.31-én

89

89

433

433

1 023

1 023

1 545

1 545

Kamattartalom

Kamattartalom

69

69

249

249

247

247

565

565

Jövőbeli minimális lízingfizetések összesen 2017.12.31-én

Jövőbeli minimális lízingfizetések összesen 2017.12.31-én

158

158

682

682

1 271

1 271

2 111

2 111

Jövőbeli minimális lízingfizetések összesen 2016.12.31-én

Jövőbeli minimális lízingfizetések összesen 2016.12.31-én

156

156

678

678

1 439

1 439

2 274

2 274

A lízinghez és épületekhez kapcsolódó fenti összegeket jövőbeli költségvetésekből kell majd finanszírozni.

2.11.2.   
  Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

| millió EUR |
| --- |
| A származtatott pénzügyi eszköz típusa | 2017.12.31. | 2016.12.31. |
| Névleges összeg | Valós érték | Névleges összeg | Valós érték |
| Tőzsdén kívüli határidős devizaügylet | — | — | 101 | 1 |
| Devizaopció (put spread) | 9 | 2 | — | — |
| Összesen | 9 | 2 | 101 | 1 |
| Hosszú lejáratú | 9 | 2 | — | — |
| Rövid lejáratú | — | — | 101 | 1 |

millió EUR

A származtatott pénzügyi eszköz típusa

2017.12.31.

2016.12.31.

Névleges összeg

Valós érték

Névleges összeg

Valós érték

Tőzsdén kívüli határidős devizaügylet

Tőzsdén kívüli határidős devizaügylet

—

—

101

101

1

1

Devizaopció (put spread)

Devizaopció (put spread)

9

9

2

2

—

—

Összesen

Összesen

9

9

2

2

101

101

1

1

Hosszú lejáratú

Hosszú lejáratú

9

9

2

2

—

—

Rövid lejáratú

Rövid lejáratú

—

—

101

101

1

1

2017. december 31-én az EU egy olyan származtatott pénzügyi eszközt birtokolt (devizaopció – put spread típusú opció), amelyben lefedi a devizának (UHA) a pénzügyi vállalkozások által ukrajnai kkv-k részére nyújtott hitelekkel kapcsolatos leértékelését, hogy fokozza a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférést, valamint a hitelfeltételek vonzerejét Ukrajnában. A szerződés feltételei értelmében az EU az UHA/EUR árfolyam leértékelése esetén vételi opciót nyújt partnereinek, minden egyes támogatható hitel esetében, legfeljebb 30 %-nyi uniós hozzájárulás erejéig.

2017. december 31-én valamennyi, az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettséget a valósérték-hierarchia 2. szintjére soroltak be (az értékelés a jegyzett árakon kívüli megfigyelhető inputokon alapul).

2.11.3.   
  Pénzügyigarancia-kötelezettségek

Pénzügyigarancia-kötelezettségek

Az ESBA innovációs és infrastrukturális keretében folyósított EBB-hitelekre vonatkozó ESBA-garancia pénzügyigarancia-kötelezettségként kerül besorolásra. 2017. december 31-én az ESBA-val kapcsolatos pénzügyigarancia-kötelezettség összesen nulla EUR-t tett ki, mivel a garancia keretében várható bevételek meghaladják a várható veszteségeket (lásd a 4.1.1. megjegyzést).

4.1.1.

2.12.   SZÁLLÍTÓI KÖTELEZETTSÉGEK

SZÁLLÍTÓI KÖTELEZETTSÉGEK

| millió EUR |
| --- |
| | Bruttó összeg | Kiigazí- tások | Nettó összeg 2017.12.31-én | Bruttó összeg | Kiigazí- tások | Nettó összeg 2016.12.31-én |
| Költségtérítési igények és számlák: | | | | | | |
| Tagállamoktól: | | | | | | |
| EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök | 481 | — | 481 | 500 | (34) | 467 |
| ERFA és Kohéziós Alap | 12 602 | (883) | 11 719 | 10 663 | (793) | 9 871 |
| ESZA | 4 183 | (264) | 3 919 | 4 145 | (95) | 4 050 |
| Egyéb | 746 | (280) | 466 | 793 | (47) | 747 |
| Magánjogi és közjogi intézményektől | 1 563 | (144) | 1 419 | 1 677 | (169) | 1 507 |
| Költségtérítési igények és beérkezett számlák összesen | 19 574 | (1 571 ) | 18 004 | 17 779 | (1 138 ) | 16 641 |
| EMGA | 11 534 | n.a. | 11 534 | 12 193 | n.a. | 12 193 |
| Saját forrásokkal kapcsolatos szállítói kötelezettségek | 8 836 | n.a. | 8 836 | 10 441 | n.a. | 10 441 |
| Egyéb szállítói kötelezettségek | 341 | n.a. | 341 | 364 | n.a. | 364 |
| Egyéb | 333 | n.a. | 333 | 364 | n.a. | 364 |
| Összesen | 40 618 | (1 571 ) | 39 048 | 41 142 | (1 138 ) | 40 005 |

millió EUR

Bruttó összeg

Kiigazí- tások

Nettó összeg 2017.12.31-én

Bruttó összeg

Kiigazí- tások

Nettó összeg 2016.12.31-én

Költségtérítési igények és számlák:

Költségtérítési igények és számlák:

Tagállamoktól:

Tagállamoktól:

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

481

481

—

—

481

481

500

500

(34)

(34)

467

467

ERFA és Kohéziós Alap

ERFA és Kohéziós Alap

12 602

12 602

(883)

(883)

11 719

11 719

10 663

10 663

(793)

(793)

9 871

9 871

ESZA

ESZA

4 183

4 183

(264)

(264)

3 919

3 919

4 145

4 145

(95)

(95)

4 050

4 050

Egyéb

Egyéb

746

746

(280)

(280)

466

466

793

793

(47)

(47)

747

747

Magánjogi és közjogi intézményektől

Magánjogi és közjogi intézményektől

1 563

1 563

(144)

(144)

1 419

1 419

1 677

1 677

(169)

(169)

1 507

1 507

Költségtérítési igények és beérkezett számlák összesen

Költségtérítési igények és beérkezett számlák összesen

19 574

19 574

(1 571 )

(1 571 )

18 004

18 004

17 779

17 779

(1 138 )

(1 138 )

16 641

16 641

EMGA

EMGA

11 534

11 534

n.a.

n.a.

11 534

11 534

12 193

12 193

n.a.

n.a.

12 193

12 193

Saját forrásokkal kapcsolatos szállítói kötelezettségek

Saját forrásokkal kapcsolatos szállítói kötelezettségek

8 836

8 836

n.a.

n.a.

8 836

8 836

10 441

10 441

n.a.

n.a.

10 441

10 441

Egyéb szállítói kötelezettségek

Egyéb szállítói kötelezettségek

341

341

n.a.

n.a.

341

341

364

364

n.a.

n.a.

364

364

Egyéb

Egyéb

333

333

n.a.

n.a.

333

333

364

364

n.a.

n.a.

364

364

Összesen

Összesen

40 618

40 618

(1 571 )

(1 571 )

39 048

39 048

41 142

41 142

(1 138 )

(1 138 )

40 005

40 005

A szállítói kötelezettségek közé tartoznak a beérkezett, de az év végéig még ki nem fizetett számlák és költségtérítési igények. Ezeket kezdetben a a beérkező számlákon/költségtérítési igényekben feltüntetett összegeken jelenítik meg. A szállítói kötelezettségeket ezt követően kiigazítják, hogy csak a költségek felülvizsgálatát követően elfogadott összegeket, valamint az elhatárolási eljárás után elszámolhatónak becsült összegeket tükrözzék. A nem elszámolhatónak becsült összegek a „Kiigazítások” oszlopban szerepelnek; a legnagyobb összegek a strukturális intézkedéseket érintik.

A 2014–2020-as programozási időszakban a strukturális alapokra (ERFA és ESZA), a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra (ETHA) alkalmazandó közös rendelkezésekről szóló rendelet (CPR) előírja, hogy az uniós költségvetést a teljesített időközi kifizetések 10 %-ának szisztematikus visszatartásával kell megvédeni. A CPR számviteli éve (július 1. – június 30.) végét követő februárig az ellenőrzési ciklus lezárult: az irányító hatóságok elvégezték az irányítási ellenőrzéseket, az ellenőrző hatóságok pedig az ellenőrzéseket. A Bizottság megvizsgálja a tagállamokban az illetékes hatóságok által benyújtott megbízhatósági dokumentumokat és a beszámolókat. A végső egyenleg kifizetésére/beszedésére csak ezen értékelés lezárultát és a beszámoló elfogadását követően kerül sor. A 2017 végén e rendelkezés értelmében visszatartott összeg összesen 3,1 milliárd EUR-t tett ki. Ennek az összegnek egy része (0,6 milliárd EUR) a tagállamok által az elszámolásaikban benyújtott információk alapján nem elszámolható és szintén a „Kiigazítások” oszlopban szerepel.

A szállítói kötelezettségek kiigazításainak utolsó elemét a tagállamoknak nyújtott egyéb előlegeknek megfelelő azon összegek képezik (lásd a 2.5.2. megjegyzést), amelyeket még az év végéig ki kell fizetni (0,3 milliárd EUR).

2.5.2.

A kohéziós politikát illetően (ERFA, Kohéziós Alap, ESZA) a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó igények továbbra is jelentősek: 10 milliárd EUR-t tesznek ki, mivel a Bizottság most ellenőrzi a tagállamok által benyújtott végső költségtérítési igényeket. Ezzel párhuzamosan a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó igények a programok végrehajtása terén elért előrehaladást követően 5 milliárd EUR-ra emelkedtek.

Előfinanszírozási kérelmek

Előfinanszírozási kérelmek

A fenti összegeken túl 0,5 milliárd EUR összegben érkeztek be előfinanszírozási kérelmek, amelyeket év végéig még nem fizettek ki. Az uniós számviteli szabályok szerint ezeket az összegeket nem szállítói kötelezettségként könyvelik le.

Saját forrásokkal kapcsolatos szállítói kötelezettségek

Saját forrásokkal kapcsolatos szállítói kötelezettségek

A saját forrásokkal kapcsolatos szállítói kötelezettségek a tagállamok uniós költségvetéshez való hozzájárulását jelentik, amelyeket a 6/2017. sz. költségvetés-módosítást követően év végén vissza kell téríteni. A költségvetés-módosításokat a 609/2014/EU, Euratom rendelet 10. cikkének (3) bekezdése szerint hajtják végre. A 2017. december 31-én fennálló jelentős összeg a 6/2017 sz. költségvetés-módosítás 2017. november 30-i elfogadásának tudható be. Az említett jogi rendelkezés szerint az így kapott összegeket 2018. január első munkanapján visszajuttatták a tagállamokhoz.

2.13.   PASSZÍV IDŐBELI ELHATÁROLÁSOK

PASSZÍV IDŐBELI ELHATÁROLÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2017.12.31. | 2016.12.31. |
| Elhatárolt költségek | 63 588 | 66 800 |
| Halasztott bevételek | 111 | 638 |
| Egyéb | 203 | 143 |
| Összesen | 63 902 | 67 580 |

millió EUR

2017.12.31.

2016.12.31.

Elhatárolt költségek

Elhatárolt költségek

63 588

63 588

66 800

66 800

Halasztott bevételek

Halasztott bevételek

111

111

638

638

Egyéb

Egyéb

203

203

143

143

Összesen

Összesen

63 902

63 902

67 580

67 580

Az elhatárolt költségek megoszlása a következő:

| millió EUR |
| --- |
| | 2017.12.31. | 2016.12.31. |
| EMGA | 33 303 | 33 033 |
| EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök | 17 464 | 17 024 |
| ERFA és Kohéziós Alap | 4 249 | 7 157 |
| ESZA | 2 870 | 3 473 |
| Egyéb | 5 702 | 6 112 |
| Összesen | 63 588 | 66 800 |

millió EUR

2017.12.31.

2016.12.31.

EMGA

EMGA

33 303

33 303

33 033

33 033

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

17 464

17 464

17 024

17 024

ERFA és Kohéziós Alap

ERFA és Kohéziós Alap

4 249

4 249

7 157

7 157

ESZA

ESZA

2 870

2 870

3 473

3 473

Egyéb

Egyéb

5 702

5 702

6 112

6 112

Összesen

Összesen

63 588

63 588

66 800

66 800

A legnagyobb változás a kohéziós politikát érinti: az ERFA és a Kohéziós Alap esetében 2,9 milliárd EUR összegű, az ESZA esetében pedig 0,6 milliárd EUR összegű csökkenés következett be. Ennek oka a 2007–2013 közötti korábbi programozási időszak elhatárolásainak csökkenése, mivel a programok a lezárási szakaszba léptek.

NETTÓ ESZKÖZÖK

NETTÓ ESZKÖZÖK

2.14.   TARTALÉKOK

TARTALÉKOK

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2017.12.31. | 2016.12.31. |
| Valós értékelés értékelési tartaléka | 2.14.1 | 278 | 325 |
| Garanciaalap-tartalék | 2.14.2 | 2 663 | 2 643 |
| Egyéb tartalékok | 2.14.3 | 1 935 | 1 873 |
| Összesen | | 4 876 | 4 841 |

millió EUR

Megjegyzés

2017.12.31.

2016.12.31.

Valós értékelés értékelési tartaléka

Valós értékelés értékelési tartaléka

2.14.1

2.14.1

278

278

325

325

Garanciaalap-tartalék

Garanciaalap-tartalék

2.14.2

2.14.2

2 663

2 663

2 643

2 643

Egyéb tartalékok

Egyéb tartalékok

2.14.3

2.14.3

1 935

1 935

1 873

1 873

Összesen

Összesen

4 876

4 876

4 841

4 841

2.14.1.   
  Valós értékelés értékelési tartaléka

Valós értékelés értékelési tartaléka

Az uniós számviteli szabályoknak megfelelően az értékesíthető pénzügyi eszközök valós értékre történő kiigazítása a valós értékelés értékelési tartalékán keresztül történik.

A valós értékelés értékelési tartalékának változásai az időszak során:

| millió EUR |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| A valós értékelés értékelési tartalékában feltüntetve | (8) | 34 |
| Az eredménykimutatásban feltüntetve | 6 | — |
| Összesen | (2) | 34 |

millió EUR

2017

2016

A valós értékelés értékelési tartalékában feltüntetve

A valós értékelés értékelési tartalékában feltüntetve

(8)

(8)

34

34

Az eredménykimutatásban feltüntetve

Az eredménykimutatásban feltüntetve

6

6

—

—

Összesen

Összesen

(2)

(2)

34

34

2.14.2.   
  Garanciaalap-tartalék

Garanciaalap-tartalék

Ez a tartalék az EBB külső hitelezési megbízatása keretében az uniós költségvetés által garantált kintlévő összegek 9 %-os célösszegét tükrözi, amelyet az előírások szerint eszközként kell tartani a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapban (lásd a 2.4.1. megjegyzést).

2.4.1.

2.14.3.   
  Egyéb tartalékok

Egyéb tartalékok

Az összeg elsősorban a felszámolás alatt álló ESZAK tartalékához (1 515 millió EUR) kapcsolódik a Szén- és Acélipari Kutatási Alap eszközei vonatkozásában, amelyeket az ESZAK felszámolásával összefüggésben hozták létre.

2.15.   TAGÁLLAMOKTÓL LEHÍVANDÓ ÖSSZEGEK

TAGÁLLAMOKTÓL LEHÍVANDÓ ÖSSZEGEK

| millió EUR |
| --- |
| Tagállamoktól lehívandó összegek 2016.12.31-én | 76 881 |
| A 2016. évi költségvetési többlet visszafizetése a tagállamoknak | 6 405 |
| A garanciaalap-tartalék változása | 20 |
| Egyéb tartalékok változása | 11 |
| Az év gazdasági eredménye | (8 082 ) |
| Tagállamoktól lehívandó összegek összesen 2017.12.31-én | 75 234 |

millió EUR

Tagállamoktól lehívandó összegek 2016.12.31-én

Tagállamoktól lehívandó összegek 2016.12.31-én

76 881

76 881

A 2016. évi költségvetési többlet visszafizetése a tagállamoknak

A 2016. évi költségvetési többlet visszafizetése a tagállamoknak

6 405

6 405

A garanciaalap-tartalék változása

A garanciaalap-tartalék változása

20

20

Egyéb tartalékok változása

Egyéb tartalékok változása

11

11

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

(8 082 )

(8 082 )

Tagállamoktól lehívandó összegek összesen 2017.12.31-én

Tagállamoktól lehívandó összegek összesen 2017.12.31-én

75 234

75 234

Ez az összeg a kiadások azon részét tartalmazza, amely december 31-ig már felmerült az EU-nál, és amelyet jövőbeli költségvetésekből kell finanszírozni. Az eredményszemléletű elszámolás szabályai értelmében igen sok kiadást az N. évben számolnak el, holott tényleges kifizetésükre esetleg csak az N+1. évben (vagy később) és ezért az N+1. (vagy későbbi) év költségvetéséből kerül sor. E kötelezettségeknek a beszámolóban való megjelenítése és az, hogy a megfelelő összegek a jövőbeli költségvetésekből kerülnek finanszírozásra, együttesen azt eredményezik, hogy év végén a kötelezettségek jelentősen meghaladják az eszközöket. A legjelentősebb összegek az EMGA tevékenységeihez és a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekhez kapcsolódnak.

Azt is meg kell jegyezni, hogy a fentiek nincsenek hatással a költségvetési eredményre – a költségvetés bevételei minden esetben megegyeznek a költségvetési kiadásokkal, vagy meghaladják azokat, és minden többletbevételt vissza kell juttatni a tagállamokhoz.

3.   MEGJEGYZÉSEK AZ EREDMÉNYKIMUTATÁSHOZ

BEVÉTELEK

BEVÉTELEK

NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK: SAJÁT FORRÁSOK

NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK: SAJÁT FORRÁSOK

3.1.   GNI-ALAPÚ FORRÁSOK

GNI-ALAPÚ FORRÁSOK

Az Európai Unió működési bevételeinek fő elemét a saját forrásokból származó bevétel képezi. A saját források három kategóriája közül a legjelentősebb a bruttó nemzeti jövedelem (GNI) alapú saját forrás, amelyből 2017-ben 78 620 millió EUR bevétel származott (2016: 95 578 millió EUR). A GNI-re valamennyi tagállam esetében azonos kulcsot vetnek ki. A GNI-ből származó bevétel kiegyensúlyozza a bevételeket és a kiadásokat, azaz a költségvetés azon részét finanszírozza, amelyet más jövedelemforrások nem fedeznek. A GNI-ből származó bevétel csökkenésének fő oka a kifizetési előirányzatok lényeges csökkentése és az előző pénzügyi év viszonylag magas költségvetési többlete (6 405 millió EUR). Mindkét elem csökkentette a kért tagállami GNI-hozzájárulást 2017-ben, mivel ez a hozzájárulás egyenlegező tétel.

3.2.   TRADICIONÁLIS SAJÁT FORRÁSOK

TRADICIONÁLIS SAJÁT FORRÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Vámok | 20 475 | 20 301 |
| Cukorilleték | 45 | 138 |
| Összesen | 20 520 | 20 439 |

millió EUR

2017

2016

Vámok

Vámok

20 475

20 475

20 301

20 301

Cukorilleték

Cukorilleték

45

45

138

138

Összesen

Összesen

20 520

20 520

20 439

20 439

A tradicionális saját források vámokból és cukorilletékből állnak. A tagállamok beszedési költségként a tradicionális saját források 20 %-át tartják vissza, a fenti összegek ezt a csökkentést már tartalmazzák.

3.3.   HÉAALAPÚ FORRÁSOK

HÉAALAPÚ FORRÁSOK

A héaalapú saját forrást a tagállamok e célból az uniós szabályozásnak megfelelően számított, elméleti alapon harmonizált héaalapjára kell vetíteni. A héa-hozzájárulást egy 0,3 %-os egységes kulcsnak az egyes tagállamok héaalapjára való alkalmazásával számítják ki. A 2014–2020-as időszakra a 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozat csökkentett kulcsot (0,15 %) ír elő Németországra, Hollandiára és Svédországra vonatkozóan.

NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK: ÁTRUHÁZÁSOK

NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK: ÁTRUHÁZÁSOK

3.4.   PÉNZBÍRSÁGOK

PÉNZBÍRSÁGOK

E 4 664 millió EUR (2016: 3 858 millió EUR) összegű bevételek egyrészt olyan pénzbírságokhoz kapcsolódnak, amelyeket a Bizottság az uniós versenypolitikai szabályok megsértése miatt szabott ki vállalkozásokra, másrészt olyan pénzbírságokhoz, amelyeket a Bizottság az uniós jog megsértése miatt szabott ki tagállamokra. A Bizottság akkor jeleníti meg a pénzbírságokból származó bevételt, amikor elfogadja a pénzbírság kiszabásáról szóló határozatot, és arról hivatalosan értesíti a címzettet. A 2017. évi pénzbírságok összegei elsősorban versenyügyi pénzbírságok (4 568 millió EUR). A legnagyobb ügyek az uniós antitrösztszabályok megsértésével kapcsolatosak, és a következőkre kiszabott pénzbírságokat jelentik: az Alphabet Inc.-re és a Google Inc.-re a keresőmotorok piacán birtokolt erőfölénnyel való visszaélésért (2 424 millió EUR), a Scaniara a tehergépkocsi-ágazati kartellben való részvételért (881 millió EUR), valamint 11 légi árufuvarozóra árrögzítő kartellben való részvételért (776 millió EUR).

3.5.   KIADÁSOK VISSZAFIZETTETÉSE

KIADÁSOK VISSZAFIZETTETÉSE

| millió EUR |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Megosztott irányítás | 1 775 | 1 876 |
| Közvetlen irányítás | 81 | 56 |
| Közvetett irányítás | 23 | 15 |
| Összesen | 1 879 | 1 947 |

millió EUR

2017

2016

Megosztott irányítás

Megosztott irányítás

1 775

1 775

1 876

1 876

Közvetlen irányítás

Közvetlen irányítás

81

81

56

56

Közvetett irányítás

Közvetett irányítás

23

23

15

15

Összesen

Összesen

1 879

1 879

1 947

1 947

Ez a megnevezés elsősorban a Bizottság által kibocsátott és beszedett (vagy a Bizottság számviteli rendszerében könyvelt későbbi kifizetésekkel szemben beszámított – vagyis levont) visszafizetési felszólításokat fedi le, melyek az általános költségvetésből korábban kifizetett kiadások visszafizettetését szolgálják. A visszafizettetések ellenőrzéseken, auditokon vagy támogathatósági elemzéseken alapulnak, ezért e műveletekre nagy figyelmet kell szentelni az uniós költségvetés végrehajtásakor. E műveletek megvédik az uniós költségvetést a jogsértéssel teljesített kiadásokkal szemben, és különösen fontosak, mivel az Európai Számvevőszék által végzett ellenőrzések lényeges hibaszintet tártak fel az uniós költségvetésből teljesített kifizetésekben – lásd a Számvevőszék éves jelentését, amely magában foglalja az alapul szolgáló műveletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó megbízhatósági nyilatkozatot.

E megnevezés emellett tartalmazza a tagállamok által az EMGA-kedvezményezettekkel szemben kibocsátott visszafizetési felszólításokat, valamint az elhatárolt jövedelmek előző és a jelenlegi év végi becslései közötti eltérést.

A fenti táblázatban szereplő összegek a visszafizetési felszólítások kibocsátása révén keletkezett bevételeket mutatják. Ezért az adatok nem tartalmazhatják és nem is tartalmazzák teljeskörűen az uniós költségvetés védelme érdekében hozott intézkedéseket, különösképpen nem a kohéziós politika területén, ahol olyan egyedi mechanizmusok biztosítják a nem elszámolható kiadások visszafizettetését, melyek többsége nem igényli visszafizetési felszólítás kibocsátását. Az adatok nem tartalmazzák a kiadások ellentételezése révén visszafizettetett összegeket, a visszavonások révén visszafizettetett összegeket és az előfinanszírozási összegek visszafizettetését.

A teljes összeg legnagyobb részét a megosztott irányítás alá tartozó visszafizettetések teszik ki:

Mezőgazdaság: EMGA és vidékfejlesztés

Mezőgazdaság: EMGA és vidékfejlesztés

Az EMGA és az EMVA keretében e megnevezés alatt éves bevételként rögzített összegek a következőkhöz kapcsolódnak: az év során meghozott pénzügyi korrekciók, a tagállamok által bevallott és az év folyamán visszafizettetett visszafizettetések, valamint a csalásokkal és szabálytalanságokkal kapcsolatos, a tagállamok által bevallott és az év végén kinnlévő visszafizetendő összegek nettó emelkedése.

Kohéziós politika

Kohéziós politika

A kohéziós politikához kapcsolódó főbb összegek az előző években kifizetett jogosulatlan kiadások visszafizettetését célzó, a Bizottság által kibocsátott visszafizetési felszólításokat, valamint a kiadásokból való – az elhatárolt bevételek év végi csökkenésével korrigált – levonásokat tartalmazzák.

3.6.   NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ EGYÉB BEVÉTELEK

NEM VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ EGYÉB BEVÉTELEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Költségvetési kiigazítások | 5 806 | 1 956 |
| Harmadik országok hozzájárulásai | 1 269 | 953 |
| Személyzeti adók és hozzájárulások | 1 218 | 1 189 |
| Tagállami hozzájárulások a külső segélyekhez | 988 | 732 |
| Eszközátruházás | 208 | 147 |
| Céltartalékok kiigazítása | 29 | 14 |
| Mezőgazdasági lefölözések | 4 | 5 |
| Egyéb | 854 | 744 |
| Összesen | 10 376 | 5 740 |

millió EUR

2017

2016

Költségvetési kiigazítások

Költségvetési kiigazítások

5 806

5 806

1 956

1 956

Harmadik országok hozzájárulásai

Harmadik országok hozzájárulásai

1 269

1 269

953

953

Személyzeti adók és hozzájárulások

Személyzeti adók és hozzájárulások

1 218

1 218

1 189

1 189

Tagállami hozzájárulások a külső segélyekhez

Tagállami hozzájárulások a külső segélyekhez

988

988

732

732

Eszközátruházás

Eszközátruházás

208

208

147

147

Céltartalékok kiigazítása

Céltartalékok kiigazítása

29

29

14

14

Mezőgazdasági lefölözések

Mezőgazdasági lefölözések

4

4

5

5

Egyéb

Egyéb

854

854

744

744

Összesen

Összesen

10 376

10 376

5 740

5 740

A költségvetési kiigazítások magukban foglalják a 2016. évi költségvetési többletet (6 405 millió EUR). Az előző év költségvetési többletét átviszik a következő évre, és az 2017-re bevételt jelent.

A harmadik országok hozzájárulásai az EFTA-országoktól és a csatlakozásra váró országoktól származó hozzájárulások.

A személyzeti adókból és hozzájárulásokból származó bevételek elsősorban a személyzet fizetéséből történt levonásokból keletkeznek, és alapvetően két csoportra oszthatók: személyzeti nyugdíjjárulékra és jövedelemadóra.

A külső segélyekhez való tagállami hozzájárulások elsősorban a törökországi menekülteket támogató eszköz létrehozásához nyújtott összegeket jelentik.

Az eszközátruházásból származó bevétel elsősorban a Kopernikusz program (a korábbi GMES program) alá tartozó műholdaknak az Európai Űrügynökségtől a Bizottságra való átruházásához kapcsolódik (lásd a 2.2. megjegyzést). Ez az átruházás az uniós számviteli szabályok értelmében nem visszterhes ügylet, és a jelenleg még nem aktivált többi Kopernikusz műholdra vonatkozóan későbbi időszakokban is elő fog fordulni.

2.2.

A mezőgazdasági lefölözések elsősorban tejilletékek: olyan piacirányítási eszközök, amelyeknek célja a referenciamennyiségüket túllépő tejtermelők megbüntetése. Mivel nem kapcsolódik a Bizottság előzetes kifizetéseihez, valójában meghatározott rendeltetésű bevételnek tekinthető.

A nem visszterhes ügyletekből származó egyéb bevételek 2017. évi összege magában foglalja az EFA-ból lehívott 300 millió EUR-t, amely az EFA-nak az EFFA-garanciaalaphoz való hozzájárulását képviseli. Ezt a garanciaalapot az (EU) 2017/1601 rendelet alapján 2018-ban hozzák létre.

VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK

VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ BEVÉTELEK

3.7.   PÉNZÜGYI BEVÉTELEK

PÉNZÜGYI BEVÉTELEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Kamat: | | |
| Hitelekből | 1 379 | 1 446 |
| Késedelmes kifizetésekből | 217 | 108 |
| Egyebekből | 41 | 38 |
| A pénzügyigarancia-kötelezettség (ESBA) díja | 61 | 16 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközökből vagy kötelezettségekből származó pénzügyi bevétel | 57 | 0 |
| Értékesíthető pénzügyi eszközökön realizált nettó nyereség | 38 | 35 |
| Osztalék | 23 | 13 |
| Egyéb | 28 | 112 |
| Összesen | 1 845 | 1 769 |

millió EUR

2017

2016

Kamat:

Kamat:

Hitelekből

Hitelekből

1 379

1 379

1 446

1 446

Késedelmes kifizetésekből

Késedelmes kifizetésekből

217

217

108

108

Egyebekből

Egyebekből

41

41

38

38

A pénzügyigarancia-kötelezettség (ESBA) díja

A pénzügyigarancia-kötelezettség (ESBA) díja

61

61

16

16

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközökből vagy kötelezettségekből származó pénzügyi bevétel

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközökből vagy kötelezettségekből származó pénzügyi bevétel

57

57

0

0

Értékesíthető pénzügyi eszközökön realizált nettó nyereség

Értékesíthető pénzügyi eszközökön realizált nettó nyereség

38

38

35

35

Osztalék

Osztalék

23

23

13

13

Egyéb

Egyéb

28

28

112

112

Összesen

Összesen

1 845

1 845

1 769

1 769

A hitelekből származó kamatbevétel elsősorban pénzügyi támogatásra nyújtott hitelekhez kapcsolódik (lásd a 2.4.3. megjegyzést).

2.4.3.

A késedelmes kifizetésekből származó kamatbevétel forrásai elsősorban a pénzbírságok, valamint az esedékes, de időben nem kifizetett sajátforrás-hozzájárulások.

3.8.   VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ EGYÉB BEVÉTELEK

VISSZTERHES ÜGYLETEKBŐL SZÁRMAZÓ EGYÉB BEVÉTELEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Szolgáltatási díjak (ügynökségek) | 557 | 267 |
| Devizaárfolyam-nyereség | 281 | 331 |
| Pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó díjbevételek | 51 | 48 |
| Ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó bevételek | 43 | 17 |
| Áruk értékesítése | 42 | 46 |
| Részesedés az EBA nettó eredményéből | 21 | 2 |
| Egyéb | 338 | 288 |
| Összesen | 1 332 | 998 |

millió EUR

2017

2016

Szolgáltatási díjak (ügynökségek)

Szolgáltatási díjak (ügynökségek)

557

557

267

267

Devizaárfolyam-nyereség

Devizaárfolyam-nyereség

281

281

331

331

Pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó díjbevételek

Pénzügyi eszközökhöz kapcsolódó díjbevételek

51

51

48

48

Ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó bevételek

Ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó bevételek

43

43

17

17

Áruk értékesítése

Áruk értékesítése

42

42

46

46

Részesedés az EBA nettó eredményéből

Részesedés az EBA nettó eredményéből

21

21

2

2

Egyéb

Egyéb

338

338

288

288

Összesen

Összesen

1 332

1 332

998

998

A szolgáltatási díjak főként az Európai Gyógyszerügynökség által felszámított forgalombahozatali engedélyezési díjakat és az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala által beszedett védjegydíjakat foglalják magukban.

KIADÁSOK

KIADÁSOK

3.9.   MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS

MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS

| millió EUR |
| --- |
| Tagállamok által végrehajtott | 2017 | 2016 |
| Európai Mezőgazdasági Garanciaalap | 44 289 | 44 152 |
| Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és egyéb vidékfejlesztési eszközök | 11 359 | 12 604 |
| Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap | 17 650 | 35 045 |
| Európai Szociális Alap | 7 353 | 9 366 |
| Egyéb | 1 253 | 1 606 |
| Összesen | 81 905 | 102 772 |

millió EUR

Tagállamok által végrehajtott

2017

2016

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap

44 289

44 289

44 152

44 152

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és egyéb vidékfejlesztési eszközök

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap és egyéb vidékfejlesztési eszközök

11 359

11 359

12 604

12 604

Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap

Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap

17 650

17 650

35 045

35 045

Európai Szociális Alap

Európai Szociális Alap

7 353

7 353

9 366

9 366

Egyéb

Egyéb

1 253

1 253

1 606

1 606

Összesen

Összesen

81 905

81 905

102 772

102 772

A kohézió területén a kiadások 17,4 milliárd EUR összegű csökkenését a 2007–2013-as programozási időszakról a 2014–2020-as jelenlegi programozás időszakra való átmenet magyarázza: a 2007–2013-as időszakra bejelentett költségek jelentősen csökkentek (28,6 milliárd EUR), mivel a végrehajtás befejeződött, és a programok a lezárási szakaszba léptek. Ezzel párhuzamosan a 2014–2020-as időszakra bejelentett költségek emelkedtek – de csak 11,2 milliárd EUR-val –, ahogy a programok végrehajtása folyamatosan halad előre.

Az egyéb kiadások elsősorban a következőket foglalják magukban: menekültügy és migráció (485 millió EUR), a leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap (378 millió EUR) és belső biztonság (226 millió EUR).

3.10.   KÖZVETLEN IRÁNYÍTÁS

KÖZVETLEN IRÁNYÍTÁS

| millió EUR |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Bizottság által végrehajtott | 8 831 | 9 254 |
| Uniós végrehajtó ügynökségek által végrehajtott | 6 699 | 6 259 |
| Vagyonkezelői alapok által végrehajtott | 208 | 97 |
| Összesen | 15 738 | 15 610 |

millió EUR

2017

2016

Bizottság által végrehajtott

Bizottság által végrehajtott

8 831

8 831

9 254

9 254

Uniós végrehajtó ügynökségek által végrehajtott

Uniós végrehajtó ügynökségek által végrehajtott

6 699

6 699

6 259

6 259

Vagyonkezelői alapok által végrehajtott

Vagyonkezelői alapok által végrehajtott

208

208

97

97

Összesen

Összesen

15 738

15 738

15 610

15 610

Ezen összegek elsősorban a kutatási politika végrehajtását (7,2 milliárd EUR), a hálózatok programjait (1,3 milliárd EUR), a fejlesztési együttműködési eszközöket (1,2 milliárd EUR), az európai szomszédságpolitikát (1,3 milliárd EUR) és a humanitárius segítségnyújtást (0,7 milliárd EUR) érintik.

3.11.   KÖZVETETT IRÁNYÍTÁS

KÖZVETETT IRÁNYÍTÁS

| millió EUR |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott | 2 667 | 2 547 |
| Harmadik országok által végrehajtott | 1 101 | 876 |
| Nemzetközi szervezetek által végrehajtott | 3 014 | 2 382 |
| Egyéb jogalanyok által végrehajtott | 1 478 | 2 035 |
| Összesen | 8 260 | 7 840 |

millió EUR

2017

2016

Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott

Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott

2 667

2 667

2 547

2 547

Harmadik országok által végrehajtott

Harmadik országok által végrehajtott

1 101

1 101

876

876

Nemzetközi szervezetek által végrehajtott

Nemzetközi szervezetek által végrehajtott

3 014

3 014

2 382

2 382

Egyéb jogalanyok által végrehajtott

Egyéb jogalanyok által végrehajtott

1 478

1 478

2 035

2 035

Összesen

Összesen

8 260

8 260

7 840

7 840

A közvetett irányítású kiadásokból 4,2 milliárd EUR külső fellépésekhez kapcsolódik (elsősorban az előcsatlakozás, a humanitárius segítségnyújtás, a nemzetközi együttműködés és a szomszédság terén). További 3,6 milliárd EUR kapcsolódik Európa versenyképességének növeléséhez (olyan területeken, mint a kutatás, a műholdas navigációs rendszerek és az oktatás).

3.12.   SZEMÉLYZETI ÉS NYUGDÍJKÖLTSÉGEK

SZEMÉLYZETI ÉS NYUGDÍJKÖLTSÉGEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Személyzeti költségek | 6 193 | 6 074 |
| Nyugdíjköltségek | 3 808 | 3 702 |
| Összesen | 10 002 | 9 776 |

millió EUR

2017

2016

Személyzeti költségek

Személyzeti költségek

6 193

6 193

6 074

6 074

Nyugdíjköltségek

Nyugdíjköltségek

3 808

3 808

3 702

3 702

Összesen

Összesen

10 002

10 002

9 776

9 776

A nyugdíjköltségek azokat a változásokat is tartalmazzák, amelyek a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségeknek az aktuáriusi feltételezésektől különböző tényezőkön alapuló aktuáriusi értékelése nyomán merültek fel. Ezért nem azonosak a tényleges éves nyugdíjkifizetésekkel, amelyek lényegesen alacsonyabbak.

3.13.   A MUNKAVÁLLALÓI JUTTATÁSOKRA VONATKOZÓ AKTUÁRIUSI FELTÉTELEZÉSEK VÁLTOZÁSAI

A MUNKAVÁLLALÓI JUTTATÁSOKRA VONATKOZÓ AKTUÁRIUSI FELTÉTELEZÉSEK VÁLTOZÁSAI

Az e megnevezésben feltüntetett nettó 3 544 millió EUR összegű aktuáriusi veszteség a mérlegben megjelenített munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségekhez kapcsolódik (lásd a 2.9. megjegyzést).

2.9.

3.14.   FINANSZÍROZÁSI KÖLTSÉGEK

FINANSZÍROZÁSI KÖLTSÉGEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Kamatráfordítások: | | |
| Hitelfelvételek | 1 373 | 1 440 |
| Egyéb | 22 | 57 |
| Hitelekből és követelésekből származó értékvesztés miatti veszteségek | 324 | 184 |
| Pénzügyi lízingek | 81 | 67 |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök értékvesztés miatti vesztesége | 39 | 40 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközökből vagy kötelezettségekből származó veszteség | 12 | 1 |
| Értékesíthető pénzügyi eszközökön realizált veszteség | 2 | 0 |
| Egyéb | 42 | 116 |
| Összesen | 1 896 | 1 904 |

millió EUR

2017

2016

Kamatráfordítások:

Kamatráfordítások:

Hitelfelvételek

Hitelfelvételek

1 373

1 373

1 440

1 440

Egyéb

Egyéb

22

22

57

57

Hitelekből és követelésekből származó értékvesztés miatti veszteségek

Hitelekből és követelésekből származó értékvesztés miatti veszteségek

324

324

184

184

Pénzügyi lízingek

Pénzügyi lízingek

81

81

67

67

Értékesíthető pénzügyi eszközök értékvesztés miatti vesztesége

Értékesíthető pénzügyi eszközök értékvesztés miatti vesztesége

39

39

40

40

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközökből vagy kötelezettségekből származó veszteség

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközökből vagy kötelezettségekből származó veszteség

12

12

1

1

Értékesíthető pénzügyi eszközökön realizált veszteség

Értékesíthető pénzügyi eszközökön realizált veszteség

2

2

0

0

Egyéb

Egyéb

42

42

116

116

Összesen

Összesen

1 896

1 896

1 904

1 904

A hitelfelvételeken keletkezett kamatráfordítás összege elsősorban a pénzügyi támogatások keretében nyújtott hiteleken keletkezett kamatbevétel összegének felel meg (back-to-back tranzakciók).

A hitelekből és követelésekből származó értékvesztés miatti veszteségek magukban foglalnak 243 millió EUR-t a tradicionális saját forrásokhoz kapcsolódóan (lásd a 2.6.1.1. megjegyzést).

2.6.1.1.

3.15.   EGYÉB KIADÁSOK

EGYÉB KIADÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Igazgatási és informatikai kiadások | 2 521 | 2 455 |
| Ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások | 1 423 | 1 021 |
| Céltartalékok kiigazítása | 1 377 | 685 |
| Devizaárfolyam-veszteség | 446 | 505 |
| Működésilízing-kiadások | 414 | 383 |
| Pénzbírságok Bíróság általi csökkentése | 67 | 18 |
| Egyéb | 509 | 419 |
| Összesen | 6 756 | 5 486 |

millió EUR

2017

2016

Igazgatási és informatikai kiadások

Igazgatási és informatikai kiadások

2 521

2 521

2 455

2 455

Ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások

Ingatlanokhoz, gépekhez és berendezésekhez kapcsolódó kiadások

1 423

1 423

1 021

1 021

Céltartalékok kiigazítása

Céltartalékok kiigazítása

1 377

1 377

685

685

Devizaárfolyam-veszteség

Devizaárfolyam-veszteség

446

446

505

505

Működésilízing-kiadások

Működésilízing-kiadások

414

414

383

383

Pénzbírságok Bíróság általi csökkentése

Pénzbírságok Bíróság általi csökkentése

67

67

18

18

Egyéb

Egyéb

509

509

419

419

Összesen

Összesen

6 756

6 756

5 486

5 486

A kiadások céltartalékokhoz kapcsolódó növekedése elsősorban a nukleáris telephelyek leszerelésével kapcsolatos céltartalék becslése változásának tudható be (lásd a 2.10. megjegyzést).

2.10.

Az igazgatási és informatikai kiadások alatt kutatás-fejlesztéshez kapcsolódó költségek is szerepelnek a következők szerint:

| millió EUR |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| Kutatási költségek | 376 | 344 |
| Nem aktivált fejlesztési költségek | 81 | 88 |
| Összesen | 456 | 431 |

millió EUR

2017

2016

Kutatási költségek

Kutatási költségek

376

376

344

344

Nem aktivált fejlesztési költségek

Nem aktivált fejlesztési költségek

81

81

88

88

Összesen

Összesen

456

456

431

431

3.16.   SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS A TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

SZEGMENSEK SZERINTI JELENTÉS A TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| | Intelligens és inkluzív növekedés | Fenntartható növekedés | Biztonság és uniós polgárság | Globális Európa | Igazgatás | A többéves pénzügyi keret fejezeteihez nem hozzárendelt (9) | Összesen |
| GNI-alapú források | — | — | — | — | — | 78 620 | 78 620 |
| Tradicionális saját források | — | — | — | — | — | 20 520 | 20 520 |
| Héa | — | — | — | — | — | 16 947 | 16 947 |
| Pénzbírságok | — | — | — | — | — | 4 664 | 4 664 |
| Kiadások visszafizettetése | 357 | 1 488 | 5 | 28 | 0 | 0 | 1 879 |
| Egyéb | 1 172 | 244 | 43 | 414 | 4 827 | 3 676 | 10 376 |
| Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel | 1 529 | 1 732 | 48 | 443 | 4 827 | 124 428 | 133 006 |
| Pénzügyi bevételek | 147 | (4) | 0 | 17 | 1 | 1 684 | 1 845 |
| Egyéb | 196 | (12) | (6) | 10 | 338 | 805 | 1 332 |
| Visszterhes ügyletekből származó bevétel | 343 | (15) | (6) | 27 | 338 | 2 489 | 3 177 |
| Összes bevétel | 1 873 | 1 716 | 42 | 470 | 5 166 | 126 917 | 136 183 |
| Tagállamok által végrehajtott kiadások: | | | | | | | |
| EMGA | — | (44 289 ) | — | — | — | — | (44 289 ) |
| EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök | — | (11 359 ) | — | — | — | — | (11 359 ) |
| ERFA és Kohéziós Alap | (17 650 ) | — | — | — | — | — | (17 650 ) |
| ESZA | (7 353 ) | — | — | — | — | — | (7 353 ) |
| Egyéb | (439) | 74 | (897) | 9 | — | 0 | (1 253 ) |
| A Bizottság, végrehajtó ügynökségek és vagyonkezelői alapok által végrehajtott | (9 809 ) | (525) | (1 080 ) | (4 337 ) | (12) | 25 | (15 738 ) |
| Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott | (2 530 ) | (121) | (754) | (24) | — | 762 | (2 667 ) |
| Harmadik országok és nemzetközi szervezetek által végrehajtott | (434) | 0 | (177) | (3 504 ) | — | — | (4 115 ) |
| Egyéb jogalanyok által végrehajtott | (819) | 15 | 1 | (675) | (0) | — | (1 478 ) |
| Személyzeti és nyugdíjköltségek | (1 638 ) | (360) | (426) | (615) | (5 977 ) | (986) | (10 002 ) |
| A munkavállalói juttatásokra vonatkozó aktuáriusi feltételezések változásai | — | — | — | — | (3 544 ) | — | (3 544 ) |
| Finanszírozási költségek | (88) | (16) | (0) | (18) | (106) | (1 668 ) | (1 896 ) |
| Egyéb kiadások | (2 453 ) | (88) | (196) | (113) | (3 386 ) | (521) | (6 756 ) |
| Összes kiadás | (43 213 ) | (56 669 ) | (3 528 ) | (9 277 ) | (13 025 ) | (2 389 ) | (128 101 ) |
| Az év gazdasági eredménye | (41 341 ) | (54 953 ) | (3 486 ) | (8 807 ) | (7 859 ) | 124 528 | 8 082 |

millió EUR

Intelligens és inkluzív növekedés

Fenntartható növekedés

Biztonság és uniós polgárság

Globális Európa

Igazgatás

A többéves pénzügyi keret fejezeteihez nem hozzárendelt (9)

9

Összesen

GNI-alapú források

GNI-alapú források

—

—

—

—

—

78 620

78 620

78 620

78 620

Tradicionális saját források

Tradicionális saját források

—

—

—

—

—

20 520

20 520

20 520

20 520

Héa

Héa

—

—

—

—

—

16 947

16 947

16 947

16 947

Pénzbírságok

Pénzbírságok

—

—

—

—

—

4 664

4 664

4 664

4 664

Kiadások visszafizettetése

Kiadások visszafizettetése

357

357

1 488

1 488

5

5

28

28

0

0

0

0

1 879

1 879

Egyéb

Egyéb

1 172

1 172

244

244

43

43

414

414

4 827

4 827

3 676

3 676

10 376

10 376

Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel

Nem visszterhes ügyletekből származó bevétel

1 529

1 529

1 732

1 732

48

48

443

443

4 827

4 827

124 428

124 428

133 006

133 006

Pénzügyi bevételek

Pénzügyi bevételek

147

147

(4)

(4)

0

0

17

17

1

1

1 684

1 684

1 845

1 845

Egyéb

Egyéb

196

196

(12)

(12)

(6)

(6)

10

10

338

338

805

805

1 332

1 332

Visszterhes ügyletekből származó bevétel

Visszterhes ügyletekből származó bevétel

343

343

(15)

(15)

(6)

(6)

27

27

338

338

2 489

2 489

3 177

3 177

Összes bevétel

Összes bevétel

1 873

1 873

1 716

1 716

42

42

470

470

5 166

5 166

126 917

126 917

136 183

136 183

Tagállamok által végrehajtott kiadások:

Tagállamok által végrehajtott kiadások:

EMGA

EMGA

—

(44 289 )

(44 289 )

—

—

—

—

(44 289 )

(44 289 )

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök

—

(11 359 )

(11 359 )

—

—

—

—

(11 359 )

(11 359 )

ERFA és Kohéziós Alap

ERFA és Kohéziós Alap

(17 650 )

(17 650 )

—

—

—

—

—

(17 650 )

(17 650 )

ESZA

ESZA

(7 353 )

(7 353 )

—

—

—

—

—

(7 353 )

(7 353 )

Egyéb

Egyéb

(439)

(439)

74

74

(897)

(897)

9

9

—

0

0

(1 253 )

(1 253 )

A Bizottság, végrehajtó ügynökségek és vagyonkezelői alapok által végrehajtott

A Bizottság, végrehajtó ügynökségek és vagyonkezelői alapok által végrehajtott

(9 809 )

(9 809 )

(525)

(525)

(1 080 )

(1 080 )

(4 337 )

(4 337 )

(12)

(12)

25

25

(15 738 )

(15 738 )

Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott

Egyéb uniós ügynökségek és szervek által végrehajtott

(2 530 )

(2 530 )

(121)

(121)

(754)

(754)

(24)

(24)

—

762

762

(2 667 )

(2 667 )

Harmadik országok és nemzetközi szervezetek által végrehajtott

Harmadik országok és nemzetközi szervezetek által végrehajtott

(434)

(434)

0

0

(177)

(177)

(3 504 )

(3 504 )

—

—

(4 115 )

(4 115 )

Egyéb jogalanyok által végrehajtott

Egyéb jogalanyok által végrehajtott

(819)

(819)

15

15

1

1

(675)

(675)

(0)

(0)

—

(1 478 )

(1 478 )

Személyzeti és nyugdíjköltségek

Személyzeti és nyugdíjköltségek

(1 638 )

(1 638 )

(360)

(360)

(426)

(426)

(615)

(615)

(5 977 )

(5 977 )

(986)

(986)

(10 002 )

(10 002 )

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó aktuáriusi feltételezések változásai

A munkavállalói juttatásokra vonatkozó aktuáriusi feltételezések változásai

—

—

—

—

(3 544 )

(3 544 )

—

(3 544 )

(3 544 )

Finanszírozási költségek

Finanszírozási költségek

(88)

(88)

(16)

(16)

(0)

(0)

(18)

(18)

(106)

(106)

(1 668 )

(1 668 )

(1 896 )

(1 896 )

Egyéb kiadások

Egyéb kiadások

(2 453 )

(2 453 )

(88)

(88)

(196)

(196)

(113)

(113)

(3 386 )

(3 386 )

(521)

(521)

(6 756 )

(6 756 )

Összes kiadás

Összes kiadás

(43 213 )

(43 213 )

(56 669 )

(56 669 )

(3 528 )

(3 528 )

(9 277 )

(9 277 )

(13 025 )

(13 025 )

(2 389 )

(2 389 )

(128 101 )

(128 101 )

Az év gazdasági eredménye

Az év gazdasági eredménye

(41 341 )

(41 341 )

(54 953 )

(54 953 )

(3 486 )

(3 486 )

(8 807 )

(8 807 )

(7 859 )

(7 859 )

124 528

124 528

8 082

8 082

A bevételeknek és kiadásoknak a többéves pénzügyi keret fejezetei szerinti bontása becslésen alapul, mivel nem minden kötelezettségvállalás kapcsolódik a többéves pénzügyi keret valamelyik fejezetéhez.

4.   FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK ÉS ESZKÖZÖK

4.1.   FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

A függő kötelezettségek az EU olyan lehetséges jövőbeli kifizetési kötelezettségei, amelyek múltbeli események vagy jogilag kötelező érvényű kötelezettségvállalások miatt merülhetnek fel, és amelyek nem teljes mértékben az EU ellenőrzése alatt álló jövőbeli eseményektől függenek. Elsősorban (hitelekre és pénzügyi támogatási programokra vonatkozóan) nyújtott pénzügyi garanciákhoz és jogi kockázatokhoz kapcsolódnak. A pénzbírságokhoz és a pénzeszközök által fedezett garanciákhoz (lásd a 2.4.1. megjegyzést) kapcsolódók kivételével valamennyi függő kötelezettséget – esedékessé válásakor – az uniós költségvetésből (és így az uniós tagállamok által) finanszíroznak az elkövetkező években.

2.4.1.

4.1.1.   
  Költségvetési garanciák

Költségvetési garanciák

| millió EUR |
| --- |
| | 2017.12.31. | 2016.12.31. |
| Felső határ | Aláírt | Folyósított | Felső határ | Aláírt | Folyósított |
| Az EBB külső hitelezési megbízatásához kapcsolódó garanciák | 37 479 | 28 950 | 19 972 | 40 645 | 30 161 | 21 145 |
| ESBA-garanciák | 16 000 | 13 473 | 10 128 | 16 000 | 11 245 | 4 392 |
| Összesen | 53 479 | 42 423 | 30 100 | 56 645 | 41 406 | 25 537 |

millió EUR

2017.12.31.

2016.12.31.

Felső határ

Aláírt

Folyósított

Felső határ

Aláírt

Folyósított

Az EBB külső hitelezési megbízatásához kapcsolódó garanciák

Az EBB külső hitelezési megbízatásához kapcsolódó garanciák

37 479

37 479

28 950

28 950

19 972

19 972

40 645

40 645

30 161

30 161

21 145

21 145

ESBA-garanciák

ESBA-garanciák

16 000

16 000

13 473

13 473

10 128

10 128

16 000

16 000

11 245

11 245

4 392

4 392

Összesen

Összesen

53 479

53 479

42 423

42 423

30 100

30 100

56 645

56 645

41 406

41 406

25 537

25 537

A fenti táblázat azt mutatja, hogy az uniós költségvetés milyen mértékben van kitéve az EBB csoport által nyújtott garanciákhoz kapcsolódó lehetséges jövőbeli kifizetéseknek. A folyósított összegek a végső kedvezményezettek részére már nyújtott összegeket jelentik, míg az aláírt összegek a folyósított összegeken felül magukban foglalják a kedvezményezettekkel már aláírt megállapodások szerinti, még nem folyósított összegeket is. A felső határ azt a teljes garanciát jelenti, amelynek fedezését az uniós költségvetés és így a tagállamok vállalták.

Az EBB külső hitelezési megbízatásához kapcsolódó garanciák

Az EBB külső hitelezési megbízatásához kapcsolódó garanciák

Az uniós költségvetés garanciát vállal az EBB által saját forrásaiból harmadik országoknak nyújtott és aláírt hitelekre. 2017. december 31-én az uniós garancia által fedezett kinnlévő összeg 19 972 millió EUR-t tett ki (2016: 21 145 millió EUR). Az uniós költségvetés garantál:

| — | 18 583 millió EUR-t (2016: 19 481 millió EUR) a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapon keresztül (lásd a 2.4.1. megjegyzést), valamint |
| --- | --- |

—

18 583 millió EUR-t (2016: 19 481 millió EUR) a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapon keresztül (lásd a 2.4.1. megjegyzést), valamint

2.4.1.

| — | 1 389 millió EUR-t (2016: 1 664 millió EUR) közvetlenül a tagállamok részére a csatlakozás előtt nyújtott hitelek tekintetében. |
| --- | --- |

—

1 389 millió EUR-t (2016: 1 664 millió EUR) közvetlenül a tagállamok részére a csatlakozás előtt nyújtott hitelek tekintetében.

A fentiekben folyósítottként kimutatott 19 972 millió EUR-n felül az EU 258 millió EUR összegű garanciát biztosít a Szíria részére nyújtott kintlévő hitelekre, amelyekre vonatkozóan céltartalékokat hoztak létre.

Az EBB által nyújtott hitelekhez kapcsolódó uniós külső hitelezési megbízatási garanciák a 2007 után aláírt megállapodások (2007–2013 és 2014–2020 közötti megbízatások) fennálló egyenlegeinek 65 %-ára korlátozódnak. A 2007 előtti megállapodások vonatkozásában az uniós garancia a hitel engedélyezett összege felső határának bizonyos százalékára (a legtöbb esetben 65 %-ára, de 70, 75 vagy 100 %-ára is) korlátozódik. Ha a hitelösszeg a felső határt nem éri el, az uniós garancia a teljes összeget fedezi.

Az EU 2017. december 31-i maximális kitettségének kimutatása érdekében azonban az engedélyezett aláírandó, de még nem aláírt hiteleket (8 529 millió EUR) és az aláírt, de még nem folyósított hiteleket (8 978 millió EUR) is fel kell tüntetni.

2018 márciusában az Európai Parlament és a Tanács elfogadta az (EU) 2018/412 határozatot, amely lehetővé teszi az EBB uniós garanciával fedezett finanszírozási műveleteire vonatkozó felső összeghatárok megemelését. Ez tükröződni fog az EBB-vel kötött aktualizált garanciamegállapodásban, amelynek módosítását követően az EU maximális kitettsége 3,4 milliárd EUR-val emelkedik majd.

Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) garancia

Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) garancia

Az ESBA az EBB csoport kockázatviselési kapacitásának növelésére irányuló kezdeményezés, amelynek révén az EBB növelheti befektetéseit az EU-ban. Az ESBA célja az EU-n belüli további beruházások, valamint a kisvállalkozások finanszírozási eszközökhöz való hozzáférésének támogatása. Az ESBA nem különálló jogi személy, illetve nem szigorúan vett befektetési alap. Az ESBA kockázati tartaléka védelmet nyújt az EBB számára az alapul szolgáló műveletek potenciális veszteségeivel szemben. A kockázati tartalék az EBB saját tőkéjéből nyújtott 5 milliárd EUR összegű allokációból és az uniós költségvetésből biztosított, legfeljebb 16 milliárd EUR összegű garanciából áll (a továbbiakban: az ESBA uniós garanciája). Az ESBA uniós garanciáját az EU és az EBB közötti megállapodás (a továbbiakban: az ESBA-megállapodás) értelmében nyújtják az EBB-nek.

Az ESBA függő kötelezettségeihez kapcsolódó, e megjegyzésben kimutatott összegek – beleértve a garancia felső összeghatárát is – a 2017. december 31-én hatályos ESBA-megállapodáson alapulnak. Megjegyzendő azonban, hogy a 2017 decemberében elfogadottak szerint módosított ESBA-rendelet ((EU) 2017/2396 rendelet) lehetővé tette az ESBA uniós garanciájának legfeljebb 26 milliárd EUR-ra történő emelését. Az ESBA-megállapodást ennek megfelelően 2018 márciusában módosították.

Az ESBA műveleteit két keretben hajtják végre: az egyik az EBB által végrehajtott infrastruktúra és innováció keret (13 milliárd EUR összegű ESBA uniós garancia), a másik pedig az EBA által végrehajtott kkv-keret (3 milliárd EUR összegű ESBA uniós garancia); mindkettő rendelkezik adósságportfólióval és tőkeportfólióval. Az EBA az EBB-vel kötött megállapodás értelmében egy EBB-garancia alapján jár el, amelyre az ESBA-megállapodás értelmében az ESBA uniós garanciája vállal viszontgaranciát.

Az ESBA uniós garanciájának felhasználásával összefüggésben az ESBA végrehajtását egy konszenzussal eljáró négy tagú irányítóbizottság felügyeli, amelynek három tagját a Bizottság, egy tagját pedig az EBB jelöli ki. A módosított ESBA-rendelet értelmében az ESBA irányítóbizottsága öt tagból áll, amelyből egy szavazati joggal nem rendelkező tagot az Európai Parlament jelöl, míg a határozatokat konszenzussal, illetve – amennyiben a konszenzus nem érhető el – a szavazati joggal rendelkező tagok egyhangú szavazatával hozzák meg. Az ESBA irányítóbizottsága nem hoz beruházási döntéseket.

Az EU és a EBB eltérő szerepet tölt be az ESBA-n belül. Az ESBA-t az EBB-n belül hozták létre, amely a műveleteket (adósság- és tőkebefektetések) finanszírozza, ehhez pedig a tőkepiacokon hitelt vesz fel. Az infrastruktúra és innováció keretet illetően az EBB függetlenül hozza meg a beruházási döntéseket, a műveleteket pedig saját szabályainak és eljárásainak megfelelően irányítja. Ugyanez vonatkozik az EBA által irányított kkv-keret műveleteire is.

Annak biztosítása érdekében, hogy az ESBA keretében végzett beruházások célja továbbra is a beruházásokat akadályozó piaci hiányosságok kezelése legyen, és így jogosultak legyenek az uniós garancia nyújtotta védelemre, külön ezt a célt szolgáló irányítási struktúrát hoztak létre. A független szakértőkből álló beruházási bizottság megvizsgál minden egyes, az EBB által az infrastruktúra és innováció kereten belül javasolt projektet, hogy azok jogosultak-e az uniós garanciafedezetre. Azt követően, hogy megerősítik egy művelet jogosultságát az ESBA által garantált műveletként, a projekt folytatására vonatkozó döntésre és a projektirányításra az EBB szokásos projektciklusa és irányítási folyamatai alkalmazandók. A kkv-keretet illetően a beruházási bizottság szerepe a kkv-keret termékeinek leírásával kapcsolatos konzultációra korlátozódik, amely termékeket az ESBA irányítóbizottsága és az ESBA ügyvezető igazgatója hagyja jóvá.

Az EU szerepe az EBB adósság- és tőkeinstrumentum-befektetéseiből származó potenciális veszteségekkel kapcsolatos uniós költségvetési garancia nyújtására korlátozódik. Következésképpen az EU nem vesz részt az ESBA-műveletek kiválasztásában és irányításában, nem fektet be pénzt az ESBA-műveletekbe, és nem közvetlen szerződő fél az alapul szolgáló instrumentumokban. Mivel az uniós (és az IPSAS) számviteli szabályok konszolidációra vonatkozó ellenőrzési kritériumai és számviteli követelményei nem teljesülnek, az érintett garantált eszközök nem tartoznak bele az EU összevont éves beszámolójába.

Az ESBA keretében az EBB csoport számára nyújtott uniós garancia az EU számviteli szabályaival összhangban az infrastruktúra és innováció keret adósságportfóliója tekintetében pénzügyigarancia-kötelezettségként, a kkv-keret adósságportfóliója tekintetében pénzügyi céltartalékként, valamint mindkét tőkeportfólió esetében származtatott pénzügyi eszközként (az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközként vagy kötelezettségként) kerül elszámolásra. Ezenfelül ez a megjegyzés tartalmazza a nyújtott ESBA-garanciához kapcsolódó függő kötelezettséget.

Az ESBA infrastruktúra és innováció keretének adósságportfóliója keretében az uniós garancia az EBB által végzett, elsősorban standard hiteleket és garanciákat jelentő finanszírozási műveletek portfóliójának első veszteségrészét fedezi. Az uniós garanciát akkor hívják le, amikor az adós elmulasztja a fizetés teljesítését annak esedékességekor, illetve adósságátalakítási veszteségek esetén. Az uniós garancia díját az EU által vállalt kockázat arányában fizetik ki, az EBB garantált műveletekből származó, kockázattal kapcsolatos bevételeinek az EBB és az EU közötti megosztásával. Az uniós bevételekből először a garantált műveleteken keletkezett veszteségeket kell fedezni. Az uniós garanciát ezért pénzügyigarancia-kötelezettségként tüntetik fel, és a kezdeti megjelenítéskor valós értéken értékelik, amely a kapott díjak (az uniós bevételek) nettó jelenértéke. A későbbi mérlegfordulónapokon a pénzügyigarancia-kötelezettséget a várható veszteségek, illetve az eredetileg kimutatott – és adott esetben a bevétel halmozott amortizációjával csökkentett – összeg közül a magasabbikon értékelik. A pénzügyigarancia-kötelezettséget a még beérkezendő uniós bevételektől mentesen mutatják be, amelyek összege 2017. december 31-én nulla volt – lásd a 2.11.3. megjegyzést.

2.11.3.

Az ESBA infrastruktúra és innováció keretének tőkeportfólióján belül – amely közvetlen tőkerészesedésekből vagy kvázi tőkerészesedésekből, illetve alárendelt kölcsönökből áll – az EBB egyenlő feltételek mellett ruház be saját kockázatára és az EU kockázatára is. Következésképpen az uniós garancia a tőkebefektetések EU által garantált részét, az egyes mérlegfordulónapokon elszámolt negatív értékmódosításokat (nem realizált veszteségeket), valamint a tőkekivonáskor realizált veszteségeket és az EBB finanszírozási költségeit fedezi. Amennyiben egy olyan befektetés értéke, amelyen korábban negatív értékmódosítást hajtottak végre, a későbbi beszámolók fordulónapján emelkedik, az EBB az értékmódosítás összegét az eredeti bekerülési érték erejéig visszatéríti az EU-nak. A tőkekivonás idején az EU a befektetésen keletkezett, az eredeti bekerülési értéket meghaladó nyereségekre is jogosult. Az uniós garancia díját az EBB garantált műveletekből származó bevételeiből fizetik ki, beleértve a kamatokat, osztalékokat és realizált nyereségeket. Az EU és az EBB közötti elszámolás évente, a veszteségek és a bevételek beszámításával történik.

Az ESBA kkv-keretének tőkeportfólióján belül az EU kockázatitőke- és magántőkealapokban történő részesedésszerzést garantál, amelyet az EBB finanszíroz és az EBA kezdeményez és kezel. Az uniós garanciát portfólióalapon két portfólióra: az 1. alkeretre és a 2. alkeretre vonatkozóan nyújtják. Az ESBA-garanciát a garanciával fedezett befektetésekből származó értékvesztés és realizált veszteségek fedezésére, valamint az EBB finanszírozási költségeinek fedezésére hívják le. Az EU a vállalt kockázat tekintetében a garanciával fedezett tőkeműveletekből származó osztalékok és realizált nyereségek formájában díjazásra jogosult. A 2. alkereten belül az EU „Horizont 2020” keretprogramja részben ugyanebbe a tőkeportfólióba fektet be (az EU által finanszírozott Horizont 2020 beruházást az uniós beszámolóban értékesíthető pénzügyi eszközként számolják el), és a beruházások első veszteségeit viseli, míg a további veszteségeket az uniós garancia és az EBA fedezi.

Az ESBA tőkeportfóliójára vonatkozó ESBA-garancia származtatott pénzügyi eszközként kerül besorolásra, és az eredménnyel szemben valós értékelt pénzügyi eszközként vagy pénzügyi kötelezettségként számolják el. 2017. december 31-én az ESBA tőkeportfóliójára vonatkozó ESBA uniós garancia valós értéke 16 millió EUR-t tett ki – lásd a 2.4.2. megjegyzést.

2.4.2.

A fenti függő kötelezettség magában foglalja a COSME, a Horizont 2020, a Kreatív Európa és az EaSI program azon műveleteinek részét, amelyet az ESBA uniós garanciája fedez a kkv-keret adósságportfóliója keretében.

Az uniós garancia kifizetéseit az ESBA-garanciaalapból teljesítenék – lásd a 2.4.1. megjegyzést. 2017 végén a garanciaalap eszközei összesen 3,5 milliárd EUR-t (2016: 1 milliárd EUR), kifizetetlen kötelezettségvállalásai pedig 2,4 milliárd EUR-t (2016: 2,4 milliárd EUR) tettek ki. Ezt az utóbbi összeget az 5.1. megjegyzésben fennálló kötelezettségvállalásként kimutatott összeg tartalmazza.

2.4.1.

5.1.

4.1.2.   
  Pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó garanciák (forrásbevonási és hitelezési tevékenység)

Pénzügyi támogatáshoz kapcsolódó garanciák (forrásbevonási és hitelezési tevékenység)

| millió EUR |
| --- |
| | 2017.12.31. | 2016.12.31. |
| Lehívott | Nem lehívott | Összesen | Lehívott | Nem lehívott | Összesen |
| Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) | 47 456 | — | 47 456 | 47 456 | — | 47 456 |
| Fizetésimérleg-eszköz (BOP) | 3 114 | — | 3 114 | 4 272 | — | 4 272 |
| Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA) | 3 924 | 460 | 4 384 | 2 964 | 1 313 | 4 277 |
| Euratom | 250 | 250 | 500 | 252 | 300 | 552 |
| Összesen | 54 744 | 710 | 55 454 | 54 944 | 1 613 | 56 557 |

millió EUR

2017.12.31.

2016.12.31.

Lehívott

Nem lehívott

Összesen

Lehívott

Nem lehívott

Összesen

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

47 456

47 456

—

47 456

47 456

47 456

47 456

—

47 456

47 456

Fizetésimérleg-eszköz (BOP)

Fizetésimérleg-eszköz (BOP)

3 114

3 114

—

3 114

3 114

4 272

4 272

—

4 272

4 272

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

3 924

3 924

460

460

4 384

4 384

2 964

2 964

1 313

1 313

4 277

4 277

Euratom

Euratom

250

250

250

250

500

500

252

252

300

300

552

552

Összesen

Összesen

54 744

54 744

710

710

55 454

55 454

54 944

54 944

1 613

1 613

56 557

56 557

Az uniós költségvetés garantálja a tagállamok és nem tagállamok részére nyújtott hitel finanszírozásához a Bizottság back-to-back ügyleteiben felvett hiteleket. Ezek a hitelfelvételek már meg vannak jelenítve kötelezettségként az uniós mérlegben – lásd a 2.11.1. megjegyzést. Amennyiben azonban az e hitelfelvételekre adott back-to-back hitelek nemteljesítővé válnának, úgy a 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet 14. cikke értelmében az uniós költségvetésnek kellene viselnie a meg nem fizetett összeg teljes költségét:

2.11.1.

| — | az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében folyósított hitelekhez kapcsolódó hitelfelvételt kizárólag az uniós költségvetés garantálja, |
| --- | --- |

—

az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus keretében folyósított hitelekhez kapcsolódó hitelfelvételt kizárólag az uniós költségvetés garantálja,

| — | a fizetésimérleg-eszköz keretében folyósított hitelekhez kapcsolódó hitelfelvételt kizárólag az uniós költségvetés garantálja, |
| --- | --- |

—

a fizetésimérleg-eszköz keretében folyósított hitelekhez kapcsolódó hitelfelvételt kizárólag az uniós költségvetés garantálja,

| — | az MFA-hiteleket először a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap fedezi (lásd a 2.4.1. megjegyzést), ezt követően az uniós költségvetés, és |
| --- | --- |

—

az MFA-hiteleket először a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap fedezi (lásd a 2.4.1. megjegyzést), ezt követően az uniós költségvetés, és

2.4.1.

| — | a kintlévő Euratom-hitelek teljes összegét először a harmadik felektől származó garanciák fedezik. A külső hitelezési összegeket a garanciaalap fedezné, amennyiben a harmadik felek garanciája nem rendezné azokat. |
| --- | --- |

—

a kintlévő Euratom-hitelek teljes összegét először a harmadik felektől származó garanciák fedezik. A külső hitelezési összegeket a garanciaalap fedezné, amennyiben a harmadik felek garanciája nem rendezné azokat.

A felszámolás alatt álló ESZAK által hitelfelvételből nyújtott hiteleket semmilyen uniós költségvetési garancia nem fedezi. Ehelyett az ilyen hiteleket a felszámolás alatt álló ESZAK pénzügyi eszközei fedezik – lásd a 2.4.1. megjegyzést.

2.4.1.

4.1.3.   
  Uniós pénzügyi eszközökre nyújtott garanciák

Uniós pénzügyi eszközökre nyújtott garanciák

| millió EUR |
| --- |
| | 2017.12.31. | 2016.12.31. |
| Horizont 2020 | 1 297 | 921 |
| Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus | 654 | 711 |
| Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz | 490 | 465 |
| Egyéb | 32 | 3 |
| Összesen | 2 473 | 2 101 |

millió EUR

2017.12.31.

2016.12.31.

Horizont 2020

Horizont 2020

1 297

1 297

921

921

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

654

654

711

711

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

490

490

465

465

Egyéb

Egyéb

32

32

3

3

Összesen

Összesen

2 473

2 473

2 101

2 101

A költségvetési rendelet 140. cikkének (3) bekezdésében említettek szerint a pénzügyi eszközhöz kapcsolódó költségvetési kiadás és az EU pénzügyi felelősségvállalása semmiképpen sem haladhatja meg az adott eszközzel kapcsolatban tett költségvetési kötelezettségvállalást, ami által elkerülhetők a költségvetést terhelő függő kötelezettségek. A gyakorlatban ez azt jelenti, hogy e kötelezettségeknek vagy ellenpárja van a mérleg eszközoldalán, vagy a még nem érvényesített, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások fedezik azokat. A fenti függő kötelezettségek nem tartalmazzák az ezen eszközökre képzett nettó pénzügyi céltartalékokat – lásd a 2.10. megjegyzést.

2.10.

4.1.4.   
  Jogi ügyek

Jogi ügyek

| millió EUR |
| --- |
| | 2017.12.31. | 2016.12.31. |
| Pénzbírságok | 3 242 | 1 834 |
| Mezőgazdaság | 1 737 | 1 711 |
| Kohézió | 3 | 3 |
| Egyéb | 481 | 600 |
| Összesen | 5 463 | 4 148 |

millió EUR

2017.12.31.

2016.12.31.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

3 242

3 242

1 834

1 834

Mezőgazdaság

Mezőgazdaság

1 737

1 737

1 711

1 711

Kohézió

Kohézió

3

3

3

3

Egyéb

Egyéb

481

481

600

600

Összesen

Összesen

5 463

5 463

4 148

4 148

Pénzbírságok

Pénzbírságok

Ezek az összegek elsősorban a versenypolitikai szabályok megsértése miatt a Bizottság által kiszabott olyan pénzbírságok, amelyek összegét a megbírságolt vállalkozások előzetesen megfizették és amelyek vonatkozásában vagy fellebbezést nyújtottak be, vagy nem ismert, hogy nyújtanak-e be fellebbezést. A függő kötelezettséget az ügyre vonatkozó bírósági határozat jogerőre emelkedéséig vagy a fellebbezési időszak lejártáig fenntartják. Az előzetesen beszedett pénzbírságokon realizált kamatok az adott év gazdasági eredményében jelennek meg, továbbá kimutatásra kerülnek a függő kötelezettségek között, hogy érzékeltessék a Bizottság ezen összegekre való jogosultságának bizonytalanságát.

Amennyiben az EU elvesztené a kiszabott pénzbírságokhoz kapcsolódó ezen ügyek bármelyikét, az uniós költségvetésre semmit nem terhelnének, mivel ezeket a pénzbírságokat előzetesen fizették meg, és összegüket vagy meghatározott bankszámlákon (lásd a 2.8. megjegyzést), vagy az erre a célra létrehozott BUFI alapban tartják (lásd a 2.4.1. megjegyzést.) A pénzbírságok összegét csak azok jogerőre emelkedésekor jelenítik meg költségvetési bevételként (a költségvetési rendelet 83. cikke).

2.8.

2.4.1.

Mezőgazdaság

Mezőgazdaság

Ide a tagállamokkal szembeni, az EMGA szabályszerűségi határozataihoz, valamint a vidékfejlesztés és az előcsatlakozás terén hozott pénzügyi korrekciókhoz kapcsolódó olyan függő kötelezettségek tartoznak, amelyekre vonatkozóan a Bíróság még nem hozott ítéletet. A kötelezettség végső összegének, valamint annak meghatározása, hogy sikeres fellebbezés esetén melyik év költségvetését terheli majd, az Európai Bíróság előtt még függőben lévő eljárás hosszától függ.

Kohézió

Kohézió

Ide a tagállamokkal szembeni, kohéziós politikai intézkedésekkel kapcsolatos olyan függő kötelezettségek tartoznak, amelyeknél még nem tűzték ki a szóbeli meghallgatás időpontját vagy a Bíróság még nem hozott ítéletet.

Egyéb jogi ügyek

Egyéb jogi ügyek

E megnevezés az Unióval szembeni jelenlegi kártérítési követelésekhez, egyéb jogvitákhoz és a becsült jogi költségekhez kapcsolódik. Meg kell említeni, hogy az EK-Szerződés 288. cikkének megfelelő kártérítési követelés esetében a panaszosnak kell bizonyítania a következőket: a szóban forgó intézmény kellően súlyosan megsértett valamely, az egyéneknek bizonyos jogokat biztosító jogszabályt, a panaszos által elszenvedett tényleges kárt, valamint a jogszerűtlen cselekvés és a kár közötti közvetlen ok-okozati kapcsolatot.

4.2.   FÜGGŐ KÖVETELÉSEK

FÜGGŐ KÖVETELÉSEK

| millió EUR |
| --- |
| | 2017.12.31. | 2016.12.31. |
| Kapott garanciák: | | |
| Teljesítési biztosítékok | 352 | 369 |
| Egyéb garanciák | 22 | 28 |
| Egyéb függő követelések | 34 | 34 |
| Összesen | 409 | 431 |

millió EUR

2017.12.31.

2016.12.31.

Kapott garanciák:

Kapott garanciák:

Teljesítési biztosítékok

Teljesítési biztosítékok

352

352

369

369

Egyéb garanciák

Egyéb garanciák

22

22

28

28

Egyéb függő követelések

Egyéb függő követelések

34

34

34

34

Összesen

Összesen

409

409

431

431

Teljesítési biztosítékok előírására annak biztosítása érdekében van szükség, hogy az uniós források kedvezményezettjei teljesítsék az Unióval kötött szerződésükben foglalt kötelezettségeket.

5.   KÖLTSÉGVETÉSI ÉS JOGI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

Ez a megjegyzés a költségvetési eljárásról és a jövőbeli finanszírozási igényekről, nem pedig a 2017. december 31-én meglévő kötelezettségekről nyújt tájékoztatást.

A tagállamok által elfogadott többéves pénzügyi keret meghatározza a programokat, valamint megállapítja a fejezetek kötelezettségvállalási előirányzataira vonatkozó felső határokat és a kifizetési előirányzatok összegét, amelyeken belül a tagállamok költségvetési és jogi kötelezettségvállalásokat tehetnek, és végső soron kifizetéseket hajthatnak végre egy hétéves időszak alatt – lásd az 1.1. táblázatot a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések megjegyzéseiben.

A többéves pénzügyi keret felső határait a Tanács fogadta el (vagyis a tagállamok), az Európai Parlament hozzájárulásával, és a KAP finanszírozásáról szóló 1306/2013/EU rendelet 16. cikke közvetlen kapcsolatot teremt az EMGA-kiadások éves felső határa és a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet között. Az Európai Parlament és a Tanács elfogadta továbbá az EMGA-kiadásokra vonatkozó jogalapokat, amelyek a 2014–2020-as időszak egészére meghatározzák a tagállamonkénti kiadásokat.

A jogi kötelezettségvállalások aláírt programoknak, projekteknek, megállapodásoknak vagy szerződéseknek felelnek meg, így az EU-ra nézve jogilag kötelező érvényűek. A jogi kötelezettségvállalás az az aktus, amellyel az engedélyezésre jogosult tisztviselő olyan (EU-s) kötelezettségeket vállal vagy állapít meg, amelyek költséget eredményeznek (a költségvetési rendelet 85. cikke).

A költségvetési kötelezettségvállalás elvben megelőzi a jogi kötelezettségvállalást, néhány többéves programnál/projektnél azonban fordítva történik: a vonatkozó költségvetési kötelezettségvállalást több éves részletben teszik meg több év alatt, amennyiben az alap-jogiaktus így rendelkezik. A kohézió területén például a közös rendelkezésekről szóló rendelet (CPR, 1303/2013/EU rendelet) 76. cikke úgy rendelkezik, hogy a programot jóváhagyó bizottsági határozat képezi a költségvetési rendelet szerinti jogi kötelezettségvállalást, de az Unió a költségvetési kötelezettségeket az egyes programok vonatkozásában a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakban minden alap tekintetében éves részletekben vállalja. Más jogalapok hasonló rendelkezéseket tartalmazhatnak. Ezért előfordulhatnak olyan összegek, amelyek kifizetésére az EU jogi kötelezettséget vállalt, ám a költségvetési kötelezettségvállalást még nem tette meg – lásd az 5.2. és 5.3. megjegyzést.

5.2.

5.3.

Amennyiben a költségvetési kötelezettségvállalást megtették, de a későbbi kifizetéseket még nem teljesítették, a fennálló kötelezettségvállalások összegét „Reste à Liquider”-nek (RAL) hívják. Ez olyan – gyakran többéves – programok vagy projektek esetében fordulhat elő, amelyeket aláírtak, de még nem hajtottak végre (teljes mértékben), vagyis amelyek jövőbeli évekre vonatkozó kifizetési kötelezettséget jelentenek. Mivel a pénzügyi kimutatások eredményszemléletűek, a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések pedig pénzforgalmi szemléletűek, a kifizetetlen teljes összeg (RAL) egy részét már érvényesítették, és az a mérlegben kötelezettségként van megjelenítve (lásd a 2.12. és 2.13. megjegyzést). E kiadásokat vagy a kapott költségtérítési igények/számlák, vagy – amennyiben az EU-t még nem értesítették az igényekről – a programok vagy projektek becsült végrehajtása alapján számítják ki – lásd az 5.1. megjegyzést. Amint a RAL-hoz kapcsolódó kifizetéseket 2017. december 31-e után teljesítik, a kötelezettséget többé nem jelenítik meg a mérlegben. A RAL még nem érvényesített részét nem a kötelezettségek között, hanem helyette az alábbiakban tüntetjük fel.

2.12.

2.13.

5.1.

Az alábbi közzétételek ezért olyan 2017. december 31-i összegeket jelentenek, amelyek kifizetésére az EU szerződéses megállapodások teljesítése alapján kötelezettséget vállalt és amelyeket következésképpen jövőbeli uniós költségvetésekből szándékozik finanszírozni.

| millió EUR |
| --- |
| | Megjegyzés | 2017.12.31. | 2016.12.31. |
| Még nem érvényesített, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások | 5.1 | 221 391 | 189 881 |
| A hatályos többéves pénzügyi keret szerinti, megosztott irányítás alá tartozó jogi kötelezettségvállalások, amelyek végrehajtása folyamatban van | 5.2 | 211 688 | 276 351 |
| Jelentős jogi kötelezettségvállalások egyéb területeken | 5.3 | 20 030 | 22 275 |
| Összesen | | 453 109 | 488 507 |

millió EUR

Megjegyzés

2017.12.31.

2016.12.31.

Még nem érvényesített, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások

Még nem érvényesített, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások

5.1

5.1

221 391

221 391

189 881

189 881

A hatályos többéves pénzügyi keret szerinti, megosztott irányítás alá tartozó jogi kötelezettségvállalások, amelyek végrehajtása folyamatban van

A hatályos többéves pénzügyi keret szerinti, megosztott irányítás alá tartozó jogi kötelezettségvállalások, amelyek végrehajtása folyamatban van

5.2

5.2

211 688

211 688

276 351

276 351

Jelentős jogi kötelezettségvállalások egyéb területeken

Jelentős jogi kötelezettségvállalások egyéb területeken

5.3

5.3

20 030

20 030

22 275

22 275

Összesen

Összesen

453 109

453 109

488 507

488 507

5.1.   MÉG NEM ÉRVÉNYESÍTETT, FENNÁLLÓ KÖLTSÉGVETÉSI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

MÉG NEM ÉRVÉNYESÍTETT, FENNÁLLÓ KÖLTSÉGVETÉSI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK

| millió EUR |
| --- |
| | 2017.12.31. | 2016.12.31. |
| Még nem érvényesített, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások | 221 391 | 189 881 |

millió EUR

2017.12.31.

2016.12.31.

Még nem érvényesített, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások

Még nem érvényesített, fennálló költségvetési kötelezettségvállalások

221 391

221 391

189 881

189 881

A fent kimutatott összeg a fennálló költségvetési kötelezettségvállalások (RAL, „Reste à Liquider”) 267 258 millió EUR-s összegének (lásd a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentés megjegyzéseiben lévő 4.4. táblázatot) és azoknak a kapcsolódó összegeknek a különbsége, amelyeket a mérlegben kötelezettségként, az eredménykimutatásban pedig kiadásként tüntettek fel. A költségvetés fennálló kötelezettségvállalásai azok az összegek, amelyeket még nem fizettek ki és/vagy amelyek esetében a kötelezettségvállalást nem vonták vissza. Amint az már kifejtettük, ez a többéves programok létezésének rendes következménye.

Megjegyzendő, hogy a 2017. december 31-én kintlévő előfinanszírozási előlegek 49 milliárd EUR-t tettek ki (lásd a 2.5. megjegyzést). Ez olyan költségvetési kötelezettségvállalásokat jelent, amelyeket – a RAL-t csökkentve – már kifizettek, de amelyeknél az összegeket mindaddig az EU tulajdonának és nem a kedvezményezetthez tartozónak tekintik, amíg a szerződéses kötelezettségvállalások nem teljesülnek. Ezért ezek a fent közzétett RAL-hoz hasonlóan még nincsenek érvényesítve.

2.5.

5.2.   A HATÁLYOS TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET SZERINTI, MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS ALÁ TARTOZÓ JOGI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK, AMELYEK VÉGREHAJTÁSA FOLYAMATBAN VAN

A HATÁLYOS TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET SZERINTI, MEGOSZTOTT IRÁNYÍTÁS ALÁ TARTOZÓ JOGI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK, AMELYEK VÉGREHAJTÁSA FOLYAMATBAN VAN

| millió EUR |
| --- |
| Alap | A 2014–2020-as időszakra vonatkozó pénzügyi keret (A) | Aláírt jogi kötelezettségvállalások (B) | Költségvetési kötelezettségvállalások (C) | Kötelezettségvállalás visszavonása (D) | A többéves pénzügyi keret szerint rendelkezésre álló költségvetés (=A–C) | Költségvetési kötelezettségvállalásokkal csökkentett jogi kötelezettségvállalások (=B–C+D) |
| Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap | 262 058 | 262 058 | 140 302 | — | 121 756 | 121 756 |
| Európai Szociális Alap | 91 991 | 91 991 | 51 813 | — | 40 178 | 40 178 |
| A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap | 3 814 | 3 814 | 2 114 | — | 1 699 | 1 699 |
| 1B. ALFEJEZET: KOHÉZIÓS POLITIKAI ALAPOK | 357 862 | 357 862 | 194 229 | — | 163 633 | 163 633 |
| Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap | 99 343 | 99 343 | 56 401 | — | 42 942 | 42 942 |
| Európai Tengerügyi és Halászati Alap | 5 749 | 5 749 | 3 210 | — | 2 539 | 2 539 |
| 2. FEJEZET: TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOK | 105 093 | 105 093 | 59 611 | — | 45 482 | 45 482 |
| Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap | 5 391 | 4 233 | 2 794 | — | 2 597 | 1 439 |
| Belső Biztonsági Alap | 2 812 | 2 635 | 1 500 | — | 1 311 | 1 134 |
| 3. FEJEZET: BIZTONSÁG ÉS UNIÓS POLGÁRSÁG | 8 202 | 6 868 | 4 294 | — | 3 908 | 2 573 |
| Összesen | 471 157 | 469 822 | 258 134 | — | 213 023 | 211 688 |

millió EUR

Alap

A 2014–2020-as időszakra vonatkozó pénzügyi keret (A)

Aláírt jogi kötelezettségvállalások (B)

Költségvetési kötelezettségvállalások (C)

Kötelezettségvállalás visszavonása (D)

A többéves pénzügyi keret szerint rendelkezésre álló költségvetés (=A–C)

Költségvetési kötelezettségvállalásokkal csökkentett jogi kötelezettségvállalások (=B–C+D)

Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap

Európai Regionális Fejlesztési Alap és Kohéziós Alap

262 058

262 058

140 302

—

121 756

121 756

Európai Szociális Alap

Európai Szociális Alap

91 991

91 991

51 813

—

40 178

40 178

A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap

A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap

3 814

3 814

2 114

—

1 699

1 699

1B. ALFEJEZET: KOHÉZIÓS POLITIKAI ALAPOK

1B. ALFEJEZET: KOHÉZIÓS POLITIKAI ALAPOK

357 862

357 862

357 862

357 862

194 229

194 229

—

163 633

163 633

163 633

163 633

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap

99 343

99 343

56 401

—

42 942

42 942

Európai Tengerügyi és Halászati Alap

Európai Tengerügyi és Halászati Alap

5 749

5 749

3 210

—

2 539

2 539

2. FEJEZET: TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOK

2. FEJEZET: TERMÉSZETI ERŐFORRÁSOK

105 093

105 093

105 093

105 093

59 611

59 611

—

45 482

45 482

45 482

45 482

Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap

Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap

5 391

4 233

2 794

—

2 597

1 439

Belső Biztonsági Alap

Belső Biztonsági Alap

2 812

2 635

1 500

—

1 311

1 134

3. FEJEZET: BIZTONSÁG ÉS UNIÓS POLGÁRSÁG

3. FEJEZET: BIZTONSÁG ÉS UNIÓS POLGÁRSÁG

8 202

8 202

6 868

6 868

4 294

4 294

—

3 908

3 908

2 573

2 573

Összesen

Összesen

471 157

471 157

469 822

469 822

258 134

258 134

—

213 023

213 023

211 688

211 688

Ezek olyan jogi kötelmek, amelyek kifizetésére az EU a megosztott irányításhoz kapcsolódó operatív programok elfogadásakor kötelezettséget vállalt. A Bizottság operatív programot jóváhagyó határozata képezi a költségvetési rendelet 84. cikke szerinti finanszírozási határozatot, és – az érintett tagállam értesítése után – az említett rendelet szerinti jogi kötelezettségvállalást.

Az európai strukturális és beruházási alapokra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról szóló rendelet 76. cikke kimondja:

„Az Unió költségvetési kötelezettségvállalásait az egyes programok vonatkozásában a 2014. január 1. és 2020. december 31. közötti időszakban minden alap tekintetében éves részletekben teljesítik. A teljesítménytartalékhoz kötődő költségvetési kötelezettségvállalásokat minden programban a program maradék pénzügyi keretétől elkülönítve kell megtenni.”

A fenti táblázat a teljes többéves pénzügyi kerettel indul (A oszlop) és a költségvetési kötelezettségvállalással még nem fedezett jogi kötelezettségvállalásokat, valamint tájékoztatásképpen a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretben (1B. alfejezet, 2. és 3. fejezet) előirányzott felső határokból még megtehető kötelezettségvállalások maximális összegét mutatja. E jogi kötelezettségvállalások tehát azokat a fennálló összegeket jelentik, amelyekre az EU költségvetési kötelezettséget fog vállalni, majd amelyeket 2017. december 31-ét követően ki fog fizetni. A B oszlop a Bizottság által év végéig tett jogi kötelezettségvállalásokat, a C oszlop pedig az e jogi kötelezettségvállalásokhoz kapcsolódóan év végén tett költségvetési kötelezettségvállalásokat mutatja. 2017. december 31-én semmilyen kötelezettségvállalást nem vontak vissza (D oszlop).

5.3.   JELENTŐS JOGI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK EGYÉB TERÜLETEKEN

JELENTŐS JOGI KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK EGYÉB TERÜLETEKEN

| millió EUR |
| --- |
| | 2017.12.31. | 2016.12.31. |
| Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz | 12 676 | 13 799 |
| Kopernikusz | 1 841 | 2 393 |
| ITER | 1 496 | 1 891 |
| Galileo | 253 | 523 |
| Halászati megállapodások | 133 | 247 |
| Működésilízing-kötelezettségvállalások | 2 577 | 2 419 |
| Egyéb szerződéses kötelezettségvállalások | 1 054 | 1 003 |
| Összesen | 20 030 | 22 275 |

millió EUR

2017.12.31.

2016.12.31.

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

12 676

12 676

13 799

13 799

Kopernikusz

Kopernikusz

1 841

1 841

2 393

2 393

ITER

ITER

1 496

1 496

1 891

1 891

Galileo

Galileo

253

253

523

523

Halászati megállapodások

Halászati megállapodások

133

133

247

247

Működésilízing-kötelezettségvállalások

Működésilízing-kötelezettségvállalások

2 577

2 577

2 419

2 419

Egyéb szerződéses kötelezettségvállalások

Egyéb szerződéses kötelezettségvállalások

1 054

1 054

1 003

1 003

Összesen

Összesen

20 030

20 030

22 275

22 275

Ezek az összegek azokat a hosszú távú jogi kötelezettségvállalásokat jelentik, amelyeket az év végéig még nem fedeztek kötelezettségvállalási előirányzatokkal a költségvetésben. Ezeket a kötelező érvényű kötelmeket a jövőben viszik majd be a költségvetésbe és fizetik ki éves részletekben.

A költségvetési rendelet 85. cikkének (4) bekezdése szerint egyes fontos programok (lásd alább) végrehajthatók éves részletekben. Ez lehetővé teszi az EU számára, hogy az egy adott évben rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatokat meghaladóan tegyen jogi kötelezettségvállalásokat (támogatási megállapodásokat, hatáskör-átruházási megállapodásokat és közbeszerzési szerződéseket írjon alá). A hatályos többéves pénzügyi keret teljes allokációjának jelentős összegét ezért már leköthették. Ez különösen az alábbiakban ismertetett programokra vonatkozik:

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF)

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF)

Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz pénzügyi támogatást nyújt a transzeurópai hálózatokhoz annak érdekében, hogy támogassa a közös érdekű projekteket a közlekedési, a távközlési és az energetikai infrastruktúra ágazatában. A CEF program jogi kötelezettségvállalásai a CEF-Közlekedés tekintetében a 2014-től 2020-ig, a CEF-Energetika tekintetében pedig a 2014-től 2021-ig tartó időszakot fedik le. E kötelezettségvállalások jogalapja az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz létrehozásáról, a 913/2010/EU rendelet módosításáról és a 680/2007/EK és 67/2010/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) szóló, 2013. december 11-i 1316/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 348., 2013.12.20.), amelynek 19. cikke rendelkezik az éves részletek alkalmazásáról.

Kopernikusz

Kopernikusz

A Kopernikusz az Unió Föld-megfigyelési programja – lásd a 2.2. megjegyzést is. E kötelezettségvállalásokat a 2020-ig tartó időszakra tették. A Bizottság a 2014. április 3-i 377/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 122., 2014.4.24., 44. o.) alapján hatáskör-átruházási megállapodást írt alá az Európai Űrügynökséggel (ESA), az EUMETSAT-tal és a Középtávú Időjárás Előrejelzések Európai Központjával. A 377/2014/EU rendelet 8. cikke engedélyezi az éves részletek alkalmazását.

2.2.

ITER – Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor

ITER – Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor

E kötelezettségvállalások az ITER-létesítmények jövőbeli finanszírozási igényeinek 2021-ig tartó fedezésére szolgálnak. Az EU (Euratom) ITER International javára nyújtott hozzájárulását – a tagállamoktól és Svájctól érkező hozzájárulásokat is beleértve – a „Fusion for Energy” ügynökségen keresztül biztosítja. E kötelezettségvállalások alapja a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás létrehozásáról és részére kedvezmények nyújtásáról szóló 2007/198/Euratom határozat módosításáról szóló, 2013. december 13-i 2013/791/Euratom tanácsi határozat, amely engedélyezi az éves részletek alkalmazását. Az ITER-t a következők érdekében hozták létre: az ITER létesítményeinek igazgatása és azok kiaknázásának ösztönzése; annak elősegítése, hogy a közvélemény megértse és elfogadja a fúziós energiát; valamint egyéb, célja eléréséhez szükséges tevékenységek végzése. Az ITER az EU-t, Kínát, Indiát, Oroszországot, Dél-Koreát, Japánt és az Amerikai Egyesült Államokat foglalja magában.

Galileo

Galileo

Ezeket az összegeket az európai navigációs műholdrendszer kiépítését célzó Galileo programra kötötték le – lásd a 2.2. megjegyzést is. E kötelezettségvállalásokat a 2020-ig tartó időszakra tették. A Bizottság a 2013. december 11-i 1285/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (HL L 347., 2013.12.20., 1. o.) alapján hatáskör-átruházási megállapodást írt alá az ESA-val. Az 1285/2013/EU rendelet 9. cikke engedélyezi az éves részletek alkalmazását.

2.2.

Halászati megállapodások

Halászati megállapodások

E kötelezettségvállalások a harmadik országokkal 2020-ig a nemzetközi halászati megállapodások keretében végrehajtott műveletekre szólnak. E kötelezettségvállalások alapja az egyes harmadik országokra vonatkozó tanácsi határozatok (így például az Európai Unió és a Zöld-foki Köztársaság közötti, az Európai Közösség és a Zöld-foki Köztársaság között létrejött halászati partnerségi megállapodással előírt halászati lehetőségek és pénzügyi hozzájárulás megállapításáról szóló jegyzőkönyv megkötéséről szóló, 2015. október 5-i (EU) 2015/1984 tanácsi határozat [HL L 277., 2015. október 22.]). Ezek olyan egyedi nemzetközi szerződések, amelyek többéves jogokat és kötelezettségeket jelentenek.

Működésilízing-kötelezettségvállalások

Működésilízing-kötelezettségvállalások

Az e lízingszerződések hátralévő futamideje alatt az alapul szolgáló szerződések alapján kifizetendő kötelezettségvállalások minimális összegei a következők:

| millió EUR |
| --- |
| | Minimális lízingfizetések |
| | 1 éven belül | 1–5 év között | 5 éven túl | Összesen |
| Épületek | 374 | 1 106 | 1 078 | 2 558 |
| IT-anyagok és egyéb felszerelések | 7 | 13 | 0 | 21 |
| Összesen | 380 | 1 120 | 1 078 | 2 577 |

millió EUR

Minimális lízingfizetések

1 éven belül

1–5 év között

5 éven túl

Összesen

Épületek

Épületek

374

374

1 106

1 106

1 078

1 078

2 558

2 558

IT-anyagok és egyéb felszerelések

IT-anyagok és egyéb felszerelések

7

7

13

13

0

0

21

21

Összesen

Összesen

380

380

1 120

1 120

1 078

1 078

2 577

2 577

Egyéb szerződéses kötelezettségvállalások

Egyéb szerződéses kötelezettségvállalások

Az e megnevezésben feltüntetett összegek a szerződések időszaka alatt kifizetendő kötelezettségvállalások összegének felelnek meg. Az itt feltüntetett legjelentősebb összeg az Európai Parlament ingatlanszerződéseihez kapcsolódik (175 millió EUR).

6.   PÉNZÜGYI KOCKÁZATKEZELÉS

Az EU pénzügyi kockázatkezelésére vonatkozó alábbi megállapítások a következőkhöz kapcsolódnak:

| — | az Európai Bizottság által pénzügyi támogatásra vonatkozóan végzett forrásbevonási és hitelezési tevékenységek a következőkön keresztül: európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus, fizetésimérleg-eszköz, makroszintű pénzügyi támogatás és a felszámolás alatt álló ESZAK által felvett hitelekből nyújtott hitelek, |
| --- | --- |

—

az Európai Bizottság által pénzügyi támogatásra vonatkozóan végzett forrásbevonási és hitelezési tevékenységek a következőkön keresztül: európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus, fizetésimérleg-eszköz, makroszintű pénzügyi támogatás és a felszámolás alatt álló ESZAK által felvett hitelekből nyújtott hitelek,

| — | a Bizottság által az uniós költségvetés végrehajtása érdekében lefolytatott pénztárkezelési műveletek, ideértve a pénzbírságok kézhezvételét is, |
| --- | --- |

—

a Bizottság által az uniós költségvetés végrehajtása érdekében lefolytatott pénztárkezelési műveletek, ideértve a pénzbírságok kézhezvételét is,

| — | költségvetési garanciákra vonatkozó alapokban tartott eszközök: a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap és az ESBA-garanciaalap, és |
| --- | --- |

—

költségvetési garanciákra vonatkozó alapokban tartott eszközök: a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap és az ESBA-garanciaalap, és

| — | a költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök. |
| --- | --- |

—

a költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök.

6.1.   A KOCKÁZATOK TÍPUSAI

A KOCKÁZATOK TÍPUSAI

A piaci kockázat annak a kockázata, hogy a piaci árak változásai miatt a pénzügyi instrumentum valós értéke vagy jövőbeli cash flow-i ingadozni fognak. A piaci kockázat nem csak a veszteségi potenciált, hanem a nyereségi potenciált is megtestesíti. Magában foglalja a devizakockázatot, a kamatlábkockázatot és egyéb árkockázatot (az EU-nak nincs egyéb jelentős árkockázata).

piaci kockázat

a devizakockázatot, a kamatlábkockázatot és egyéb árkockázatot

| — | A devizakockázat annak a kockázata, hogy az Unió műveleteit vagy befektetéseinek értékét az árfolyamváltozások befolyásolni fogják. Ez a kockázat az egyik deviza árának egy másikhoz képest történő változásából ered. |
| --- | --- |

—

A devizakockázat annak a kockázata, hogy az Unió műveleteit vagy befektetéseinek értékét az árfolyamváltozások befolyásolni fogják. Ez a kockázat az egyik deviza árának egy másikhoz képest történő változásából ered.

devizakockázat

| — | A kamatlábkockázat az értékpapírok – különösen a kötvények – értékcsökkenésének lehetősége, amely a kamatláb-emelkedésből ered. Általában a magasabb kamatlábak miatt a fix kamatozású kötvények ára csökken, és fordítva. |
| --- | --- |

—

A kamatlábkockázat az értékpapírok – különösen a kötvények – értékcsökkenésének lehetősége, amely a kamatláb-emelkedésből ered. Általában a magasabb kamatlábak miatt a fix kamatozású kötvények ára csökken, és fordítva.

kamatlábkockázat

A hitelkockázat annak a veszteségnek a kockázata, hogy valamely adós/hitelfelvevő nem fizeti a hitelt vagy más hitelkeretet (akár a főösszeget, akár a kamatot, vagy egyiket sem), illetve elmulasztja valamely szerződéses kötelezettsége teljesítését. A nemteljesítésnek minősülő események magukban foglalják a visszafizetések késedelmét, a hitelfelvételi visszafizetések átalakítását, valamint a csődöt.

hitelkockázat

A likviditási kockázat valamely eszköz értékesítésének nehézségéből eredő kockázat, például az a kockázat, hogy veszteség elkerülése vagy kötelezettség teljesítése érdekében egy adott értékpapírt vagy eszközt nem lehet elég gyorsan értékesíteni.

likviditási kockázat

6.2.   KOCKÁZATKEZELÉSI POLITIKÁK

KOCKÁZATKEZELÉSI POLITIKÁK

Az uniós költségvetés végrehajtása során egyre inkább az operatív programok pénzügyi eszközeinek alkalmazására támaszkodnak. A hagyományos költségvetés-végrehajtási módhoz képest – amely vissza nem térítendő és más támogatások nyújtására terjed ki – az e megközelítés mögött álló alapvető koncepció az, hogy a költségvetésből pénzügyi eszközök révén felhasznált minden egyes euróból a tőkeáttételi hatásnak köszönhetően a végső kedvezményezett több mint 1 eurót kap pénzügyi támogatásként. Az uniós költségvetés e felhasználása maximalizálja a rendelkezésre álló források hatását. Az érintett összegekkel kapcsolatos további információk a 2.4.1. megjegyzésben szerepelnek.

2.4.1.

A legtöbb pénzügyi eszköz közös jellemzője, hogy a végrehajtást vagy az EBB csoporthoz (azon belül is az EBA-hoz), vagy a Bizottság és a pénzügyi intézmény közötti megállapodás alapján más pénzügyi intézményhez delegálják. Az e pénzügyi intézményekkel aláírt megállapodások szigorú feltételeket és kötelezettségeket tartalmaznak a közvetítőkre nézve annak biztosítása érdekében, hogy az uniós pénzösszegeket megfelelően kezelik és szabályszerűen tesznek róluk jelentést. Azt követően, hogy az eszközök egyikére pénzügyi hozzájárulást vállalnak, a pénzeszközöket átutalják a pénzügyi intézmény speciálisan e célra létrehozott bankszámlájára (vagyis vagyonkezelői számlára). A szóban forgó eszköztől függően a pénzügyi intézmény a vagyonkezelői számlán lévő pénzeszközöket felhasználhatja hitelek nyújtására, adósságinstrumentumok kibocsátására, tőkeinstrumentumokba való befektetésre vagy a garancia-lehívások fedezésére. Általános szabályként a pénzügyi eszközökből származó bevételeket vissza kell fizetni az uniós költségvetésbe.

Az e pénzügyi eszközökkel kapcsolatos kockázat az alapul szolgáló megállapodásokban jelzett felső határra korlátozódik, amely az eszközre vonatkozóan a költségvetésbe bevitt összeg. Mivel a Bizottság e kockázatok kapcsán gyakran viseli az „első veszteségviselő rész”-t, és ezen eszközök célja a kockázatosabb kedvezményezettek (akik nehezen tudnak csak forráshoz jutni kereskedelmi hitelezőktől) finanszírozása, ezért valószínű, hogy valamilyen veszteség elő fog fordulni az uniós költségvetésre nézve.

Pénzügyi eszközök értékelése

Pénzügyi eszközök értékelése

A pénzügyi eszközök és kötelezettségek alábbi csoportjait nem valós értéken értékelik: pénzeszköz és pénzeszköz-egyenértékesek, hitelek, visszterhes követelések és nem visszterhes behajtható követelések, hitelfelvételek és amortizált bekerülési értéken értékelt egyéb pénzügyi kötelezettségek. Az említett pénzügyi eszközök és kötelezettségek könyv szerinti értékét valós értékük észszerű közelítésének tekintik.

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

A forrásbevonási és hitelezési műveleteket, valamint a kapcsolódó pénztárkezelést az Unió a vonatkozó tanácsi és európai parlamenti rendeletekkel, tanácsi határozatokkal és adott esetben a belső iránymutatásokkal összhangban hajtja végre. Az érintett operatív egységek kidolgozták és használják a hitelfelvétellel, hitelekkel, pénztárkezeléssel és hasonló speciális területekkel kapcsolatos írott eljárási szabályzatokat. Általános szabályként nem folyik kamatláb- vagy devizaárfolyam-változás kompenzálására irányuló tevékenység (fedezeti tevékenység), mivel a hitelezési műveletek finanszírozása általában viszonossági fizetési megállapodás alapján (back-to-back) történik, amely így nem eredményez nyitott kamatláb- vagy devizapozíciókat. A „back-to-back” alkalmazását rendszeresen ellenőrzik.

Pénztárkezelés

Pénztárkezelés

A bizottsági pénztárkezelési műveletek irányításának szabályait és alapelveit az (EU, Euratom) 2016/804 tanácsi rendelettel módosított 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet, valamint a költségvetési rendelet és annak alkalmazási szabályai rögzítik.

A fenti rendeletek eredményeképpen a következő főbb alapelvek alkalmazandók:

| — | A saját forrásokat a tagállamok a Bizottság nevében a kincstárnál vagy a nemzeti központi banknál e célra nyitott számlára fizetik be. A Bizottság a fenti számlákat kizárólag készpénzigényei fedezésére használhatja. |
| --- | --- |

—

A saját forrásokat a tagállamok a Bizottság nevében a kincstárnál vagy a nemzeti központi banknál e célra nyitott számlára fizetik be. A Bizottság a fenti számlákat kizárólag készpénzigényei fedezésére használhatja.

| — | A tagállamok a saját forrásokat saját nemzeti valutájukban fizetik be, míg a Bizottság általában euróban teljesíti kifizetéseit. |
| --- | --- |

—

A tagállamok a saját forrásokat saját nemzeti valutájukban fizetik be, míg a Bizottság általában euróban teljesíti kifizetéseit.

| — | A Bizottság nevében nyitott bankszámlák esetében nem engedélyezett a fedezet túllépése. Ez a korlátozás nem vonatkozik a Bizottság sajátforrás-számlájára az uniós tanácsi rendeletek és határozatok szerint nyújtott vagy garantált hitelek nemteljesítése esetén, valamint bizonyos feltételek mellett, amennyiben a készpénzigények meghaladják a számlaköveteléseket. |
| --- | --- |

—

A Bizottság nevében nyitott bankszámlák esetében nem engedélyezett a fedezet túllépése. Ez a korlátozás nem vonatkozik a Bizottság sajátforrás-számlájára az uniós tanácsi rendeletek és határozatok szerint nyújtott vagy garantált hitelek nemteljesítése esetén, valamint bizonyos feltételek mellett, amennyiben a készpénzigények meghaladják a számlaköveteléseket.

| — | Az eurótól eltérő pénznemben vezetett bankszámlákon tartott pénzeszközöket vagy az ugyanabban a pénznemben teljesítendő kifizetésekre használják, vagy időközönként átváltják euróra. |
| --- | --- |

—

Az eurótól eltérő pénznemben vezetett bankszámlákon tartott pénzeszközöket vagy az ugyanabban a pénznemben teljesítendő kifizetésekre használják, vagy időközönként átváltják euróra.

A saját források számlái mellett a Bizottság a kifizetések végrehajtása és a tagállami költségvetési hozzájárulástól különböző összegek fogadása céljából egyéb bankszámlákat is nyit központi és kereskedelmi bankoknál.

A pénztári és kifizetési műveletek nagymértékben automatizáltak és modern informatikai rendszereken alapulnak. A költségvetési rendelettel, a Bizottság belsőkontroll-normáival és az ellenőrzési alapelvekkel összhangban a rendszerbiztonság garantálása és a feladatok szétválasztása érdekében egyedi eljárásokat alkalmaznak.

A Bizottság pénztárkezelési és kifizetési műveleteinek irányítását írásos iránymutatások és eljárások szabályozzák azzal a céllal, hogy korlátozzák a működési és pénzügyi kockázatokat, valamint megfelelő szintű ellenőrzést biztosítsanak. Ezen iránymutatások és eljárások különböző működési területeket fednek le (például: kifizetések végrehajtása és készpénzkezelés, cash flow előrejelzés, üzletmenet-folytonosság stb.), az ezeknek való megfelelést pedig rendszeresen ellenőrzik. Ezenfelül a Költségvetési Főigazgatóság és a Gazdasági és Pénzügyi Főigazgatóság információkat cserél a kockázatkezelésről és a bevált módszerekről.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

Előzetesen beszedett pénzbírságok: betétek

Előzetesen beszedett pénzbírságok: betétek

A 2010 előtt beérkezett összegek a kifejezetten az előzetesen beszedett pénzbírságok letétbe helyezésére kiválasztott kereskedelmi bankoknál vezetett bankszámlákon maradnak. A bankok kiválasztása a költségvetési rendeletben meghatározott közbeszerzési eljárásoknak megfelelően történik. A pénzeszközök adott bankoknál való elhelyezését a hitelminősítési követelményeket, valamint a partner tőkéjével arányosan elhelyezhető pénzeszközök összegét meghatározó belső kockázatkezelési politika szabja meg. Meghatározzák és értékelik a pénzügyi és működési kockázatot, továbbá rendszeresen ellenőrzik a belső iránymutatásoknak és eljárásoknak való megfelelést.

Előzetesen beszedett pénzbírságok: BUFI portfólió

Előzetesen beszedett pénzbírságok: BUFI portfólió

A 2010-től kezdődően kiszabott és előzetesen beszedett pénzbírságokat egy külön erre a célra létrehozott portfólióba (BUFI) fektetik be. A portfólió fő célja a pénzügyi piacokkal összefüggő kockázatok csökkentése, valamint – egységes módon számított garantált hozamai révén – a megbírságolt jogalanyok egyenlő bánásmódjának biztosítása. Az előzetesen beszedett pénzbírságok alapjának vagyonkezelését a Bizottság végzi a vagyonkezelésre vonatkozó belső iránymutatásnak megfelelően. Az érintett operatív egységek kidolgozták és használják a meghatározott területekkel, például a pénztárkezeléssel kapcsolatos eljárási szabályzatokat. Meghatározzák és értékelik a pénzügyi és működési kockázatot, továbbá rendszeresen ellenőrzik a belső iránymutatásoknak és eljárásoknak való megfelelést.

A vagyonkezelési tevékenységek célkitűzései közé tartozik, hogy a Bizottság javára előzetesen befizetett pénzbírságokat a következőképpen fektessék be:

| — | szükség esetén biztosítsák a pénzeszközökhöz való könnyű hozzáférést, ugyanakkor |
| --- | --- |

—

szükség esetén biztosítsák a pénzeszközökhöz való könnyű hozzáférést, ugyanakkor

| — | arra törekedjenek, hogy a szokásos feltételek mellett olyan nyereséget érjenek el, amely átlagosan a BUFI referenciahozama mínusz a felmerült költségek összegének felel meg, miközben megőrzik a pénzbírságok nominális összegét. |
| --- | --- |

—

arra törekedjenek, hogy a szokásos feltételek mellett olyan nyereséget érjenek el, amely átlagosan a BUFI referenciahozama mínusz a felmerült költségek összegének felel meg, miközben megőrzik a pénzbírságok nominális összegét.

A befektetések alapjában véve az alábbi kategóriákra korlátozódnak: a tagállamok központi bankjainál, államadósság-ügynökségeknél, teljes mértékben állami tulajdonú vagy államilag garantált bankoknál vagy szupranacionális intézményeknél lekötött betétek; valamint szuverén vagy szupranacionális intézmények által kibocsátott kötvények, kincstárjegyek és letéti jegyek.

Pénzügyi garanciák

Pénzügyi garanciák

A Bizottság jelentős összegű, pénzügyi intézmények által kibocsátott garanciákkal is rendelkezik. Ezek a garanciák az uniós versenyszabályokat megsértő vállalkozásokra kiszabott pénzbírságokhoz kapcsolódnak (lásd a 2.6.1.2. megjegyzést). A garanciákat a megbírságolt vállalkozások nyújtják a pénzbírságok előzetes megfizetésének alternatívájaként. A garanciákat a belső kockázatkezelési politikának megfelelően kezelik. Meghatározzák és értékelik a pénzügyi és működési kockázatot, továbbá rendszeresen ellenőrzik a belső iránymutatásoknak és eljárásoknak való megfelelést.

2.6.1.2.

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A garanciaalap vagyonkezelésének szabályait és alapelveit a Bizottság és az EBB közötti, 1994. november 25-én kelt egyezmény, valamint annak 1996. szeptember 17–23-i, 2002. május 8-i, 2008. február 25-i és 2010. november 9-i módosítása rögzíti. Ez a garanciaalap kizárólag euróban működik. A devizakockázatok elkerülése érdekében kizárólag e pénznemben hajt végre befektetéseket. A vagyonkezelés a pénzügyi tevékenységekre vonatkozó hagyományos óvatossági elven alapul. Kiemelt figyelmet kell fordítani a kockázatcsökkentésre, valamint annak biztosítására, hogy a vagyonkezelés alá tartozó eszközök likviditási és átruházhatósági foka optimális legyen, figyelembe véve a lefedett kötelezettségvállalásokat.

ESBA-garanciaalap

ESBA-garanciaalap

Az ESBA-garanciaalapot a (2017. december 13-i (EU) 2017/2396 rendelettel módosított) 2015. június 25-i (EU) 2015/1017 európai parlamenti és tanácsi rendelet hozta létre. Az alap eszközkezelésére vonatkozó szabályokat és elveket a 2016. január 21-i C(2016)165 bizottsági határozat tartalmazza. A kezelt eszközöknek elegendő likviditást kell biztosítaniuk a garancia esetleges lehívása esetére, ugyanakkor nagy fokú biztonság és stabilitás fenntartása mellett optimális hozam- és kockázati szint kialakítását célozzák.

6.3.   DEVIZAKOCKÁZAT

DEVIZAKOCKÁZAT

Az EU pénzügyi instrumentumokból eredő devizakockázati kitettsége év végén – nettó helyzet

Az EU pénzügyi instrumentumokból eredő devizakockázati kitettsége év végén – nettó helyzet

| millió EUR |
| --- |
| | 2017.12.31. |
| USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Egyéb | Összesen |
| Pénzügyi eszközök | | | | | | | |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök | 680 | 57 | 17 | 56 | 12 806 | 16 | 13 632 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök | (632) | — | — | — | 655 | — | 23 |
| Hitelek
   (10) | 6 | 0 | — | — | 123 | 7 | 137 |
| Követelések és behajtható követelések | 15 | 549 | 63 | 86 | 11 591 | 62 | 12 366 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek | 49 | 3 180 | 27 | 693 | 18 468 | 1 694 | 24 111 |
| | 118 | 3 787 | 107 | 835 | 43 642 | 1 779 | 50 268 |
| Pénzügyi kötelezettségek | | | | | | | |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek | — | — | — | — | — | (2) | (2) |
| Szállítói kötelezettségek | (4) | (2) | (0) | (1) | (39 029 ) | (12) | (39 048 ) |
| | (4) | (2) | (0) | (1) | (39 029 ) | (14) | (39 050 ) |
| Összesen | 114 | 3 785 | 107 | 834 | 4 613 | 1 765 | 11 218 |

millió EUR

2017.12.31.

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Egyéb

Összesen

Pénzügyi eszközök

Pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

680

680

57

17

17

56

56

12 806

12 806

16

16

13 632

13 632

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

(632)

(632)

—

—

—

655

655

—

23

23

Hitelek
   (10)

Hitelek

10

6

6

0

—

—

123

123

7

7

137

137

Követelések és behajtható követelések

Követelések és behajtható követelések

15

15

549

63

63

86

86

11 591

11 591

62

62

12 366

12 366

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

49

49

3 180

3 180

27

27

693

693

18 468

18 468

1 694

1 694

24 111

24 111

118

118

3 787

3 787

107

107

835

835

43 642

43 642

1 779

1 779

50 268

50 268

Pénzügyi kötelezettségek

Pénzügyi kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

—

—

—

—

—

(2)

(2)

(2)

(2)

Szállítói kötelezettségek

Szállítói kötelezettségek

(4)

(4)

(2)

(2)

(0)

(0)

(1)

(1)

(39 029 )

(39 029 )

(12)

(12)

(39 048 )

(39 048 )

(4)

(4)

(2)

(2)

(0)

(0)

(1)

(1)

(39 029 )

(39 029 )

(14)

(14)

(39 050 )

(39 050 )

Összesen

Összesen

114

114

3 785

3 785

107

107

834

834

4 613

4 613

1 765

1 765

11 218

11 218

| millió EUR |
| --- |
| | 2016.12.31. |
| USD | GBP | DKK | SEK | EUR | Egyéb | Összesen |
| Pénzügyi eszközök | | | | | | | |
| Értékesíthető pénzügyi eszközök | 228 | 58 | 14 | 42 | 10 080 | 21 | 10 442 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök | (49) | — | — | — | 50 | — | 0 |
| Hitelek
   (10) | 4 | 0 | — | — | 329 | 10 | 343 |
| Követelések és behajtható követelések | 1 | 593 | 51 | 81 | 10 888 | 8 | 11 622 |
| Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek | 39 | 2 394 | 428 | 1 220 | 22 387 | 2 117 | 28 585 |
| | 222 | 3 045 | 493 | 1 342 | 43 734 | 2 156 | 50 993 |
| Pénzügyi kötelezettségek | | | | | | | |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek | (100) | — | — | — | 100 | — | (1) |
| Szállítói kötelezettségek | (1) | (5) | (0) | (0) | (39 983 ) | (16) | (40 005 ) |
| | (101) | (5) | (0) | (0) | (39 883 ) | (16) | (40 005 ) |
| Összesen | 121 | 3 040 | 493 | 1 342 | 3 851 | 2 140 | 10 987 |

millió EUR

2016.12.31.

USD

GBP

DKK

SEK

EUR

Egyéb

Összesen

Pénzügyi eszközök

Pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

228

228

58

14

14

42

42

10 080

10 080

21

21

10 442

10 442

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

(49)

(49)

—

—

—

50

50

—

0

0

Hitelek
   (10)

Hitelek

10

4

4

0

—

—

329

329

10

10

343

343

Követelések és behajtható követelések

Követelések és behajtható követelések

1

1

593

51

51

81

81

10 888

10 888

8

8

11 622

11 622

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek

39

39

2 394

2 394

428

428

1 220

1 220

22 387

22 387

2 117

2 117

28 585

28 585

222

222

3 045

3 045

493

493

1 342

1 342

43 734

43 734

2 156

2 156

50 993

50 993

Pénzügyi kötelezettségek

Pénzügyi kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

(100)

(100)

—

—

—

100

100

—

(1)

(1)

Szállítói kötelezettségek

Szállítói kötelezettségek

(1)

(1)

(5)

(5)

(0)

(0)

(0)

(0)

(39 983 )

(39 983 )

(16)

(16)

(40 005 )

(40 005 )

(101)

(101)

(5)

(5)

(0)

(0)

(0)

(0)

(39 883 )

(39 883 )

(16)

(16)

(40 005 )

(40 005 )

Összesen

Összesen

121

121

3 040

3 040

493

493

1 342

1 342

3 851

3 851

2 140

2 140

10 987

10 987

Amennyiben az EUR 10 %-kal erősödött volna a többi devizával szemben, az a következő hatást eredményezte volna:

| millió EUR |
| --- |
| | Gazdasági eredmény |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2017 | (5) | (339) | (8) | (71) |
| 2016 | (4) | (272) | (43) | (118) |

millió EUR

Gazdasági eredmény

USD

GBP

DKK

SEK

2017

2017

(5)

(5)

(339)

(339)

(8)

(8)

(71)

(71)

2016

2016

(4)

(4)

(272)

(272)

(43)

(43)

(118)

(118)

| millió EUR |
| --- |
| | Nettó eszközök |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2017.12.31. | (5) | (5) | (2) | (5) |
| 2016.12.31. | (7) | (5) | (1) | (4) |

millió EUR

Nettó eszközök

USD

GBP

DKK

SEK

2017.12.31.

2017.12.31.

(5)

(5)

(5)

(5)

(2)

(2)

(5)

(5)

2016.12.31.

2016.12.31.

(7)

(7)

(5)

(5)

(1)

(1)

(4)

(4)

Amennyiben az EUR 10 %-kal gyengült volna e devizákkal szemben, az a következő hatást eredményezte volna:

| millió EUR |
| --- |
| | Gazdasági eredmény |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2017 | 6 | 414 | 10 | 87 |
| 2016 | 5 | 332 | 53 | 145 |

millió EUR

Gazdasági eredmény

USD

GBP

DKK

SEK

2017

2017

6

6

414

414

10

10

87

87

2016

2016

5

5

332

332

53

53

145

145

| millió EUR |
| --- |
| | Nettó eszközök |
| USD | GBP | DKK | SEK |
| 2017.12.31. | 7 | 6 | 2 | 6 |
| 2016.12.31. | 9 | 6 | 2 | 5 |

millió EUR

Nettó eszközök

USD

GBP

DKK

SEK

2017.12.31.

2017.12.31.

7

7

6

6

2

2

6

6

2016.12.31.

2016.12.31.

9

9

6

6

2

2

5

5

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

A legtöbb pénzügyi eszközt és kötelezettséget euróban tartják, így esetükben az Uniónak nincs devizakockázata. Az Unió azonban az Euratom pénzügyi eszköz révén USD-ban is nyújt hiteleket, amelyeket ugyanilyen összegű USD-hitelek felvételével finanszíroznak (back-to-back műveletek). Az Euratom tekintetében az EU-nak a mérlegfordulónapon nincs devizakockázata.

Pénztárkezelés

Pénztárkezelés

Az (EU, Euratom) 2016/804 tanácsi rendelettel módosított 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendeletnek megfelelően a tagállamok által az eurótól különböző pénznemben befizetett saját forrásokat a saját források számláin tartják nyilván. Ezeket a saját forrásokat átváltják euróra, amennyiben kifizetések teljesítésének fedezése érdekében szükségesek. Az e források kezelésére alkalmazandó eljárásokat a fent említett rendelet írja elő. Néhány korlátozott esetben ezeket a forrásokat közvetlenül az ugyanabban a devizában teljesítendő kifizetésekre használják fel.

A Bizottság kereskedelmi bankoknál vezet néhány, az uniós tagállamok eurótól különböző pénznemeiben, valamint USD-ban vagy CHF-ban tartott számlát az ugyanazon pénznemben meghatározott kifizetések végrehajtásának céljából. E számlákat a végrehajtandó kifizetések összegétől függően töltik fel, következésképpen egyenlegük nem jelent devizakockázatnak való kitettséget.

Amennyiben a saját forrásoktól különböző bevételek eurótól eltérő pénznemben érkeznek, ezeket a kifizetések végrehajtása érdekében az ugyanabban a pénznemben vezetett bizottsági számlákra továbbítják, vagy átváltják euróra és euróban vezetett számlákra továbbítják. Az eurótól különböző pénznemben vezetett előlegszámlákat az ugyanabban a pénznemben teljesítendő rövid távú helyi kifizetési igények becslésétől függően töltik fel. E számlák egyenlegét a rájuk vonatkozó felső korlátoknak megfelelő szinten tartják.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

Előzetesen beszedett pénzbírságok (betétek és BUFI portfólió) és bankgaranciák

Előzetesen beszedett pénzbírságok (betétek és BUFI portfólió) és bankgaranciák

Mivel valamennyi pénzbírságot euróban róják ki és fizetik be, devizakockázatuk nincs.

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

E garanciaalap pénzügyi eszközeit euróban tartják, így nincs devizakockázat. Egy hitel kedvezményezettjének nemteljesítését követően a garanciaalapból történő lehívások eredményeképpen az EU-ra engedményezett hiteleket eredeti pénznemükben teljesítik, és ezért az EU-t devizakockázatnak teszik ki. A hitel-visszafizetés ütemezéséhez kapcsolódó bizonytalanság miatt nem folyik devizaárfolyam-változás kompenzálására irányuló tevékenység (fedezeti tevékenység).

ESBA-garanciaalap

ESBA-garanciaalap

Az ESBA-garanciaalap jelenleg EUR-ban és USD-ban működik. 2016 decemberében végrehajtották az első, USD-ban meghatározott fix kamatozású hitelpapírokban (Egyesült Államok Kincstára) történő befektetést azzal a céllal, hogy javítsák a hozamokat és diverzifikálják az amerikai piacnak való kitettség révén fennálló piaci kockázatot. A devizakockázatot az USD-befektetések portfóliójának piaci értékét fedező származtatott ügyletek (tőzsdén kívüli határidős devizaügyletek) kötése révén kezelik. A maximális nem fedezett devizakitettség korlátját a referenciaértéken és az éves stratégiai allokáción belüli teljes portfólióérték 1 %-ában rögzítették. Így az USD-befektetések piaci értékének az 1 %-os korlátot meghaladó vagy az alatti, felfelé vagy lefelé irányuló változásai az egyensúly helyreállítását váltanák ki (ugyanabba vagy ellenkező irányba tartó új tőzsdén kívüli határidős ügylet), amely ennek megfelelően kiigazítaná vagy visszafordítaná a fedezett pozíciót. A fedezet újrakiigazítását az EUR/USD átváltási árfolyam változásai is kiválthatják.

6.4.   KAMATLÁBKOCKÁZAT

KAMATLÁBKOCKÁZAT

A következő táblázat az értékesíthető pénzügyi eszközök kamatláb-érzékenységét szemlélteti a kamatlábak +/–100 bázispontos (1 %-os) lehetséges változását feltételezve.

| millió EUR |
| --- |
| | Növekedés (+) / csökkenés (–) bázispontokban | Nettó eszközökre gyakorolt hatás |
| 2017.12.31.: Értékesíthető pénzügyi eszközök | +100 | (359) |
| -100 | 382 |
| 2016.12.31.: Értékesíthető pénzügyi eszközök | +100 | (291) |
| -100 | 313 |

millió EUR

Növekedés (+) / csökkenés (–) bázispontokban

Nettó eszközökre gyakorolt hatás

2017.12.31.: Értékesíthető pénzügyi eszközök

2017.12.31.: Értékesíthető pénzügyi eszközök

+100

+100

(359)

(359)

-100

-100

382

382

2016.12.31.: Értékesíthető pénzügyi eszközök

2016.12.31.: Értékesíthető pénzügyi eszközök

+100

+100

(291)

(291)

-100

-100

313

313

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

A forrásbevonási és hitelezési tevékenységek jellegéből adódóan az Unió számottevő kamatozó eszközzel és kötelezettséggel rendelkezik. A hitelfelvételekből eredő kamatlábkockázatot azonban ellentételezik az azonos feltételekkel nyújtott hitelek (viszonossági vagy back-to-back műveletek).

Pénztárkezelés

Pénztárkezelés

A Bizottság pénztára nem kölcsönöz pénzt, következésképpen nincs kitéve kamatlábkockázatnak. A különböző bankszámlákon tartott egyenlegei után azonban kamatot számítanak fel. A Bizottság ezért intézkedéseket vezetett be annak biztosítására, hogy a bankszámláin realizált kamat kövesse a piaci kamatlábakat, valamint ezek lehetséges ingadozását.

A tagállamok államkincstáránál nyitott sajátforrás-számlák nem kamatozók, kezelésük pedig díjmentes. A nemzeti központi bankoknál vezetett számlák esetében a díjazás az egyes intézmények által alkalmazott hivatalos kamatlábakon történhet. Mivel az e számlákra alkalmazott díjazás némelyike jelenleg esetlegesen negatív, készpénzkezelési eljárásokat léptettek életbe az e számlákon tartott egyenlegek minimalizálása érdekében.

Ezenfelül a sajátforrás-számlákat az (EU, Euratom) 2016/804 tanácsi rendelettel módosított 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendelettel összhangban védik a negatív kamatok bármilyen hatásától.

A kereskedelmi bankoknál vezetett számlákon tartott napi egyenlegeken naponta realizálnak kamatot. Ez változó piaci kamatlábakon alapul, amelyekre szerződésben lefektetett (pozitív vagy negatív) kamatláb-különbözetet alkalmaznak. A kereskedelmi bankok által alkalmazott kamatlábakat szerződés szerint általában nullában rögzítik. Ennek eredményeképpen nincs olyan kockázat, hogy a Bizottság a piaci kamatlábaknál alacsonyabb kamatlábon realizáljon kamatot.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

Előzetesen beszedett pénzbírságok (betétek és BUFI portfólió) és bankgaranciák

Előzetesen beszedett pénzbírságok (betétek és BUFI portfólió) és bankgaranciák

Az előzetesen beszedett pénzbírságokat pénzpiaci eszközök és hosszú lejáratú kötvények portfóliójába fektetik be, amelynek teljes átlagos futamideje 2,6 év.

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapban tartalékba helyezett költségvetést pénzpiaci eszközök és hosszú lejáratú kötvények portfóliójába fektetik be, amelynek teljes átlagos futamideje 2,93 év.

ESBA-garanciaalap

ESBA-garanciaalap

Az ESBA-garanciaalapban tartalékba helyezett költségvetést pénzpiaci eszközök és hosszú lejáratú kötvények portfóliójába fektetik be, amelynek teljes átlagos futamideje 3,5 év.

6.5.   HITELKOCKÁZAT

HITELKOCKÁZAT

Azok az összegek, amelyek az Unió hitelkockázatnak való kitettségét mutatják a jelentéstételi időszak végén, a 2. megjegyzésben kimutatott pénzügyi instrumentumok könyv szerinti értékei.

2.

A nem értékvesztett pénzügyi eszközök kor szerinti elemzése

A nem értékvesztett pénzügyi eszközök kor szerinti elemzése

| millió EUR |
| --- |
| | Összesen | Nem késedelmes, nem értékvesztett | Késedelmes, de nem értékvesztett |
| 1 éven belül | 1–5 év | 5 éven túl |
| Hitelek | 54 981 | 54 980 | 0 | — | — |
| Követelések és behajtható követelések | 12 366 | 8 905 | 2 894 | 359 | 208 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök | 23 | 23 | — | — | — |
| Összesen 2017.12.31-én | 67 369 | 63 908 | 2 894 | 359 | 208 |
| Hitelek | 55 477 | 55 476 | 1 | — | — |
| Követelések és behajtható követelések | 11 622 | 10 310 | 130 | 909 | 273 |
| Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök | 0 | 0 | — | — | — |
| Összesen 2016.12.31-én | 67 099 | 65 786 | 131 | 909 | 273 |

millió EUR

Összesen

Nem késedelmes, nem értékvesztett

Késedelmes, de nem értékvesztett

1 éven belül

1–5 év

5 éven túl

Hitelek

Hitelek

54 981

54 981

54 980

54 980

0

0

—

—

Követelések és behajtható követelések

Követelések és behajtható követelések

12 366

12 366

8 905

8 905

2 894

2 894

359

359

208

208

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

23

23

23

23

—

—

—

Összesen 2017.12.31-én

Összesen 2017.12.31-én

67 369

67 369

63 908

63 908

2 894

2 894

359

359

208

208

Hitelek

Hitelek

55 477

55 477

55 476

55 476

1

1

—

—

Követelések és behajtható követelések

Követelések és behajtható követelések

11 622

11 622

10 310

10 310

130

130

909

909

273

273

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök

0

0

0

0

—

—

—

Összesen 2016.12.31-én

Összesen 2016.12.31-én

67 099

67 099

65 786

65 786

131

131

909

909

273

273

Az 1–5 év közötti követelések és behajtható követelések 278 millió EUR (2016: 870 millió EUR) összegben versenyjogi pénzbírságokhoz kapcsolódó behajtható követeléseket is magukban foglalnak, amelyeket nagymértékben bankgarancia fedez, így a Bizottság hitelkockázatnak való kitettsége alacsony. A garanciákat a megbírságolt vállalkozások nyújtják a pénzbírságok előzetes megfizetésének alternatívájaként.

Nem késedelmes vagy nem értékvesztett pénzügyi eszközök hitelminősége

Nem késedelmes vagy nem értékvesztett pénzügyi eszközök hitelminősége

| millió EUR |
| --- |
| | 2017.12.31. |
| AFS (11) | Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (12) | Hitelek és követelések (13) | Pénzeszközök | Összesen |
| Külső hitelminősítéssel rendelkező partnerek | | | | | |
| Kiváló és magas fokozatú | 8 068 | 16 | 3 132 | 19 261 | 30 477 |
| Felső középfokozatú | 1 794 | — | 23 879 | 3 977 | 29 650 |
| Alsó középfokozatú | 2 186 | — | 28 041 | 463 | 30 691 |
| Befektetésre nem ajánlott | — | — | 4 087 | 389 | 4 476 |
| | 12 048 | 16 | 59 139 | 24 090 | 95 293 |
| Külső hitelminősítéssel nem rendelkező partnerek | | | | | |
| 1. csoport | — | 6 | 4 745 | 21 | 4 772 |
| 2. csoport | — | — | 1 | — | 1 |
| | — | 6 | 4 746 | 21 | 4 773 |
| Összesen | 12 048 | 23 | 63 885 | 24 111 | 100 067 |

millió EUR

2017.12.31.

AFS (11)

11

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (12)

12

Hitelek és követelések (13)

13

Pénzeszközök

Összesen

Külső hitelminősítéssel rendelkező partnerek

Külső hitelminősítéssel rendelkező partnerek

Kiváló és magas fokozatú

Kiváló és magas fokozatú

8 068

8 068

16

16

3 132

3 132

19 261

19 261

30 477

30 477

Felső középfokozatú

Felső középfokozatú

1 794

1 794

—

23 879

23 879

3 977

3 977

29 650

29 650

Alsó középfokozatú

Alsó középfokozatú

2 186

2 186

—

28 041

28 041

463

463

30 691

30 691

Befektetésre nem ajánlott

Befektetésre nem ajánlott

—

—

4 087

4 087

389

389

4 476

4 476

12 048

12 048

16

16

59 139

59 139

24 090

24 090

95 293

95 293

Külső hitelminősítéssel nem rendelkező partnerek

Külső hitelminősítéssel nem rendelkező partnerek

1. csoport

1. csoport

—

6

6

4 745

4 745

21

21

4 772

4 772

2. csoport

2. csoport

—

—

1

1

—

1

1

—

6

6

4 746

4 746

21

21

4 773

4 773

Összesen

Összesen

12 048

12 048

23

23

63 885

63 885

24 111

24 111

100 067

100 067

| millió EUR |
| --- |
| | 2016.12.31. |
| | AFS (11) | Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (12) | Hitelek és követelések (13) | Pénzeszközök | Összesen |
| Külső hitelminősítéssel rendelkező partnerek | | | | | |
| Kiváló és magas fokozatú | 6 451 | — | 3 386 | 21 990 | 31 828 |
| Felső középfokozatú | 1 412 | — | 23 826 | 5 325 | 30 563 |
| Alsó középfokozatú | 1 056 | — | 4 532 | 492 | 6 081 |
| Befektetésre nem ajánlott | — | — | 27 724 | 744 | 28 468 |
| | 8 920 | — | 59 469 | 28 552 | 96 941 |
| Külső hitelminősítéssel nem rendelkező partnerek | | | | | |
| 1. csoport | — | 0 | 6 238 | 33 | 6 272 |
| 2. csoport | — | — | 79 | — | 79 |
| | — | 0 | 6 317 | 33 | 6 351 |
| Összesen | 8 920 | 0 | 65 786 | 28 585 | 103 292 |

millió EUR

2016.12.31.

AFS (11)

11

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök (12)

12

Hitelek és követelések (13)

13

Pénzeszközök

Összesen

Külső hitelminősítéssel rendelkező partnerek

Külső hitelminősítéssel rendelkező partnerek

Kiváló és magas fokozatú

Kiváló és magas fokozatú

6 451

6 451

—

3 386

3 386

21 990

21 990

31 828

31 828

Felső középfokozatú

Felső középfokozatú

1 412

1 412

—

23 826

23 826

5 325

5 325

30 563

30 563

Alsó középfokozatú

Alsó középfokozatú

1 056

1 056

—

4 532

4 532

492

492

6 081

6 081

Befektetésre nem ajánlott

Befektetésre nem ajánlott

—

—

27 724

27 724

744

744

28 468

28 468

8 920

8 920

—

59 469

59 469

28 552

28 552

96 941

96 941

Külső hitelminősítéssel nem rendelkező partnerek

Külső hitelminősítéssel nem rendelkező partnerek

1. csoport

1. csoport

—

0

0

6 238

6 238

33

33

6 272

6 272

2. csoport

2. csoport

—

—

79

79

—

79

79

—

0

0

6 317

6 317

33

33

6 351

6 351

Összesen

Összesen

8 920

8 920

0

0

65 786

65 786

28 585

28 585

103 292

103 292

A fenti táblázat nem tartalmazza a külső hitelminősítéssel nem rendelkező tőkeinstrumentumok formájában lévő értékesíthető pénzügyi eszközöket. A fent említett négy kockázati kategória elvben a külső hitelminősítők minősítési kategóriáin alapul a következők szerint:

| — | Kiváló és magas fokozatú: Moody P-1, Aaa – Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA – AA -; Fitch F1+, F1, AAA – AA- és azzal egyenértékű. |
| --- | --- |

—

Kiváló és magas fokozatú: Moody P-1, Aaa – Aa3; S&P A-1+, A-1, AAA – AA -; Fitch F1+, F1, AAA – AA- és azzal egyenértékű.

| — | Felső középfokozatú: Moody P-2, A1 – A3; S&P A-2, A+ – A-; Fitch F2, A+ – A- és azzal egyenértékű. |
| --- | --- |

—

Felső középfokozatú: Moody P-2, A1 – A3; S&P A-2, A+ – A-; Fitch F2, A+ – A- és azzal egyenértékű.

| — | Alsó középfokozatú: Moody P-3, Baa1 – Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB-; Fitch F-3, BBBB+ – BBB- és azzal egyenértékű. |
| --- | --- |

—

Alsó középfokozatú: Moody P-3, Baa1 – Baa3, S&P A-3, BBB+ – BBB-; Fitch F-3, BBBB+ – BBB- és azzal egyenértékű.

| — | Befektetésre nem ajánlott: Moody nem elsőrendű, Ba1 – C; S&P B, C, BB+ – D; Fitch B, C, BB+ – D és azzal egyenértékű. |
| --- | --- |

—

Befektetésre nem ajánlott: Moody nem elsőrendű, Ba1 – C; S&P B, C, BB+ – D; Fitch B, C, BB+ – D és azzal egyenértékű.

Az EU a külső hitelminősítők e minősítési kategóriáit különösen a pénzügyi instrumentumok és a kereskedelmi bankok vonatkozásában referenciapontként alkalmazza, ám egyedi esetekben saját elemzését követően esetlegesen akkor is tarthat összegeket a fenti kockázati kategóriákban, ha a fent említett egy vagy több hitelminősítő esetlegesen leminősíti az adott partnert. A nem minősített partnerek 1. csoportja a tiszta múltú adósokhoz, míg a 2. csoport a múltban nem teljesítő adósokhoz kapcsolódik.

A hitelek és követelések alatt feltüntetett, befektetésre nem ajánlott kategóriába besorolt fenti összegek elsősorban a Bizottság által a pénzügyi nehézségekkel küzdő tagállamok részére folyósított pénzügyi támogatási hitelekhez, valamint a sajátforrás-rendeletek és egyéb jogalapok alapján néhány tagállammal szembeni behajtható követelésekhez kapcsolódnak. A pénzeszközök alatt feltüntetett összeg a tagállamok államkincstáránál vagy központi bankjánál nyitott, a fent említett rendelet által előírtak szerint a sajátforrás-hozzájárulások nyilvántartására szolgáló sajátforrás-bankszámlákhoz kapcsolódik. A Bizottság a fenti számlákat kizárólag a költségvetés végrehajtása kapcsán felmerülő készpénzigényei fedezésére használhatja.

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

A hitelkockázatnak való kitettség kezelése az Euratom esetében először országgaranciák kieszközlésével, majd a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapon keresztül (makroszintű pénzügyi támogatás és Euratom), majd a Bizottság tagállamoknál fenntartott sajátforrás-számláiról a szükséges összegek lehívásával, végül az Unió költségvetésén keresztül történik.

A sajátforrás-határozat a tagállamok GNI-jének 1,20 %-ában rögzíti a GNI-forrás felső határát, és 2017-ben ténylegesen 0,76 %-ot használtak fel a kifizetési előirányzatok fedezésére. Ez azt jelenti, hogy 2017. december 31-én0,44 %-os volt az e garanciák fedezésére rendelkezésre álló mozgástér. E célból az Uniónak joga van felszólítani a tagállamokat, hogy biztosítsák a hitelezőivel szembeni uniós jogi kötelezettségvállalások teljesítését.

Pénztárkezelés

Pénztárkezelés

A saját forrásokról szóló, az (EU, Euratom) 2016/804 tanácsi rendelettel módosított 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendeletnek megfelelően a Bizottság pénztári forrásainak többségét a tagállamok által saját hozzájárulásuk (saját források) befizetésére nyitott számlákon vezetik. Minden ilyen számlát a tagállamok államkincstáránál vagy központi bankjánál vezetnek. Ezek az intézmények a legalacsonyabb hitel-(vagy partner-) kockázatot jelentik a Bizottság számára, mivel ezeknek a kockázatoknak tagállamaival szemben kitéve. A Bizottság pénztári forrásainak azon része tekintetében, amelyeket kifizetések végrehajtása érdekében kereskedelmi bankoknál tartanak, e számlák feltöltése „just-in-time” rendszerben történik, és a pénztári készpénzkezelési rendszer automatikusan kezeli azt. A számlákon a napi kifizetések átlagos összegének figyelembevételével minimális szintű készpénzt tartanak. Ennek következtében az e számlákon tartott napi teljes összeg folyamatosan nagyon alacsony (összességében átlagosan kevesebb mint 80 millió EUR, és 21 számla között oszlik meg), így biztosítva, hogy a Bizottság hitelkockázatnak való kitettsége korlátozott. Ezeket az összegeket a napi általános pénztári egyenlegekkel érdemes összevetni, amelyek 2017-ben 4 milliárd EUR és 40 milliárd EUR között ingadoztak, és a Bizottság számláiról 2017-ben összesen 134 milliárd EUR-t meghaladó összegben teljesítettek kifizetéseket.

Emellett a kereskedelmi bankokat egyedi iránymutatások alkalmazásával választják ki, hogy tovább minimalizálják azokat a partnerkockázatokat, amelyeknek a Bizottság ki van téve:

| — | Minden kereskedelmi bankot közbeszerzési eljárással választanak ki. A közbeszerzési eljárásban való részvételhez szükséges minimum rövid távú hitelminősítés Moody's P-1 vagy azzal egyenértékű. Egyedi, kellően indokolt körülmények esetén ennél alacsonyabb szint is elfogadható. |
| --- | --- |

—

Minden kereskedelmi bankot közbeszerzési eljárással választanak ki. A közbeszerzési eljárásban való részvételhez szükséges minimum rövid távú hitelminősítés Moody's P-1 vagy azzal egyenértékű. Egyedi, kellően indokolt körülmények esetén ennél alacsonyabb szint is elfogadható.

| — | A Bizottság számláit vezető kereskedelmi bankok hitelminősítését naponta nyomon követik. |
| --- | --- |

—

A Bizottság számláit vezető kereskedelmi bankok hitelminősítését naponta nyomon követik.

| — | Az EU-n kívüli küldöttségeknél az előlegszámlákat egyszerűsített közbeszerzési eljárás során kiválasztott helyi bankoknál vezetik. A minősítési követelmények a helyi viszonyoktól függnek és országonként jelentősen eltérőek lehetnek. A kockázatnak való kitettség korlátozása érdekében e számlák egyenlegeit a lehető legalacsonyabb szinten tartják (a működési igények figyelembevételével), a számlákat rendszeresen feltöltik, az alkalmazott felső határokat pedig évente felülvizsgálják. |
| --- | --- |

—

Az EU-n kívüli küldöttségeknél az előlegszámlákat egyszerűsített közbeszerzési eljárás során kiválasztott helyi bankoknál vezetik. A minősítési követelmények a helyi viszonyoktól függnek és országonként jelentősen eltérőek lehetnek. A kockázatnak való kitettség korlátozása érdekében e számlák egyenlegeit a lehető legalacsonyabb szinten tartják (a működési igények figyelembevételével), a számlákat rendszeresen feltöltik, az alkalmazott felső határokat pedig évente felülvizsgálják.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

Előzetesen beszedett pénzbírságok: betétek

Előzetesen beszedett pénzbírságok: betétek

A 2010 előtt előzetesen beszedett pénzbírságokra vonatkozó betéteket kezelő bankokat közbeszerzési eljárás keretében választják ki a hitelminősítési követelményeket, valamint a partner tőkéjével arányosan elhelyezhető pénzeszközök összegét meghatározó belső kockázatkezelési politikának megfelelően.

A kifejezetten az előzetesen beszedett pénzbírságok letétbe helyezésére kiválasztott kereskedelmi bankok vonatkozásában általános szabályként legalább A (S&P vagy ezzel egyenértékű) hosszú távú hitelminősítés és legalább A-1 (S&P vagy ezzel egyenértékű) rövid távú minősítés szükséges. Egyedi intézkedéseket alkalmaznak abban az esetben, ha az ebbe a csoportba tartozó bankokat leminősítik. Az egyes bankoknál elhelyezett összegeket továbbá a bank szavatoló tőkéjének egy bizonyos százalékára korlátozzák, amely az egyes pénzintézetek hitelminősítésétől függően változik. E korlátok kiszámításánál figyelembe veszik az ugyanezen intézmény által a Bizottság számára kibocsátott fennálló garanciák összegét is. Rendszeresen felülvizsgálják azt is, hogy a fennálló betétek megfelelnek-e az alkalmazandó szakpolitikai követelményeknek.

Előzetesen beszedett pénzbírságok: BUFI portfólió

Előzetesen beszedett pénzbírságok: BUFI portfólió

A 2010-től kiszabott, előzetesen beszedett pénzbírságokból származó állampapír-befektetések kapcsán a Bizottság hitelkockázati kitettséget vállal. A legnagyobb mértékben Franciaországgal szemben van kitéve e kockázatnak, amely a portfólió 26 %-ával rendelkezik. A legmagasabb kitettségű öt ország (Franciaország, Olaszország, Spanyolország, Németország és Belgium) együttesen a befektetési portfólió 72 %-át jelenti. A portfólió súlyozott átlagos hitelminősítése A– (S&P vagy azzal egyenértékű).

Pénzügyi garanciák

Pénzügyi garanciák

Az ilyen garanciák elfogadására alkalmazott kockázatkezelési politika magas hitelminőséget biztosít a Bizottság számára. Rendszeresen felülvizsgálják azt is, hogy a fennálló garanciák megfelelnek-e az alkalmazandó szakpolitikai követelményeknek.

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A kincstári portfólió elfogadott eszközkezelési iránymutatásai és/vagy befektetési stratégiája bizonyos korlátokat és korlátozásokat határoz meg a portfólió hitelkockázatnak való kitettsége korlátozása érdekében. Ezek a korlátok és korlátozások magukban foglalják a következőket: jogosultsági kritériumok, abszolút hitelkorlátok nominális értelemben a kibocsátó kategóriájától függően, relatív koncentrációs korlátok a kibocsátó kategóriájától függően, valamint koncentrációs korlátok kibocsátásonként. Valamennyi befektetés legalább befektetésre ajánlott kategóriába van besorolva.

ESBA-garanciaalap

ESBA-garanciaalap

Az eszközkezelési iránymutatások, kockázati és befektetési stratégiák bizonyos korlátokat és korlátozásokat határoznak meg a portfólió hitelkockázatnak való kitettsége korlátozása érdekében, amely általában a befektetésre ajánlott kategóriára korlátozódik. A portfólió súlyozott átlagos hitelminősítése A– (S&P vagy azzal egyenértékű).

Mivel 2017. december 31-én valamennyi fennálló határidős devizaügyletben az egyetlen partner a Nemzetközi Fizetések Bankja volt, az említett időpontban semmilyen hitelképesség-javítást, mint például fedezetet, nettósítási megállapodást vagy garanciát nem léptettek életbe. A beszámolási időszak végén pozitív valós értékkel rendelkező származtatott devizaügyletekre vonatkozó hitelkockázatnak való maximális kitettség a mérlegben szereplő könyv szerinti értékkel egyenlő.

6.6.   LIKVIDITÁSI KOCKÁZAT

LIKVIDITÁSI KOCKÁZAT

A pénzügyi kötelezettségek lejáratának elemzése a fennmaradó lejárati idő alapján

A pénzügyi kötelezettségek lejáratának elemzése a fennmaradó lejárati idő alapján

| millió EUR |
| --- |
| | 1 éven belül | 1–5 év | 5 éven túl | Összesen |
| Hitelfelvételek | (6 700 ) | (14 862 ) | (33 279 ) | (54 841 ) |
| Szállítói kötelezettségek | (39 048 ) | — | — | (39 048 ) |
| Egyéb | (150) | (665) | (1 255 ) | (2 070 ) |
| Összesen 2017.12.31-én | (45 898 ) | (15 527 ) | (34 534 ) | (95 959 ) |
| Hitelfelvételek | (2 094 ) | (18 084 ) | (34 950 ) | (55 128 ) |
| Szállítói kötelezettségek | (40 005 ) | — | — | (40 005 ) |
| Egyéb | (189) | (637) | (1 397 ) | (2 222 ) |
| Összesen 2016.12.31-én | (42 288 ) | (18 721 ) | (36 346 ) | (97 355 ) |

millió EUR

1 éven belül

1–5 év

5 éven túl

Összesen

Hitelfelvételek

Hitelfelvételek

(6 700 )

(6 700 )

(14 862 )

(14 862 )

(33 279 )

(33 279 )

(54 841 )

(54 841 )

Szállítói kötelezettségek

Szállítói kötelezettségek

(39 048 )

(39 048 )

—

—

(39 048 )

(39 048 )

Egyéb

Egyéb

(150)

(150)

(665)

(665)

(1 255 )

(1 255 )

(2 070 )

(2 070 )

Összesen 2017.12.31-én

Összesen 2017.12.31-én

(45 898 )

(45 898 )

(15 527 )

(15 527 )

(34 534 )

(34 534 )

(95 959 )

(95 959 )

Hitelfelvételek

Hitelfelvételek

(2 094 )

(2 094 )

(18 084 )

(18 084 )

(34 950 )

(34 950 )

(55 128 )

(55 128 )

Szállítói kötelezettségek

Szállítói kötelezettségek

(40 005 )

(40 005 )

—

—

(40 005 )

(40 005 )

Egyéb

Egyéb

(189)

(189)

(637)

(637)

(1 397 )

(1 397 )

(2 222 )

(2 222 )

Összesen 2016.12.31-én

Összesen 2016.12.31-én

(42 288 )

(42 288 )

(18 721 )

(18 721 )

(36 346 )

(36 346 )

(97 355 )

(97 355 )

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi kötelezettségek

| millió EUR |
| --- |
| | 1 éven belül | 1–5 év | 5 éven túl | Összesen |
| Származtatott pénzügyi eszköz fizetési oldal | (634) | (2) | — | (635) |
| Származtatott pénzügyi eszköz bevételi oldal | 638 | — | — | 638 |
| Nettó cash flow-k 2017.12.31-én | 5 | (2) | — | 3 |
| Származtatott pénzügyi eszköz fizetési oldal | (150) | — | — | (150) |
| Származtatott pénzügyi eszköz bevételi oldal | 149 | — | — | 149 |
| Nettó cash flow-k 2016.12.31-én | (1) | — | — | (1) |

millió EUR

1 éven belül

1–5 év

5 éven túl

Összesen

Származtatott pénzügyi eszköz fizetési oldal

Származtatott pénzügyi eszköz fizetési oldal

(634)

(634)

(2)

(2)

—

(635)

(635)

Származtatott pénzügyi eszköz bevételi oldal

Származtatott pénzügyi eszköz bevételi oldal

638

638

—

—

638

638

Nettó cash flow-k 2017.12.31-én

Nettó cash flow-k 2017.12.31-én

5

5

(2)

(2)

—

—

3

3

Származtatott pénzügyi eszköz fizetési oldal

Származtatott pénzügyi eszköz fizetési oldal

(150)

(150)

—

—

(150)

(150)

Származtatott pénzügyi eszköz bevételi oldal

Származtatott pénzügyi eszköz bevételi oldal

149

149

—

—

149

149

Nettó cash flow-k 2016.12.31-én

Nettó cash flow-k 2016.12.31-én

(1)

(1)

—

—

—

—

(1)

(1)

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

Pénzügyi támogatásra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési tevékenységek

A hitelfelvételből eredő likviditási kockázatot általában ellentételezik az azonos feltételekkel nyújtott hitelek (viszonossági vagy back-to-back műveletek). A makroszintű pénzügyi támogatás és az Euratom vonatkozásában a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap szolgál likviditási tartalékként (illetve biztonsági hálóként) a hitelfelvevő nemfizetése vagy késedelmes fizetése esetén. A fizetésimérleg-eszköz vonatkozásában a 431/2009/EK tanácsi rendelet olyan eljárást ír elő, amely elegendő időt biztosít arra, hogy a Bizottság tagállamoknál vezetett sajátforrás-számláiról mobilizálják a forrásokat. Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus vonatkozásában a 407/2010/EU tanácsi rendelet hasonló eljárásról rendelkezik.

Pénztárkezelés

Pénztárkezelés

Az uniós költségvetési alapelvek biztosítják, hogy egy adott év folyamán elegendő általános készpénzforrás áll rendelkezésre valamennyi kifizetés teljesítésére. A teljes tagállami hozzájárulások valóban megegyeznek a pénzügyi év kifizetési előirányzatainak összegével. A tagállami hozzájárulásokat azonban tizenkét részletben szedik be havonta az év folyamán, míg a kifizetések bizonyos szezonalitást mutatnak. Ezenfelül az (EU, Euratom) 2016/804 tanácsi rendelettel módosított 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendeletnek (a saját források rendelkezésre bocsátásának módszereiről és eljárásáról szóló rendeletnek) megfelelően egy adott (N) hónap 16. napját követően jóváhagyott költségvetéshez (költségvetés-módosításhoz) kapcsolódó tagállami hozzájárulások csak az N+2. hónapban állnak rendelkezésre, a kapcsolódó kifizetési előirányzatok viszont azonnal rendelkezésre állnak. Annak biztosítása érdekében, hogy a rendelkezésre álló pénztári források mindig elegendőek legyenek egy adott hónapban végrehajtandó összes kifizetés teljesítésére, rendszeres készpénz-előrejelzési eljárások alkalmazására kerül sor, a saját források vagy további pénzeszközök pedig szükség esetén, bizonyos határokon belül és bizonyos feltételek mellett előre lehívhatók a tagállamoktól. Az elmúlt években a kiadások szezonalitása és az átfogó költségvetési megszorítások miatt fokozni kellett az év folyamán teljesített kifizetések ütemének nyomon követését. A fentieken túl, a Bizottság napi pénztárkezelési műveleteivel összefüggésben, automatizált készpénzkezelési eszközök biztosítják, hogy a Bizottság minden egyes bankszámláján napi szinten elegendő likviditás álljon rendelkezésre.

Pénzbírságok

Pénzbírságok

Előzetesen beszedett pénzbírságok: BUFI portfólió

Előzetesen beszedett pénzbírságok: BUFI portfólió

Az alap kezelése azon alapelv szerint történik, hogy az eszközök likviditási és mobilizálási foka optimális legyen a vonatkozó kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban. A portfólió nagy részét olyan magas likviditású értékpapírok teszik ki, amelyeket váratlan pénzeszköz-kiáramlások teljesítése érdekében értékesíteni lehet. Ezenfelül a betétek, az egy éven belül lejáró értékpapírok és a változó kamatozású kötvények aránya 38 %.

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

Az alap kezelése azon alapelv szerint történik, hogy az eszközök likviditási és mobilizálási foka optimális legyen a vonatkozó kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban. Az alapnak legalább 100 millió EUR-t kell 12 hónapot nem meghaladó lejáratú, monetáris eszközökből álló rövid lejáratú portfólióban tartania. 2017. december 31-én e befektetések összege a pénzeszközökkel együtt 244 millió EUR-t tett ki. Ezenfelül előírás, hogy az alap névértékének legalább 20 %-át monetáris eszközök, egy évet nem meghaladó hátralévő lejáratú fix kamatozású kötvények és változó kamatozású kötvények alkossák. 2017. december 31-én ez az arány 23 % volt.

ESBA-garanciaalap

ESBA-garanciaalap

Az ESBA-garanciaalap kezelése azon alapelv szerint történik, hogy az eszközök kellően likvidek és mobilizálhatók legyenek a vonatkozó kötelezettségvállalásokkal kapcsolatban. A portfólió nagy részét olyan magas likviditású értékpapírok teszik ki, amelyeket váratlan pénzeszköz-kiáramlások teljesítése érdekében értékesíteni lehet, beleértve a leglikvidebb, USD-ban denominált értékpapírokat (amerikai kincstárjegyeket), amelyek a beszámoló fordulónapján a teljes befektetési portfólió 16 %-át tették ki.

A származtatott ügyletek elszámolása bruttó, és az elszámolás alapja a szerződéses lejáratuk. A kötelezettségeket az USD-ban denominált eszközök értékesítésén és/vagy csereügyleten keresztül teljesítik, így lehetséges, hogy az árfolyam-különbözetek miatt pénzeszköz-kiáramlás történik.

Semmilyen likviditáskezelésre nincs szükség a fedezeti/biztosítéki követelmények tekintetében, mivel a jelenlegi fedezeti partner elfogadja, hogy fedezetre/letéti felhívásra vonatkozó követelmények nélkül működjön együtt a Bizottsággal.

Egyéb pénzügyi instrumentumok – devizaopció

Egyéb pénzügyi instrumentumok – devizaopció

A 2017. december 31-én véget ért év folyamán az EU egy származtatott ügyletet (devizaopciót) kötött a pénzügyi intézmények által nyújtott hitelekhez kapcsolódó deviza leértékelésének fedezésére (lásd a 2.11.2. megjegyzést). Az uniós költségvetésből finanszírozott egyéb pénzügyi instrumentumokat illetően az az összeg, amelyért ezen opció alapján az EU felelős, nem haladhatja meg a lekötött összeget, amely az említett tény által enyhített likviditási kockázatot jelenti.

2.11.2.

7.   KAPCSOLT FELEKRE VONATKOZÓ KÖZZÉTÉTELEK

7.1.   KAPCSOLT FELEK

KAPCSOLT FELEK

Az EU kapcsolt felei a konszolidálásba bevont uniós gazdálkodó egységek, társult vállalkozások és ezen egységek felsővezetése. Az ezen egységek közötti ügyletekre az Unió szokásos működésének részeként került sor, és így az uniós számviteli szabályoknak megfelelően ezen ügyletek vonatkozásában nincs szükség egyedi közzétételi követelményekre.

7.2.   A FELSŐVEZETÉS FŐ JOGOSULTSÁGAI

A FELSŐVEZETÉS FŐ JOGOSULTSÁGAI

Az EU felsővezetését érintő, kapcsolt felekre vonatkozó műveletekkel kapcsolatos adatok bemutatása céljából e személyeket öt csoportba sorolták:

1. kategória: az Európai Tanács elnöke, a Bizottság elnöke és az Európai Unió Bíróságának elnöke

1. kategória:

2. kategória: a Bizottság alelnöke és az EU külügyi és biztonságpolitikai főképviselője, valamint a Bizottság többi alelnöke

2. kategória:

3. kategória: a Tanács főtitkára, a Bizottság tagjai, az Európai Unió Bíróságának bírái és főtanácsnokai, a Törvényszék elnöke és tagjai, az Európai Unió Közszolgálati Törvényszékének elnöke és tagjai, az ombudsman és az európai adatvédelmi biztos

3. kategória:

4. kategória: a Számvevőszék elnöke és tagjai

4. kategória:

5. kategória: az intézmények és ügynökségek legmagasabb rangú köztisztviselői

5. kategória:

Jogosultságaik összefoglalására az alábbiakban kerül sor. További információk találhatók az Europa honlapon közzétett személyzeti szabályzatban, amely az Unió valamennyi tisztviselőjének jogait és kötelezettségeit tartalmazó hivatalos dokumentum. A felsővezetés semmilyen kedvezményes hitelben nem részesült az Uniótól.

A FELSŐVEZETÉS FŐ PÉNZÜGYI JOGOSULTSÁGAI

A FELSŐVEZETÉS FŐ PÉNZÜGYI JOGOSULTSÁGAI

| EUR |
| --- |
| Jogosultság (alkalmazottanként) | 1. kategória | 2. kategória | 3. kategória | 4. kategória | 5. kategória |
| Alapilletmény (havi) | 27 436,90 | 24 852,26 - | 19 881,81 - | 21 472,36 - | 12 641,93 - |
| | | 25 846,36 | 22 367,04 | 22 864,09 | 19 881,81 |
| | | | | | |
| Lakhatási támogatás/Külföldi munkavégzési támogatás | 15 % | 15 % | 15 % | 15 % | 0–4 %–16 % |
| | | | | | |
| Családi támogatások: | | | | | |
| Háztartási támogatás (a fizetés %-ában) | 2 % +
  184,55 | 2 % +
  184,55 | 2 % +
  184,55 | 2 % +
  184,55 | 2 % +
  184,55 |
| Eltartott gyermek | 403,25 | 403,25 | 403,25 | 403,25 | 403,25 |
| Iskola előtti | 98,51 | 98,51 | 98,51 | 98,51 | 98,51 |
| Iskoláztatási, vagy | 273,6 | 273,6 | 273,6 | 273,6 | 273,6 |
| A munkavégzés helyén kívüli képzés | 547,2 | 547,2 | 547,2 | 547,2 | 547,2 |
| Az elnöklő bírák támogatása | tárgytalan | tárgytalan | 627,76 | tárgytalan | tárgytalan |
| | | | | | |
| Reprezentációs költségtérítés | 1 486,84 | 955,58 | 627,76 | tárgytalan | tárgytalan |
| | | | | | |
| Éves utazási költségek | tárgytalan | tárgytalan | tárgytalan | tárgytalan | tárgytalan |
| | | | | | |
| Tagállamba átutalható: | | | | | |
| Iskoláztatási támogatás (14) | Igen | Igen | Igen | Igen | Igen |
| A fizetés %-ában (14) | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % | 5 % |
| A kk nélküli fizetés %-ában | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % | legfeljebb 25 % |
| Reprezentációs költségek | visszatérített | visszatérített | visszatérített | tárgytalan | tárgytalan |
| | | | | | |
| Szolgálati jogviszony megkezdése: | | | | | |
| Beilleszkedési kiadások | 54 873,80 | 48 969,98 - | 39 763,62 - | 42 944,71 - | visszatérített |
| | | 50 928,78 | 44 734,07 | 45 728,19 | |
| Családtagok utazási költségei | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített |
| Költözésből adódó kiadások | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített |
| Szolgálati jogviszony megszűnése: | | | | | |
| Újraletelepedési kiadások | 27 436,90 | 24 852,26 - | 19 881,81 - | 21 472,36 - | visszatérített |
| | | 25 846,36 | 22 367,04 | 22 864,09 | |
| Családtagok utazási költségei | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített |
| Költözésből adódó kiadások | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített | visszatérített |
| Átmenet (a fizetés %-ában) (15) | 40 % — 65 % | 40 % — 65 % | 40 % — 65 % | 40 % — 65 % | tárgytalan |
| Betegségbiztosítás | fedezett | fedezett | fedezett | fedezett | fedezett |
| Nyugdíj (a fizetés %-ában, adózás előtt) | Legfeljebb 70 % | Legfeljebb 70 % | Legfeljebb 70 % | Legfeljebb 70 % | Legfeljebb 70 % |
| | | | | | |
| Levonások: | | | | | |
| Jövedelemadó | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % | 8 % — 45 % |
| Betegségbiztosítás (a fizetés %-ában) | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % | 1,7  % |
| Speciális levonás a fizetés után | 7 % | 7 % | 7 % | 7 % | 6-7 % |
| Nyugdíjjárulék | tárgytalan | tárgytalan | tárgytalan | tárgytalan | 9,8  % |
| Személyek száma év végén | 3 | 6 | 93 | 28 | 112 |

EUR

Jogosultság (alkalmazottanként)

1. kategória

2. kategória

3. kategória

4. kategória

5. kategória

Alapilletmény (havi)

Alapilletmény (havi)

27 436,90

27 436,90

24 852,26 -

24 852,26 -

19 881,81 -

19 881,81 -

21 472,36 -

21 472,36 -

12 641,93 -

12 641,93 -

25 846,36

25 846,36

22 367,04

22 367,04

22 864,09

22 864,09

19 881,81

19 881,81

Lakhatási támogatás/Külföldi munkavégzési támogatás

Lakhatási támogatás/Külföldi munkavégzési támogatás

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

15 %

0–4 %–16 %

0–4 %–16 %

Családi támogatások:

Családi támogatások:

Háztartási támogatás (a fizetés %-ában)

2 % +

184,55

2 % +

184,55

2 % +

184,55

2 % +

184,55

2 % +

184,55

Eltartott gyermek

403,25

403,25

403,25

403,25

403,25

Iskola előtti

98,51

98,51

98,51

98,51

98,51

Iskoláztatási, vagy

273,6

273,6

273,6

273,6

273,6

A munkavégzés helyén kívüli képzés

547,2

547,2

547,2

547,2

547,2

Az elnöklő bírák támogatása

Az elnöklő bírák támogatása

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

627,76

627,76

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

Reprezentációs költségtérítés

Reprezentációs költségtérítés

1 486,84

1 486,84

955,58

955,58

627,76

627,76

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

Éves utazási költségek

Éves utazási költségek

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

Tagállamba átutalható:

Tagállamba átutalható:

Iskoláztatási támogatás (14)

14

Igen

Igen

Igen

Igen

Igen

A fizetés %-ában (14)

14

5 %

5 %

5 %

5 %

5 %

A kk nélküli fizetés %-ában

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

legfeljebb 25 %

Reprezentációs költségek

Reprezentációs költségek

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

Szolgálati jogviszony megkezdése:

Szolgálati jogviszony megkezdése:

Beilleszkedési kiadások

54 873,80

48 969,98 -

39 763,62 -

42 944,71 -

visszatérített

50 928,78

44 734,07

45 728,19

Családtagok utazási költségei

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

Költözésből adódó kiadások

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

Szolgálati jogviszony megszűnése:

Szolgálati jogviszony megszűnése:

Újraletelepedési kiadások

27 436,90

24 852,26 -

19 881,81 -

21 472,36 -

visszatérített

25 846,36

22 367,04

22 864,09

Családtagok utazási költségei

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

Költözésből adódó kiadások

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

visszatérített

Átmenet (a fizetés %-ában) (15)

15

40 % — 65 %

40 % — 65 %

40 % — 65 %

40 % — 65 %

tárgytalan

Betegségbiztosítás

fedezett

fedezett

fedezett

fedezett

fedezett

Nyugdíj (a fizetés %-ában, adózás előtt)

Nyugdíj (a fizetés %-ában, adózás előtt)

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Legfeljebb 70 %

Levonások:

Levonások:

Jövedelemadó

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

8 % — 45 %

Betegségbiztosítás (a fizetés %-ában)

Betegségbiztosítás (a fizetés %-ában)

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

1,7  %

Speciális levonás a fizetés után

7 %

7 %

7 %

7 %

6-7 %

Nyugdíjjárulék

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

tárgytalan

9,8  %

Személyek száma év végén

Személyek száma év végén

3

3

6

6

93

93

28

28

112

112

8.   A MÉRLEGFORDULÓNAP UTÁNI ESEMÉNYEK

A beszámoló aláírásának dátumáig nem jutott a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének tudomására olyan lényeges esemény, amelyet e szakaszban kellene bemutatni, és jelentés sem érkezett ilyenről. A 4.1.1. megjegyzésben kifejtettek szerint az ESBA-megállapodást 2018 márciusában az(EU) 2017/2396 rendelethez igazították.

4.1.1.

A beszámoló és az ahhoz kapcsolódó megjegyzések a rendelkezésre álló legfrissebb adatok alapján készültek, és a bemutatott információk ezt tükrözik.

9.   A KONSZOLIDÁLÁS ALKALMAZÁSI KÖRE

A KONSZOLIDÁLÁS ALKALMAZÁSI KÖRE

A.   ELLENŐRZÖTT INTÉZMÉNYEK (52)

ELLENŐRZÖTT INTÉZMÉNYEK (52)

1.   Intézmények és tanácsadó szervek (11)

Intézmények és tanácsadó szervek (11)

Európai Parlament

Európai Parlament

Európai Tanács

Európai Tanács

Európai Bizottság

Európai Bizottság

Európai Számvevőszék

Európai Számvevőszék

Az Európai Unió Bírósága

Az Európai Unió Bírósága

Európai Külügyi Szolgálat

Európai Külügyi Szolgálat

Európai adatvédelmi biztos

Európai adatvédelmi biztos

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

Európai ombudsman

Európai ombudsman

Régiók Bizottsága

Régiók Bizottsága

Az Európai Unió Tanácsa

Az Európai Unió Tanácsa

2.   Uniós ügynökségek (39)

Uniós ügynökségek (39)

2.1.   
  Végrehajtó ügynökségek (6)

Végrehajtó ügynökségek (6)

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség

Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség

Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség

Kutatási Végrehajtó Ügynökség

Kutatási Végrehajtó Ügynökség

Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség

Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség

Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség

Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség

Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége

Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége

2.2.   
  Decentralizált ügynökségek (33)

Decentralizált ügynökségek (33)

Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség

Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség

Európai Gyógyszerügynökség

Európai Gyógyszerügynökség

Európai GNSS Ügynökség

Európai GNSS Ügynökség

Európai Vegyianyag-ügynökség

Európai Vegyianyag-ügynökség

Fusion for Energy (Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás)

Fusion for Energy (Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás)

Eurojust

Eurojust

A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete

A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ

Európai Környezetvédelmi Ügynökség

Európai Környezetvédelmi Ügynökség

Európai Szakképzésfejlesztési Központ

Európai Szakképzésfejlesztési Központ

Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége

Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége

Európai Bankhatóság

Európai Bankhatóság

Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal

Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal

Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének Hivatala

Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testületének Hivatala

Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (Frontex)

Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség (Frontex)

EU-LISA (A Szabadságon, a Biztonságon és a Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökség)

EU-LISA (A Szabadságon, a Biztonságon és a Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökség)

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság

Európai Vasúti Ügynökség

Európai Vasúti Ügynökség

Közösségi Növényfajta-hivatal

Közösségi Növényfajta-hivatal

Európai Halászati Ellenőrző Hivatal

Európai Halászati Ellenőrző Hivatal

A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja

A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja

Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala

Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala

Európai Rendőrségi Hivatal (EUROPOL)

Európai Rendőrségi Hivatal (EUROPOL)

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség

Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség

Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége

Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság

Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja

Európai Értékpapírpiaci Hatóság

Európai Értékpapírpiaci Hatóság

Európai Képzési Alapítvány

Európai Képzési Alapítvány

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért

Az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége (CEPOL)

Az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége (CEPOL)

3.   Egyéb ellenőrzött gazdálkodó egységek (2)

Egyéb ellenőrzött gazdálkodó egységek (2)

Európai Szén- és Acélközösség (felszámolás alatt)

Európai Szén- és Acélközösség (felszámolás alatt)

Európai Innovációs és Technológiai Intézet

Európai Innovációs és Technológiai Intézet

B.   TÁRSULT VÁLLALKOZÁSOK (1)

TÁRSULT VÁLLALKOZÁSOK (1)

Európai Beruházási Alap

Európai Beruházási Alap

KISEBB GAZDÁLKODÓ EGYSÉGEK

KISEBB GAZDÁLKODÓ EGYSÉGEK

Az alábbiakban felsorolt gazdálkodó egységeket csekély jelentőségük miatt nem vonták be az EU 2017. évi összevont pénzügyi beszámolójába a tőkemódszer alkalmazásával:

Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás

Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás

A Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás az EU és a Bioalapú Iparágak Konzorciuma (BIK) köz-magán társulása. A Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás arra törekszik, hogy kibontakoztassa az európai biogazdaságban rejlő lehetőségeket, előmozdítva a biológiai maradékanyagok és biológiai hulladékok környezetkímélőbb mindennapi termékekké történő, biofinomítókban, innovatív technológiák révén végzett átalakítását, amelyek a biogazdaság középpontjában állnak.

Tiszta Égbolt közös vállalkozás

Tiszta Égbolt közös vállalkozás

A Tiszta Égbolt a legnagyobb európai kutatási program, amely a légi járművekkel összefüggő szén-dioxid-kibocsátás, gázkibocsátások és zajszintek csökkentését célzó innovatív, élvonalbeli technológiát fejleszti ki. Az EU „Horizont 2020” keretprogramja által finanszírozott Tiszta Égbolt hozzájárul az európai légi ipari együttműködés, globális vezető szerep és versenyképesség megerősítéséhez.

Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás (IMI közös vállalkozás)

Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás (IMI közös vállalkozás)

Az IMI közös vállalkozás Európa legnagyobb olyan köz-magán társulása, melynek célja a jobb és biztonságosabb gyógyszerek kifejlesztésére irányuló folyamat felgyorsítása. Az IMI az Európai Unió és egy gyógyszeripari szövetség közös vállalkozása.

Kiváló Európai Elektronikai Alkatrészek és Rendszerek Közös Vállalkozás (ECSEL, a korábbi ARTEMIS és ENIAC közös vállalkozások összefonódása)

Kiváló Európai Elektronikai Alkatrészek és Rendszerek Közös Vállalkozás (ECSEL, a korábbi ARTEMIS és ENIAC közös vállalkozások összefonódása)

Az ECSEL elektronikai alkatrészekkel és rendszerekkel foglalkozó köz-magán társulás, amely összeköti a kutatást és a hasznosítást, összehangolja az európai és tagállami beruházások fokozását célzó stratégiákat, valamint fejlett ökoszisztémát épít ki.

Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai (FCH) Közös Vállalkozás

Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai (FCH) Közös Vállalkozás

Az FCH a köz- és a magánszféra partnerségében valósul meg, és az üzemanyagcella- és hidrogéntechnológiákkal összefüggő kutatási, technológiafejlesztési és demonstrációs tevékenységeket támogatja Európában. Célja, hogy felgyorsítsa e technológiák piaci bevezetését, és elősegítse, hogy a bennük rejlő lehetőségeknek megfelelő szerepet kapjanak az alacsony széndioxid-kibocsátású energetikai rendszer kialakításában.

Az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítását célzó közös vállalkozás (SESAR közös vállalkozás)

Az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer (SESAR) megvalósítását célzó közös vállalkozás (SESAR közös vállalkozás)

A SESAR egy olyan köz-magán társulás, amelynek feladata, hogy valamennyi kapcsolódó kutatás-fejlesztési erőfeszítés uniós összehangolása és egyesítése révén korszerűsítse az európai légiforgalmi szolgáltatás rendszerét.

Shift2Rail közös vállalkozás

Shift2Rail közös vállalkozás

A Shitf2Rail az első európai vasúti közös technológiai kezdeményezés, amely az új és fejlett technológiáknak az innovatív vasúti termékmegoldásokba történő integrálásával összpontosított kutatási és innovációs, valamint piacvezérelt megoldások kialakítására törekszik.

E gazdálkodó egységek éves beszámolója nyilvánosan hozzáférhető az egyes gazdálkodó egységek honlapján.

A PÉNZÜGYI KIMUTATÁS TÁRGYALÁSA ÉS ELEMZÉSE

2017-ES PÉNZÜGYI ÉV (16)

16

TARTALOMJEGYZÉK

TARTALOMJEGYZÉK

| 1. | AZ EURÓPAI UNIÓ ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI BESZÁMOLÓJA: 2017. ÉVI PÉNZÜGYI HELYZET | 93 |
| --- | --- | --- |

1.

AZ EURÓPAI UNIÓ ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI BESZÁMOLÓJA: 2017. ÉVI PÉNZÜGYI HELYZET

| 1.1. | BEVÉTELEK | 93 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | KIADÁSOK | 93 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ESZKÖZÖK | 94 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | KÖTELEZETTSÉGEK | 102 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 2. | AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS VÉDELME | 103 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | A KOCKÁZATOK ÉS BIZONYTALANSÁGOK KEZELÉSE AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA SORÁN | 105 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | MAKROGAZDASÁGI KÖRNYEZET | 105 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 3.2. | PÉNZÜGYI TÁMOGATÁSRA VONATKOZÓ KÖLTSÉGVETÉSI FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK | 106 |
| --- | --- | --- |

3.2.

| 3.3. | KÖLTSÉGVETÉSI GARANCIÁKHOZ KAPCSOLÓDÓ FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK | 107 |
| --- | --- | --- |

3.3.

| 3.4. | LENDÜLET A MUNKAHELYTEREMTÉSNEK, A NÖVEKEDÉSNEK ÉS A BERUHÁZÁSOKNAK | 107 |
| --- | --- | --- |

3.4.

| 3.5. | AZ ÚJ BELÉPŐK RÉSZÉRE FENNTARTOTT TARTALÉK (NER) 300 | 108 |
| --- | --- | --- |

3.5.

A pénzügyi kimutatás tárgyalásának és elemzésének az a célja, hogy segítséget nyújtson az olvasónak az EU összevont pénzügyi beszámolójában bemutatott pénzügyi helyzet, pénzügyi teljesítmény és cash flow-k megértéséhez. Az itt szereplő információk nem képezték ellenőrzés tárgyát.

1.   AZ EURÓPAI UNIÓ ÖSSZEVONT PÉNZÜGYI BESZÁMOLÓJA: 2017. ÉVI PÉNZÜGYI HELYZET

1.1.   BEVÉTELEK

BEVÉTELEK

Az EU összevont bevétele magában foglalja a visszterhes ügyletekhez és a nem visszterhes ügyletekhez kapcsolódó összegeket, amelyek közül az utóbbi összegek a legjelentősebbek.

Az alábbi ábra áttekintést nyújt a nem visszterhes ügyletek főbb kategóriáiról.

A főbb nem visszterhes ügyletekből származó bevételek ötéves tendenciája (millió EUR)

A főbb nem visszterhes ügyletekből származó bevételek ötéves tendenciája (millió EUR)

Image

2017-ben az összevont bevétel az előző évhez képest 7 %-kal, 136,2 milliárd EUR-ra esett vissza elsősorban a következők miatt:

| — | a GNI-alapú források az előző évhez képest 17 milliárd EUR-val, vagyis 18 %-kal csökkentek. Ez a hatás a fenti táblázatban látható, és elsősorban a 2017. évi költségvetés kifizetési előirányzatai csökkentésének hatását tükrözi. A GNI-alapú forrást a költségvetés azon részének finanszírozására használják, amelyet semmilyen más bevételi forrás nem fedez, és |
| --- | --- |

—

a GNI-alapú források az előző évhez képest 17 milliárd EUR-val, vagyis 18 %-kal csökkentek. Ez a hatás a fenti táblázatban látható, és elsősorban a 2017. évi költségvetés kifizetési előirányzatai csökkentésének hatását tükrözi. A GNI-alapú forrást a költségvetés azon részének finanszírozására használják, amelyet semmilyen más bevételi forrás nem fedez, és

| — | a fenti csökkenést részben ellensúlyozta a nem visszterhes ügyletek „egyéb bevétele”, amely magában foglalja a 2016. évi költségvetési többletnek a költségvetési kiigazítás sorában feltüntetett hatását 6,4 milliárd EUR összegben. E költségvetési többlet nagyságának oka a programok 2016. évi végrehajtásának alulteljesítése volt, a költségvetés végrehajtásáról szóló 2016. évi jelentés 2.2. megjegyzésében kifejtettek szerint. Ez egy olyan mechanizmus, amely közvetett módon visszatérítést teljesít a tagállamok részére, mivel csökkenti a következő évi (ebben az esetben a 2017-es pénzügyi évre vonatkozó) saját források összegét, ezért a költségvetési többlet bevételként kerül megjelenítésre. |
| --- | --- |

—

a fenti csökkenést részben ellensúlyozta a nem visszterhes ügyletek „egyéb bevétele”, amely magában foglalja a 2016. évi költségvetési többletnek a költségvetési kiigazítás sorában feltüntetett hatását 6,4 milliárd EUR összegben. E költségvetési többlet nagyságának oka a programok 2016. évi végrehajtásának alulteljesítése volt, a költségvetés végrehajtásáról szóló 2016. évi jelentés 2.2. megjegyzésében kifejtettek szerint. Ez egy olyan mechanizmus, amely közvetett módon visszatérítést teljesít a tagállamok részére, mivel csökkenti a következő évi (ebben az esetben a 2017-es pénzügyi évre vonatkozó) saját források összegét, ezért a költségvetési többlet bevételként kerül megjelenítésre.

1.2.   KIADÁSOK

KIADÁSOK

Az összevont pénzügyi beszámolóban megjelenített fő kiadási tételek a megosztott irányítás alá tartozó transzferjellegű kifizetések, amelyek a következő alapokat érintik: i. Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA); ii. EMVA és egyéb vidékfejlesztési eszközök; iii. ERFA és Kohéziós Alap; és iv. Európai Szociális Alap (ESZA).

Ezek az alapok a 2017. december 31-én véget ért évben az összes kiadás közel 63 %-át tették ki – a felosztás az alábbi ábrán látható.

A tagállamok által a 2017-es pénzügyi évre vonatkozóan végrehajtott fő kiadások relatív súlya

A tagállamok által a 2017-es pénzügyi évre vonatkozóan végrehajtott fő kiadások relatív súlya

Image

A közvetlen irányítás keretében felmerült kiadások a Bizottság, a végrehajtó ügynökségek és a vagyonkezelői alapok általi költségvetés-végrehajtást mutatják. Közvetett irányítás esetén a költségvetést az uniós ügynökségek, az uniós szervek, harmadik országok, nemzetközi szervezetek és egyéb jogalanyok hajtják végre.

Összességében a közvetlen és közvetett irányítás keretében felmerült kiadások az összes kiadás hozzávetőleg 19 %-át teszik ki (24 milliárd EUR), és az előző pénzügyi évhez képest stabilak maradtak.

Az EU kiadásként számolja el a jövőbeli kifizetési kötelezettségeket, még ha azokat nem is tüntetik fel a készpénz alapú költségvetési számlákon. A jelentős összegeket a mezőgazdaságra és a vidékfejlesztésre vonatkozó szállítói kötelezettségek és elhatárolt költségek, valamint a biztosok, az európai parlamenti képviselők és a személyzet által megszerzett nyugdíjjogosultságokkal kapcsolatos munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek alatt tüntetik fel.

Az összevont kiadások összege 11 %-kal, 128,1 milliárd EUR-ra csökkent 2016-hoz képest, elsősorban a következő hatások eredményeképpen:

| — | az ERFA és a Kohéziós Alap kiadásai hozzávetőleg 50 %-kal, azaz 17,4 milliárd EUR-val csökkentek az előző programozási időszakkal (2007–2013) kapcsolatban felmerült kevesebb kiadás miatt, és |
| --- | --- |

—

az ERFA és a Kohéziós Alap kiadásai hozzávetőleg 50 %-kal, azaz 17,4 milliárd EUR-val csökkentek az előző programozási időszakkal (2007–2013) kapcsolatban felmerült kevesebb kiadás miatt, és

| — | ugyanezen okból az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és egyéb vidékfejlesztési eszközök keretében felmerült kiadások is csökkentek 1,2 milliárd EUR-val. |
| --- | --- |

—

ugyanezen okból az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) és egyéb vidékfejlesztési eszközök keretében felmerült kiadások is csökkentek 1,2 milliárd EUR-val.

1.3.   ESZKÖZÖK

ESZKÖZÖK

A mérleg eszközoldalán lévő legjelentősebb tételek a pénzügyi eszközökhöz (hitelekhez, értékesíthető pénzügyi eszközökhöz, pénzeszközökhöz) és az előfinanszírozási összegekhez kapcsolódnak, amelyek az EU eszközeinek hozzávetőleg 85 %-át teszik ki.

Az EU összevont eszközeinek összetétele

Az EU összevont eszközeinek összetétele

Image

2017. december 31-én a teljes eszközállomány 166,2 milliárd EUR-t tett ki, ami hozzávetőleg 2 %-os növekedést jelent. A főbb változások a következők voltak:

| — | az előfinanszírozás 3,6 milliárd EUR összegű emelkedése a legtöbb szakpolitikai területen bekövetkezett kis emelkedésekből eredően, |
| --- | --- |

—

az előfinanszírozás 3,6 milliárd EUR összegű emelkedése a legtöbb szakpolitikai területen bekövetkezett kis emelkedésekből eredően,

| — | a pénzügyi eszközök 2,5 milliárd EUR összegű emelkedése az ESBA-műveletekhez nyújtott garanciaalap keretéhez kapcsolódóan. Az ESBA-garanciaalapot azzal a céllal hozták létre, hogy likviditási puffert biztosítson az EBB-nél a finanszírozásaival, valamint az ESBA-megállapodás értelmében az ESBA uniós garanciájára jogosult beruházási műveletekkel kapcsolatban felmerülő potenciális veszteségekkel szemben. A garanciaalap feltöltése fokozatosan történik, és végül 9,1 milliárd EUR-t ér majd el, vagyis a tervek szerint az ESBA-val kapcsolatos teljes uniós garanciakötelezettség 35 %-ának fedezésére szolgál, és |
| --- | --- |

—

a pénzügyi eszközök 2,5 milliárd EUR összegű emelkedése az ESBA-műveletekhez nyújtott garanciaalap keretéhez kapcsolódóan. Az ESBA-garanciaalapot azzal a céllal hozták létre, hogy likviditási puffert biztosítson az EBB-nél a finanszírozásaival, valamint az ESBA-megállapodás értelmében az ESBA uniós garanciájára jogosult beruházási műveletekkel kapcsolatban felmerülő potenciális veszteségekkel szemben. A garanciaalap feltöltése fokozatosan történik, és végül 9,1 milliárd EUR-t ér majd el, vagyis a tervek szerint az ESBA-val kapcsolatos teljes uniós garanciakötelezettség 35 %-ának fedezésére szolgál, és

| — | az „Ingatlanok, gépek és berendezések”0,7 milliárd EUR összegű emelkedése, amely az űreszközök (Galileo és Kopernikusz) továbbfejlesztéséhez kapcsolódik. |
| --- | --- |

—

az „Ingatlanok, gépek és berendezések”0,7 milliárd EUR összegű emelkedése, amely az űreszközök (Galileo és Kopernikusz) továbbfejlesztéséhez kapcsolódik.

Az uniós intézmények és szervek általánosságban arra törekednek, hogy a pénzeszközként és pénzeszköz-egyenértékesként tartott összegeket alacsony szinten tartsák. Az év végén 24,1 milliárd EUR összegű készpénzállomány alacsonyabb 2016-hoz képest, és a következő fő elemekből áll:

| — | saját források: az év végi egyenleg magában foglal egy összesen 8,9 milliárd EUR-s nettó összeget, amelyet a 2017 végén elfogadott költségvetés-módosításoknak köszönhetően 2018 elején vissza kellett téríteni a tagállamok részére, |
| --- | --- |

—

saját források: az év végi egyenleg magában foglal egy összesen 8,9 milliárd EUR-s nettó összeget, amelyet a 2017 végén elfogadott költségvetés-módosításoknak köszönhetően 2018 elején vissza kellett téríteni a tagállamok részére,

| — | a 2017 végén jogerősen beszedett 0,5 milliárd EUR összegű, a Bizottság által a versenyszabályok megsértése miatt kirótt pénzbírság, amely év végén a kincstári egyenleg részét képezte, és |
| --- | --- |

—

a 2017 végén jogerősen beszedett 0,5 milliárd EUR összegű, a Bizottság által a versenyszabályok megsértése miatt kirótt pénzbírság, amely év végén a kincstári egyenleg részét képezte, és

| — | a kincstári egyenleg továbbá magában foglalta a 8,4 milliárd EUR összegű címzett bevételeket és kifizetési előirányzatokat. |
| --- | --- |

—

a kincstári egyenleg továbbá magában foglalta a 8,4 milliárd EUR összegű címzett bevételeket és kifizetési előirányzatokat.

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

Megjegyzendő, hogy az előfinanszírozás szintjét jelentősen befolyásolja a többéves pénzügyi keret ciklusa – például a többéves pénzügyi keret időszakának elején várhatóan nagy előlegeket kell kifizetni a tagállamok részére a kohéziós politika keretében. A Bizottság minden erőfeszítést megtesz annak érdekében, hogy az előfinanszírozást megfelelő szinten tartsa. Egyensúlyt kell teremteni a projektek elegendő finanszírozásának biztosítása és a kiadások kellő időben történő elszámolása között.

Az uniós mérlegben szereplő teljes előfinanszírozás (amely nem tartalmazza a tagállamok részére teljesített egyéb előlegeket, valamint a Bekou és az Afrika vagyonkezelői alapokhoz való hozzájárulásokat) 44,3 milliárd EUR-t tesz ki (2016: 41,6 milliárd EUR), amelynek szinte az egésze bizottsági tevékenységekhez kapcsolódik. A Bizottság által nyújtott előfinanszírozás mintegy 61 %-a megosztott irányítású, ami azt jelenti, hogy a költségvetés végrehajtását a tagállamokhoz delegálják (a Bizottság felügyeleti szerepet lát el).

Bizottság általi előfinanszírozás irányítási mód szerinti bontásban

Bizottság általi előfinanszírozás irányítási mód szerinti bontásban

Image

A megosztott irányítási mód alá tartozó legjelentősebb előfinanszírozási összeg az ERFA-hoz és a Kohéziós Alaphoz kapcsolódik (14,9 milliárd EUR).

PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK

PÉNZÜGYI INSTRUMENTUMOK

Az EU összevont pénzügyi beszámolójában a következők vannak feltüntetve számviteli értelemben pénzügyi instrumentumként:

| — | a költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök: az ilyen típusú költségvetési végrehajtás keretében a pénzeszközöket vagy már folyósították a megbízott szervezetek által kezelt vagyonkezelői számlákra, és rendelkezésre állnak (pénzeszközként és pénzeszköz-egyenértékesként, valamint hitelviszonyt megtestesítő értékpapírként), hogy fedezzék a jövőbeli garancialehívásokat, vagy befektetésre kerültek a saját tőkébe, |
| --- | --- |

—

a költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök: az ilyen típusú költségvetési végrehajtás keretében a pénzeszközöket vagy már folyósították a megbízott szervezetek által kezelt vagyonkezelői számlákra, és rendelkezésre állnak (pénzeszközként és pénzeszköz-egyenértékesként, valamint hitelviszonyt megtestesítő értékpapírként), hogy fedezzék a jövőbeli garancialehívásokat, vagy befektetésre kerültek a saját tőkébe,

| — | költségvetési garanciákra vonatkozó garanciaalapokban tartott pénzügyi eszközök: az ilyen típusú költségvetési végrehajtás keretében az EU olyan garanciákat nyújt megbízott szervezetek számára, amelyek finanszírozása csak részben történik a Bizottság által létrehozott garanciaalapokon keresztül, és így függő kötelezettségeket keletkeztetnek az uniós költségvetés számára – lásd a 3.3. megjegyzést, és |
| --- | --- |

—

költségvetési garanciákra vonatkozó garanciaalapokban tartott pénzügyi eszközök: az ilyen típusú költségvetési végrehajtás keretében az EU olyan garanciákat nyújt megbízott szervezetek számára, amelyek finanszírozása csak részben történik a Bizottság által létrehozott garanciaalapokon keresztül, és így függő kötelezettségeket keletkeztetnek az uniós költségvetés számára – lásd a 3.3. megjegyzést, és

3.3.

| — | hitelek és pénzügyi támogatási programokra vonatkozó kapcsolódó hitelfelvételek. |
| --- | --- |

—

hitelek és pénzügyi támogatási programokra vonatkozó kapcsolódó hitelfelvételek.

A költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök

A költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök

Az uniós költségvetésből támogatott, közvetlen és közvetett irányítás alá tartozó pénzügyi eszközök jelentősége és volumene évről évre nő. A hagyományos költségvetés-végrehajtási módhoz képest – amely vissza nem térítendő és más támogatások nyújtására terjed ki – az e megközelítés mögött álló alapvető koncepció az, hogy a költségvetésből pénzügyi eszközök révén felhasznált minden egyes euróból a tőkeáttételi hatásnak köszönhetően a végső kedvezményezett több mint 1 eurót kap pénzügyi támogatásként. Az uniós költségvetés e felhasználása arra irányul, hogy maximalizálja a rendelkezésre álló források hatását. Az uniós költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök formája lehet garanciaeszköz, tőkeinstrumentum és hiteleszköz – lásd a többéves pénzügyi keret szerinti alábbi áttekintést. Az ezen instrumentumokban tartott eszközöket vagy pénzeszközökben és pénzeszköz-egyenértékesekben tartják, vagy befektetik az EU összevont pénzügyi beszámolójában értékesíthető pénzügyi eszközként feltüntetett tőkeinstrumentumokba és hitelpapírokba.

Az uniós költségvetésből támogatott pénzügyi eszközök értékesíthető pénzügyi eszközei (év végi érték)

Image

Az alábbi táblázatok áttekintést nyújtanak az uniós költségvetésből támogatott pénzügyi eszközökről és azok 2017. december 31-i értékéről a többéves pénzügyi keret szerinti bontásban:

| millió EUR |
| --- |
| Több többéves pénzügyi kerethez kapcsolódó | Eszközök (17) | Kötelezettségek (18) | Garanciák (19) |
| Garancia- és kockázatmegosztási eszközök: | | | |
| Nyugat-balkáni Vállalkozásfejlesztési és Innovációs Eszköz (EDIF) | 28 | (26) | — |
| | 28 | (26) | — |
| Tőkeinstrumentumok: | | | |
| Délkelet-Európáért Európai Alap (EFSE) | 119 | — | — |
| Környezetbarát Növekedésért Alap a keleti szomszédság részére | 70 | 0 | — |
| Vállalkozásinnovációs alap (ENIF) | 18 | — | — |
| MENA Alap a mikro-, kis- és középvállalkozások számára (SANAD) | 18 | — | — |
| Vállalkozásbővítési alap (ENEF) | 10 | — | — |
| MIFA hitelalap – mikrofinanszírozási kezdeményezés Ázsia részére | 8 | — | — |
| | 245 | 0 | — |
| Összesen | 273 | (26) | — |

millió EUR

Több többéves pénzügyi kerethez kapcsolódó

Eszközök (17)

17

Kötelezettségek (18)

18

Garanciák (19)

19

Garancia- és kockázatmegosztási eszközök:

Garancia- és kockázatmegosztási eszközök:

Nyugat-balkáni Vállalkozásfejlesztési és Innovációs Eszköz (EDIF)

28

(26)

—

28

28

(26)

(26)

—

Tőkeinstrumentumok:

Tőkeinstrumentumok:

Délkelet-Európáért Európai Alap (EFSE)

119

—

—

Környezetbarát Növekedésért Alap a keleti szomszédság részére

70

0

—

Vállalkozásinnovációs alap (ENIF)

18

—

—

MENA Alap a mikro-, kis- és középvállalkozások számára (SANAD)

18

—

—

Vállalkozásbővítési alap (ENEF)

10

—

—

MIFA hitelalap – mikrofinanszírozási kezdeményezés Ázsia részére

8

—

—

245

245

0

0

—

Összesen

Összesen

273

273

(26)

(26)

—

| A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret | Eszközök | Kötelezettségek | Garanciák |
| --- | --- | --- | --- |
| Garancia- és kockázatmegosztási eszközök: | | | |
| Horizont 2020 – InnovFin kutatási és innovációs célú hitel és garancia | 941 | (30) | (813) |
| Horizont 2020 – InnovFin kkv-garanciaeszköz | 694 | (205) | (484) |
| Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hitelfinanszírozási eszköze (CEF DI): | 524 | (3) | (490) |
| COSME hitelgarancia-eszköz | 224 | (331) | (2) |
| A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programjának garanciaeszköze (EaSI) | 56 | (25) | — |
| Energiahatékonysági magánfinanszírozási eszköz (PF4EE) | 31 | (1) | (2) |
| A kulturális és kreatív ágazatok garanciaeszköze | 17 | (4) | — |
| Diákhitelgarancia-eszköz | 14 | (1) | — |
| SEMED Mkkv Inkluzív Finanszírozási Program | 14 | — | (6) |
| Természetitőke-finanszírozási Eszköz | 12 | — | (1) |
| A keleti partnerség kkv-finanszírozási eszköze | 5 | (5) | — |
| „Nők az üzleti életben” program a keleti partnerség országaiban | 4 | — | (4) |
| Támogatás a mongol gazdaság diverzifikálásához | 2 | — | — |
| | 2 538 | (604) | (1 802 ) |
| Tőkeinstrumentumok: | | | |
| Horizont 2020 InnovFin kutatási és innovációs célú tőkefinanszírozási eszköz | 312 | (9) | — |
| COSME – Növekedésösztönző Tőkefinanszírozási Eszköz | 45 | (2) | — |
| Kockázatitőke-eszköz a déli szomszédság országai részére | 20 | — | — |
| Climate Investor One | 16 | — | — |
| Latin-amerikai Beruházási Keret | 13 | — | — |
| Afrika Mezőgazdasági és Kereskedelmi Beruházási Alap | 10 | — | — |
| | 416 | (12) | — |
| Vegyes eszközök: | | | |
| EU mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség eszköz | 70 | — | (18) |
| ElectriFI | 32 | 0 | — |
| | 102 | 0 | (18) |
| Összesen | 3 056 | (615) | (1 820 ) |

A 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret

Eszközök

Kötelezettségek

Garanciák

Garancia- és kockázatmegosztási eszközök:

Garancia- és kockázatmegosztási eszközök:

Horizont 2020 – InnovFin kutatási és innovációs célú hitel és garancia

941

(30)

(813)

Horizont 2020 – InnovFin kkv-garanciaeszköz

694

(205)

(484)

Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hitelfinanszírozási eszköze (CEF DI):

524

(3)

(490)

COSME hitelgarancia-eszköz

224

(331)

(2)

A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programjának garanciaeszköze (EaSI)

56

(25)

—

Energiahatékonysági magánfinanszírozási eszköz (PF4EE)

31

(1)

(2)

A kulturális és kreatív ágazatok garanciaeszköze

17

(4)

—

Diákhitelgarancia-eszköz

14

(1)

—

SEMED Mkkv Inkluzív Finanszírozási Program

14

—

(6)

Természetitőke-finanszírozási Eszköz

12

—

(1)

A keleti partnerség kkv-finanszírozási eszköze

5

(5)

—

„Nők az üzleti életben” program a keleti partnerség országaiban

4

—

(4)

Támogatás a mongol gazdaság diverzifikálásához

2

—

—

2 538

2 538

(604)

(604)

(1 802 )

(1 802 )

Tőkeinstrumentumok:

Tőkeinstrumentumok:

Horizont 2020 InnovFin kutatási és innovációs célú tőkefinanszírozási eszköz

312

(9)

—

COSME – Növekedésösztönző Tőkefinanszírozási Eszköz

45

(2)

—

Kockázatitőke-eszköz a déli szomszédság országai részére

20

—

—

Climate Investor One

16

—

—

Latin-amerikai Beruházási Keret

13

—

—

Afrika Mezőgazdasági és Kereskedelmi Beruházási Alap

10

—

—

416

416

(12)

(12)

—

Vegyes eszközök:

Vegyes eszközök:

EU mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség eszköz

70

—

(18)

ElectriFI

32

0

—

102

102

0

0

(18)

(18)

Összesen

Összesen

3 056

3 056

(615)

(615)

(1 820 )

(1 820 )

| 2014 előtti többéves pénzügyi keret | Eszközök | Kötelezettségek | Garanciák |
| --- | --- | --- | --- |
| Garancia- és kockázatmegosztási eszközök: | | | |
| Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus (RSFF) | 763 | (70) | (654) |
| A versenyképességi és innovációs keretprogram szerinti kkv-garanciakeret | 90 | (167) | — |
| Többéves program (MAP) vállalkozásoknak | 32 | (32) | — |
| Kkv-garanciakeret | 12 | (5) | — |
| Európai Progress mikrofinanszírozási megbízás | 6 | (5) | — |
| | 904 | (279) | (654) |
| Tőkeinstrumentumok: | | | |
| A versenyképességi és innovációs keretprogram szerinti, a gyorsan növekvő és innovatív kkv-k támogatására létrehozott eszköz | 428 | (4) | — |
| Többéves keretprogram – Tőkefinanszírozási eszköz | 217 | — | — |
| Európai Energiahatékonysági Alap | 100 | — | — |
| Marguerite Alap | 79 | — | — |
| Globális Energiahatékonysági és Megújulóenergia-alap | 72 | — | — |
| A foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz | 67 | — | — |
| Európai Technológiai Hitelkeret (ETF) Startup eszköz 1998 | 10 | — | — |
| Technológiatranszfer kísérleti projektek | 1 | — | — |
| | 974 | (4) | — |
| Vegyes eszközök: | | | |
| Gazdasági és pénzügyi együttműködési eszköz az euromediterrán partnerség keretében (MEDA) | 179 | (2) | — |
| Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI) | 125 | (3) | — |
| Kkv-kat támogató hitelek | 16 | — | — |
| | 320 | (5) | — |
| Összesen | 2 198 | (288) | (654) |
| Mindösszesen | 5 526 | (930) | (2 473 ) |

2014 előtti többéves pénzügyi keret

Eszközök

Kötelezettségek

Garanciák

Garancia- és kockázatmegosztási eszközök:

Garancia- és kockázatmegosztási eszközök:

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus (RSFF)

763

(70)

(654)

A versenyképességi és innovációs keretprogram szerinti kkv-garanciakeret

90

(167)

—

Többéves program (MAP) vállalkozásoknak

32

(32)

—

Kkv-garanciakeret

12

(5)

—

Európai Progress mikrofinanszírozási megbízás

6

(5)

—

904

904

(279)

(279)

(654)

(654)

Tőkeinstrumentumok:

Tőkeinstrumentumok:

A versenyképességi és innovációs keretprogram szerinti, a gyorsan növekvő és innovatív kkv-k támogatására létrehozott eszköz

428

(4)

—

Többéves keretprogram – Tőkefinanszírozási eszköz

217

—

—

Európai Energiahatékonysági Alap

100

—

—

Marguerite Alap

79

—

—

Globális Energiahatékonysági és Megújulóenergia-alap

72

—

—

A foglalkoztatási és társadalmi befogadási célú európai Progress mikrofinanszírozási eszköz

67

—

—

Európai Technológiai Hitelkeret (ETF) Startup eszköz 1998

10

—

—

Technológiatranszfer kísérleti projektek

1

—

—

974

974

(4)

(4)

—

Vegyes eszközök:

Vegyes eszközök:

Gazdasági és pénzügyi együttműködési eszköz az euromediterrán partnerség keretében (MEDA)

179

(2)

—

Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (ENPI)

125

(3)

—

Kkv-kat támogató hitelek

16

—

—

320

320

(5)

(5)

—

Összesen

Összesen

2 198

2 198

(288)

(288)

(654)

(654)

Mindösszesen

Mindösszesen

5 526

5 526

(930)

(930)

(2 473 )

(2 473 )

Költségvetési garanciákra vonatkozó garanciaalapokban tartott pénzügyi eszközök

Költségvetési garanciákra vonatkozó garanciaalapokban tartott pénzügyi eszközök

A Bizottság garanciaalapokat hozott létre (lásd az összevont pénzügyi beszámoló 4.1.1. megjegyzését) az EBB csoport részére nyújtott költségvetési garanciák fedezésére. E garanciaalapokat az uniós költségvetésből származó kifizetésekből töltik fel, hogy likviditási tartalékot biztosítsanak a fedezett műveletekből származó potenciális veszteségekkel szemben. A garanciaalap részére teljesített kifizetéseket pénzügyi instrumentumokba, többek között hitelpapírokba, pénzeszközökbe és lekötött betétekbe fektetik be. 2017. december 31-én a Bizottság az alábbiakban tartott pénzügyi eszközöket:

4.1.1.

| — | a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap, 2,4 milliárd EUR, és |
| --- | --- |

—

a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap, 2,4 milliárd EUR, és

| — | az ESBA-garanciaalap, 3,5 milliárd EUR. |
| --- | --- |

—

az ESBA-garanciaalap, 3,5 milliárd EUR.

Pénzügyi támogatási programokra vonatkozó hitelek és kapcsolódó hitelfelvételek

Pénzügyi támogatási programokra vonatkozó hitelek és kapcsolódó hitelfelvételek

A Bizottság az Európai Parlament és a Tanács határozatai alapján pénzügyi támogatást nyújt a tagállamoknak és harmadik országoknak a tőkepiacokról finanszírozott kétoldalú hitelek formájában, az uniós költségvetés garanciájával.

Az EU képviseletében eljáró Bizottság jelenleg a következő három fő programot működteti, amelyek keretében hiteleket nyújthat:

| — | európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM), |
| --- | --- |

—

európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM),

| — | fizetésimérleg-támogatás, és |
| --- | --- |

—

fizetésimérleg-támogatás, és

| — | makroszintű pénzügyi támogatás. |
| --- | --- |

—

makroszintű pénzügyi támogatás.

Az uniós hitelezés finanszírozásához szükséges tőkét a tőkepiacokon vagy pénzügyi intézményeknél veszik fel.

2017. december 31-én az EFSM és a fizetésimérleg-eszköz keretében biztosított pénzügyi támogatásra nyújtott hitelek nominális összege az alábbiak szerint alakult:

| milliárd EUR |
| --- |
| | Fizetésimérleg-eszköz | EFSM
   (20) | ÖSSZESEN |
| | Lettország | Románia | Összesen | Írország | Portugália | Összesen |
| Összes nyújtott | 3,1 | 5,0  (21) | 8,1 | 22,5 | 26,0 | 48,5 | 56,6 |
| 2017.12.31-ig folyósított összesen | 2,9 | 5,0 | 7,9 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 54,7 |
| 2017.12.31-ig visszafizetett összesen | (2,2 ) | (2,7 ) | (4,9 ) | — | — | — | (4,9 ) |
| 2017.12.31-én kinnlévő összeg | 0,7 | 2,3 | 3,0 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 49,8 |

milliárd EUR

Fizetésimérleg-eszköz

Fizetésimérleg-eszköz

EFSM
   (20)

EFSM

20

ÖSSZESEN

ÖSSZESEN

Lettország

Románia

Összesen

Írország

Portugália

Összesen

Összes nyújtott

3,1

5,0  (21)

21

8,1

22,5

26,0

48,5

56,6

2017.12.31-ig folyósított összesen

2,9

5,0

7,9

22,5

24,3

46,8

54,7

2017.12.31-ig visszafizetett összesen

(2,2 )

(2,7 )

(4,9 )

—

—

—

(4,9 )

2017.12.31-én kinnlévő összeg

0,7

2,3

3,0

22,5

24,3

46,8

49,8

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

Az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmust (EFSM) azért hozták létre, hogy pénzügyi támogatást nyújtson minden olyan tagállamnak, amely általa nem befolyásolható rendkívüli körülmények folytán súlyos gazdasági-pénzügyi zavarral küzd, vagy annak komoly veszélye áll fenn. Az EFSM 2011 és 2014 között a reformok végrehajtásától függő pénzügyi támogatást nyújtott Írországnak és Portugáliának.

A program lejárt, és további hitel nem hívható le, jóllehet továbbra is igénybe lehet venni olyan konkrét feladatokra, mint például az Írországnak és Portugáliának nyújtott hitelek futamidejének meghosszabbítása és áthidaló hitelek nyújtása.

Az EFSM-program fő pontjai a következők:

Írország

Írország

| — | Írország 2010 decemberében igényelte az EFSM keretében nyújtott teljes 22,5 milliárd EUR-s összeget, amelyet nyolc részletben folyósítottak 2011 januárja és 2014 márciusa között, |
| --- | --- |

—

Írország 2010 decemberében igényelte az EFSM keretében nyújtott teljes 22,5 milliárd EUR-s összeget, amelyet nyolc részletben folyósítottak 2011 januárja és 2014 márciusa között,

| — | Írországnak lehetősége van arra, hogy az EFSM keretében nyújtott hitelek futamidejét a maximális súlyozott átlagos lejárat meghosszabbítása alapján meghosszabbítsa, és |
| --- | --- |

—

Írországnak lehetősége van arra, hogy az EFSM keretében nyújtott hitelek futamidejét a maximális súlyozott átlagos lejárat meghosszabbítása alapján meghosszabbítsa, és

| — | az első, 3,4 milliárd EUR összegű törlesztés 2018 áprilisára volt beütemezve. Írország azonban a futamidő meghosszabbítását kérte, amelyet jóváhagytak és 2018 első negyedévében piaci hitelfelvétellel finanszíroztak, amelyet a későbbiekben két részletben kell törleszteni (2025-ben 2,4 milliárd EUR-t, majd 2033-ban 1 milliárd EUR-t). A második, 0,5 milliárd EUR összegű törlesztést 2018 októberére ütemezték be, de ezt a futamidőt is meg lehet hosszabbítani. |
| --- | --- |

—

az első, 3,4 milliárd EUR összegű törlesztés 2018 áprilisára volt beütemezve. Írország azonban a futamidő meghosszabbítását kérte, amelyet jóváhagytak és 2018 első negyedévében piaci hitelfelvétellel finanszíroztak, amelyet a későbbiekben két részletben kell törleszteni (2025-ben 2,4 milliárd EUR-t, majd 2033-ban 1 milliárd EUR-t). A második, 0,5 milliárd EUR összegű törlesztést 2018 októberére ütemezték be, de ezt a futamidőt is meg lehet hosszabbítani.

Portugália

Portugália

| — | Portugália 2011 májusában az EFSM által nyújtott 26 milliárd EUR-ból 24,3 milliárd EUR-t igényelt, amelyet hét részletben folyósítottak 2011 májusa és 2014 novembere között, és |
| --- | --- |

—

Portugália 2011 májusában az EFSM által nyújtott 26 milliárd EUR-ból 24,3 milliárd EUR-t igényelt, amelyet hét részletben folyósítottak 2011 májusa és 2014 novembere között, és

| — | az első, 0,6 milliárd EUR összegű törlesztés 2018 októberére van beütemezve, de Írországhoz hasonlóan Portugália is kérheti a futamidő meghosszabbítását. |
| --- | --- |

—

az első, 0,6 milliárd EUR összegű törlesztés 2018 októberére van beütemezve, de Írországhoz hasonlóan Portugália is kérheti a futamidő meghosszabbítását.

Fizetésimérleg-eszköz

Fizetésimérleg-eszköz

A fizetésimérleg-eszköz olyan támogatási program, amelyet a fizetési mérlegükkel kapcsolatban nehézségekkel küzdő vagy nehézségekkel fenyegetett, euróövezeten kívüli országok számára alakítottak ki. A fizetésimérleg-támogatás a mögöttes gazdasági problémák kezelésére kidolgozott szakpolitikák végrehajtásától függő középtávú hitelek formájában valósul meg. Az EU által nyújtott fizetésimérleg-támogatás jellemzően a Nemzetközi Valutaalappal (IMF) és más nemzetközi intézményekkel vagy országokkal együttműködésben valósul meg.

A fizetésimérleg-támogatási mechanizmus keretében nyújtott középtávú európai uniós pénzügyi támogatást 2008 novemberében Magyarország, majd 2009 januárjában és májusában Lettország és Románia javára aktiválták, hogy összesen 14,6 milliárd EUR összegű kötelezettségvállalással segítsék a piaci bizalom helyreállítását ezekben az országokban. A Magyarországra vonatkozó fizetésimérleg-támogatási program 2010-ben lejárt, és 2016-ban teljes egészében visszafizetésre került. A Lettországra és Romániára vonatkozó támogatási programok 2012-ben lejártak, így további részletek nem folyósíthatók.

Ezenfelül a Romániára vonatkozó két elővigyázatossági pénzügyi támogatási program 2013-ban, illetve 2015-ben lehívás nélkül lejárt.

A főbb pontok az alábbiak:

| — | 2017 folyamán a fizetésimérleg-támogatás kedvezményezett tagállamai időben és teljes egészében visszafizettek 1,3 milliárd EUR-t, amelyből 1,2 milliárd EUR Romániától származó tőketörlesztéshez kapcsolódott, a fennmaradó összeg pedig a kamatokat jelenti, és |
| --- | --- |

—

2017 folyamán a fizetésimérleg-támogatás kedvezményezett tagállamai időben és teljes egészében visszafizettek 1,3 milliárd EUR-t, amelyből 1,2 milliárd EUR Romániától származó tőketörlesztéshez kapcsolódott, a fennmaradó összeg pedig a kamatokat jelenti, és

| — | 2018 áprilisában Románia 1,2 milliárd EUR összegű tőketörlesztést teljesített, és várhatóan 2018 októberében újabb 0,1 milliárd EUR összegű tőketörlesztést hajt végre. |
| --- | --- |

—

2018 áprilisában Románia 1,2 milliárd EUR összegű tőketörlesztést teljesített, és várhatóan 2018 októberében újabb 0,1 milliárd EUR összegű tőketörlesztést hajt végre.

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

Makroszintű pénzügyi támogatás (MFA)

Az MFA az EU által az EU-n kívüli, fizetésimérleg-válsággal küzdő partnerországok részére nyújtott pénzügyi támogatást jelent. Közép- és hosszú távú hitelek vagy támogatások, vagy ezek kombinációja formájában valósul meg, és csak olyan országok számára áll rendelkezésre, amelyek folyósítással járó IMF-program kedvezményezettjei.

Az MFA-program keretében 2017. december 31-én kinnlevő hitelek nominális összege 3,9 milliárd EUR-t tett ki.

1.4.   KÖTELEZETTSÉGEK

KÖTELEZETTSÉGEK

A mérleg kötelezettségoldalának legjelentősebb tételeit elsősorban az alábbi négy fő tétel képezi: i. nyugdíjkötelezettség és egyéb munkavállalói juttatási kötelezettségek; ii. hitelfelvételek; iii. harmadik felek felé fennálló szállítói kötelezettségek; és iv. elhatárolt költségek.

Az EU konszolidált mérlegében szereplő kötelezettségek összetétele

Az EU konszolidált mérlegében szereplő kötelezettségek összetétele

Image

2017. december 31-én az összes kötelezettség 236,5 milliárd EUR-t tett ki, ami az előző évhez képest hozzávetőleg 1 %-os emelkedést jelent.

A fő változások az alábbiakat ért hatásokhoz kapcsolódnak:

| — | a munkavállalói juttatásokkal kapcsolatos összes kötelezettség 5,9 milliárd EUR összegű emelkedése elsősorban az európai tisztviselők nyugdíjrendszere nettó kötelezettségei emelkedésének köszönhető, |
| --- | --- |

—

a munkavállalói juttatásokkal kapcsolatos összes kötelezettség 5,9 milliárd EUR összegű emelkedése elsősorban az európai tisztviselők nyugdíjrendszere nettó kötelezettségei emelkedésének köszönhető,

| — | a céltartalékok 1 milliárd EUR-val emelkedtek, mivel a JRC leszereléssel kapcsolatos céltartalékáról szóló tanulmány aktualizálása a kötelezettség becslésének emelkedéséhez vezetett. A változás a számítás fő inputjához – az időkerethez – kapcsolódik, amely korábban körülbelül 20 év volt, és amelyet most 40 évre módosítottak, és |
| --- | --- |

—

a céltartalékok 1 milliárd EUR-val emelkedtek, mivel a JRC leszereléssel kapcsolatos céltartalékáról szóló tanulmány aktualizálása a kötelezettség becslésének emelkedéséhez vezetett. A változás a számítás fő inputjához – az időkerethez – kapcsolódik, amely korábban körülbelül 20 év volt, és amelyet most 40 évre módosítottak, és

| — | az elhatárolt költségek 3,7 milliárd EUR-val csökkentek, ami részben ellensúlyozza a fenti hatásokat. Az elhatárolt költségek csökkenésének oka az, hogy a korábbi többéves pénzügyi keret kohéziós programjainak lezárása jól halad. |
| --- | --- |

—

az elhatárolt költségek 3,7 milliárd EUR-val csökkentek, ami részben ellensúlyozza a fenti hatásokat. Az elhatárolt költségek csökkenésének oka az, hogy a korábbi többéves pénzügyi keret kohéziós programjainak lezárása jól halad.

A kötelezettség összes többi tétele összességében stabil maradt. Fontos megjegyezni, hogy a hosszú távú pénzügyi kötelezettségek a hitelfelvételek csökkenése miatt csökkentek, amihez a rövid távú kötelezettségek emelkedése társult; ez a hatás annak köszönhető, hogy 2018-ban Románia (1,35 milliárd EUR), Írország (3,9 milliárd EUR) és Portugália (0,6 milliárd EUR) visszafizeti a fizetésimérleg-eszköz és az EFSM keretében kapott hiteleket, a beszámoló fordulónapján vártak szerint.

Összes beérkezett és a mérleg szállítói kötelezettség fejezetében elszámolt költségtérítési igény és számla

Összes beérkezett és a mérleg szállítói kötelezettség fejezetében elszámolt költségtérítési igény és számla

Image

Nettó eszközök

Nettó eszközök

Az eszközöket meghaladó kötelezettségállomány nem jelenti azt, hogy az uniós intézmények és szervek pénzügyi nehézségekkel küzdenének, hanem inkább azt, hogy bizonyos kötelezettségeket jövőbeli éves költségvetésekből kell majd finanszírozni. Az eredményszemléletű elszámolás szabályai értelmében igen sok kiadást 2017-ben számolnak el, holott tényleges kifizetésükre esetleg csak 2018-ban vagy később, jövőbeli költségvetések keretében kerül sor, és a kapcsolódó bevételeket majd csak későbbi időszakokban tüntetik fel. A kiemelendő legjelentősebb összegek az EMGA tevékenységei (amelyeket 2018-ban fizetnek ki) és a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek (amelyeket a következő 30 év során teljesítenek).

2.   AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS VÉDELME

AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS VÉDELME

Áttekintés a 2017. évi pénzügyi korrekciókról és visszafizettetésekről

Áttekintés a 2017. évi pénzügyi korrekciókról és visszafizettetésekről

Az uniós költségvetés végrehajtásakor nagy figyelmet kell szentelni annak, hogy megfelelően megelőzzék, feltárják, majd korrigálják a hibákhoz, szabálytalanságokhoz és csaláshoz vezető rendszerbeli hiányosságokat. A Számvevőszék éves jelentése az éves beszámoló alapjául szolgáló ügyletek jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó megbízhatósági nyilatkozatot, valamint a kifizetések lényeges hibaszintjét tartalmazza. Az EU éves beszámolójának a Hivatalos Lapban való közzétételével együtt a megbízhatósági nyilatkozatot is közzéteszik.

A Bizottság védintézkedései két fő mechanizmus révén enyhítik e hibák hatásait:

| 1. | megelőző mechanizmusok (például előzetes ellenőrzések, a kifizetések megszakítása és felfüggesztése); és |
| --- | --- |

1.

megelőző mechanizmusok (például előzetes ellenőrzések, a kifizetések megszakítása és felfüggesztése); és

| 2. | korrekciós mechanizmusok (elsősorban a tagállamokra kivetett és a tagállamok által elfogadott pénzügyi korrekciók és az uniós kifizetések kedvezményezettjeire kiszabott visszafizettetések). |
| --- | --- |

2.

korrekciós mechanizmusok (elsősorban a tagállamokra kivetett és a tagállamok által elfogadott pénzügyi korrekciók és az uniós kifizetések kedvezményezettjeire kiszabott visszafizettetések).

A megosztott irányítás keretében (mezőgazdasági kiadások és strukturális intézkedések) elsődlegesen a tagállamok felelősek a teljes kiadási ciklusban annak biztosításáért, hogy az uniós költségvetésből teljesített kiadás jogszerű és szabályszerű legyen.

A védintézkedések a Bizottság és – közös irányítás alá tartozó kiadások esetén – a tagállamok által is végzett, az uniós költségvetésből finanszírozott kiadások elszámolhatóságára vonatkozó felügyeleti és ellenőrzési munka alapján születnek. A Bizottság a pénzügyi korrekció vagy visszafizettetés összegének meghatározásakor figyelembe veszi az alkalmazandó jogszabályok megsértésének természetét és súlyosságát, valamint a költségvetésre gyakorolt pénzügyi hatásokat, többek között abban az esetben is, amikor az irányítási és kontrollrendszerek hiányossága állapítható meg.

Korrekciós mechanizmus folyamata:

Korrekciós mechanizmus folyamata:

Image

A pénzügyi korrekciók és visszafizettetések a folyamat két fő szakasza szerint kerülnek bemutatásra. Mindkét szakaszra sor kerülhet egyetlen évben vagy több évre elhúzódóan:

| 1. | Pénzügyi korrekciók és visszafizettetések a visszaigazolási szakaszban: ezeket az összegeket az érintett tagállam elfogadta, vagy bizottsági határozattal kiszabták. 2017-ben az összes visszaigazolt pénzügyi korrekció és visszafizettetés 2 662 millió EUR-t tett ki (2016: 3 777 millió EUR), ebből 1 826 millió EUR származott korrekciós intézkedésekből. |
| --- | --- |

1.

Pénzügyi korrekciók és visszafizettetések a visszaigazolási szakaszban: ezeket az összegeket az érintett tagállam elfogadta, vagy bizottsági határozattal kiszabták. 2017-ben az összes visszaigazolt pénzügyi korrekció és visszafizettetés 2 662 millió EUR-t tett ki (2016: 3 777 millió EUR), ebből 1 826 millió EUR származott korrekciós intézkedésekből.

2017-ben visszaigazolt pénzügyi korrekciók és visszafizettetések (*1) – szakpolitikai területek szerinti bontásban

2017-ben visszaigazolt pénzügyi korrekciók és visszafizettetések (*1

Image

| 2. | Pénzügyi korrekciók és visszafizettetések a végrehajtási szakaszban: ezek az összegek a folyamat utolsó lépését jelentik, amellyel véglegesen korrigálják a jogosulatlan kiadásokat. Az ágazati alapú szabályozási keretekben több végrehajtási mechanizmust is előirányoztak. 2017-ben az összes végrehajtott pénzügyi korrekció és visszafizettetés 2 845 millió EUR-t tett ki (2016: 3 389 millió EUR), ebből 1 949 millió EUR származott korrekciós intézkedésekből. A pénzügyi korrekciók és visszafizettetések végrehajtása több évet is igénybe vehet, ami főként a mezőgazdasági politika keretében a tagállamoknak biztosított részletfizetési vagy halasztási határozatokkal magyarázható. A kohéziós politika területén a jogi keret a programozási időszak lezárásakor vagy azt követően való végrehajtást ír elő. |
| --- | --- |

2.

Pénzügyi korrekciók és visszafizettetések a végrehajtási szakaszban: ezek az összegek a folyamat utolsó lépését jelentik, amellyel véglegesen korrigálják a jogosulatlan kiadásokat. Az ágazati alapú szabályozási keretekben több végrehajtási mechanizmust is előirányoztak. 2017-ben az összes végrehajtott pénzügyi korrekció és visszafizettetés 2 845 millió EUR-t tett ki (2016: 3 389 millió EUR), ebből 1 949 millió EUR származott korrekciós intézkedésekből. A pénzügyi korrekciók és visszafizettetések végrehajtása több évet is igénybe vehet, ami főként a mezőgazdasági politika keretében a tagállamoknak biztosított részletfizetési vagy halasztási határozatokkal magyarázható. A kohéziós politika területén a jogi keret a programozási időszak lezárásakor vagy azt követően való végrehajtást ír elő.

2017-ben végrehajtott pénzügyi korrekciók és visszafizettetések (*1)– szakpolitikai területek szerinti bontásban

2017-ben végrehajtott pénzügyi korrekciók és visszafizettetések (*1

Image

3.   A KOCKÁZATOK ÉS BIZONYTALANSÁGOK KEZELÉSE AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA SORÁN

3.1.   MAKROGAZDASÁGI KÖRNYEZET

MAKROGAZDASÁGI KÖRNYEZET

Az EU makrogazdasági környezete (22) hatást gyakorol az uniós tagállamok azon képességére, hogy teljesítsék az uniós intézményekkel és szervekkel szembeni finanszírozási kötelezettségeiket, ezáltal pedig az EU azon képességére, hogy folytassa az uniós szakpolitikák végrehajtását.

22

Miközben a globális gazdasági tevékenység és kereskedelem tavalyi széles körű felgyorsulása előnyösnek bizonyult az euróövezet számára, az átlagosnál jobb üzleti és fogyasztói bizalom, a folyamatos szakpolitikai támogatás és a javuló munkaerőpiaci helyzet hatására a belső kereslet is megerősödött. Ezért úgy tűnik, hogy az európai gazdaság továbbra is stabil ütemben bővül. A fokozott munkahelyteremtés várhatóan továbbra is biztosítja a fogyasztói kiadások növekedését. Ezzel párhuzamosan a beruházási feltételek kedvezőek maradnak, mivel várhatóan mind a belső, mind a külső kereslet erősödni fog, és a finanszírozási feltételek várhatóan továbbra sem szigorodnak. A gazdaságban fennmaradó kihasználatlan kapacitások lehetővé teszik, hogy a GDP az előrejelzések szerinti potenciális növekedés becsült mértékét (1,5 %) meghaladóan növekedjen tovább. Az euróövezet ciklikus lendülete azonban az előrejelzések szerint 2018 folyamán némileg mérséklődni fog, mivel a foglalkoztatás növekedésének élénk üteme kezd visszaesni.

A becslések szerint az euróövezeti és az uniós GDP 2017-ben 2,4 %-kal nőtt, és az előrejelzések alapján 2018-ban 2,3 %-kal, majd 2019-ben némileg lassulva, 2,0 %-kal bővül majd.

Miközben a munkaerőpiaci feltételek valamennyi tagállamban javultak, a munkanélküliségi ráta továbbra is jelentős eltéréseket mutat. Mindazonáltal a GDP-növekedésre vonatkozó előrejelzést az euróövezeti tagállamok nagy többsége tekintetében felfelé módosították az előrejelzés által lefedett években, és a növekedési ráták várhatóan tovább közelítenek egymáshoz. A munkaerőpiac fennmaradó pangása miatt a bérnyomás és a maginfláció várhatóan csak fokozatosan emelkedik. Az energiaárakkal kapcsolatos átmeneti tényezők ezért továbbra is jelentős szerepet fognak játszani az infláció alakulásában, és 2018 nagy részében a maginfláció felett fogják tartani a legfontosabb harmonizált fogyasztói árindexeket (HICP). A 2017. évi 1,5 %-ot követően a HICP-infláció az előrejelzések szerint 2018-ban átlagosan 1,5 % lesz, majd 2019-ben 1,6 %-ra emelkedik.

A GDP-re vonatkozó kilátásokat és az inflációt érintő kockázatok nagyjából kiegyensúlyozottak maradnak. Bár úgy tűnik, hogy a növekedés a következő negyedévekben meghaladhatja az elvárásokat, ennek bekövetkeztével a vártnál hamarabb érvényesülnének a növekedésgátló kínálati oldali korlátozások. Ugyanakkor az eszközár-értékelésekkel kapcsolatos kedvező piaci várakozások sebezhetőnek tűnnek a bizalom és az alapvető gazdasági tényezők újraértékelésével szemben. Továbbra is fennállnak az Egyesült Királyságnak az EU-ból való kilépésére vonatkozó döntésével kapcsolatos kockázatok, ahogyan a geopolitikai feszültségekkel, valamint az izolacionista és protekcionista politikák erősödésével összefüggő lefelé mutató kockázatok.

A globális gazdaság lendülete továbbra is erős, mivel a beruházások és a kereskedelem élénkülésével, a még mindig kedvező pénzügyi feltételekkel és a támogató gazdaságpolitikai kombinációval párhuzamosan folytatódik a széles körű ciklikus fellendülés. A magasabb nyersanyagárak szintén kedvezőnek bizonyulnak a nyersanyag-exportőrök számára. A rövid távú kilátások a 2017. őszi előrejelzésnél kissé erősebbek, és a várakozások szerint a globális GDP-növekedés az EU-n kívül 2018-ban és 2019-ben egyaránt 4,1 % lesz, szemben a 2017. évi 3,8 %-kal.

3.2.   PÉNZÜGYI TÁMOGATÁSRA VONATKOZÓ KÖLTSÉGVETÉSI FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

PÉNZÜGYI TÁMOGATÁSRA VONATKOZÓ KÖLTSÉGVETÉSI FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

Az EU pénzügyi támogatási programokra vonatkozó forrásbevonási és hitelezési műveletei nem költségvetési műveletek. A forrásokat általánosságban „back-to-back” alapon, vagyis azonos kamattal, futamidővel és összegben veszik fel és kölcsönzik tovább a kedvezményezett tagállamnak. A „back-to-back” módszertől függetlenül a pénzügyi eszközök adósságszolgálatával kapcsolatos jogi kötelezettség az Uniót terheli, ami garantálja az időben és teljes mértékben történő törlesztést. A Bizottság eljárásokat alakított ki annak biztosítására, hogy a hitelfelvételt nemteljesítés esetén is visszafizessék.

Az uniós hitelfelvétel az EU közvetlen és feltétel nélküli kötelezettsége, amelyet az uniós tagállamok garantálnak (költségvetési függő kötelezettségek). Az EU-n kívüli országoknak nyújtott hitelek finanszírozására felvett hiteleket a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap fedezi. A kedvezményezett tagállam nemteljesítése esetén az adósságszolgálat teljesítése lehetőség szerint a Bizottság rendelkezésre álló pénztáregyenlegéből történik. Amennyiben ez nem lehetséges, a Bizottság a szükséges forrásokat a tagállamoktól hívja le. Az EU saját forrásairól szóló jogszabály szerint (a 609/2014/EU, Euratom tanácsi rendelet 14. cikke) az uniós tagállamok az uniós kötelezettségek teljesítése érdekében jogilag kötelesek elegendő pénzeszközt rendelkezésre bocsátani. A hitelezők így csak az EU, és nem a finanszírozott hitelek kedvezményezettjei hitelkockázatának vannak kitéve. A „back-to-back” hitelezés garantálja, hogy az EU költségvetését nem terheli kamat- vagy devizaárfolyam-kockázat.

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság az egyes tagállamok hitelcsomagjaira vonatkozóan határozatban rögzíti a teljes nyújtott összeget, a folyósítandó részletek számát és a hitelcsomag (átlagos) futamidejének maximumát. A Bizottság és a kedvezményezett ország ezt követően megállapodik a hitel/finanszírozás paramétereiről, különösen a részletek futamidejéről. Ezenfelül a hitel első részletének kivételével valamennyi részlet a szakpolitikai feltételek teljesítésétől függ, az EU/Nemzetközi Valutaalap (IMF) közös pénzügyi segítségével összefüggésben, ami a finanszírozási műveletek ütemezését befolyásoló újabb tényező. Ez azt jelenti, hogy a kibocsátások ütemezése és futamideje a kapcsolódó uniós hitelezési tevékenységtől függ. A finanszírozás kizárólag euróban denominált, a futamidő pedig 3–30 év közötti.

A következő táblázat áttekintést nyújt az európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus és a fizetésimérleg-eszköz keretében nyújtott hitelek 2017. december 31-én kintlévő névértékeire vonatkozó visszafizetési ütemtervéről:

| milliárd EUR |
| --- |
| | Fizetésimérleg-eszköz | Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM) | ÖSSZESEN |
| | Lettország | Románia | Összesen | Írország | Portugália | Összesen |
| 2018 | — | 1,3  (23) | 1,3 | 3,9  (24) | 0,6 | 4,5 | 5,8 |
| 2019 | 0,5 | 1,0 | 1,5 | — | — | — | 1,5 |
| 2021 | — | — | — | 3,0 | 6,8 | 9,8 | 9,8 |
| 2022 | — | — | — | — | 2,7 | 2,7 | 2,7 |
| 2023 | — | — | — | 2,0 | 1,5 | 3,5 | 3,5 |
| 2024 | — | — | — | 0,8 | 1,8 | 2,6 | 2,6 |
| 2025 | 0,2 | — | 0,2 | — | — | — | 0,2 |
| 2026 | — | — | — | 2,0 | 2,0 | 4,0 | 4,0 |
| 2027 | — | — | — | 1,0 | 2,0 | 3,0 | 3,0 |
| 2028 | — | — | — | 2,3 | — | 2,3 | 2,3 |
| 2029 | — | — | — | 1,0 | 0,4 | 1,4 | 1,4 |
| 2031 | — | — | — | — | 2,2 | 2,2 | 2,2 |
| 2032 | — | — | — | 3,0 | — | 3,0 | 3,0 |
| 2035 | — | — | — | 2,0 | — | 2,0 | 2,0 |
| 2036 | — | — | — | — | 1,0 | 1,0 | 1,0 |
| 2038 | — | — | — | — | 1,8 | 1,8 | 1,8 |
| 2042 | — | — | — | 1,5 | 1,5 | 3,0 | 3,0 |
| Összesen | 0,7 | 2,3 | 3,0 | 22,5 | 24,3 | 46,8 | 49,8 |

milliárd EUR

Fizetésimérleg-eszköz

Fizetésimérleg-eszköz

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus (EFSM)

ÖSSZESEN

ÖSSZESEN

Lettország

Lettország

Románia

Románia

Összesen

Összesen

Írország

Írország

Portugália

Portugália

Összesen

Összesen

2018

—

1,3  (23)

23

1,3

3,9  (24)

24

0,6

4,5

5,8

2019

0,5

1,0

1,5

—

—

—

1,5

2021

—

—

—

3,0

6,8

9,8

9,8

2022

—

—

—

—

2,7

2,7

2,7

2023

—

—

—

2,0

1,5

3,5

3,5

2024

—

—

—

0,8

1,8

2,6

2,6

2025

0,2

—

0,2

—

—

—

0,2

2026

—

—

—

2,0

2,0

4,0

4,0

2027

—

—

—

1,0

2,0

3,0

3,0

2028

—

—

—

2,3

—

2,3

2,3

2029

—

—

—

1,0

0,4

1,4

1,4

2031

—

—

—

—

2,2

2,2

2,2

2032

—

—

—

3,0

—

3,0

3,0

2035

—

—

—

2,0

—

2,0

2,0

2036

—

—

—

—

1,0

1,0

1,0

2038

—

—

—

—

1,8

1,8

1,8

2042

—

—

—

1,5

1,5

3,0

3,0

Összesen

Összesen

0,7

0,7

2,3

2,3

3,0

3,0

22,5

22,5

24,3

24,3

46,8

46,8

49,8

49,8

A kormányközi pénzügyi stabilitási mechanizmusok: az Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz (ESFS) és az Európai Stabilitási Mechanizmus az uniós szerződések keretén kívül esnek, ezért nem szerepelnek az EU összevont éves beszámolójában.

3.3.   KÖLTSÉGVETÉSI GARANCIÁKHOZ KAPCSOLÓDÓ FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

KÖLTSÉGVETÉSI GARANCIÁKHOZ KAPCSOLÓDÓ FÜGGŐ KÖTELEZETTSÉGEK

Az EU garanciákat nyújtott az EBB csoport számára az EU-n kívül nyújtott hitelekre és az ESBA-garancia által fedezett hitel- és tőkefinanszírozási műveletekre. 2017. december 31-én az EU az összevont pénzügyi beszámolóhoz fűzött megjegyzésekben (lásd a 4.1.1. megjegyzést) függő kötelezettséget mutatott ki mindkét garanciára vonatkozóan. Annak érdekében, hogy csökkentse azt a kockázatot, amelyet az EBB csoport általi garancialehívás gyakorolhat az uniós költségvetésre, az EU két külön garanciaalapot hozott létre: a külső fellépésekre vonatkozó garanciaalapot és az ESBA-garanciaalapot.

4.1.1

Az uniós költségvetésből finanszírozott, külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap az EBB harmadik országoknak szóló külső hitelezési megbízatási tevékenységére vonatkozó, év végén kintlévő garantált hitelek 9 %-ára nyújt fedezetet. 2017. december 31-én a 2,2 milliárd EUR-s teljes eszközérték 20 milliárd EUR folyósított összegnek és 28,9 milliárd EUR aláírt összegnek való kitettséget fedezett, a felső határ pedig 37,5 milliárd EUR volt.

Az ESBA garanciaalapja 2016-ban kezdte meg működését, és eredetileg az EU 16 milliárd EUR összegű maximális kitettségének összesen 50 %-ával kellett finanszírozni, így a garanciaalap fokozatosan (2022-ig) érte volna el a 8 milliárd EUR-t. Az ESBA-rendeletet 2017 decemberében módosították, ennek eredményeképpen az uniós ESBA-garancia összege 26 milliárd EUR-ra emelkedett, a garanciaalap korlátja pedig 35 %-ra csökkent. A módosítás hatása miatt ezért az ESBA-garanciaalap teljes összege várhatóan eléri a 9,1 milliárd EUR-t.

Az ESBA-garanciaalap teljes eszközállománya 2017. december 31-én3,5 millió EUR volt, amely összességében 10,1 milliárd EUR összegű folyósított összegre és 13,5 milliárd EUR összegű aláírt összegekre nyújt fedezetet (a folyósított összegekkel együtt). Az ESBA-garanciaalap jelenleg EUR-ban és USD-ban működik.

3.4.   LENDÜLET A MUNKAHELYTEREMTÉSNEK, A NÖVEKEDÉSNEK ÉS A BERUHÁZÁSOKNAK

LENDÜLET A MUNKAHELYTEREMTÉSNEK, A NÖVEKEDÉSNEK ÉS A BERUHÁZÁSOKNAK

Európai beruházási terv

Európai beruházási terv

2015-ben a Bizottság az EBB-vel együtt elindította az európai beruházási tervet. Ennek része az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA), amely eredetileg 21 milliárd EUR összegű uniós hozzájárulással jött létre, és amelynek az a fő célkitűzése, hogy bevonzza a magánberuházásokat. Az előrejelzések szerint a 2015-ben és 2016-ban jóváhagyott beruházásoknak köszönhetően 2020-ra 700 000 új munkahely és az uniós GDP 0,7 %-os növekedése várható. Ez azt mutatja, hogy a stratégiai beruházások még a gazdasági válság által egy évtizeddel ezelőtt súlyosan érintett ágazatokban és régiókban is munkahelyeket teremtenek és hozzájárulnak a növekedéshez szerte az EU-ban. A Parlament a tagállamokkal kötött szeptemberi elvi megállapodás nyomán decemberben elfogadta az Európai Stratégiai Beruházási Alap meghosszabbításáról és megerősítéséről szóló rendeletet. Az új és továbbfejlesztett ESBA 2.0 ütemtervét 2018 közepétől 2020 végéig meghosszabbították, a beruházási cél pedig 315 milliárd EUR-ról legalább 500 milliárd EUR-ra nőtt.

Az alap 2017-ben rendületlenül haladt előre célja felé, hogy 2018 közepéig legalább 315 milliárd EUR értékű, a reálgazdaságba irányuló további beruházást mozgósítson. Mind a 28 tagállamban aktív volt, és a várakozások szerint 2017 végéig összesen mintegy 256 milliárd EUR összegű beruházást kellett mozgósítania.

Az alap keretében az év végéig összesen 357 infrastrukturális és innovatív projektet hagytak jóvá, 39,2 milliárd EUR összegű finanszírozással. Jóváhagytak továbbá 347, kis- és középvállalkozásoknak szóló finanszírozási megállapodást, 11,9 milliárd EUR értékben. Ebből a várakozások szerint mintegy 539 000 ilyen vállalkozás profitálhat.

Továbbá az Európai Beruházási Tanácsadó Platform révén fokozták a projektek kidolgozásához és előkészítéséhez nyújtott tanácsadási támogatást, a finanszírozást kereső projektek számára pedig a Beruházási Projektek Európai Portálján biztosították a szükséges láthatóságot.

Az Európai Stratégiai Beruházási Alap az uniós gazdaság számára stratégiai jelentőséggel bíró ágazatokba történő beruházásokat támogat, ideértve a energiaszektort, a közlekedést, a digitális technológiákat, a kutatás-fejlesztést és innovációt, a környezetvédelmet és az erőforrás-hatékonyságot, a szociális infrastruktúrát és a kisvállalkozásokat. Idetartozik a szociális vállalkozásokba, a szociális hatásba és a szociális innovációba történő beruházás is.

A tagállami reformok folyamatos támogatása

A tagállami reformok folyamatos támogatása

A strukturálisreform-támogató programot 2017 májusában hozták létre, 142,8 millió EUR összegű költségvetéssel a 2017–2020-as időszakra. A tagállamok kérésére a program igényeikre szabott technikai támogatást finanszíroz kulcsfontosságú reformterveik megvalósításának elősegítése érdekében. A programon keresztül a Bizottság célzott támogatást nyújt, amely megerősíti a tagállamok azon képességét, hogy olyan reformokat dolgozzanak ki és hajtsanak végre, amelyeket szükségesnek tartanak gazdaságaik versenyképesebbé és beruházásbarátabbá tételéhez. Ez a technikai támogatás a kormányzás és a közigazgatás, az államháztartási gazdálkodás, az üzleti környezet, a munkaerőpiac, az oktatás, az egészségügyi és szociális szolgáltatások, a pénzügyi szektor és a finanszírozási eszközökhöz való hozzáférés területét érintő reformokra terjed ki. Valamennyi uniós tagállam által igénybe vehető, keresletvezérelt, és nem igényel társfinanszírozást.

A programot a Strukturálisreform-támogató Szolgálat hajtja végre a többi illetékes bizottsági szervezeti egységgel együttműködve. A szolgálat eddig 15 tagállamot támogatott több mint 150 támogatási projekt végrehajtásában. A 2018. évi projektciklusra több mint 20 tagállam által benyújtott támogatási kérelmek száma meghaladta a 400-at, ami jelentős túlkeresletet jelent a program erre az évre előirányzott 30,5 millió EUR összegű költségvetéséhez képest.

Az EU folytatta a programot követő utólagos támogatások nyújtását Írország, Spanyolország, Ciprus, Portugália és Románia számára. Az év folyamán bíztató előrelépések történtek a görög program végrehajtása terén, amelynek célja a befektetői bizalom visszaállításához szükséges feltételek megteremtése és Görögországban a tartós gazdasági fellendülés alapjainak lefektetése volt. A második felülvizsgálat júliusban zárult le, lehetővé téve az Európai Stabilitási Mechanizmusból származó 8,5 milliárd EUR összegű finanszírozás harmadik részletének engedélyezését. A harmadik felülvizsgálat decemberben zajlott, és a felek már a hónap elején szakértői szintű megállapodásra jutottak. Görögország emellett az európai beruházási terv keretében további gazdasági támogatásban részesült.

A Strukturálisreform-támogató Szolgálat speciális megbízatásokat is teljesített, például segítette Görögországban a menekültügyi válságra adott válasz koordinációját és a ciprusi török közösséget támogató uniós segélyprogram végrehajtását.

3.5.   AZ ÚJ BELÉPŐK RÉSZÉRE FENNTARTOTT TARTALÉK (NER) 300

AZ ÚJ BELÉPŐK RÉSZÉRE FENNTARTOTT TARTALÉK (NER) 300

A NER 300 alap a kibocsátáskereskedelmi rendszer kibocsátási egységeinek értékesítéséből származik, és kedvezményezettjei azok a tagállamok, amelyek az innovatív alacsony szén-dioxid-kibocsátású energetikai demonstrációs projektek finanszírozására használják fel a pénzt. A tagállamok nevében a Bizottság irányítja a programot, míg az EBB a NER 300 alap eszközkezeléséért felelős, és a Bizottsággal kötött együttműködési megállapodás értelmében technikai tanácsadóként működik. Mivel sem a kibocsátási egységekből származó bevételek, sem a finanszírozott projektek költségei nem képezik az uniós költségvetés részét, ezek az összegek nem kerülnek elszámolásra az uniós beszámolóban.

A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ JELENTÉSEK ÉS MAGYARÁZÓ MEGJEGYZÉSEK (25)

25

TARTALOMJEGYZÉK

TARTALOMJEGYZÉK

| AZ UNIÓ KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE | 111 |
| --- | --- |

AZ UNIÓ KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE

| A KÖLTSÉGVETÉSI TERVSZÁMOK ÉS A TÉNYLEGES ÖSSZEGEK ÖSSZEHASONLÍTÓ KIMUTATÁSAI | 112 |
| --- | --- |

A KÖLTSÉGVETÉSI TERVSZÁMOK ÉS A TÉNYLEGES ÖSSZEGEK ÖSSZEHASONLÍTÓ KIMUTATÁSAI

| MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ JELENTÉSEKHEZ | 115 |
| --- | --- |

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ JELENTÉSEKHEZ

| 1. | AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI KERET | 115 |
| --- | --- | --- |

1.

| 1.1. | A 2014–2020-AS IDŐSZAKRA VONATKOZÓ TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET | 115 |
| --- | --- | --- |

1.1.

| 1.2. | A TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEINEK RÉSZLETEI (PROGRAMOK) | 117 |
| --- | --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ÉVES KÖLTSÉGVETÉS | 117 |
| --- | --- | --- |

1.3.

| 1.4. | BEVÉTELEK | 117 |
| --- | --- | --- |

1.4.

| 1.5. | A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY KISZÁMÍTÁSA | 119 |
| --- | --- | --- |

1.5.

| 1.6. | A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY ÖSSZEEGYEZTETÉSE A GAZDASÁGI EREDMÉNNYEL | 119 |
| --- | --- | --- |

1.6.

| 2. | A 2017. ÉVI UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA – ÉSZREVÉTELEK | 121 |
| --- | --- | --- |

2.

| 2.1. | BEVÉTELEK | 121 |
| --- | --- | --- |

2.1.

| 2.2. | KIADÁSOK | 121 |
| --- | --- | --- |

2.2.

| 3. | AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSA | 123 |
| --- | --- | --- |

3.

| 3.1. | ÁTTEKINTÉS AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSÁRÓL | 123 |
| --- | --- | --- |

3.1.

| 4. | AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI KIADÁSOK VÉGREHAJTÁSA | 124 |
| --- | --- | --- |

4.

| 4.1. | TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA | 124 |
| --- | --- | --- |

4.1.

| 4.2. | TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA | 125 |
| --- | --- | --- |

4.2.

| 4.3. | TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA | 127 |
| --- | --- | --- |

4.3.

| 4.4. | TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLTOZÁSAI | 128 |
| --- | --- | --- |

4.4.

| 4.5. | TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI BONTÁSBAN | 129 |
| --- | --- | --- |

4.5.

| 4.6. | RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA | 130 |
| --- | --- | --- |

4.6.

| 4.7. | RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA | 136 |
| --- | --- | --- |

4.7.

| 4.8. | RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA | 143 |
| --- | --- | --- |

4.8.

| 4.9. | RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLTOZÁSAI | 149 |
| --- | --- | --- |

4.9.

| 4.10. | RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI BONTÁSBAN | 154 |
| --- | --- | --- |

4.10.

| 5. | A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA INTÉZMÉNYI BONTÁSBAN | 159 |
| --- | --- | --- |

5.

| 5.1. | A KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSA | 159 |
| --- | --- | --- |

5.1.

| 5.2. | A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA | 160 |
| --- | --- | --- |

5.2.

| 5.3. | A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA | 161 |
| --- | --- | --- |

5.3.

| 6. | AZ ÜGYNÖKSÉGEK KÖLTSÉGVETÉSÉNEK VÉGREHAJTÁSA | 162 |
| --- | --- | --- |

6.

| 6.1. | KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTEL | 162 |
| --- | --- | --- |

6.1.

| 6.2. | KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÜGYNÖKSÉGEK SZERINTI BONTÁSBAN | 164 |
| --- | --- | --- |

6.2.

AZ UNIÓ KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE

AZ UNIÓ KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE

| millió EUR |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| A pénzügyi év bevétele | 139 691 | 144 717 |
| A folyó év költségvetési előirányzataiból teljesített kifizetések | (135 764 ) | (135 180 ) |
| Az N+1. évre átvitt kifizetési előirányzatok | (1 796 ) | (1 655 ) |
| Az N–1. évről áthozott, fel nem használt előirányzatok megszüntetése | 40 | 63 |
| Címzett bevételek alakulása | (1 450 ) | (1 367 ) |
| Az évre elszámolt árfolyamkülönbségek | (166) | (173) |
| Költségvetési eredmény | 555 | 6 405 |

millió EUR

2017

2016

A pénzügyi év bevétele

A pénzügyi év bevétele

139 691

139 691

144 717

144 717

A folyó év költségvetési előirányzataiból teljesített kifizetések

A folyó év költségvetési előirányzataiból teljesített kifizetések

(135 764 )

(135 764 )

(135 180 )

(135 180 )

Az N+1. évre átvitt kifizetési előirányzatok

Az N+1. évre átvitt kifizetési előirányzatok

(1 796 )

(1 796 )

(1 655 )

(1 655 )

Az N–1. évről áthozott, fel nem használt előirányzatok megszüntetése

Az N–1. évről áthozott, fel nem használt előirányzatok megszüntetése

40

40

63

63

Címzett bevételek alakulása

Címzett bevételek alakulása

(1 450 )

(1 450 )

(1 367 )

(1 367 )

Az évre elszámolt árfolyamkülönbségek

Az évre elszámolt árfolyamkülönbségek

(166)

(166)

(173)

(173)

Költségvetési eredmény

Költségvetési eredmény

555

555

6 405

6 405

A KÖLTSÉGVETÉSI TERVSZÁMOK ÉS A TÉNYLEGES ÖSSZEGEK ÖSSZEHASONLÍTÓ KIMUTATÁSAI

A KÖLTSÉGVETÉSI TERVSZÁMOK ÉS A TÉNYLEGES ÖSSZEGEK ÖSSZEHASONLÍTÓ KIMUTATÁSAI

KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTEL

KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTEL

| millió EUR |
| --- |
| | Eredeti elfogadott költségvetés | Végleges elfogadott költségvetés | Megállapított jogosultságok | Bevételek |
| 1. | Saját források | 131 718 | 115 484 | 115 455 | 115 416 |
| | 11 – Cukorilleték | 133 | 133 | 134 | 134 |
| | 12 – Vámok | 21 334 | 20 374 | 20 364 | 20 325 |
| | 13 – Héa | 16 599 | 16 620 | 16 584 | 16 584 |
| | 14 – GNI | 93 652 | 78 356 | 78 279 | 78 279 |
| | 15 – Költségvetési egyensúlyhiányok korrekciója | — | — | 94 | 94 |
| | 16 – Hollandia és Svédország GNI-alapú hozzájárulásának csökkentése | — | — | (0) | (0) |
| 3. | Többletek, egyenlegek és kiigazítások | — | 6 405 | 6 416 | 6 416 |
| 4. | Az intézményeknél és egyéb uniós szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek | 1 490 | 1 490 | 1 495 | 1 484 |
| 5. | Az intézmények igazgatási tevékenységéből származó bevételek | 70 | 70 | 611 | 587 |
| 6. | Hozzájárulások és visszatérítések az uniós megállapodások és programok keretében | 60 | 60 | 12 504 | 12 179 |
| 7. | Késedelmi kamatok és pénzbírságok | 1 120 | 3 230 | 11 387 | 3 573 |
| 8. | Forrásbevonási és hitelezési műveletek | 7 | 7 | 43 | 28 |
| 9. | Egyéb bevételek | 25 | 25 | 15 | 8 |
| Összesen | 134 490 | 126 771 | 147 926 | 139 691 |

millió EUR

Eredeti elfogadott költségvetés

Végleges elfogadott költségvetés

Megállapított jogosultságok

Bevételek

1.

Saját források

131 718

115 484

115 455

115 416

11 – Cukorilleték

11 – Cukorilleték

133

133

133

133

134

134

134

134

12 – Vámok

12 – Vámok

21 334

21 334

20 374

20 374

20 364

20 364

20 325

20 325

13 – Héa

13 – Héa

16 599

16 599

16 620

16 620

16 584

16 584

16 584

16 584

14 – GNI

14 – GNI

93 652

93 652

78 356

78 356

78 279

78 279

78 279

78 279

15 – Költségvetési egyensúlyhiányok korrekciója

15 – Költségvetési egyensúlyhiányok korrekciója

—

—

—

—

94

94

94

94

16 – Hollandia és Svédország GNI-alapú hozzájárulásának csökkentése

16 – Hollandia és Svédország GNI-alapú hozzájárulásának csökkentése

—

—

—

—

(0)

(0)

(0)

(0)

3.

Többletek, egyenlegek és kiigazítások

—

6 405

6 416

6 416

4.

Az intézményeknél és egyéb uniós szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek

1 490

1 490

1 495

1 484

5.

Az intézmények igazgatási tevékenységéből származó bevételek

70

70

611

587

6.

Hozzájárulások és visszatérítések az uniós megállapodások és programok keretében

60

60

12 504

12 179

7.

Késedelmi kamatok és pénzbírságok

1 120

3 230

11 387

3 573

8.

Forrásbevonási és hitelezési műveletek

7

7

43

28

9.

Egyéb bevételek

25

25

15

8

Összesen

Összesen

134 490

134 490

126 771

126 771

147 926

147 926

139 691

139 691

KÖLTSÉGVETÉSI KIADÁSOK: KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK A TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

KÖLTSÉGVETÉSI KIADÁSOK: KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK A TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Többéves pénzügyi terv fejezete | Eredeti elfogadott költségvetés | Végleges elfogadott költségvetés | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kötelezettségvállalások |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés | 74 899 | 75 399 | 85 181 | 83 268 |
| | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért | 21 312 | 21 312 | 24 508 | 22 654 |
| | 1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 53 587 | 54 087 | 60 673 | 60 614 |
| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások | 58 584 | 58 569 | 62 806 | 60 859 |
| | ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések | 42 613 | 42 611 | 45 830 | 44 759 |
| 3. | Biztonság és uniós polgárság | 4 284 | 4 284 | 4 472 | 4 124 |
| 4. | Globális Európa | 10 162 | 10 713 | 12 382 | 11 814 |
| 5. | Igazgatás | 9 395 | 9 395 | 10 190 | 9 794 |
| | ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai | 3 921 | 3 921 | 4 344 | 4 142 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány | — | — | — | — |
| 9. | Speciális eszközök | 534 | 1 472 | 1 544 | 1 291 |
| Összesen | 157 858 | 159 831 | 176 576 | 171 150 |

millió EUR

Többéves pénzügyi terv fejezete

Eredeti elfogadott költségvetés

Végleges elfogadott költségvetés

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kötelezettségvállalások

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

74 899

75 399

85 181

83 268

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

21 312

21 312

21 312

21 312

24 508

24 508

22 654

22 654

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

53 587

53 587

54 087

54 087

60 673

60 673

60 614

60 614

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

58 584

58 569

62 806

60 859

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

42 613

42 613

42 611

42 611

45 830

45 830

44 759

44 759

3.

Biztonság és uniós polgárság

4 284

4 284

4 472

4 124

4.

Globális Európa

10 162

10 713

12 382

11 814

5.

Igazgatás

9 395

9 395

10 190

9 794

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

3 921

3 921

3 921

3 921

4 344

4 344

4 142

4 142

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány

—

—

—

—

9.

Speciális eszközök

534

1 472

1 544

1 291

Összesen

Összesen

157 858

157 858

159 831

159 831

176 576

176 576

171 150

171 150

KÖLTSÉGVETÉSI KIADÁSOK: KIFIZETÉSEK A TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

KÖLTSÉGVETÉSI KIADÁSOK: KIFIZETÉSEK A TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEI SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Többéves pénzügyi terv fejezete | Eredeti elfogadott költségvetés | Végleges elfogadott költségvetés | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kifizetések |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés | 56 522 | 49 840 | 61 168 | 57 030 |
| | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért | 19 321 | 20 065 | 24 370 | 21 376 |
| | 1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 37 201 | 29 775 | 36 797 | 35 654 |
| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások | 54 914 | 54 467 | 58 575 | 56 743 |
| | ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések | 42 563 | 42 558 | 45 975 | 44 695 |
| 3. | Biztonság és uniós polgárság | 3 787 | 2 793 | 2 994 | 2 867 |
| 4. | Globális Európa | 9 483 | 8 938 | 10 944 | 9 793 |
| 5. | Igazgatás | 9 395 | 9 392 | 10 977 | 9 656 |
| | ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai | 3 921 | 3 921 | 4 841 | 4 085 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány | — | — | — | — |
| 9. | Speciális eszközök | 390 | 1 341 | 1 414 | 1 291 |
| Összesen | 134 490 | 126 771 | 146 071 | 137 379 |

millió EUR

Többéves pénzügyi terv fejezete

Eredeti elfogadott költségvetés

Végleges elfogadott költségvetés

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kifizetések

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

56 522

49 840

61 168

57 030

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

19 321

19 321

20 065

20 065

24 370

24 370

21 376

21 376

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

37 201

37 201

29 775

29 775

36 797

36 797

35 654

35 654

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

54 914

54 467

58 575

56 743

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

42 563

42 563

42 558

42 558

45 975

45 975

44 695

44 695

3.

Biztonság és uniós polgárság

3 787

2 793

2 994

2 867

4.

Globális Európa

9 483

8 938

10 944

9 793

5.

Igazgatás

9 395

9 392

10 977

9 656

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

3 921

3 921

3 921

3 921

4 841

4 841

4 085

4 085

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány

—

—

—

—

9.

Speciális eszközök

390

1 341

1 414

1 291

Összesen

Összesen

134 490

134 490

126 771

126 771

146 071

146 071

137 379

137 379

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ JELENTÉSEKHEZ

MEGJEGYZÉSEK A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSÁRÓL SZÓLÓ JELENTÉSEKHEZ

1.   AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI KERET

A költségvetési beszámoló elkészítése a költségvetési rendelettel és annak alkalmazási szabályaival összhangban történik. Az általános költségvetés az az eszköz, amely minden évben előírja és engedélyezi az Unió bevételeit és kiadásait, a többéves pénzügyi keretben meghatározott felső határokon és egyéb rendelkezéseken belül, az említett keret szerint elfogadott többéves programokat érintő jogalkotási aktusokkal összhangban.

1.1.   A 2014–2020-AS IDŐSZAKRA VONATKOZÓ TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET

A 2014–2020-AS IDŐSZAKRA VONATKOZÓ TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET

| millió EUR |
| --- |
| | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | 2018 | 2019 | 2020 | Összesen |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés |

millió EUR

2014

2015

2016

2017

2018

2019

2020

Összesen

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

52 756

77 986

69 304

73 512

76 420

79 924

83 661

513 563

| 1a. | Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért |
| --- | --- |

1a.

Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

16 560

16 560

17 666

17 666

18 467

18 467

19 925

19 925

21 239

21 239

23 082

23 082

25 191

25 191

142 130

142 130

| 1b. | Gazdasági, társadalmi és területi kohézió |
| --- | --- |

1b.

Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

36 196

36 196

60 320

60 320

50 837

50 837

53 587

53 587

55 181

55 181

56 842

56 842

58 470

58 470

371 433

371 433

| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások |
| --- | --- |

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

49 857

64 692

64 262

60 191

60 267

60 344

60 421

420 034

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

43 779

43 779

44 190

44 190

43 951

43 951

44 146

44 146

44 163

44 163

44 241

44 241

44 264

44 264

308 734

308 734

| 3. | Biztonság és uniós polgárság |
| --- | --- |

3.

Biztonság és uniós polgárság

1 737

2 456

2 546

2 578

2 656

2 801

2 951

17 725

| 4. | Globális Európa |
| --- | --- |

4.

Globális Európa

8 335

8 749

9 143

9 432

9 825

10 268

10 510

66 262

| 5. | Igazgatás |
| --- | --- |

5.

Igazgatás

8 721

9 076

9 483

9 918

10 346

10 786

11 254

69 584

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

7 056

7 056

7 351

7 351

7 679

7 679

8 007

8 007

8 360

8 360

8 700

8 700

9 071

9 071

56 224

56 224

| 6. | Ellentételezések |
| --- | --- |

6.

Ellentételezések

29

—

—

—

—

—

—

29

| 8. | Negatív tartalék |
| --- | --- |

8.

Negatív tartalék

—

—

—

—

—

—

—

—

| 9. | Speciális eszközök |
| --- | --- |

9.

Speciális eszközök

—

—

—

—

—

—

—

—

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kötelezettségvállalási előirányzatok

121 435

121 435

162 959

162 959

154 738

154 738

155 631

155 631

159 514

159 514

164 123

164 123

168 797

168 797

1 087 197

1 087 197

Kifizetési előirányzatok összesen

Kifizetési előirányzatok összesen

135 762

135 762

140 719

140 719

130 694

130 694

142 906

142 906

154 565

154 565

159 235

159 235

162 406

162 406

1 026 287

1 026 287

A fenti táblázat a többéves pénzügyi keret felső határait tartalmazza folyó árakon. 2017 volt a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret negyedik pénzügyi éve. A kötelezettségvállalási előirányzatok 2017-re vonatkozó átfogó felső határa 155 631 millió EUR (vagyis az uniós GNI 1,04 %-a), míg a kifizetési előirányzatok megfelelő felső határa 142 906 millió EUR (vagyis az uniós GNI 0,95 %-a) volt.

A 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret tekintetében új rugalmassági rendelkezésekről született megállapodás. Az új rendelkezések egyike a kifizetési felső határok alatti fel nem használt mozgásterek következő évekre való átcsoportosításának lehetősége, mégpedig a kifizetésekre vonatkozó összesített tartalékon keresztül a többéves pénzügyi keretnek a következő évre vonatkozó technikai kiigazítása keretében. A 2015-ben, illetve 2016-ban fel nem használt összegeket (folyó árakon 1 288 millió EUR, illetve 13 991 millió EUR) átcsoportosították a 2018–2020-as évekre és a 2015-ös, 2016-os és 2018–2020-as felső határokat ennek megfelelően kiigazították – lásd a pénzügyi keret fentiekben említett, 2017-re vonatkozó technikai kiigazítását és 2018-ra vonatkozó technikai kiigazítását (COM(2017) 220, 2017. május 24.).

2017. május 24-én a Bizottság „A pénzügyi keret technikai kiigazítása 2018-ra vonatkozóan a GNI (ESA 2010) változásaival összhangban” címmel közleményt fogadott el (COM(2017) 220, 2017. május 24.). Azt követően, hogy a félidős értékelés/felülvizsgálat eredményeként hatályba lépett a többéves pénzügyi keretről szóló 1311/2013/EU, Euratom rendelet módosításáról szóló (EU, Euratom) 2017/1123 tanácsi rendelet (HL L 163., 2017.6.24.), a 2017. május 24-i közleményben szereplő számadatokat a 2017. szeptember 15-i közleményben (COM(2017) 473 final) a sürgősségisegély-tartalék és a Rugalmassági Eszköz tekintetében aktualizálták és felváltották. Az e közleményben szereplő adatok kiigazításai közvetlenül a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletnek az (EU, Euratom) 2017/1123 rendelettel való módosításából erednek, és nem tértek el a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 6. cikke (4) bekezdésének rendelkezéseitől, amelyek szerint a 6. cikk (1) bekezdésében foglalt technikai kiigazításokon túl nem tehető további technikai kiigazítás sem a pénzügyi év során, sem később. Első alkalommal rendelkeznek a Rugalmassági Eszköz 6. cikk (1) bekezdésének f) pontja szerinti újonnan bevezetett technikai kiigazításáról.

A többéves pénzügyi keret egyes fejezeteinek magyarázata az alábbiakban látható:

1. fejezet – Intelligens és inkluzív növekedés

1. fejezet – Intelligens és inkluzív növekedés

E fejezet két különálló, de egymáshoz kapcsolódó elemből áll:

| 1a. | Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért, amely a kutatásra és innovációra, az oktatásra és képzésre, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre, a szociális politikára, a belső piacra és az ezekhez kapcsolódó szakpolitikákra fordított kiadásokat öleli fel. |
| --- | --- |

1a.

Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért, amely a kutatásra és innovációra, az oktatásra és képzésre, az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre, a szociális politikára, a belső piacra és az ezekhez kapcsolódó szakpolitikákra fordított kiadásokat öleli fel.

| 1b. | Gazdasági, társadalmi és területi kohézió, amelynek célja a legkevésbé fejlett tagállamok és régiók konvergenciájának erősítése, a kevésbé fejlődő régiókon kívül a fenntartható fejlődés uniós stratégiájának kiegészítése, valamint a régiók közötti együttműködés támogatása. |
| --- | --- |

1b.

Gazdasági, társadalmi és területi kohézió, amelynek célja a legkevésbé fejlett tagállamok és régiók konvergenciájának erősítése, a kevésbé fejlődő régiókon kívül a fenntartható fejlődés uniós stratégiájának kiegészítése, valamint a régiók közötti együttműködés támogatása.

2. fejezet – Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

2. fejezet – Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

A 2. fejezet a közös mezőgazdasági és halászati politikát, valamint a környezetvédelmi intézkedéseket – különösen a LIFE+ programot – foglalja magában.

3. fejezet – Biztonság és uniós polgárság

3. fejezet – Biztonság és uniós polgárság

A 3. fejezet (Biztonság és uniós polgárság) bizonyos területek növekvő jelentőségét tükrözi, ahol az Unió feladatköre meghatározott kérdésekkel bővült ki – idetartozik a bel- és igazságügy, a határvédelem, a bevándorlás- és menekültügyi politika, az egészségügy és fogyasztóvédelem, a kultúra, az ifjúságpolitika, a tájékoztatás és a polgárokkal folytatott párbeszéd.

4. fejezet – Globális Európa

4. fejezet – Globális Európa

A 4. fejezet alá tartozik valamennyi külső tevékenység, többek között a fejlesztési együttműködés, a humanitárius segítségnyújtás, az előcsatlakozás és a szomszédságpolitikai eszközök. Az EFA az uniós költségvetésen kívül marad, és a többéves pénzügyi keret részét sem képezi.

5. fejezet – Igazgatás

5. fejezet – Igazgatás

E fejezetbe tartoznak az összes intézményt, a nyugdíjakat és az Európai Iskolákat érintő igazgatási kiadások. A Bizottságon kívüli intézmények kiadásainak teljes egészét e költségek teszik ki.

6. fejezet – Ellentételezések

6. fejezet – Ellentételezések

Annak a politikai megállapodásnak megfelelően, miszerint az új tagállamok tagságuk kezdetén nem válhatnak nettó költségvetési befizetővé, ez a fejezet ellentételezést irányzott elő. Ez az összeg az új tagállamok számára költségvetési bevételeik és hozzájárulásaik egyensúlyozását célzó átutalások formájában állt rendelkezésre.

9. fejezet – Speciális eszközök

9. fejezet – Speciális eszközök

A rugalmassági mechanizmusok lehetővé teszik az EU számára, hogy előre nem látható eseményekre – például válságokra és szükséghelyzetekre – való reagálás érdekében igénybe vegye a szükséges forrásokat. Ezek alkalmazási körét, pénzügyi allokációit és működési módozatait a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet és az intézményközi megállapodás írja elő. A jelenlegi kiadáscsökkentéssel összefüggésben azt is biztosítják, hogy a költségvetési források követni tudják a prioritások alakulását, hogy minden eurót ott használjanak fel, ahol arra a legnagyobb szükség van. A legtöbb rugalmassági mechanizmus ezért a többéves pénzügyi kereten kívül marad, és a finanszírozás a kiadási felső határokat meghaladóan igénybe vehető.

1.2.   A TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEINEK RÉSZLETEI (PROGRAMOK)

A TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET FEJEZETEINEK RÉSZLETEI (PROGRAMOK)

A többéves pénzügyi keret fejezetei tovább részletezhetők a főbb kiadási programoknak megfelelően (például Horizont 2020, Erasmus+ stb.). A költségvetés végrehajtására vonatkozóan alapul szolgáló jogalapokat e programszinten fogadják el. A végrehajtással és az eredményekkel kapcsolatos jelentéstétel általánosan a programokra épül. A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekbe ezért programok szerinti táblázatok is bevezetésre kerültek (lásd a 4.6–4.10. táblázatot).

4.6–4.10.

1.3.   ÉVES KÖLTSÉGVETÉS

ÉVES KÖLTSÉGVETÉS

A Bizottság minden évben becslést készít valamennyi intézmény következő évi bevételeiről és kiadásairól, és összeállítja a költségvetési tervezetet, amelyet megküld a költségvetési hatóságnak. E költségvetési tervezet alapján a Tanács kialakítja álláspontját, amelyet a költségvetési hatóság két ága megtárgyal. A közös tervezet végleges elfogadását az Európai Parlament elnöke mondja ki, ezzel a költségvetés végrehajthatóvá válik. Az adott év folyamán költségvetés-módosításokat fogadnak el. A költségvetés végrehajtása jórészt a Bizottság felelősségi körébe tartozik.

A Bizottság költségvetése igazgatási előirányzatokat és operatív előirányzatokat tartalmaz. A többi intézménynek csak igazgatási előirányzatai vannak. A költségvetés ezenfelül az előirányzatok két fajtáját különbözteti meg: a nem differenciált és a differenciált előirányzatokat. A nem differenciált előirányzatokat az éves jellegű (az évenkéntiség elvének megfelelő) műveletek finanszírozására használják. A differenciált előirányzatokat annak érdekében használják, hogy az évenkéntiség elve összeegyeztethető legyen a többéves műveletek finanszírozása iránti szükséglettel. A differenciált előirányzatok kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatokra oszlanak:

| — | kötelezettségvállalási előirányzatok: az adott pénzügyi évben azon tevékenységekkel kapcsolatban vállalt jogi kötelezettségekből eredő valamennyi költséget fedezik, amelyek végrehajtása több év alatt történik. Az egy pénzügyi évnél hosszabb időn átívelő intézkedések költségvetési kötelezettségvállalásai azonban felbonthatók több évre esedékes éves részletekre, amennyiben az alap-jogiaktus úgy rendelkezik, |
| --- | --- |

—

kötelezettségvállalási előirányzatok: az adott pénzügyi évben azon tevékenységekkel kapcsolatban vállalt jogi kötelezettségekből eredő valamennyi költséget fedezik, amelyek végrehajtása több év alatt történik. Az egy pénzügyi évnél hosszabb időn átívelő intézkedések költségvetési kötelezettségvállalásai azonban felbonthatók több évre esedékes éves részletekre, amennyiben az alap-jogiaktus úgy rendelkezik,

| — | kifizetési előirányzatok: az adott és/vagy korábbi pénzügyi években vállalt kötelezettségvállalásokból eredő kiadásokat fedezik. |
| --- | --- |

—

kifizetési előirányzatok: az adott és/vagy korábbi pénzügyi években vállalt kötelezettségvállalásokból eredő kiadásokat fedezik.

A beszámolóban a finanszírozás típusait két fő csoportba sorolják:

| — | végleges elfogadott költségvetési előirányzatok, és |
| --- | --- |

—

végleges elfogadott költségvetési előirányzatok, és

| — | további előirányzatok, amelyek a következőkből állnak:






  — | az előző évről áthozott összegek (a költségvetési rendelet korlátozott számú esetben lehetővé teszi, hogy a fel nem használt összegeket átvigyék az előző évről a tárgyévre), és |
| --- | --- | --- |

—

további előirányzatok, amelyek a következőkből állnak:

—

az előző évről áthozott összegek (a költségvetési rendelet korlátozott számú esetben lehetővé teszi, hogy a fel nem használt összegeket átvigyék az előző évről a tárgyévre), és

| — | a visszatérítésekből, harmadik felek/országok által uniós programokhoz nyújtott hozzájárulásokból, valamint harmadik felek részére végzett munkából származó címzett bevételek, amelyeket közvetlenül a megfelelő kiadási költségvetési sorhoz rendelnek hozzá, és amelyek a finanszírozás harmadik pillérének minősülnek. |
| --- | --- |

—

a visszatérítésekből, harmadik felek/országok által uniós programokhoz nyújtott hozzájárulásokból, valamint harmadik felek részére végzett munkából származó címzett bevételek, amelyeket közvetlenül a megfelelő kiadási költségvetési sorhoz rendelnek hozzá, és amelyek a finanszírozás harmadik pillérének minősülnek.

Valamennyi finanszírozási típus együttesen képezi a rendelkezésre álló előirányzatokat.

1.4.   BEVÉTELEK

BEVÉTELEK

1.4.1.   
  Bevétel saját forrásokból

Bevétel saját forrásokból

A bevételek túlnyomó többsége a saját forrásokból származik, amelyek az alábbi kategóriákból állnak:

| 1. | Tradicionális saját források (TOR): általában a saját forrásokból származó összbevétel +/–15 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

1.

Tradicionális saját források (TOR): általában a saját forrásokból származó összbevétel +/–15 %-át teszik ki.

| 2. | Hozzáadottértékadó-alapú (héaalapú) bevételek: általában a saját forrásokból származó összbevétel hozzávetőleg 13 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

2.

Hozzáadottértékadó-alapú (héaalapú) bevételek: általában a saját forrásokból származó összbevétel hozzávetőleg 13 %-át teszik ki.

| 3. | Bruttó nemzeti jövedelmen alapuló (GNI-alapú) bevételek: általában a saját forrásokból származó összbevétel +/–72 %-át teszik ki. |
| --- | --- |

3.

Bruttó nemzeti jövedelmen alapuló (GNI-alapú) bevételek: általában a saját forrásokból származó összbevétel +/–72 %-át teszik ki.

A saját források felosztása az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozat (2014. évi sajátforrás-határozat) szabályainak megfelelően történik. Ez a határozat 2016. október 1-jén lépett hatályba, és 2014. január 1-jétől visszamenőleges hatállyal alkalmazandó. A 2014-re és 2015-re vonatkozó hatást a 2016-os költségvetési évben vették figyelembe.

Az éves kifizetési előirányzatok fedezetéül az Unió számára allokált saját források teljes összege nem haladhatja meg a tagállamok összesített GNI-jének 1,20 %-át.

1.4.2.   
  Tradicionális saját források (TOR)

Tradicionális saját források (TOR)

A tradicionális saját források (harmadik országokból származó importra kivetett) vámokból, valamint a gazdasági szereplőkre kivetett és a tagállamok által az EU nevében beszedett (a cukorpiac közös szervezése kiadásainak finanszírozása érdekében cukortermelők által fizetett) cukorilletékből állnak. A tagállamok azonban ennek 20 %-át visszatartják beszedési költségeik kompenzálására. A tradicionális saját források valamennyi összegét az illetékes hatóságok alábbi számláinak egyikén kell lekönyvelni:

| — | A 609/2014/EU, Euratom rendelet 6. cikke (3) bekezdésében rögzített rendes számlákon: valamennyi beszedett vagy biztosítékkal fedezett összeget. |
| --- | --- |

—

A 609/2014/EU, Euratom rendelet 6. cikke (3) bekezdésében rögzített rendes számlákon: valamennyi beszedett vagy biztosítékkal fedezett összeget.

| — | Ugyancsak a fent említett cikkben rögzített külön számlákon: valamennyi még be nem szedett és/vagy biztosítékkal nem fedezett összeget. Ugyancsak e számlára könyvelhetik azokat a biztosítékkal fedezett összegeket, amelyekkel kapcsolatban kifogással éltek. |
| --- | --- |

—

Ugyancsak a fent említett cikkben rögzített külön számlákon: valamennyi még be nem szedett és/vagy biztosítékkal nem fedezett összeget. Ugyancsak e számlára könyvelhetik azokat a biztosítékkal fedezett összegeket, amelyekkel kapcsolatban kifogással éltek.

A tradicionális saját forrásokat legkésőbb a jogosultság megállapításának hónapját követő második hónap 19. napját követő első munkanapon jóvá kell írni (vagy be kell szedni a külön számlán) a Bizottságnak az érintett tagállam államkincstáránál vagy nemzeti központi bankjánál vezetett számláján.

1.4.3.   
  Hozzáadottérték-adó (héa)

Hozzáadottérték-adó (héa)

A hozzáadottérték-adót (héa) e célból az uniós szabályozásnak megfelelően harmonizált tagállami héaalapokra kell felszámítani. A héaalap azonban egyik tagállam esetében sem haladhatja meg GNI-jének 50 %-át. Az alkalmazott egységes lehívási kulcsot 0,30 %-ban rögzítik, kivéve Németország, Hollandia és Svédország vonatkozásában a 2014–2020-as időszakban, amelyben a lehívási kulcsot 0,15 %-ban rögzítették

1.4.4.   
  Bruttó nemzeti jövedelem (GNI)

Bruttó nemzeti jövedelem (GNI)

A bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló forrást a költségvetés azon részének finanszírozására használják, amelyet semmilyen más bevételi forrás nem fedez. Az uniós szabályozásnak megfelelően valamennyi tagállam bruttó nemzeti jövedelmére azonos kulcs kerül kivetésre.

A héa- és GNI-alapú saját források meghatározásának alapjául a költségvetési tervezet készítése során összeállított, a megfelelő alapokra vonatkozó előrejelzések szolgálnak. Ezeket az előrejelzéseket később az adott év során költségvetés-módosítások révén módosítják és aktualizálják. A tagállamok által a tényleges adóalapok figyelembevételével fizetendő összegek és a (módosított) előrejelzések alapján ténylegesen befizetett összegek közötti különbségeket – akár pozitívak, akár negatívak – a Bizottság az adott pénzügyi évet követő második év júniusának első munkanapjáig hívja le a tagállamoktól. A következő négy évben a tényleges héa- és GNI-alapok még korrigálhatók, amennyiben nem jegyeztek be ezekre fenntartást. E fenntartásokat a tagállamokkal szembeni, bizonytalan összegekre vonatkozó lehetséges követelésnek kell tekinteni, mivel pénzügyi hatásuk nem becsülhető meg pontosan. Amennyiben meghatározható a pontos összeg, a megfelelő héa- és GNI-alapú forrásokat vagy a héa- és GNI-egyenlegekhez kapcsolódóan, vagy egyedi forráslehívásként hívják le.

1.4.5.   
  Brit korrekció

Brit korrekció

A költségvetési egyensúlyhiány Egyesült Királyság javára történő megszüntetésére szolgáló mechanizmust az Európai Tanács fontainebleau-i ülésén (1984 júniusában) intézményesítették, ezáltal csökkentve az Egyesült Királyság sajátforrás-befizetéseit és növelve a többi tagállam befizetéseit. Németország, Ausztria, Svédország és Hollandia csökkentett mértékben (normál részesedésük egynegyedére korlátozva) finanszírozzák a brit korrekciót.

1.4.6.   
  Bruttó csökkentés

Bruttó csökkentés

Az Európai Tanács 2013. február 7–8-i következtetéseiben az szerepel, hogy Dánia, Hollandia és Svédország kizárólag a 2014–2020-as időszakra vonatkozóan a GNI-n alapuló éves hozzájárulása bruttó csökkentésében részesül, míg Ausztria kizárólag a 2014–2016-os időszakra vonatkozóan részesül bruttó csökkentésben. Az éves csökkentések az alábbiak szerint alakulnak: Dánia 130 millió EUR, Hollandia 695 millió EUR és Svédország 185 millió EUR.

1.5.   A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY KISZÁMÍTÁSA

A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY KISZÁMÍTÁSA

Az EU költségvetési eredményét a következő évben az abban az évben esedékes hozzájárulások csökkentése révén juttatják vissza a tagállamokhoz.

Saját forrásként azok az összegek kerülnek könyvelésre, amelyeket az év során a tagállamok kormányai a Bizottság nevében nyitott számlákon jóváírtak. Többlet esetén a bevétel az előző pénzügyi év költségvetési eredményét is tartalmazza. Egyéb bevételek címén az év során ténylegesen beérkezett összegek kerülnek könyvelésre.

Az adott év költségvetési eredményének kiszámítása során kiadásnak minősülnek az év előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések, valamint az adott év minden, következő évre átvitt kifizetési előirányzata. Az adott év előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések azon kifizetéseket jelentik, amelyeket a számvitelért felelős tisztviselő a pénzügyi év december 31-ig teljesített. Az EMGA esetében azon kifizetéseket veszik figyelembe, amelyeket a tagállamok az N–1. év október 16. és az N. év október 15. között teljesítettek, feltéve, hogy a számvitelért felelős tisztviselőt legkésőbb az N+1. év január 31-ig értesítették a kötelezettségvállalásról és a kifizetés engedélyezéséről. Az EMGA-kiadások a tagállamokban végrehajtott ellenőrzéseket követően szabályszerűségi határozat tárgyát képezhetik.

A költségvetési eredmény két részből áll: az EU eredményéből és az Európai Gazdasági Térséghez (EGT) tartozó EFTA-országok hozzájárulásából. Az Európai Unió saját forrásainak rendszerére vonatkozó végrehajtási intézkedésekről szóló 608/2014/EU, Euratom rendelet 1. cikke (1) bekezdésének megfelelően ez az eredmény a következők közötti különbözetet tükrözi:

| — | az adott pénzügyi évben befolyt összes bevétel, és |
| --- | --- |

—

az adott pénzügyi évben befolyt összes bevétel, és

| — | az adott év kifizetési előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések, valamint az adott év következő évre átvitt kifizetési előirányzatainak összege. |
| --- | --- |

—

az adott év kifizetési előirányzatainak terhére végrehajtott kifizetések, valamint az adott év következő évre átvitt kifizetési előirányzatainak összege.

Az így kapott adathoz az alábbiak adódnak hozzá, illetve kerülnek levonásra belőle:

| — | egyrészről az előző évekről áthozott és megszüntetett kifizetési előirányzatok, másrészről pedig az előző évről áthozott nem differenciált előirányzatokat az euróárfolyam ingadozása miatt meghaladó kifizetések nettó egyenlege, |
| --- | --- |

—

egyrészről az előző évekről áthozott és megszüntetett kifizetési előirányzatok, másrészről pedig az előző évről áthozott nem differenciált előirányzatokat az euróárfolyam ingadozása miatt meghaladó kifizetések nettó egyenlege,

| — | a címzett bevételek alakulása, és |
| --- | --- |

—

a címzett bevételek alakulása, és

| — | az év során rögzített nettó árfolyamnyereségek és -veszteségek. |
| --- | --- |

—

az év során rögzített nettó árfolyamnyereségek és -veszteségek.

A harmadik fél hozzájárulásához, illetve harmadik félnek végzett munkához kapcsolódó, az előző pénzügyi évről áthozott előirányzatok – amelyek jellegüknél fogva sosem kerülnek megszüntetésre – a pénzügyi év további előirányzatai között szerepelnek. Ezzel magyarázható az N. évi költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekben szereplő, előző évről áthozott összegek és az N–1. évi költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekben szereplő, következő évre átvitt összegek közötti különbség. Az előlegek visszafizetését követően újból rendelkezésre bocsátott előirányzatokat nem veszik figyelembe a költségvetési eredmény kiszámításakor.

Az átvitt kifizetési előirányzatok tartalmazzák az automatikus átvitelt és a határozat alapján történő átvitelt. Az előző évről átvitt, fel nem használt kifizetési előirányzatok megszüntetése az automatikusan és a határozat alapján átvitt előirányzatok megszüntetését foglalja magában.

1.6.   A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY ÖSSZEEGYEZTETÉSE A GAZDASÁGI EREDMÉNNYEL

A KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNY ÖSSZEEGYEZTETÉSE A GAZDASÁGI EREDMÉNNYEL

| millió EUR |
| --- |
| | 2017 | 2016 |
| AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE | 8 082 | 1 733 |
| Bevételek | | |
| A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett jogosultságok | (4 408 ) | (1 969 ) |
| A korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett jogosultságok | 10 739 | 3 363 |
| Elhatárolt bevételek (nettó) | (257) | 611 |
| Kiadások | | |
| Elhatárolt kiadások (nettó) | 3 725 | 10 678 |
| Korábbi évek tárgyévben kifizetett kiadásai | (3 574 ) | (7 656 ) |
| Előfinanszírozás nettó hatása | (12 059 ) | (468) |
| A következő évre átvitt kifizetési előirányzatok | (3 373 ) | (3 102 ) |
| Áthozatalból teljesített kifizetések és a felhasználatlan kifizetési előirányzatok megszüntetése | 1 784 | 1 379 |
| Céltartalékok változása | 6 752 | 3 962 |
| Egyéb | (6 676 ) | (2 142 ) |
| Az ügynökségek és az ESZAK gazdasági eredménye | (179) | 16 |
| AZ ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE | 555 | 6 405 |

millió EUR

2017

2016

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

AZ ÉV GAZDASÁGI EREDMÉNYE

8 082

8 082

1 733

1 733

Bevételek

Bevételek

A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett jogosultságok

A tárgyévben megállapított, de még be nem szedett jogosultságok

(4 408 )

(4 408 )

(1 969 )

(1 969 )

A korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett jogosultságok

A korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett jogosultságok

10 739

10 739

3 363

3 363

Elhatárolt bevételek (nettó)

Elhatárolt bevételek (nettó)

(257)

(257)

611

611

Kiadások

Kiadások

Elhatárolt kiadások (nettó)

Elhatárolt kiadások (nettó)

3 725

3 725

10 678

10 678

Korábbi évek tárgyévben kifizetett kiadásai

Korábbi évek tárgyévben kifizetett kiadásai

(3 574 )

(3 574 )

(7 656 )

(7 656 )

Előfinanszírozás nettó hatása

Előfinanszírozás nettó hatása

(12 059 )

(12 059 )

(468)

(468)

A következő évre átvitt kifizetési előirányzatok

A következő évre átvitt kifizetési előirányzatok

(3 373 )

(3 373 )

(3 102 )

(3 102 )

Áthozatalból teljesített kifizetések és a felhasználatlan kifizetési előirányzatok megszüntetése

Áthozatalból teljesített kifizetések és a felhasználatlan kifizetési előirányzatok megszüntetése

1 784

1 784

1 379

1 379

Céltartalékok változása

Céltartalékok változása

6 752

6 752

3 962

3 962

Egyéb

Egyéb

(6 676 )

(6 676 )

(2 142 )

(2 142 )

Az ügynökségek és az ESZAK gazdasági eredménye

Az ügynökségek és az ESZAK gazdasági eredménye

(179)

(179)

16

16

AZ ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE

AZ ÉV KÖLTSÉGVETÉSI EREDMÉNYE

555

555

6 405

6 405

A költségvetési rendelettel összhangban az éves gazdasági eredményt az eredményszemléletű elszámolás alapelveinek megfelelően számították ki, míg a költségvetési eredmény a módosított pénzforgalmi elszámolás szabályain alapul. Mivel a gazdasági eredmény és a költségvetési eredmény ugyanazoknak az alapul szolgáló tranzakcióknak az eredménye, egymással történő összeegyeztetésük hasznos ellenőrzési eszköz.

Összeegyeztetett tételek – Bevételek

Összeegyeztetett tételek – Bevételek

A pénzügyi év tényleges költségvetési bevétele megfelel az év során megállapított jogosultságokból befolyt bevételek és a korábbi években megállapított jogosultságokból befolyt bevételek összegének. Ezért a tárgyévben megállapított, de még be nem szedett jogosultságokat az összeegyeztetés céljából le kell vonni a gazdasági eredményből, mivel nem képezik a költségvetési bevétel részét. Ezzel ellentétben a korábbi években megállapított és a tárgyévben beszedett jogosultságokat az összeegyeztetés céljából hozzá kell adni a gazdasági eredményhez.

Az elhatárolt bevétel főként a mezőgazdaságra, a saját forrásokra, valamint a kamatokra és osztalékokra elhatárolt bevételekből áll. Csak a nettó hatást – vagyis a korábbi évekből származó elhatárolt bevétel visszaírásával csökkentett tárgyévi elhatárolt bevételt – kell figyelembe venni.

Összeegyeztetett tételek – Kiadások

Összeegyeztetett tételek – Kiadások

Az elhatárolt kiadások főként az év végi elhatárolási célokra képzett elhatárolásokból állnak, vagyis olyan elszámolható kiadásokból, amelyek az uniós források kedvezményezettjeinél merültek fel, de amelyeket még nem jelentettek a Bizottságnak. Csak a nettó hatást – vagyis a korábbi évekből származó elhatárolt kiadások visszaírásával csökkentett tárgyévi elhatárolt kiadásokat – kell figyelembe venni. A korábbi években rögzített számlákhoz kapcsolódó, tárgyévben teljesített kifizetések a tárgyév költségvetési kiadásának részét képezik, és ezért összeegyeztetési célból hozzá kell őket adni a gazdasági eredményhez.

Az előfinanszírozás nettó hatása a következők kombinációja: 1. a tárgyévben kifizetett és éves költségvetési kiadásként rögzített új előfinanszírozási összegek, valamint 2. a tárgyévben elfogadott elszámolható költségeken keresztül elszámolt előfinanszírozás. Ez utóbbi elhatárolási szempontból kiadásnak minősül, de a költségvetési számlákon nem akként jelenik meg, mivel a kezdeti előfinanszírozás kifizetését már figyelembe vették költségvetési kiadásként annak kifizetése idején.

Az éves előirányzatok alapján teljesített kifizetések mellett az éves költségvetési eredmény kiszámításakor a következő évre átvitt éves előirányzatokat is figyelembe kell venni (a 608/2014/EU, Euratom rendelet 1. cikke (1) bekezdésének megfelelően). Ugyanez vonatkozik a tárgyévben az előző évi áthozatalokból teljesített költségvetési kifizetésekre és a felhasználatlan kifizetési előirányzatok megszüntetésére.

A céltartalékok változása a pénzügyi kimutatásban szereplő év végi becslésekhez kapcsolódik (főleg munkavállalói juttatások), és nincs hatással a költségvetési beszámolóra. Az egyéb összeegyeztetett összegek olyan különböző elemekből állnak, mint az eszközök amortizációja/értékcsökkenése, eszközbeszerzés, tőkelízing-kifizetések és pénzügyi hozzájárulások, amelyekre eltérő költségvetési és eredményszemléletű elszámolási módszerek alkalmazandóak.

2.   A 2017. ÉVI UNIÓS KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA – ÉSZREVÉTELEK

2.1.   BEVÉTELEK

BEVÉTELEK

Az Európai Parlament elnöke által 2016. december 1-jén aláírt, eredeti elfogadott költségvetésben a kifizetési előirányzatok összegét 134 490 millió EUR-ban rögzítették, a saját forrásokból finanszírozandó összeg pedig 131 718 millió EUR volt. Az eredeti költségvetésben szereplő bevételi és kiadási becsléseket a pénzügyi év során jellemzően kiigazítják, és az ilyen jellegű módosításokat a költségvetés-módosítások tartalmazzák. A GNI-alapú saját források kiigazításai biztosítják, hogy a költségvetésbe bevitt bevételek pontosan egyezzenek a költségvetésbe bevitt kiadásokkal. Az egyensúly elvének megfelelően a költségvetési bevételeknek és kiadásoknak (kifizetési előirányzatok) egyensúlyban kell lenniük.

2017 során hat költségvetés-módosítást fogadtak el. Ezeket figyelembe véve a 2017-re vonatkozó végleges elfogadott bevétel 126 771 millió EUR-t tett ki. A tagállamok 2017. évi GNI-alapú kiegyensúlyozó hozzájárulását (115 484 millió EUR) a korábbi pénzügyi év többlete, a kifizetési előirányzatok lényeges csökkenése, valamint a beszedett pénzbírságok és egyéb hozzájárulások jelentős összege csökkentette.

Ami a saját forrásokat illeti, a tradicionális saját források beszedett összege szorosan megközelítette az előre jelzett összegeket. Ez elsősorban azzal magyarázható, hogy a 6/2017. sz. költségvetés-módosítás összeállításakor módosították a költségvetési becsléseket (a 2017. tavaszi új előrejelzések szerint).

A tagállamok végleges héa- és GNI-befizetései is majdnem pontosan megfeleltek a végleges költségvetési becsléseknek. Az előre jelzett összegek és a ténylegesen befizetett összegek közötti különbségek a költségvetési célokra használt euróárfolyam és a GMU-n kívüli tagállamok által tett befizetések időpontjában érvényes árfolyam közötti különbségekkel magyarázható.

A héa- és GNI-egyenlegeket illetően új eljárást léptettek életbe. A szabályokat a rendelkezésre bocsátásról szóló rendelet (609/2014/EU, Euratom rendelet) 10b. cikke rögzíti. Az új eljárás nem von maga után költségvetés-módosítást, a Bizottság ezért közvetlenül a tagállamokat kéri a nettó összegek befizetésére. Az új nettósítási rendszer miatt az uniós költségvetésre gyakorolt hatás a nullához közeli.

A „Hozzájárulások és visszatérítések az uniós megállapodások és programok keretében” megnevezés elsősorban a pénzügyi korrekciókból (esb-alapok, EMGA és EMVA), a harmadik országoknak a kutatási programokban való részvételéből, valamint egyéb, az uniós programok/tevékenységek keretében tett hozzájárulásokból és visszatérítésekből származó bevételeket tartalmazza. A teljes összeg jelentős részét a címzett bevételek teszik ki, amelyek jellemzően lehetővé teszik további előirányzatoknak a kiadási oldalra való bevezetését. 2017-ben ezek a hozzájárulások és visszatérítések elsősorban a következőkből származtak: a strukturális alapokra vonatkozó visszatérítések (6,7 milliárd EUR), záróelszámolások a mezőgazdasági alapoknál (1,9 milliárd EUR), tagállamok vagy harmadik felek egyedi megállapodásokhoz való hozzájárulásai (1,6 milliárd EUR) és uniós programokhoz való hozzájárulások (1 milliárd EUR).

A pénzbírságokból származó bevétel elsősorban a versenypolitika területén kiszabott pénzbírságokhoz kapcsolódik.

2.2.   KIADÁSOK

KIADÁSOK

A 2017. évi költségvetés célja a folyamatban lévő programok végrehajtása és az új kihívások kezelése közötti megfelelő egyensúly elérése volt. Ennélfogva a korábbi években tett kötelezettségvállalásokra épített, és élt a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret által a kihívások kezelése terén biztosított rugalmassággal.

A többéves pénzügyi keretben előirányzott éves alakulással összhangban a költségvetési tervezetben javasolt kötelezettségvállalási előirányzatokat 157,7 milliárd EUR-ban (a 2016. évi költségvetéshez képest 1,7 %-kal magasabb szinten), a kifizetési előirányzatokat pedig 134,9 milliárd EUR-ban (-6,2 %) rögzítették, ami az uniós GNI 1,05 %-ának, illetve 0,90 %-ának felel meg. A kötelezettségvállalási előirányzatok növekedése 4,8 % volt az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap, a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap és a Belső Biztonsági Alap 2014-es éves részletét érintő átprogramozás hatásának „semlegesítését” követően. Az összes kifizetés jelentős mértékű csökkenése alapvetően a 2007–2013-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi kereten belüli programok végrehajtásának lezárását, valamint egyes szakpolitikai területeken a programok új generációjának lassú végrehajtását tükrözi.

Az év során a kötelezettségvállalási előirányzatokat 500 millió EUR-val emelték meg a 3/2017. sz. költségvetés-módosítás révén az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés (IFK) vonatkozásában, valamint a 5/2017 sz. költségvetés-módosítás révén, hogy az EFFA Garanciaalap javára 275 millió EUR kezdeti összeget biztosítsanak.

A 2016. évi nehézségeket követően – amikor a kifizetési előirányzatok meghaladták az igényeket, és az év nagy többlettel zárult – a Bizottság 2017-ben először a kifizetési kérelmek hasonlóan lassú alakulásával szembesült, és ennek megfelelően módosította a költségvetést. A Bizottság ezért 2017. október 9-én benyújtotta a 6/2017. sz. költségvetés-módosítási tervezetet, amelyben a kifizetési előirányzatok 7,7 milliárd EUR összegű csökkentését javasolta; ebből 5,9 milliárd EUR az 1b. alfejezetet (Gazdasági, társadalmi és területi kohézió) érinti, kisebb mértékben csökkent továbbá a 2. fejezet (Fenntartható növekedés: természeti erőforrások), a 3. fejezet (Biztonság és uniós polgárság) és a 4. fejezet (Globális Európa) költségvetése, valamint az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA).

(Gazdasági, társadalmi és területi kohézió)

(Fenntartható növekedés: természeti erőforrások)

(Biztonság és uniós polgárság)

(Globális Európa)

A rendelkezésre álló előirányzatok 2017. évi végrehajtása

A rendelkezésre álló előirányzatok 2017. évi végrehajtása

A 2017. évi végrehajtás valamennyi típusú előirányzat tekintetében (költségvetés, 2017-ről áthozott összegek és címzett bevételek) 97 % volt a kötelezettségvállalások és 93,9 % a kifizetések esetében. A költségvetésből származó előirányzatokat 2017-ben teljes mértékben végrehajtották (a kifizetések 98,35 %-a), ami a 2016-ban és 2017 legnagyobb részében fennálló bizonytalanságokat tekintve jó teljesítmény. A végrehajtási arány a kötelezettségvállalási előirányzatok 99,9 %-ára és a kifizetési előirányzatok 99,8 %-ára emelkedik, amennyiben feltételezzük, hogy a 2018-ra átvitt összegek teljes mértékben felhasználásra kerülnek.

Az 1b. alfejezet (Gazdasági, társadalmi és területi kohézió) tekintetében a 2014–2020 közötti programok pénzügyi végrehajtása jelentősen előrehaladt 2016-hoz képest, miközben teljesítették a 2007–2013 közötti programok első zárókifizetéseit. A kifizetési előirányzatok 6/2017 sz. költségvetés-módosításon keresztüli csökkentését teljes mértékben ellensúlyozta a záróelszámolási eljárásból származó címzett bevételek felhasználása, és a kifizetésekre fordított végső összeg majdnem megegyezett az eredetileg előirányzott költségvetéssel.

Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

A 2. fejezetben (Fenntartható növekedés: természeti erőforrások) az új ERFA-programok pénzügyi végrehajtása ugyancsak emelkedett 2016-hoz képest.

(Fenntartható növekedés: természeti erőforrások)

Fennálló kötelezettségvállalások

Fennálló kötelezettségvállalások

A fennálló kötelezettségvállalások (RAL, még ki nem fizetett összegek, amelyekre kötelezettséget vállaltak) 2017 végén 267 milliárd EUR-t tettek ki. A 2016. év végi összeghez képest több mint 28 milliárd EUR összegű növekedés a vártnál nagyobb, mivel a kötelezettségvállalások és a kifizetések közötti különbség az eredetileg tervezettnél nagyobb volt a kifizetéseknek a 6/2017 sz. költségvetés-módosításban való csökkentése miatt. A fennálló kötelezettségvállalások növekedése azonban nem kirívó eset, mivel a kötelezettségvállalási előirányzatok a többéves pénzügyi keretben előirányzottaknak megfelelően minden évben emelkednek. A költségvetésbe bevitt kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok eltérése miatt 2018-ban a RAL további emelkedése várható. E növekedésnek azonban jelentősen alacsonyabbnak kell lennie 2017-hez képest, mivel a 2018. évi elfogadott költségvetésben szereplő kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok között kisebb a különbség. Ezenfelül az 1b. alfejezet (Gazdasági, társadalmi és területi kohézió) kifizetési kérelmei az „n+3” automatikus visszavonási szabály alkalmazása miatt várhatóan emelkedni fognak.

(Gazdasági, társadalmi és területi kohézió)

A költségvetési kiigazítások részletesebb elemzését, a releváns háttér-információkat, az indokolást és hatást a Bizottság költségvetési és pénzgazdálkodásra vonatkozó, 2017. évi éves jelentése mutatja be, az A rész költségvetési szinten, míg a B rész a többéves pénzügyi keret egyes fejezeteinek szintjén.

Költségvetési eredmény

Költségvetési eredmény

A 2017. évi 0,56 milliárd EUR összegű költségvetési eredmény a korábbi évekhez képest alacsony volt, és elsősorban a bevételi oldalról származik, mivel 2017-ben magasak voltak a hozzájárulásokból és visszatérítésekből származó bevételek (12,2 milliárd EUR): a strukturális alapokra vonatkozó visszatérítések 6,7 milliárd EUR-t, a mezőgazdasági alapok záróelszámolásai 1,9 milliárd EUR-t, a tagállamok vagy harmadik felek egyedi megállapodásokhoz való hozzájárulásai 1,6 milliárd EUR-t, az uniós programokhoz való hozzájárulások pedig 1 milliárd EUR-t tettek ki. A kifizetési előirányzatok teljes mértékben végrehajtásra kerültek (98,35 %), az el nem költött összegeket át lehetett vinni 2018-ra, a fel nem használt összegek pedig nem jelentősek.

3.   AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSA

3.1.   ÁTTEKINTÉS AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSÁRÓL

ÁTTEKINTÉS AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSÁRÓL

| millió EUR |
| --- |
| | Bevételi előirányzatok | Megállapított jogosultságok | Bevételek | Befolyt összegek a költségvetés %-ában | Kinn- lévő |
| Megnevezés | Eredeti elfogadott költségvetés | Végleges elfogadott költségvetés | Tárgyévi | Áthozott | Összesen | Tárgyévi jogosult- ságokból | Áthozott jogosult- ságokból | Összesen | |
| 1 | Saját források | 131 718 | 115 484 | 115 429 | 26 | 115 455 | 115 414 | 2 | 115 416 | 100 % | 39 |
| 3 | Többletek, egyenlegek és kiigazítások | — | 6 405 | 6 416 | — | 6 416 | 6 416 | — | 6 416 | 100 % | — |
| 4 | Az intézményeknél és egyéb uniós szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek | 1 490 | 1 490 | 1 488 | 7 | 1 495 | 1 478 | 7 | 1 484 | 100 % | 11 |
| 5 | Az intézmények igazgatási tevékenységéből származó bevételek | 70 | 70 | 590 | 21 | 611 | 572 | 15 | 587 | 836 % | 24 |
| 6 | Hozzájárulások és visszatérítések az uniós megállapodások és programok keretében | 60 | 60 | 12 228 | 275 | 12 504 | 12 061 | 118 | 12 179 | 20 299  % | 324 |
| 7 | Késedelmi kamatok és pénzbírságok | 1 120 | 3 230 | 4 823 | 6 564 | 11 387 | 541 | 3 032 | 3 573 | 111 % | 7 814 |
| 8 | Forrásbevonási és hitelezési műveletek | 7 | 7 | 39 | 5 | 43 | 24 | 5 | 28 | 410 % | 15 |
| 9 | Egyéb bevételek | 25 | 25 | 6 | 9 | 15 | 4 | 4 | 8 | 30 % | 7 |
| Összesen | 134 490 | 126 771 | 141 020 | 6 906 | 147 926 | 136 509 | 3 182 | 139 691 | 110 % | 8 235 |

millió EUR

Bevételi előirányzatok

Megállapított jogosultságok

Bevételek

Befolyt összegek a költségvetés %-ában

Kinn- lévő

Megnevezés

Eredeti elfogadott költségvetés

Végleges elfogadott költségvetés

Tárgyévi

Áthozott

Összesen

Tárgyévi jogosult- ságokból

Áthozott jogosult- ságokból

Összesen

1

Saját források

131 718

115 484

115 429

26

115 455

115 414

2

115 416

100 %

39

3

Többletek, egyenlegek és kiigazítások

—

6 405

6 416

—

6 416

6 416

—

6 416

100 %

—

4

Az intézményeknél és egyéb uniós szerveknél dolgozó személyektől származó bevételek

1 490

1 490

1 488

7

1 495

1 478

7

1 484

100 %

11

5

Az intézmények igazgatási tevékenységéből származó bevételek

70

70

590

21

611

572

15

587

836 %

24

6

Hozzájárulások és visszatérítések az uniós megállapodások és programok keretében

60

60

12 228

275

12 504

12 061

118

12 179

20 299  %

324

7

Késedelmi kamatok és pénzbírságok

1 120

3 230

4 823

6 564

11 387

541

3 032

3 573

111 %

7 814

8

Forrásbevonási és hitelezési műveletek

7

7

39

5

43

24

5

28

410 %

15

9

Egyéb bevételek

25

25

6

9

15

4

4

8

30 %

7

Összesen

Összesen

134 490

134 490

126 771

126 771

141 020

141 020

6 906

6 906

147 926

147 926

136 509

136 509

3 182

3 182

139 691

139 691

110 %

110 %

8 235

8 235

4.   AZ UNIÓS KÖLTSÉGVETÉSI KIADÁSOK VÉGREHAJTÁSA

4.1.   TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA

TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Többéves pénzügyi terv fejezete | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| Költségvetési előirányzatok | További előirányzatok | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Költségvetési előirányzatok | További előirányzatok | Összes rendelkezésre álló előirányzat |
| Eredeti elfogadott költségvetés | Költségvetés-módosítások és átcsoportosítások | Végleges elfogadott költségvetés | Áthozott összegek | Címzett bevétel | | Eredeti elfogadott költségvetés | Költségvetés-módosítások és átcsoportosítások | Végleges elfogadott költségvetés | Áthozott összegek | Címzett bevétel | |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés | 74 899 | 500 | 75 399 | 0 | 9 782 | 85 181 | 56 522 | (6 682 ) | 49 840 | 130 | 11 198 | 61 168 |
| | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért | 21 312 | — | 21 312 | 0 | 3 195 | 24 508 | 19 321 | 744 | 20 065 | 117 | 4 188 | 24 370 |
| | 1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 53 587 | 500 | 54 087 | — | 6 586 | 60 673 | 37 201 | (7 426 ) | 29 775 | 13 | 7 009 | 36 797 |
| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások | 58 584 | (15) | 58 569 | 433 | 3 804 | 62 806 | 54 914 | (447) | 54 467 | 635 | 3 473 | 58 575 |
| | ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések | 42 613 | (2) | 42 611 | 433 | 2 786 | 45 830 | 42 563 | (5) | 42 558 | 630 | 2 786 | 45 975 |
| 3. | Biztonság és uniós polgárság | 4 284 | — | 4 284 | — | 188 | 4 472 | 3 787 | (994) | 2 793 | 11 | 189 | 2 994 |
| 4. | Globális Európa | 10 162 | 551 | 10 713 | 109 | 1 560 | 12 382 | 9 483 | (545) | 8 938 | 120 | 1 887 | 10 944 |
| 5. | Igazgatás | 9 395 | 0 | 9 395 | 2 | 794 | 10 190 | 9 395 | (2) | 9 392 | 786 | 798 | 10 977 |
| | ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai | 3 921 | — | 3 921 | 0 | 423 | 4 344 | 3 921 | — | 3 921 | 494 | 426 | 4 841 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Speciális eszközök | 534 | 938 | 1 472 | 31 | 41 | 1 544 | 390 | 951 | 1 341 | 32 | 41 | 1 414 |
| Összesen | 157 858 | 1 974 | 159 831 | 575 | 16 169 | 176 576 | 134 490 | (7 720 ) | 126 771 | 1 714 | 17 585 | 146 071 |

millió EUR

Többéves pénzügyi terv fejezete

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Költségvetési előirányzatok

További előirányzatok

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Költségvetési előirányzatok

További előirányzatok

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Eredeti elfogadott költségvetés

Költségvetés-módosítások és átcsoportosítások

Végleges elfogadott költségvetés

Áthozott összegek

Címzett bevétel

Eredeti elfogadott költségvetés

Költségvetés-módosítások és átcsoportosítások

Végleges elfogadott költségvetés

Áthozott összegek

Címzett bevétel

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

74 899

500

75 399

0

9 782

85 181

56 522

(6 682 )

49 840

130

11 198

61 168

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

21 312

21 312

—

—

21 312

21 312

0

0

3 195

3 195

24 508

24 508

19 321

19 321

744

744

20 065

20 065

117

117

4 188

4 188

24 370

24 370

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

53 587

53 587

500

500

54 087

54 087

—

—

6 586

6 586

60 673

60 673

37 201

37 201

(7 426 )

(7 426 )

29 775

29 775

13

13

7 009

7 009

36 797

36 797

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

58 584

(15)

58 569

433

3 804

62 806

54 914

(447)

54 467

635

3 473

58 575

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

42 613

42 613

(2)

(2)

42 611

42 611

433

433

2 786

2 786

45 830

45 830

42 563

42 563

(5)

(5)

42 558

42 558

630

630

2 786

2 786

45 975

45 975

3.

Biztonság és uniós polgárság

4 284

—

4 284

—

188

4 472

3 787

(994)

2 793

11

189

2 994

4.

Globális Európa

10 162

551

10 713

109

1 560

12 382

9 483

(545)

8 938

120

1 887

10 944

5.

Igazgatás

9 395

0

9 395

2

794

10 190

9 395

(2)

9 392

786

798

10 977

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

3 921

3 921

—

—

3 921

3 921

0

0

423

423

4 344

4 344

3 921

3 921

—

—

3 921

3 921

494

494

426

426

4 841

4 841

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Speciális eszközök

534

938

1 472

31

41

1 544

390

951

1 341

32

41

1 414

Összesen

Összesen

157 858

157 858

1 974

1 974

159 831

159 831

575

575

16 169

16 169

176 576

176 576

134 490

134 490

(7 720 )

(7 720 )

126 771

126 771

1 714

1 714

17 585

17 585

146 071

146 071

4.2.   TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Többéves pénzügyi terv fejezete | | Megtett kötelezettségvállalások | 2018-ra átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| Összes rendelkezésre álló előirányzat | a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen | % | címzett bevétel | határozattal átvitt összegek | Összesen | a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés | 85 181 | 75 356 | 0 | 7 912 | 83 268 | 98 % | 1 870 | 27 | 1 897 | 16 | — | 0 | 16 |
| | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért | 24 508 | 21 301 | 0 | 1 353 | 22 654 | 92 % | 1 842 | 4 | 1 846 | 8 | — | 0 | 8 |
| | 1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 60 673 | 54 056 | — | 6 559 | 60 614 | 100 % | 28 | 23 | 51 | 8 | — | — | 8 |
| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások | 62 806 | 58 100 | 426 | 2 334 | 60 859 | 97 % | 1 470 | 451 | 1 920 | 19 | 8 | — | 27 |
| | ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések | 45 830 | 42 150 | 426 | 2 183 | 44 759 | 98 % | 603 | 451 | 1 054 | 10 | 8 | — | 18 |
| 3. | Biztonság és uniós polgárság | 4 472 | 4 035 | — | 89 | 4 124 | 92 % | 99 | 247 | 345 | 2 | — | 0 | 2 |
| 4. | Globális Európa | 12 382 | 10 710 | 108 | 997 | 11 814 | 95 % | 563 | 2 | 565 | 1 | 1 | 0 | 3 |
| 5. | Igazgatás | 10 190 | 9 270 | 2 | 522 | 9 794 | 96 % | 272 | — | 272 | 125 | 0 | — | 125 |
| | ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai | 4 344 | 3 838 | 0 | 303 | 4 142 | 95 % | 120 | 0 | 120 | 83 | 0 | 0 | 83 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Speciális eszközök | 1 544 | 1 259 | 31 | — | 1 291 | 84 % | 41 | 62 | 103 | 151 | — | — | 151 |
| Összesen | 176 576 | 158 730 | 567 | 11 854 | 171 150 | 97 % | 4 315 | 788 | 5 103 | 314 | 9 | 0 | 323 |

millió EUR

Többéves pénzügyi terv fejezete

Megtett kötelezettségvállalások

2018-ra átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

Összes rendelkezésre álló előirányzat

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

%

címzett bevétel

határozattal átvitt összegek

Összesen

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

85 181

75 356

0

7 912

83 268

98 %

1 870

27

1 897

16

—

0

16

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

24 508

24 508

21 301

21 301

0

0

1 353

1 353

22 654

22 654

92 %

92 %

1 842

1 842

4

4

1 846

1 846

8

8

—

0

0

8

8

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

60 673

60 673

54 056

54 056

—

—

6 559

6 559

60 614

60 614

100 %

100 %

28

28

23

23

51

51

8

8

—

—

8

8

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

62 806

58 100

426

2 334

60 859

97 %

1 470

451

1 920

19

8

—

27

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

45 830

45 830

42 150

42 150

426

426

2 183

2 183

44 759

44 759

98 %

98 %

603

603

451

451

1 054

1 054

10

10

8

8

—

18

18

3.

Biztonság és uniós polgárság

4 472

4 035

—

89

4 124

92 %

99

247

345

2

—

0

2

4.

Globális Európa

12 382

10 710

108

997

11 814

95 %

563

2

565

1

1

0

3

5.

Igazgatás

10 190

9 270

2

522

9 794

96 %

272

—

272

125

0

—

125

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

4 344

4 344

3 838

3 838

0

0

303

303

4 142

4 142

95 %

95 %

120

120

0

0

120

120

83

83

0

0

0

0

83

83

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

9.

Speciális eszközök

1 544

1 259

31

—

1 291

84 %

41

62

103

151

—

—

151

Összesen

Összesen

176 576

176 576

158 730

158 730

567

567

11 854

11 854

171 150

171 150

97 %

97 %

4 315

4 315

788

788

5 103

5 103

314

314

9

9

0

0

323

323

4.3.   TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Többéves pénzügyi terv fejezete | | Megtett kifizetések | 2018-ra átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| Összes rendelkezésre álló előirányzat | a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen | % | automatikusan átvitt összegek | határozattal átvitt összegek | címzett bevétel | Összesen | a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés | 61 168 | 49 698 | 111 | 7 220 | 57 030 | 93 % | 121 | — | 3 977 | 4 098 | 21 | 19 | 0 | 40 |
| | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért | 24 370 | 19 945 | 101 | 1 330 | 21 376 | 88 % | 108 | — | 2 858 | 2 966 | 12 | 16 | 0 | 28 |
| | 1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 36 797 | 29 754 | 11 | 5 890 | 35 654 | 97 % | 13 | — | 1 119 | 1 132 | 9 | 3 | — | 11 |
| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások | 58 575 | 53 889 | 626 | 2 228 | 56 743 | 97 % | 111 | 451 | 1 245 | 1 806 | 17 | 9 | — | 26 |
| | ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések | 45 975 | 41 992 | 621 | 2 081 | 44 695 | 97 % | 103 | 451 | 705 | 1 259 | 12 | 8 | — | 21 |
| 3. | Biztonság és uniós polgárság | 2 994 | 2 767 | 10 | 90 | 2 867 | 96 % | 11 | 5 | 99 | 115 | 11 | 1 | 0 | 12 |
| 4. | Globális Európa | 10 944 | 8 610 | 116 | 1 067 | 9 793 | 89 % | 314 | 2 | 820 | 1 136 | 12 | 4 | — | 16 |
| 5. | Igazgatás | 10 977 | 8 486 | 720 | 451 | 9 656 | 88 % | 781 | 1 | 348 | 1 129 | 125 | 67 | — | 191 |
| | ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai | 4 841 | 3 363 | 448 | 274 | 4 085 | 84 % | 475 | 0 | 152 | 627 | 83 | 46 | — | 128 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány | — | — | — | — | — | 0 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Speciális eszközök | 1 414 | 1 241 | 32 | 18 | 1 291 | 91 % | 0 | — | 23 | 24 | 99 | 0 | — | 99 |
| Összesen | 146 071 | 124 691 | 1 615 | 11 073 | 137 379 | 94 % | 1 338 | 458 | 6 512 | 8 308 | 284 | 99 | 0 | 384 |

millió EUR

Többéves pénzügyi terv fejezete

Megtett kifizetések

2018-ra átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

Összes rendelkezésre álló előirányzat

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

%

automatikusan átvitt összegek

határozattal átvitt összegek

címzett bevétel

Összesen

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

61 168

49 698

111

7 220

57 030

93 %

121

—

3 977

4 098

21

19

0

40

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

24 370

24 370

19 945

19 945

101

101

1 330

1 330

21 376

21 376

88 %

88 %

108

108

—

—

2 858

2 858

2 966

2 966

12

12

16

16

0

0

28

28

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

36 797

36 797

29 754

29 754

11

11

5 890

5 890

35 654

35 654

97 %

97 %

13

13

—

1 119

1 119

1 132

1 132

9

9

3

3

—

11

11

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

58 575

53 889

626

2 228

56 743

97 %

111

451

1 245

1 806

17

9

—

26

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

45 975

45 975

41 992

41 992

621

621

2 081

2 081

44 695

44 695

97 %

97 %

103

103

451

451

705

705

1 259

1 259

12

12

8

8

—

21

21

3.

Biztonság és uniós polgárság

2 994

2 767

10

90

2 867

96 %

11

5

99

115

11

1

0

12

4.

Globális Európa

10 944

8 610

116

1 067

9 793

89 %

314

2

820

1 136

12

4

—

16

5.

Igazgatás

10 977

8 486

720

451

9 656

88 %

781

1

348

1 129

125

67

—

191

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

4 841

4 841

3 363

3 363

448

448

274

274

4 085

4 085

84 %

84 %

475

475

0

0

152

152

627

627

83

83

46

46

—

128

128

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány

—

—

—

—

—

0 %

0

—

—

—

—

—

—

—

9.

Speciális eszközök

1 414

1 241

32

18

1 291

91 %

0

—

23

24

99

0

—

99

Összesen

Összesen

146 071

146 071

124 691

124 691

1 615

1 615

11 073

11 073

137 379

137 379

94 %

94 %

1 338

1 338

458

458

6 512

6 512

8 308

8 308

284

284

99

99

0

0

384

384

4.4.   TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLTOZÁSAI

TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLTOZÁSAI

| millió EUR |
| --- |
| Többéves pénzügyi terv fejezete | Fennálló kötelezettségvállalások az előző év végén | Az adott év kötelezettségvállalásai | Összes fennálló kötelezettségvállalás az év végén |
| Előző évről áthozott kötelezettségvállalások | Kötelezettségvállalás visszavonása/ Újraértékelések/ Megszüntetések | Kifizetések | Év végén fennálló kötelezettségvállalások | Évközi kötelezettségvállalások | Kifizetések | Át nem vihető kötelezettségvállalások megszüntetése | Év végén fennálló kötelezettségvállalások | |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés | 174 938 | (4 337 ) | (49 231 ) | 121 370 | 83 268 | (7 799 ) | (3) | 75 467 | 196 837 |
| | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért | 35 622 | (1 321 ) | (13 887 ) | 20 414 | 22 654 | (7 489 ) | (3) | 15 162 | 35 576 |
| | 1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 139 316 | (3 015 ) | (35 345 ) | 100 956 | 60 614 | (310) | (0) | 60 304 | 161 260 |
| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások | 33 947 | (180) | (11 860 ) | 21 907 | 60 859 | (44 882 ) | (0) | 15 977 | 37 883 |
| | ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések | 247 | (2) | (211) | 33 | 44 759 | (44 484 ) | — | 275 | 309 |
| 3. | Biztonság és uniós polgárság | 4 167 | (231) | (1 650 ) | 2 286 | 4 124 | (1 217 ) | — | 2 908 | 5 194 |
| 4 | Globális Európa | 24 974 | (517) | (6 662 ) | 17 795 | 11 814 | (3 131 ) | (1) | 8 682 | 26 478 |
| 5. | Igazgatás | 732 | (2) | (726) | 4 | 9 794 | (8 931 ) | (0) | 863 | 867 |
| | ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai | 431 | 20 | (448) | 3 | 4 142 | (3 637 ) | 0 | 505 | 507 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Speciális eszközök | 0 | (0) | (0) | — | 1 291 | (1 290 ) | — | 0 | 0 |
| Összesen | 238 759 | (5 268 ) | (70 129 ) | 163 362 | 171 150 | (67 250 ) | (4) | 103 896 | 267 258 |

millió EUR

Többéves pénzügyi terv fejezete

Fennálló kötelezettségvállalások az előző év végén

Az adott év kötelezettségvállalásai

Összes fennálló kötelezettségvállalás az év végén

Előző évről áthozott kötelezettségvállalások

Kötelezettségvállalás visszavonása/ Újraértékelések/ Megszüntetések

Kifizetések

Év végén fennálló kötelezettségvállalások

Évközi kötelezettségvállalások

Kifizetések

Át nem vihető kötelezettségvállalások megszüntetése

Év végén fennálló kötelezettségvállalások

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

174 938

(4 337 )

(49 231 )

121 370

83 268

(7 799 )

(3)

75 467

196 837

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

35 622

35 622

(1 321 )

(1 321 )

(13 887 )

(13 887 )

20 414

20 414

22 654

22 654

(7 489 )

(7 489 )

(3)

(3)

15 162

15 162

35 576

35 576

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

139 316

139 316

(3 015 )

(3 015 )

(35 345 )

(35 345 )

100 956

100 956

60 614

60 614

(310)

(310)

(0)

(0)

60 304

60 304

161 260

161 260

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

33 947

(180)

(11 860 )

21 907

60 859

(44 882 )

(0)

15 977

37 883

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

247

247

(2)

(2)

(211)

(211)

33

33

44 759

44 759

(44 484 )

(44 484 )

—

275

275

309

309

3.

Biztonság és uniós polgárság

4 167

(231)

(1 650 )

2 286

4 124

(1 217 )

—

2 908

5 194

4

Globális Európa

24 974

(517)

(6 662 )

17 795

11 814

(3 131 )

(1)

8 682

26 478

5.

Igazgatás

732

(2)

(726)

4

9 794

(8 931 )

(0)

863

867

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

431

431

20

20

(448)

(448)

3

3

4 142

4 142

(3 637 )

(3 637 )

0

0

505

505

507

507

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék és az előző pénzügyi évről áthozott hiány

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Speciális eszközök

0

(0)

(0)

—

1 291

(1 290 )

—

0

0

Összesen

Összesen

238 759

238 759

(5 268 )

(5 268 )

(70 129 )

(70 129 )

163 362

163 362

171 150

171 150

(67 250 )

(67 250 )

(4)

(4)

103 896

103 896

267 258

267 258

4.5.   TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI BONTÁSBAN

TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Többéves pénzügyi terv fejezete | <2011 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Összesen |
| 1. | Intelligens és inkluzív növekedés | 1 575 | 532 | 1 464 | 13 556 | 6 680 | 41 805 | 55 759 | 75 467 | 196 837 |
| | 1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért | 741 | 294 | 829 | 2 754 | 3 620 | 4 893 | 7 283 | 15 162 | 35 576 |
| | 1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió | 834 | 238 | 635 | 10 802 | 3 060 | 36 912 | 48 475 | 60 304 | 161 260 |
| 2. | Fenntartható növekedés: természeti erőforrások | 227 | 58 | 76 | 992 | 496 | 5 470 | 14 588 | 15 977 | 37 883 |
| | ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések | — | — | — | — | 0 | 12 | 22 | 275 | 309 |
| 3. | Biztonság és uniós polgárság | 40 | 34 | 74 | 114 | 77 | 278 | 1 669 | 2 908 | 5 194 |
| 4. | Globális Európa | 1 036 | 543 | 1 054 | 2 232 | 2 675 | 4 226 | 6 030 | 8 682 | 26 478 |
| 5. | Igazgatás | — | — | — | 0 | 0 | 0 | 4 | 863 | 867 |
| | ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 505 | 507 |
| 9. | Speciális eszközök | — | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Összesen | 2 878 | 1 166 | 2 668 | 16 893 | 9 928 | 51 779 | 78 050 | 103 896 | 267 258 |

millió EUR

Többéves pénzügyi terv fejezete

<2011

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Összesen

1.

Intelligens és inkluzív növekedés

1 575

532

1 464

13 556

6 680

41 805

55 759

75 467

196 837

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

1a. Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

741

741

294

294

829

829

2 754

2 754

3 620

3 620

4 893

4 893

7 283

7 283

15 162

15 162

35 576

35 576

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

1b. Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

834

834

238

238

635

635

10 802

10 802

3 060

3 060

36 912

36 912

48 475

48 475

60 304

60 304

161 260

161 260

2.

Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

227

58

76

992

496

5 470

14 588

15 977

37 883

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

ebből: Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

—

—

—

—

—

—

0

0

12

12

22

22

275

275

309

309

3.

Biztonság és uniós polgárság

40

34

74

114

77

278

1 669

2 908

5 194

4.

Globális Európa

1 036

543

1 054

2 232

2 675

4 226

6 030

8 682

26 478

5.

Igazgatás

—

—

—

0

0

0

4

863

867

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

ebből: Az intézmények igazgatási kiadásai

0

0

0

0

0

0

3

505

505

507

507

9.

Speciális eszközök

—

—

—

—

—

—

—

0

0

Összesen

Összesen

2 878

2 878

1 166

1 166

2 668

2 668

16 893

16 893

9 928

9 928

51 779

51 779

78 050

78 050

103 896

103 896

267 258

267 258

4.6.   RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA

RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÖSSZETÉTELE ÉS VÁLTOZÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Program | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| Költségvetési előirányzatok | További előirányzatok | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Költségvetési előirányzatok | További előirányzatok | Összes rendelkezésre álló előirányzat |
| Eredeti elfogadott költségvetés | Költségvetés- módosítások és átcsoportosítások | Végleges elfogadott költségvetés | Áthozott összegek | Címzett bevétel | | Eredeti elfogadott költségvetés | Költségvetés- módosítások és átcsoportosítások | Végleges elfogadott költségvetés | Áthozott összegek | Címzett bevétel | |
| 1 | 2 | 3=1+2 | 4 | 5 | 6=3+4+5 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12=9+10+11 |
| 1.1 | Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) | 2 661 | 0 | 2 661 | — | 39 | 2 700 | 2 317 | 150 | 2 467 | — | 39 | 2 506 |
| | Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo) | 897 | — | 897 | — | 148 | 1 045 | 688 | 162 | 850 | 3 | 255 | 1 108 |
| | Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER) | 323 | (0) | 322 | — | 19 | 341 | 426 | 298 | 724 | 0 | 19 | 743 |
| | Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz) | 607 | — | 607 | — | 17 | 625 | 697 | (60) | 637 | 2 | 19 | 658 |
| | Nukleáris biztonság és leszerelés | 138 | — | 138 | — | — | 138 | 150 | 204 | 354 | — | — | 354 |
| | Horizont 2020 | 10 346 | 78 | 10 424 | — | 1 828 | 12 251 | 10 196 | (97) | 10 100 | 71 | 2 689 | 12 860 |
| | Euratom kutatási és képzési program | 341 | (0) | 341 | — | 112 | 452 | 348 | (1) | 347 | 20 | 152 | 518 |
| | A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) | 349 | 0 | 349 | — | 32 | 381 | 369 | (119) | 250 | 2 | 71 | 324 |
| | Oktatás, képzés és sport (Erasmus+) | 2 064 | 6 | 2 070 | — | 388 | 2 458 | 1 887 | 40 | 1 927 | 7 | 441 | 2 375 |
| | A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI) | 136 | — | 136 | — | 10 | 146 | 97 | (7) | 90 | 2 | 10 | 102 |
| | Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program | 137 | 7 | 144 | — | 5 | 149 | 117 | (0) | 117 | 5 | 5 | 127 |
| | CEF – Energetika | 700 | (77) | 622 | — | 1 | 623 | 123 | (40) | 83 | 2 | 0 | 85 |
| | CEF – Közlekedés | 1 723 | (1) | 1 723 | — | 120 | 1 843 | 971 | 279 | 1 249 | 2 | 103 | 1 354 |
| | CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT) | 124 | 1 | 125 | — | 3 | 128 | 118 | (54) | 63 | 0 | 3 | 67 |
| | Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására | — | — | — | — | 16 | 16 | 110 | 32 | 142 | — | 16 | 157 |
| | Decentralizált ügynökségek | 344 | (7) | 338 | — | 18 | 356 | 336 | (16) | 319 | — | 18 | 337 |
| | Egyéb fellépések és programok | 220 | (2) | 218 | — | 435 | 653 | 196 | 2 | 198 | 1 | 344 | 543 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 56 | (0) | 56 | — | 1 | 57 | 44 | (15) | 29 | — | 0 | 30 |
| | A Bizottság egyedi hatáskörei | 144 | (5) | 139 | 0 | 5 | 143 | 131 | (13) | 118 | — | 4 | 123 |
| A többéves pénzügyi keret 1.1. fejezete összesen | 21 312 | (0) | 21 312 | 0 | 3 195 | 24 508 | 19 321 | 744 | 20 065 | 117 | 4 188 | 24 370 |
| 1.2 | Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók) | 26 122 | (30) | 26 092 | — | 3 405 | 29 496 | 19 315 | (4 613 ) | 14 702 | — | 3 375 | 18 078 |
| | Átmeneti régiók | 5 627 | (15) | 5 613 | — | 677 | 6 289 | 3 314 | (1 247 ) | 2 067 | — | 542 | 2 609 |
| | Versenyképesség (Fejlettebb régiók) | 8 251 | 45 | 8 296 | — | 1 095 | 9 391 | 5 853 | (1 441 ) | 4 413 | — | 1 259 | 5 672 |
| | Legkülső és ritkán lakott régiók | 222 | — | 222 | — | 29 | 251 | 140 | (14) | 126 | — | 35 | 161 |
| | Kohéziós Alap | 9 056 | — | 9 056 | — | 1 133 | 10 189 | 5 981 | 1 107 | 7 088 | — | 1 260 | 8 348 |
| | Európai területi együttműködés | 1 940 | — | 1 940 | — | 185 | 2 124 | 969 | (392) | 577 | — | 53 | 630 |
| | Technikai segítségnyújtás | 216 | (0) | 216 | — | 1 | 217 | 190 | (23) | 167 | 13 | 1 | 180 |
| | A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap | 546 | — | 546 | — | 6 | 553 | 441 | (150) | 291 | 0 | 6 | 298 |
| | Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés | — | 500 | 500 | — | 56 | 556 | 600 | (551) | 49 | — | 476 | 525 |
| | Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) | 1 593 | — | 1 593 | — | — | 1 593 | 383 | (93) | 290 | — | 2 | 292 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 13 | — | 13 | — | 0 | 13 | 14 | (9) | 5 | — | 0 | 5 |
| A többéves pénzügyi keret 1.2. fejezete összesen | 53 587 | 500 | 54 087 | — | 6 586 | 60 673 | 37 201 | (7 426 ) | 29 775 | 13 | 7 009 | 36 797 |
| A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen | 74 899 | 500 | 75 399 | 0 | 9 782 | 85 181 | 56 522 | (6 682 ) | 49 840 | 130 | 11 198 | 61 168 |
| 2 | Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) | 42 613 | (2) | 42 611 | 433 | 2 786 | 45 830 | 42 563 | (5) | 42 558 | 630 | 2 786 | 45 975 |
| | Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) | 14 366 | (2) | 14 364 | — | 862 | 15 226 | 11 208 | (215) | 10 994 | 1 | 532 | 11 527 |
| | Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) | 912 | — | 912 | — | 133 | 1 045 | 577 | (192) | 385 | 0 | 133 | 519 |
| | Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek | 138 | (11) | 127 | — | 2 | 129 | 133 | 3 | 136 | — | 2 | 139 |
| | Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE) | 494 | — | 494 | — | 10 | 504 | 364 | (33) | 331 | 4 | 8 | 343 |
| | Decentralizált ügynökségek | 55 | (1) | 54 | — | 10 | 65 | 55 | (1) | 54 | — | 10 | 65 |
| | Egyéb fellépések és intézkedések | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 8 | — | 8 | — | 0 | 8 | 13 | (6) | 8 | — | 0 | 8 |
| | Egyedi intézkedések | — | — | — | — | — | — | — | — | — | 0 | — | 0 |
| A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen | 58 584 | (15) | 58 569 | 433 | 3 804 | 62 806 | 54 914 | (447) | 54 467 | 635 | 3 473 | 58 575 |
| 3 | Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap | 1 620 | (6) | 1 614 | — | 46 | 1 661 | 1 182 | (559) | 623 | 2 | 45 | 671 |
| | Fogyasztóvédelem | 27 | — | 27 | — | 1 | 28 | 21 | (0) | 21 | 1 | 1 | 22 |
| | Kreatív Európa | 208 | 1 | 209 | — | 13 | 222 | 177 | 10 | 187 | 2 | 15 | 204 |
| | Unión belüli szükséghelyzeti támogatás | 200 | (1) | 199 | — | — | 199 | 219 | (1) | 218 | 0 | — | 218 |
| | Belső Biztonsági Alap | 739 | (4) | 735 | — | 61 | 796 | 748 | (350) | 398 | 2 | 60 | 460 |
| | Informatikai rendszerek | 20 | 16 | 35 | — | 3 | 38 | 17 | 12 | 28 | — | 3 | 31 |
| | Jogérvényesülés | 54 | (0) | 54 | — | 3 | 56 | 41 | (4) | 37 | 1 | 3 | 41 |
| | Jogok, egyenlőség és polgárság | 63 | 1 | 64 | — | 2 | 65 | 47 | 6 | 53 | 1 | 2 | 55 |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | 31 | (2) | 30 | — | 2 | 31 | 31 | (3) | 28 | — | 2 | 30 |
| | Európa a polgárokért | 26 | — | 26 | — | 1 | 27 | 26 | — | 26 | 0 | 1 | 27 |
| | Élelmiszer és takarmány | 256 | 3 | 259 | — | 3 | 262 | 234 | 6 | 241 | 1 | 4 | 246 |
| | Egészségügy | 65 | — | 65 | — | 2 | 67 | 58 | 1 | 59 | 1 | 2 | 62 |
| | Decentralizált ügynökségek | 863 | (6) | 858 | — | 51 | 909 | 864 | (99) | 765 | — | 51 | 816 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 12 | (2) | 10 | — | 0 | 10 | 19 | (6) | 14 | — | 1 | 14 |
| | Egyedi intézkedések | 101 | — | 101 | — | 1 | 102 | 102 | (7) | 96 | 1 | 0 | 97 |
| A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen | 4 284 | (0) | 4 284 | — | 188 | 4 472 | 3 787 | (994) | 2 793 | 11 | 189 | 2 994 |
| 4. | Előcsatlakozási támogatás (IPA II) | 2 115 | 4 | 2 118 | — | 76 | 2 195 | 1 716 | (330) | 1 386 | 4 | 414 | 1 805 |
| | Makroszintű pénzügyi támogatás | 46 | (6) | 40 | — | — | 40 | 46 | (35) | 10 | — | — | 10 |
| | A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap | 241 | — | 241 | — | 110 | 351 | 241 | — | 241 | — | 110 | 351 |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | 21 | (9) | 11 | — | 1 | 13 | 20 | (10) | 10 | — | 2 | 11 |
| | Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés | 22 | (5) | 17 | — | — | 17 | 24 | (7) | 17 | — | — | 17 |
| | Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA) | — | 275 | 275 | — | 300 | 575 | — | 275 | 275 | — | 300 | 575 |
| | Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) | 2 440 | 40 | 2 481 | — | 54 | 2 535 | 2 358 | (374) | 1 984 | 5 | 59 | 2 048 |
| | Fejlesztési együttműködési eszköz | 3 168 | (17) | 3 151 | — | 47 | 3 198 | 2 769 | (140) | 2 629 | 13 | 74 | 2 716 |
| | Partnerségi Eszköz | 134 | 5 | 138 | — | 2 | 140 | 136 | (39) | 97 | 1 | 2 | 99 |
| | A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze | 189 | (5) | 184 | — | 4 | 188 | 168 | (9) | 159 | 3 | 3 | 166 |
| | A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz | 273 | (13) | 260 | — | 11 | 272 | 294 | (36) | 258 | 3 | 10 | 271 |
| | Humanitárius segítségnyújtás | 945 | 335 | 1 280 | 99 | 769 | 2 148 | 1 146 | 247 | 1 393 | 91 | 728 | 2 211 |
| | Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) | 327 | (41) | 287 | 9 | 55 | 351 | 294 | (35) | 259 | 0 | 55 | 313 |
| | Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz | 62 | (11) | 51 | — | 3 | 54 | 81 | (11) | 71 | 0 | 3 | 74 |
| | Decentralizált ügynökségek | 20 | — | 20 | — | 0 | 20 | 20 | — | 20 | — | 0 | 20 |
| | Egyéb fellépések és programok | 84 | (1) | 83 | — | 126 | 209 | 93 | (27) | 66 | 0 | 127 | 193 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 9 | (1) | 8 | 1 | 0 | 9 | 11 | (3) | 9 | — | 0 | 9 |
| | Egyedi intézkedések | 66 | (0) | 66 | — | 0 | 66 | 67 | (12) | 56 | — | 0 | 56 |
| A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen | 10 162 | 551 | 10 713 | 109 | 1 560 | 12 382 | 9 483 | (545) | 8 938 | 120 | 1 887 | 10 944 |
| 5. | Nyugdíjak | 1 790 | 12 | 1 802 | — | 0 | 1 802 | 1 790 | 12 | 1 802 | — | 0 | 1 802 |
| | Európai Iskolák | 185 | (1) | 184 | — | 14 | 198 | 185 | (1) | 184 | 1 | 14 | 199 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 5 | — | 5 | — | — | 5 | 5 | (3) | 2 | — | — | 2 |
| | A Bizottság igazgatási kiadásai | 3 494 | (11) | 3 483 | 1 | 357 | 3 841 | 3 494 | (10) | 3 484 | 292 | 358 | 4 134 |
| | A többi intézmény igazgatási kiadásai | 3 921 | — | 3 921 | 0 | 423 | 4 344 | 3 921 | — | 3 921 | 494 | 426 | 4 841 |
| A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen | 9 395 | 0 | 9 395 | 2 | 794 | 10 190 | 9 395 | (2) | 9 392 | 786 | 798 | 10 977 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Átvitt hiány | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Sürgősségisegély-tartalék | 315 | (253) | 62 | — | — | 62 | 315 | (216) | 99 | — | — | 99 |
| | Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) | 169 | — | 169 | — | 41 | 210 | 25 | (25) | 0 | 0 | 41 | 42 |
| | Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA) | 50 | 1 191 | 1 241 | 31 | — | 1 273 | 50 | 1 191 | 1 241 | 31 | — | 1 273 |
| A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen | 534 | 938 | 1 472 | 31 | 41 | 1 544 | 390 | 951 | 1 341 | 32 | 41 | 1 414 |
| Összesen | 157 858 | 1 974 | 159 831 | 575 | 16 169 | 176 576 | 134 490 | (7 720 ) | 126 771 | 1 714 | 17 585 | 146 071 |

millió EUR

Program

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Költségvetési előirányzatok

További előirányzatok

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Költségvetési előirányzatok

További előirányzatok

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Eredeti elfogadott költségvetés

Költségvetés- módosítások és átcsoportosítások

Végleges elfogadott költségvetés

Áthozott összegek

Címzett bevétel

Eredeti elfogadott költségvetés

Költségvetés- módosítások és átcsoportosítások

Végleges elfogadott költségvetés

Áthozott összegek

Címzett bevétel

1

2

3=1+2

4

5

6=3+4+5

7

8

9=7+8

10

11

12=9+10+11

1.1

Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA)

2 661

0

2 661

—

39

2 700

2 317

150

2 467

—

39

2 506

Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo)

897

—

897

—

148

1 045

688

162

850

3

255

1 108

Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER)

323

(0)

322

—

19

341

426

298

724

0

19

743

Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz)

607

—

607

—

17

625

697

(60)

637

2

19

658

Nukleáris biztonság és leszerelés

138

—

138

—

—

138

150

204

354

—

—

354

Horizont 2020

10 346

78

10 424

—

1 828

12 251

10 196

(97)

10 100

71

2 689

12 860

Euratom kutatási és képzési program

341

(0)

341

—

112

452

348

(1)

347

20

152

518

A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME)

349

0

349

—

32

381

369

(119)

250

2

71

324

Oktatás, képzés és sport (Erasmus+)

2 064

6

2 070

—

388

2 458

1 887

40

1 927

7

441

2 375

A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI)

136

—

136

—

10

146

97

(7)

90

2

10

102

Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program

137

7

144

—

5

149

117

(0)

117

5

5

127

CEF – Energetika

700

(77)

622

—

1

623

123

(40)

83

2

0

85

CEF – Közlekedés

1 723

(1)

1 723

—

120

1 843

971

279

1 249

2

103

1 354

CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT)

124

1

125

—

3

128

118

(54)

63

0

3

67

Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására

—

—

—

—

16

16

110

32

142

—

16

157

Decentralizált ügynökségek

344

(7)

338

—

18

356

336

(16)

319

—

18

337

Egyéb fellépések és programok

220

(2)

218

—

435

653

196

2

198

1

344

543

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

56

(0)

56

—

1

57

44

(15)

29

—

0

30

A Bizottság egyedi hatáskörei

144

(5)

139

0

5

143

131

(13)

118

—

4

123

A többéves pénzügyi keret 1.1. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 1.1. fejezete összesen

21 312

21 312

(0)

(0)

21 312

21 312

0

0

3 195

3 195

24 508

24 508

19 321

19 321

744

744

20 065

20 065

117

117

4 188

4 188

24 370

24 370

1.2

Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók)

26 122

(30)

26 092

—

3 405

29 496

19 315

(4 613 )

14 702

—

3 375

18 078

Átmeneti régiók

5 627

(15)

5 613

—

677

6 289

3 314

(1 247 )

2 067

—

542

2 609

Versenyképesség (Fejlettebb régiók)

8 251

45

8 296

—

1 095

9 391

5 853

(1 441 )

4 413

—

1 259

5 672

Legkülső és ritkán lakott régiók

222

—

222

—

29

251

140

(14)

126

—

35

161

Kohéziós Alap

9 056

—

9 056

—

1 133

10 189

5 981

1 107

7 088

—

1 260

8 348

Európai területi együttműködés

1 940

—

1 940

—

185

2 124

969

(392)

577

—

53

630

Technikai segítségnyújtás

216

(0)

216

—

1

217

190

(23)

167

13

1

180

A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap

546

—

546

—

6

553

441

(150)

291

0

6

298

Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés

—

500

500

—

56

556

600

(551)

49

—

476

525

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF)

1 593

—

1 593

—

—

1 593

383

(93)

290

—

2

292

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

13

—

13

—

0

13

14

(9)

5

—

0

5

A többéves pénzügyi keret 1.2. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 1.2. fejezete összesen

53 587

53 587

500

500

54 087

54 087

—

6 586

6 586

60 673

60 673

37 201

37 201

(7 426 )

(7 426 )

29 775

29 775

13

13

7 009

7 009

36 797

36 797

A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen

74 899

500

75 399

0

9 782

85 181

56 522

(6 682 )

49 840

130

11 198

61 168

2

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA)

42 613

(2)

42 611

433

2 786

45 830

42 563

(5)

42 558

630

2 786

45 975

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA)

14 366

(2)

14 364

—

862

15 226

11 208

(215)

10 994

1

532

11 527

Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA)

912

—

912

—

133

1 045

577

(192)

385

0

133

519

Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek

138

(11)

127

—

2

129

133

3

136

—

2

139

Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE)

494

—

494

—

10

504

364

(33)

331

4

8

343

Decentralizált ügynökségek

55

(1)

54

—

10

65

55

(1)

54

—

10

65

Egyéb fellépések és intézkedések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

8

—

8

—

0

8

13

(6)

8

—

0

8

Egyedi intézkedések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

0

—

0

A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen

58 584

(15)

58 569

433

3 804

62 806

54 914

(447)

54 467

635

3 473

58 575

3

Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap

1 620

(6)

1 614

—

46

1 661

1 182

(559)

623

2

45

671

Fogyasztóvédelem

27

—

27

—

1

28

21

(0)

21

1

1

22

Kreatív Európa

208

1

209

—

13

222

177

10

187

2

15

204

Unión belüli szükséghelyzeti támogatás

200

(1)

199

—

—

199

219

(1)

218

0

—

218

Belső Biztonsági Alap

739

(4)

735

—

61

796

748

(350)

398

2

60

460

Informatikai rendszerek

20

16

35

—

3

38

17

12

28

—

3

31

Jogérvényesülés

54

(0)

54

—

3

56

41

(4)

37

1

3

41

Jogok, egyenlőség és polgárság

63

1

64

—

2

65

47

6

53

1

2

55

Uniós polgári védelmi mechanizmus

31

(2)

30

—

2

31

31

(3)

28

—

2

30

Európa a polgárokért

26

—

26

—

1

27

26

—

26

0

1

27

Élelmiszer és takarmány

256

3

259

—

3

262

234

6

241

1

4

246

Egészségügy

65

—

65

—

2

67

58

1

59

1

2

62

Decentralizált ügynökségek

863

(6)

858

—

51

909

864

(99)

765

—

51

816

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

12

(2)

10

—

0

10

19

(6)

14

—

1

14

Egyedi intézkedések

101

—

101

—

1

102

102

(7)

96

1

0

97

A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen

4 284

(0)

4 284

—

188

4 472

3 787

(994)

2 793

11

189

2 994

4.

Előcsatlakozási támogatás (IPA II)

2 115

4

2 118

—

76

2 195

1 716

(330)

1 386

4

414

1 805

Makroszintű pénzügyi támogatás

46

(6)

40

—

—

40

46

(35)

10

—

—

10

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

241

—

241

—

110

351

241

—

241

—

110

351

Uniós polgári védelmi mechanizmus

21

(9)

11

—

1

13

20

(10)

10

—

2

11

Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés

22

(5)

17

—

—

17

24

(7)

17

—

—

17

Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA)

—

275

275

—

300

575

—

275

275

—

300

575

Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI)

2 440

40

2 481

—

54

2 535

2 358

(374)

1 984

5

59

2 048

Fejlesztési együttműködési eszköz

3 168

(17)

3 151

—

47

3 198

2 769

(140)

2 629

13

74

2 716

Partnerségi Eszköz

134

5

138

—

2

140

136

(39)

97

1

2

99

A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze

189

(5)

184

—

4

188

168

(9)

159

3

3

166

A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz

273

(13)

260

—

11

272

294

(36)

258

3

10

271

Humanitárius segítségnyújtás

945

335

1 280

99

769

2 148

1 146

247

1 393

91

728

2 211

Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP)

327

(41)

287

9

55

351

294

(35)

259

0

55

313

Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz

62

(11)

51

—

3

54

81

(11)

71

0

3

74

Decentralizált ügynökségek

20

—

20

—

0

20

20

—

20

—

0

20

Egyéb fellépések és programok

84

(1)

83

—

126

209

93

(27)

66

0

127

193

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

9

(1)

8

1

0

9

11

(3)

9

—

0

9

Egyedi intézkedések

66

(0)

66

—

0

66

67

(12)

56

—

0

56

A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen

10 162

551

10 713

109

1 560

12 382

9 483

(545)

8 938

120

1 887

10 944

5.

Nyugdíjak

1 790

12

1 802

—

0

1 802

1 790

12

1 802

—

0

1 802

Európai Iskolák

185

(1)

184

—

14

198

185

(1)

184

1

14

199

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

5

—

5

—

—

5

5

(3)

2

—

—

2

A Bizottság igazgatási kiadásai

3 494

(11)

3 483

1

357

3 841

3 494

(10)

3 484

292

358

4 134

A többi intézmény igazgatási kiadásai

3 921

—

3 921

0

423

4 344

3 921

—

3 921

494

426

4 841

A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen

9 395

0

9 395

2

794

10 190

9 395

(2)

9 392

786

798

10 977

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Átvitt hiány

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Sürgősségisegély-tartalék

315

(253)

62

—

—

62

315

(216)

99

—

—

99

Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA)

169

—

169

—

41

210

25

(25)

0

0

41

42

Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA)

50

1 191

1 241

31

—

1 273

50

1 191

1 241

31

—

1 273

A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen

534

938

1 472

31

41

1 544

390

951

1 341

32

41

1 414

Összesen

Összesen

157 858

157 858

1 974

1 974

159 831

159 831

575

575

16 169

16 169

176 576

176 576

134 490

134 490

(7 720 )

(7 720 )

126 771

126 771

1 714

1 714

17 585

17 585

146 071

146 071

4.7.   RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Program | | Megtett kötelezettségvállalások | 2018-ra átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| Összes rendelkezésre álló előirányzat | végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegek-ből | címzett bevételek- ből | Összesen | % | címzett bevétel | határozat- tal át- vitt | Összesen | végleges elfogadott költségvetés- ből | áthozott összegek-ből | címzett bevételek- ből | Összesen |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| 1.1 | Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) | 2 700 | 2 661 | — | 39 | 2 700 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo) | 1 045 | 897 | — | 32 | 929 | 89 % | 116 | — | 116 | — | — | — | — |
| | Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER) | 341 | 322 | — | 1 | 323 | 95 % | 18 | — | 18 | 0 | — | — | 0 |
| | Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz) | 625 | 607 | — | 17 | 624 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Nukleáris biztonság és leszerelés | 138 | 138 | — | — | 138 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Horizont 2020 | 12 251 | 10 422 | — | 882 | 11 304 | 92 % | 946 | — | 946 | 1 | — | 0 | 2 |
| | Euratom kutatási és képzési program | 452 | 341 | — | 17 | 357 | 79 % | 95 | — | 95 | 0 | — | — | 0 |
| | A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) | 381 | 349 | — | 27 | 376 | 99 % | 5 | — | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Oktatás, képzés és sport (Erasmus+) | 2 458 | 2 070 | — | 192 | 2 263 | 92 % | 195 | — | 195 | 0 | — | — | 0 |
| | A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI) | 146 | 135 | — | 3 | 138 | 94 % | 7 | — | 7 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program | 149 | 144 | — | 1 | 145 | 97 % | 4 | — | 4 | 0 | — | — | 0 |
| | CEF – Energetika | 623 | 621 | — | 1 | 622 | 100 % | 0 | — | 0 | 1 | — | — | 1 |
| | CEF – Közlekedés | 1 843 | 1 722 | — | 31 | 1 753 | 95 % | 89 | — | 89 | 0 | — | — | 0 |
| | CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT) | 128 | 120 | — | 3 | 124 | 97 % | 0 | 4 | 4 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására | 16 | — | — | — | — | 0 % | 16 | — | 16 | — | — | — | — |
| | Decentralizált ügynökségek | 356 | 338 | — | 13 | 351 | 99 % | 5 | — | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Egyéb fellépések és programok | 653 | 218 | — | 92 | 309 | 47 % | 343 | — | 343 | 1 | — | — | 1 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 57 | 55 | — | 1 | 56 | 97 % | 1 | — | 1 | 1 | — | — | 1 |
| | A Bizottság egyedi hatáskörei | 143 | 137 | 0 | 3 | 140 | 98 % | 1 | — | 1 | 2 | — | — | 2 |
| A többéves pénzügyi keret 1.1. fejezete összesen | 24 508 | 21 301 | 0 | 1 353 | 22 654 | 92 % | 1 842 | 4 | 1 846 | 8 | — | 0 | 8 |
| 1.2 | Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók) | 29 496 | 26 092 | — | 3 378 | 29 470 | 100 % | 27 | — | 27 | — | — | — | — |
| | Átmeneti régiók | 6 289 | 5 613 | — | 677 | 6 289 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Versenyképesség (Fejlettebb régiók) | 9 391 | 8 296 | — | 1 095 | 9 391 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Legkülső és ritkán lakott régiók | 251 | 222 | — | 29 | 251 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kohéziós Alap | 10 189 | 9 056 | — | 1 133 | 10 189 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Európai területi együttműködés | 2 124 | 1 917 | — | 185 | 2 101 | 99 % | 0 | 23 | 23 | — | — | — | — |
| | Technikai segítségnyújtás | 217 | 209 | — | — | 209 | 96 % | 1 | — | 1 | 7 | — | — | 7 |
| | A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap | 553 | 546 | — | 6 | 552 | 100 % | — | — | — | 1 | — | — | 1 |
| | Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés | 556 | 500 | — | 56 | 556 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) | 1 593 | 1 593 | — | — | 1 593 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 13 | 13 | — | — | 13 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| A többéves pénzügyi keret 1.2. fejezete összesen | 60 673 | 54 056 | — | 6 559 | 60 614 | 100 % | 28 | 23 | 51 | 8 | — | — | 8 |
| A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen | 85 181 | 75 356 | 0 | 7 912 | 83 268 | 97 % | 1 870 | 27 | 1 897 | 16 | — | 0 | 16 |
| 2. | Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) | 45 830 | 42 150 | 426 | 2 183 | 44 759 | 98 % | 603 | 451 | 1 054 | 10 | 8 | — | 18 |
| | Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) | 15 226 | 14 360 | — | 0 | 14 360 | 94 % | 861 | — | 861 | 4 | — | — | 4 |
| | Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) | 1 045 | 909 | — | 133 | 1 042 | 100 % | 0 | — | 0 | 3 | — | — | 3 |
| | Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek | 129 | 125 | — | 2 | 128 | 99 % | — | — | — | 2 | — | — | 2 |
| | Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE) | 504 | 494 | — | 6 | 500 | 99 % | 4 | — | 4 | 0 | — | — | 0 |
| | Decentralizált ügynökségek | 65 | 54 | — | 10 | 64 | 99 % | 1 | — | 1 | — | — | — | — |
| | Egyéb fellépések és intézkedések | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 8 | 7 | — | — | 7 | 90 % | 0 | — | 0 | 1 | — | — | 1 |
| | Egyedi intézkedések | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen | 62 806 | 58 100 | 426 | 2 334 | 60 859 | 97 % | 1 470 | 451 | 1 920 | 19 | 8 | — | 27 |
| 3. | Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap | 1 661 | 1 408 | — | 14 | 1 422 | 86 % | 32 | 207 | 239 | 0 | — | — | 0 |
| | Fogyasztóvédelem | 28 | 27 | — | 1 | 28 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Kreatív Európa | 222 | 209 | — | 9 | 218 | 98 % | 5 | — | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Unión belüli szükséghelyzeti támogatás | 199 | 199 | — | — | 199 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Belső Biztonsági Alap | 796 | 695 | — | 35 | 730 | 92 % | 26 | 40 | 66 | 0 | — | — | 0 |
| | Informatikai rendszerek | 38 | 35 | — | 0 | 36 | 94 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Jogérvényesülés | 56 | 53 | — | 0 | 54 | 95 % | 3 | — | 3 | 0 | — | — | 0 |
| | Jogok, egyenlőség és polgárság | 65 | 64 | — | 0 | 64 | 97 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | 31 | 29 | — | 1 | 30 | 96 % | 1 | — | 1 | 1 | — | 0 | 1 |
| | Európa a polgárokért | 27 | 26 | — | 0 | 27 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Élelmiszer és takarmány | 262 | 259 | — | 2 | 261 | 100 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Egészségügy | 67 | 65 | — | 2 | 66 | 99 % | 1 | — | 1 | — | — | — | — |
| | Decentralizált ügynökségek | 909 | 858 | — | 25 | 882 | 97 % | 27 | — | 27 | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 10 | 9 | — | — | 9 | 97 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Egyedi intézkedések | 102 | 101 | — | 0 | 101 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen | 4 472 | 4 035 | — | 89 | 4 124 | 92 % | 99 | 247 | 345 | 2 | — | 0 | 2 |
| 4. | Előcsatlakozási támogatás (IPA II) | 2 195 | 2 117 | — | 34 | 2 151 | 98 % | 43 | 1 | 44 | 0 | — | — | 0 |
| | Makroszintű pénzügyi támogatás | 40 | 40 | — | — | 40 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap | 351 | 241 | — | — | 241 | 69 % | 110 | — | 110 | — | — | — | — |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | 13 | 11 | — | 1 | 12 | 92 % | 1 | — | 1 | 0 | — | 0 | 0 |
| | Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés | 17 | 17 | — | — | 17 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA) | 575 | 275 | — | — | 275 | 48 % | 300 | — | 300 | — | — | — | — |
| | Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) | 2 535 | 2 481 | — | 34 | 2 515 | 99 % | 20 | — | 20 | 0 | — | — | 0 |
| | Fejlesztési együttműködési eszköz | 3 198 | 3 151 | — | 24 | 3 175 | 99 % | 23 | — | 23 | 0 | — | — | 0 |
| | Partnerségi Eszköz | 140 | 138 | — | 2 | 140 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze | 188 | 184 | — | 3 | 187 | 99 % | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz | 272 | 260 | — | 8 | 268 | 99 % | 3 | — | 3 | 0 | — | — | 0 |
| | Humanitárius segítségnyújtás | 2 148 | 1 280 | 99 | 722 | 2 101 | 98 % | 47 | — | 47 | — | — | — | — |
| | Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) | 351 | 287 | 8 | 45 | 340 | 97 % | 9 | — | 9 | 0 | 1 | — | 1 |
| | Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz | 54 | 51 | — | 3 | 54 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Decentralizált ügynökségek | 20 | 20 | — | 0 | 20 | 100 % | 0 | — | 0 | — | — | — | — |
| | Egyéb fellépések és programok | 209 | 83 | — | 121 | 204 | 97 % | 6 | — | 6 | 0 | — | — | 0 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 9 | 8 | 1 | — | 9 | 94 % | 0 | 1 | 1 | — | — | — | — |
| | Egyedi intézkedések | 66 | 66 | — | 0 | 66 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen | 12 382 | 10 710 | 108 | 997 | 11 814 | 95 % | 563 | 2 | 565 | 1 | 1 | 0 | 3 |
| 5. | Nyugdíjak | 1 802 | 1 797 | — | 0 | 1 797 | 100 % | 0 | — | 0 | 5 | — | — | 5 |
| | Európai Iskolák | 198 | 184 | — | 12 | 196 | 99 % | 2 | — | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 5 | 5 | — | — | 5 | 100 % | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | A Bizottság igazgatási kiadásai | 3 841 | 3 446 | 1 | 207 | 3 654 | 95 % | 150 | — | 150 | 37 | — | — | 37 |
| | A többi intézmény igazgatási kiadásai | 4 344 | 3 838 | 0 | 303 | 4 142 | 95 % | 120 | 0 | 120 | 83 | 0 | 0 | 83 |
| A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen | 10 190 | 9 270 | 2 | 522 | 9 794 | 96 % | 272 | — | 272 | 125 | 0 | — | 125 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| | Átvitt hiány | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Sürgősségisegély-tartalék | 62 | — | — | — | — | 0 % | — | 62 | 62 | — | — | — | — |
| | Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) | 210 | 18 | — | — | 18 | 9 % | 41 | — | 41 | 151 | — | — | 151 |
| | Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA) | 1 273 | 1 241 | 31 | — | 1 273 | 100 % | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen | 1 544 | 1 259 | 31 | — | 1 291 | 84 % | 41 | 62 | 103 | 151 | — | — | 151 |
| Összes | 176 576 | 158 730 | 567 | 11 854 | 171 150 | 97 % | 4 315 | 788 | 5 103 | 314 | 9 | 0 | 323 |

millió EUR

Program

Megtett kötelezettségvállalások

2018-ra átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

Összes rendelkezésre álló előirányzat

végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegek-ből

címzett bevételek- ből

Összesen

%

címzett bevétel

határozat- tal át- vitt

Összesen

végleges elfogadott költségvetés- ből

áthozott összegek-ből

címzett bevételek- ből

Összesen

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

1.1

Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA)

2 700

2 661

—

39

2 700

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo)

1 045

897

—

32

929

89 %

116

—

116

—

—

—

—

Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER)

341

322

—

1

323

95 %

18

—

18

0

—

—

0

Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz)

625

607

—

17

624

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Nukleáris biztonság és leszerelés

138

138

—

—

138

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Horizont 2020

12 251

10 422

—

882

11 304

92 %

946

—

946

1

—

0

2

Euratom kutatási és képzési program

452

341

—

17

357

79 %

95

—

95

0

—

—

0

A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME)

381

349

—

27

376

99 %

5

—

5

0

—

—

0

Oktatás, képzés és sport (Erasmus+)

2 458

2 070

—

192

2 263

92 %

195

—

195

0

—

—

0

A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI)

146

135

—

3

138

94 %

7

—

7

1

—

0

1

Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program

149

144

—

1

145

97 %

4

—

4

0

—

—

0

CEF – Energetika

623

621

—

1

622

100 %

0

—

0

1

—

—

1

CEF – Közlekedés

1 843

1 722

—

31

1 753

95 %

89

—

89

0

—

—

0

CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT)

128

120

—

3

124

97 %

0

4

4

0

—

0

0

Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására

16

—

—

—

—

0 %

16

—

16

—

—

—

—

Decentralizált ügynökségek

356

338

—

13

351

99 %

5

—

5

0

—

—

0

Egyéb fellépések és programok

653

218

—

92

309

47 %

343

—

343

1

—

—

1

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

57

55

—

1

56

97 %

1

—

1

1

—

—

1

A Bizottság egyedi hatáskörei

143

137

0

3

140

98 %

1

—

1

2

—

—

2

A többéves pénzügyi keret 1.1. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 1.1. fejezete összesen

24 508

24 508

21 301

21 301

0

0

1 353

1 353

22 654

22 654

92 %

92 %

1 842

1 842

4

4

1 846

1 846

8

8

—

0

0

8

8

1.2

Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók)

29 496

26 092

—

3 378

29 470

100 %

27

—

27

—

—

—

—

Átmeneti régiók

6 289

5 613

—

677

6 289

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Versenyképesség (Fejlettebb régiók)

9 391

8 296

—

1 095

9 391

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Legkülső és ritkán lakott régiók

251

222

—

29

251

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Kohéziós Alap

10 189

9 056

—

1 133

10 189

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Európai területi együttműködés

2 124

1 917

—

185

2 101

99 %

0

23

23

—

—

—

—

Technikai segítségnyújtás

217

209

—

—

209

96 %

1

—

1

7

—

—

7

A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap

553

546

—

6

552

100 %

—

—

—

1

—

—

1

Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés

556

500

—

56

556

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF)

1 593

1 593

—

—

1 593

100 %

—

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

13

13

—

—

13

100 %

0

—

0

0

—

—

0

A többéves pénzügyi keret 1.2. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 1.2. fejezete összesen

60 673

60 673

54 056

54 056

—

6 559

6 559

60 614

60 614

100 %

100 %

28

28

23

23

51

51

8

8

—

—

8

8

A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen

85 181

75 356

0

7 912

83 268

97 %

1 870

27

1 897

16

—

0

16

2.

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA)

45 830

42 150

426

2 183

44 759

98 %

603

451

1 054

10

8

—

18

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA)

15 226

14 360

—

0

14 360

94 %

861

—

861

4

—

—

4

Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA)

1 045

909

—

133

1 042

100 %

0

—

0

3

—

—

3

Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek

129

125

—

2

128

99 %

—

—

—

2

—

—

2

Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE)

504

494

—

6

500

99 %

4

—

4

0

—

—

0

Decentralizált ügynökségek

65

54

—

10

64

99 %

1

—

1

—

—

—

—

Egyéb fellépések és intézkedések

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

8

7

—

—

7

90 %

0

—

0

1

—

—

1

Egyedi intézkedések

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen

62 806

58 100

426

2 334

60 859

97 %

1 470

451

1 920

19

8

—

27

3.

Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap

1 661

1 408

—

14

1 422

86 %

32

207

239

0

—

—

0

Fogyasztóvédelem

28

27

—

1

28

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Kreatív Európa

222

209

—

9

218

98 %

5

—

5

0

—

—

0

Unión belüli szükséghelyzeti támogatás

199

199

—

—

199

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Belső Biztonsági Alap

796

695

—

35

730

92 %

26

40

66

0

—

—

0

Informatikai rendszerek

38

35

—

0

36

94 %

2

—

2

0

—

—

0

Jogérvényesülés

56

53

—

0

54

95 %

3

—

3

0

—

—

0

Jogok, egyenlőség és polgárság

65

64

—

0

64

97 %

2

—

2

0

—

—

0

Uniós polgári védelmi mechanizmus

31

29

—

1

30

96 %

1

—

1

1

—

0

1

Európa a polgárokért

27

26

—

0

27

98 %

0

—

0

0

—

—

0

Élelmiszer és takarmány

262

259

—

2

261

100 %

1

—

1

0

—

—

0

Egészségügy

67

65

—

2

66

99 %

1

—

1

—

—

—

—

Decentralizált ügynökségek

909

858

—

25

882

97 %

27

—

27

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

10

9

—

—

9

97 %

0

—

0

0

—

—

0

Egyedi intézkedések

102

101

—

0

101

100 %

0

—

0

0

—

—

0

A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen

4 472

4 035

—

89

4 124

92 %

99

247

345

2

—

0

2

4.

Előcsatlakozási támogatás (IPA II)

2 195

2 117

—

34

2 151

98 %

43

1

44

0

—

—

0

Makroszintű pénzügyi támogatás

40

40

—

—

40

100 %

—

—

—

0

—

—

0

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

351

241

—

—

241

69 %

110

—

110

—

—

—

—

Uniós polgári védelmi mechanizmus

13

11

—

1

12

92 %

1

—

1

0

—

0

0

Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés

17

17

—

—

17

100 %

—

—

—

0

—

—

0

Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA)

575

275

—

—

275

48 %

300

—

300

—

—

—

—

Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI)

2 535

2 481

—

34

2 515

99 %

20

—

20

0

—

—

0

Fejlesztési együttműködési eszköz

3 198

3 151

—

24

3 175

99 %

23

—

23

0

—

—

0

Partnerségi Eszköz

140

138

—

2

140

100 %

0

—

0

0

—

—

0

A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze

188

184

—

3

187

99 %

1

—

1

0

—

—

0

A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz

272

260

—

8

268

99 %

3

—

3

0

—

—

0

Humanitárius segítségnyújtás

2 148

1 280

99

722

2 101

98 %

47

—

47

—

—

—

—

Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP)

351

287

8

45

340

97 %

9

—

9

0

1

—

1

Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz

54

51

—

3

54

100 %

0

—

0

0

—

—

0

Decentralizált ügynökségek

20

20

—

0

20

100 %

0

—

0

—

—

—

—

Egyéb fellépések és programok

209

83

—

121

204

97 %

6

—

6

0

—

—

0

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

9

8

1

—

9

94 %

0

1

1

—

—

—

—

Egyedi intézkedések

66

66

—

0

66

99 %

0

—

0

0

—

—

0

A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen

12 382

10 710

108

997

11 814

95 %

563

2

565

1

1

0

3

5.

Nyugdíjak

1 802

1 797

—

0

1 797

100 %

0

—

0

5

—

—

5

Európai Iskolák

198

184

—

12

196

99 %

2

—

2

0

—

—

0

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

5

5

—

—

5

100 %

—

—

—

0

—

—

0

A Bizottság igazgatási kiadásai

3 841

3 446

1

207

3 654

95 %

150

—

150

37

—

—

37

A többi intézmény igazgatási kiadásai

4 344

3 838

0

303

4 142

95 %

120

0

120

83

0

0

83

A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen

10 190

9 270

2

522

9 794

96 %

272

—

272

125

0

—

125

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

Átvitt hiány

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

9.

Sürgősségisegély-tartalék

62

—

—

—

—

0 %

—

62

62

—

—

—

—

Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA)

210

18

—

—

18

9 %

41

—

41

151

—

—

151

Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA)

1 273

1 241

31

—

1 273

100 %

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen

1 544

1 259

31

—

1 291

84 %

41

62

103

151

—

—

151

Összes

Összes

176 576

176 576

158 730

158 730

567

567

11 854

11 854

171 150

171 150

97 %

97 %

4 315

4 315

788

788

5 103

5 103

314

314

9

9

0

0

323

323

4.8.   RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Program | | Megtett kifizetések | 2018-ra átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| Összes rendelkezésre álló előirányzat | végleges elfogadott költségvetés- ből | áthozott összegekből | címzett bevételek- ből | Összesen | % | auto- matikusan átvitt összegek | határozat- tal át- vitt | címzett bevétel | Összesen | végleges elfogadott költségvetés- ből | áthozott összegekből | címzett bevételek- ből | Összesen |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14=11+12+13 |
| 1.1. | Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) | 2 506 | 2 467 | — | 39 | 2 506 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo) | 1 108 | 848 | 3 | 45 | 895 | 81 % | 2 | — | 210 | 212 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER) | 743 | 723 | 0 | 1 | 724 | 97 % | 1 | — | 18 | 19 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz) | 658 | 635 | 2 | 19 | 655 | 100 % | 2 | — | 1 | 3 | (0) | 0 | — | 0 |
| | Nukleáris biztonság és leszerelés | 354 | 354 | — | — | 354 | 100 % | — | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Horizont 2020 | 12 860 | 10 025 | 63 | 775 | 10 863 | 84 % | 68 | — | 1 914 | 1 982 | 7 | 8 | 0 | 15 |
| | Euratom kutatási és képzési program | 518 | 327 | 18 | 27 | 371 | 72 % | 20 | — | 125 | 145 | 0 | 2 | — | 2 |
| | A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) | 324 | 248 | 2 | 18 | 268 | 83 % | 2 | — | 53 | 55 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Oktatás, képzés és sport (Erasmus+) | 2 375 | 1 920 | 6 | 226 | 2 153 | 91 % | 7 | — | 215 | 222 | 0 | 0 | (0) | 0 |
| | A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI) | 102 | 87 | 1 | 3 | 92 | 90 % | 2 | — | 6 | 8 | 1 | 1 | 0 | 2 |
| | Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program | 127 | 116 | 2 | 1 | 119 | 94 % | 0 | — | 4 | 4 | 1 | 3 | — | 4 |
| | CEF – Energetika | 85 | 81 | 1 | 0 | 83 | 97 % | 1 | — | 0 | 1 | 1 | 0 | — | 2 |
| | CEF – Közlekedés | 1 354 | 1 248 | 1 | 62 | 1 311 | 97 % | 2 | — | 41 | 43 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT) | 67 | 63 | 0 | 3 | 66 | 99 % | 0 | — | 0 | 1 | (0) | 0 | — | 0 |
| | Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására | 157 | 142 | — | 7 | 149 | 94 % | 0 | — | 9 | 9 | — | — | — | 0 |
| | Decentralizált ügynökségek | 337 | 319 | — | 13 | 333 | 99 % | 0 | — | 5 | 5 | 0 | — | — | 0 |
| | Egyéb fellépések és programok | 543 | 197 | 1 | 87 | 285 | 52 % | 1 | — | 257 | 258 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 30 | 29 | — | 0 | 29 | 99 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | A Bizottság egyedi hatáskörei | 123 | 117 | — | 3 | 120 | 98 % | 0 | — | 1 | 1 | 1 | — | — | 1 |
| A többéves pénzügyi keret 1.1. fejezete összesen | 24 370 | 19 945 | 101 | 1 330 | 21 376 | 88 % | 108 | — | 2 858 | 2 966 | 12 | 16 | 0 | 28 |
| 1.2. | Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók) | 18 078 | 14 702 | — | 2 622 | 17 325 | 96 % | 0 | — | 753 | 753 | — | — | — | 0 |
| | Átmeneti régiók | 2 609 | 2 067 | — | 453 | 2 520 | 97 % | 0 | — | 89 | 89 | — | — | — | 0 |
| | Versenyképesség (Fejlettebb régiók) | 5 672 | 4 413 | — | 991 | 5 403 | 95 % | 0 | — | 269 | 269 | — | — | — | 0 |
| | Legkülső és ritkán lakott régiók | 161 | 126 | — | 35 | 161 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kohéziós Alap | 8 348 | 7 088 | — | 1 260 | 8 348 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Európai területi együttműködés | 630 | 576 | — | 53 | 629 | 100 % | 0 | — | — | — | 1 | — | — | 1 |
| | Technikai segítségnyújtás | 180 | 147 | 11 | 0 | 158 | 88 % | 12 | — | 1 | 13 | 7 | 2 | — | 9 |
| | A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap | 298 | 291 | 0 | — | 291 | 98 % | 0 | — | 6 | 7 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés | 525 | 49 | — | 475 | 524 | 100 % | 0 | — | 1 | 1 | — | — | — | — |
| | Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) | 292 | 290 | — | 2 | 291 | 100 % | — | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 5 | 5 | — | — | 5 | 96 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| A többéves pénzügyi keret 1.2. fejezete összesen | 36 797 | 29 754 | 11 | 5 890 | 35 654 | 97 % | 13 | — | 1 119 | 1 132 | 9 | 3 | — | 11 |
| A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen | 61 168 | 49 698 | 111 | 7 220 | 57 030 | 94 % | 121 | — | 3 977 | 4 098 | 21 | 19 | 0 | 40 |
| 2. | Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) | 45 975 | 41 992 | 621 | 2 081 | 44 695 | 97 % | 103 | 451 | 705 | 1 259 | 12 | 8 | — | 21 |
| | Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) | 11 527 | 10 990 | 1 | 122 | 11 113 | 96 % | 2 | — | 410 | 412 | 2 | 0 | — | 2 |
| | Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) | 519 | 384 | 0 | 4 | 389 | 75 % | 1 | — | 129 | 130 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek | 139 | 135 | — | 2 | 137 | 99 % | 0 | — | — | — | 1 | — | — | 1 |
| | Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE) | 343 | 326 | 4 | 8 | 337 | 98 % | 4 | — | 1 | 5 | 1 | 0 | — | 1 |
| | Decentralizált ügynökségek | 65 | 54 | — | 10 | 64 | 99 % | 0 | — | 1 | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Egyéb fellépések és intézkedések | — | — | — | — | — | 0 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 8 | 7 | — | 0 | 7 | 96 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Egyedi intézkedések | 0 | — | — | — | — | 0 % | 0 | — | — | — | — | 0 | — | 0 |
| A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen | 58 575 | 53 889 | 626 | 2 228 | 56 743 | 97 % | 111 | 451 | 1 245 | 1 806 | 17 | 9 | — | 26 |
| 3. | Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap | 671 | 616 | 2 | 13 | 631 | 94 % | 2 | — | 32 | 34 | 5 | 0 | — | 5 |
| | Fogyasztóvédelem | 22 | 20 | 0 | 1 | 21 | 95 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Kreatív Európa | 204 | 185 | 2 | 7 | 194 | 95 % | 2 | — | 8 | 10 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Unión belüli szükséghelyzeti támogatás | 218 | 217 | 0 | — | 217 | 100 % | 0 | — | — | 0 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Belső Biztonsági Alap | 460 | 395 | 2 | 37 | 433 | 94 % | 2 | — | 24 | 26 | 1 | 0 | — | 1 |
| | Informatikai rendszerek | 31 | 28 | — | 1 | 29 | 92 % | 0 | — | 2 | 2 | 0 | — | — | 0 |
| | Jogérvényesülés | 41 | 36 | 1 | 2 | 39 | 95 % | 1 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | 0 | 1 |
| | Jogok, egyenlőség és polgárság | 55 | 52 | 0 | 1 | 53 | 96 % | 0 | — | 1 | 2 | 0 | 0 | — | 1 |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | 30 | 23 | — | 1 | 24 | 79 % | 0 | 5 | 1 | 5 | 1 | — | — | 1 |
| | Európa a polgárokért | 27 | 26 | 0 | 0 | 27 | 97 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Élelmiszer és takarmány | 246 | 239 | 1 | 2 | 241 | 98 % | 1 | — | 2 | 3 | 1 | 0 | — | 1 |
| | Egészségügy | 62 | 58 | 1 | 1 | 60 | 97 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | 0 | 0 |
| | Decentralizált ügynökségek | 816 | 764 | — | 25 | 789 | 97 % | 0 | — | 26 | 26 | 1 | — | — | 1 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 14 | 14 | — | — | 14 | 95 % | 0 | — | 1 | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | Egyedi intézkedések | 97 | 95 | 1 | 0 | 96 | 99 % | 1 | — | 0 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen | 2 994 | 2 767 | 10 | 90 | 2 867 | 96 % | 11 | 5 | 99 | 115 | 11 | 1 | 0 | 12 |
| 4. | Előcsatlakozási támogatás (IPA II) | 1 805 | 1 376 | 4 | 216 | 1 596 | 88 % | 7 | — | 199 | 205 | 3 | 1 | — | 4 |
| | Makroszintű pénzügyi támogatás | 10 | 10 | — | — | 10 | 99 % | 0 | — | — | — | 0 | — | — | 0 |
| | A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap | 351 | 241 | — | — | 241 | 69 % | — | — | 110 | 110 | — | — | — | — |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | 11 | 7 | — | 1 | 8 | 73 % | 0 | 2 | 0 | 2 | 1 | — | — | 1 |
| | Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés | 17 | 17 | — | — | 17 | 97 % | — | 0 | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA) | 575 | — | — | — | — | 0 % | 275 | — | 300 | 575 | — | — | — | — |
| | Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) | 2 048 | 1 978 | 5 | 31 | 2 014 | 98 % | 5 | — | 28 | 33 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Fejlesztési együttműködési eszköz | 2 716 | 2 614 | 12 | 16 | 2 642 | 97 % | 14 | — | 58 | 72 | 1 | 2 | — | 2 |
| | Partnerségi Eszköz | 99 | 95 | 1 | 1 | 96 | 97 % | 1 | — | 1 | 1 | 1 | 0 | — | 2 |
| | A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze | 166 | 156 | 3 | 2 | 161 | 97 % | 3 | — | 1 | 4 | 0 | 1 | — | 1 |
| | A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz | 271 | 253 | 2 | 4 | 259 | 96 % | 3 | — | 7 | 10 | 2 | 0 | — | 2 |
| | Humanitárius segítségnyújtás | 2 211 | 1 388 | 90 | 644 | 2 123 | 96 % | 5 | — | 83 | 88 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) | 313 | 258 | 0 | 32 | 290 | 93 % | 0 | — | 23 | 23 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz | 74 | 70 | 0 | 2 | 72 | 98 % | 1 | — | 1 | 1 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Decentralizált ügynökségek | 20 | 20 | — | 0 | 20 | 100 % | 0 | — | 0 | 0 | — | — | — | 0 |
| | Egyéb fellépések és programok | 193 | 64 | 0 | 117 | 181 | 94 % | 0 | — | 10 | 10 | 2 | — | — | 2 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 9 | 8 | — | 0 | 8 | 95 % | 0 | — | 0 | 0 | 0 | — | — | 0 |
| | Egyedi intézkedések | 56 | 55 | — | 0 | 55 | 98 % | 0 | — | 0 | 0 | 1 | — | — | 1 |
| A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen | 10 944 | 8 610 | 116 | 1 067 | 9 793 | 89 % | 314 | 2 | 820 | 1 136 | 12 | 4 | — | 16 |
| 5. | Nyugdíjak | 1 802 | 1 797 | — | 0 | 1 797 | 100 % | — | — | 0 | 0 | 5 | — | — | 5 |
| | Európai Iskolák | 199 | 184 | 1 | 12 | 197 | 99 % | 0 | — | 2 | 2 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 2 | 1 | — | — | 1 | 53 % | 0 | 1 | — | 1 | 0 | — | — | 0 |
| | A Bizottság igazgatási kiadásai | 4 134 | 3 141 | 271 | 165 | 3 577 | 87 % | 305 | — | 193 | 499 | 37 | 21 | — | 58 |
| | A többi intézmény igazgatási kiadásai | 4 841 | 3 363 | 448 | 274 | 4 085 | 84 % | 475 | 0 | 152 | 627 | 83 | 46 | — | 128 |
| A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen | 10 977 | 8 486 | 720 | 451 | 9 656 | 88 % | 781 | 1 | 348 | 1 129 | 125 | 67 | — | 191 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen | — | — | — | — | — | 0 % | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék | — | — | — | — | — | 0 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| | Átvitt hiány | — | — | — | — | — | 0 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen | — | — | — | — | — | 0 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Sürgősségisegély-tartalék | 99 | — | — | — | — | 0 % | 0 | — | — | — | 99 | — | — | 99 |
| | Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) | 42 | 0 | 0 | 18 | 18 | 43 % | 0 | — | 23 | 24 | 0 | 0 | — | 0 |
| | Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA) | 1 273 | 1 241 | 31 | — | 1 273 | 100 % | 0 | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen | 1 414 | 1 241 | 32 | 18 | 1 291 | 91 % | 0 | — | 23 | 24 | 99 | 0 | — | 99 |
| Összes | 146 071 | 124 691 | 1 615 | 11 073 | 137 379 | 94 % | 1 338 | 458 | 6 512 | 8 308 | 284 | 99 | 0 | 384 |

millió EUR

Program

Megtett kifizetések

2018-ra átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

Összes rendelkezésre álló előirányzat

végleges elfogadott költségvetés- ből

áthozott összegekből

címzett bevételek- ből

Összesen

%

auto- matikusan átvitt összegek

határozat- tal át- vitt

címzett bevétel

Összesen

végleges elfogadott költségvetés- ből

áthozott összegekből

címzett bevételek- ből

Összesen

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14=11+12+13

1.1.

Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA)

2 506

2 467

—

39

2 506

100 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo)

1 108

848

3

45

895

81 %

2

—

210

212

0

0

—

0

Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER)

743

723

0

1

724

97 %

1

—

18

19

0

0

—

0

Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz)

658

635

2

19

655

100 %

2

—

1

3

(0)

0

—

0

Nukleáris biztonság és leszerelés

354

354

—

—

354

100 %

—

—

—

—

0

—

—

0

Horizont 2020

12 860

10 025

63

775

10 863

84 %

68

—

1 914

1 982

7

8

0

15

Euratom kutatási és képzési program

518

327

18

27

371

72 %

20

—

125

145

0

2

—

2

A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME)

324

248

2

18

268

83 %

2

—

53

55

0

0

0

0

Oktatás, képzés és sport (Erasmus+)

2 375

1 920

6

226

2 153

91 %

7

—

215

222

0

0

(0)

0

A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI)

102

87

1

3

92

90 %

2

—

6

8

1

1

0

2

Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program

127

116

2

1

119

94 %

0

—

4

4

1

3

—

4

CEF – Energetika

85

81

1

0

83

97 %

1

—

0

1

1

0

—

2

CEF – Közlekedés

1 354

1 248

1

62

1 311

97 %

2

—

41

43

0

0

0

0

CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT)

67

63

0

3

66

99 %

0

—

0

1

(0)

0

—

0

Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására

157

142

—

7

149

94 %

0

—

9

9

—

—

—

0

Decentralizált ügynökségek

337

319

—

13

333

99 %

0

—

5

5

0

—

—

0

Egyéb fellépések és programok

543

197

1

87

285

52 %

1

—

257

258

0

0

0

0

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

30

29

—

0

29

99 %

0

—

0

0

0

—

—

0

A Bizottság egyedi hatáskörei

123

117

—

3

120

98 %

0

—

1

1

1

—

—

1

A többéves pénzügyi keret 1.1. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 1.1. fejezete összesen

24 370

24 370

19 945

19 945

101

101

1 330

1 330

21 376

21 376

88 %

88 %

108

108

—

2 858

2 858

2 966

2 966

12

12

16

16

0

0

28

28

1.2.

Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók)

18 078

14 702

—

2 622

17 325

96 %

0

—

753

753

—

—

—

0

Átmeneti régiók

2 609

2 067

—

453

2 520

97 %

0

—

89

89

—

—

—

0

Versenyképesség (Fejlettebb régiók)

5 672

4 413

—

991

5 403

95 %

0

—

269

269

—

—

—

0

Legkülső és ritkán lakott régiók

161

126

—

35

161

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Kohéziós Alap

8 348

7 088

—

1 260

8 348

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Európai területi együttműködés

630

576

—

53

629

100 %

0

—

—

—

1

—

—

1

Technikai segítségnyújtás

180

147

11

0

158

88 %

12

—

1

13

7

2

—

9

A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap

298

291

0

—

291

98 %

0

—

6

7

0

0

—

0

Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés

525

49

—

475

524

100 %

0

—

1

1

—

—

—

—

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF)

292

290

—

2

291

100 %

—

—

—

—

0

—

—

0

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

5

5

—

—

5

96 %

0

—

0

0

0

—

—

0

A többéves pénzügyi keret 1.2. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 1.2. fejezete összesen

36 797

36 797

29 754

29 754

11

11

5 890

5 890

35 654

35 654

97 %

97 %

13

13

—

1 119

1 119

1 132

1 132

9

9

3

3

—

11

11

A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen

61 168

49 698

111

7 220

57 030

94 %

121

—

3 977

4 098

21

19

0

40

2.

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA)

45 975

41 992

621

2 081

44 695

97 %

103

451

705

1 259

12

8

—

21

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA)

11 527

10 990

1

122

11 113

96 %

2

—

410

412

2

0

—

2

Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA)

519

384

0

4

389

75 %

1

—

129

130

0

0

—

0

Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek

139

135

—

2

137

99 %

0

—

—

—

1

—

—

1

Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE)

343

326

4

8

337

98 %

4

—

1

5

1

0

—

1

Decentralizált ügynökségek

65

54

—

10

64

99 %

0

—

1

1

0

—

—

0

Egyéb fellépések és intézkedések

—

—

—

—

—

0 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

8

7

—

0

7

96 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Egyedi intézkedések

0

—

—

—

—

0 %

0

—

—

—

—

0

—

0

A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen

58 575

53 889

626

2 228

56 743

97 %

111

451

1 245

1 806

17

9

—

26

3.

Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap

671

616

2

13

631

94 %

2

—

32

34

5

0

—

5

Fogyasztóvédelem

22

20

0

1

21

95 %

1

—

0

1

0

0

—

0

Kreatív Európa

204

185

2

7

194

95 %

2

—

8

10

0

0

—

0

Unión belüli szükséghelyzeti támogatás

218

217

0

—

217

100 %

0

—

—

0

0

0

—

0

Belső Biztonsági Alap

460

395

2

37

433

94 %

2

—

24

26

1

0

—

1

Informatikai rendszerek

31

28

—

1

29

92 %

0

—

2

2

0

—

—

0

Jogérvényesülés

41

36

1

2

39

95 %

1

—

1

1

0

0

0

1

Jogok, egyenlőség és polgárság

55

52

0

1

53

96 %

0

—

1

2

0

0

—

1

Uniós polgári védelmi mechanizmus

30

23

—

1

24

79 %

0

5

1

5

1

—

—

1

Európa a polgárokért

27

26

0

0

27

97 %

0

0

0

1

0

—

—

0

Élelmiszer és takarmány

246

239

1

2

241

98 %

1

—

2

3

1

0

—

1

Egészségügy

62

58

1

1

60

97 %

1

—

0

1

0

0

0

0

Decentralizált ügynökségek

816

764

—

25

789

97 %

0

—

26

26

1

—

—

1

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

14

14

—

—

14

95 %

0

—

1

1

0

—

—

0

Egyedi intézkedések

97

95

1

0

96

99 %

1

—

0

1

0

0

—

0

A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen

2 994

2 767

10

90

2 867

96 %

11

5

99

115

11

1

0

12

4.

Előcsatlakozási támogatás (IPA II)

1 805

1 376

4

216

1 596

88 %

7

—

199

205

3

1

—

4

Makroszintű pénzügyi támogatás

10

10

—

—

10

99 %

0

—

—

—

0

—

—

0

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

351

241

—

—

241

69 %

—

—

110

110

—

—

—

—

Uniós polgári védelmi mechanizmus

11

7

—

1

8

73 %

0

2

0

2

1

—

—

1

Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés

17

17

—

—

17

97 %

—

0

—

0

0

—

—

0

Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA)

575

—

—

—

—

0 %

275

—

300

575

—

—

—

—

Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI)

2 048

1 978

5

31

2 014

98 %

5

—

28

33

0

0

—

0

Fejlesztési együttműködési eszköz

2 716

2 614

12

16

2 642

97 %

14

—

58

72

1

2

—

2

Partnerségi Eszköz

99

95

1

1

96

97 %

1

—

1

1

1

0

—

2

A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze

166

156

3

2

161

97 %

3

—

1

4

0

1

—

1

A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz

271

253

2

4

259

96 %

3

—

7

10

2

0

—

2

Humanitárius segítségnyújtás

2 211

1 388

90

644

2 123

96 %

5

—

83

88

0

0

—

0

Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP)

313

258

0

32

290

93 %

0

—

23

23

0

0

—

0

Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz

74

70

0

2

72

98 %

1

—

1

1

0

0

—

0

Decentralizált ügynökségek

20

20

—

0

20

100 %

0

—

0

0

—

—

—

0

Egyéb fellépések és programok

193

64

0

117

181

94 %

0

—

10

10

2

—

—

2

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

9

8

—

0

8

95 %

0

—

0

0

0

—

—

0

Egyedi intézkedések

56

55

—

0

55

98 %

0

—

0

0

1

—

—

1

A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen

10 944

8 610

116

1 067

9 793

89 %

314

2

820

1 136

12

4

—

16

5.

Nyugdíjak

1 802

1 797

—

0

1 797

100 %

—

—

0

0

5

—

—

5

Európai Iskolák

199

184

1

12

197

99 %

0

—

2

2

0

0

—

0

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

2

1

—

—

1

53 %

0

1

—

1

0

—

—

0

A Bizottság igazgatási kiadásai

4 134

3 141

271

165

3 577

87 %

305

—

193

499

37

21

—

58

A többi intézmény igazgatási kiadásai

4 841

3 363

448

274

4 085

84 %

475

0

152

627

83

46

—

128

A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen

10 977

8 486

720

451

9 656

88 %

781

1

348

1 129

125

67

—

191

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen

—

—

—

—

—

0 %

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék

—

—

—

—

—

0 %

0

—

—

—

—

—

—

—

Átvitt hiány

—

—

—

—

—

0 %

0

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen

—

—

—

—

—

0 %

0

—

—

—

—

—

—

—

9.

Sürgősségisegély-tartalék

99

—

—

—

—

0 %

0

—

—

—

99

—

—

99

Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA)

42

0

0

18

18

43 %

0

—

23

24

0

0

—

0

Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA)

1 273

1 241

31

—

1 273

100 %

0

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen

1 414

1 241

32

18

1 291

91 %

0

—

23

24

99

0

—

99

Összes

Összes

146 071

146 071

124 691

124 691

1 615

1 615

11 073

11 073

137 379

137 379

94 %

94 %

1 338

1 338

458

458

6 512

6 512

8 308

8 308

284

284

99

99

0

0

384

384

4.9.   RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLTOZÁSAI

RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK VÁLTOZÁSAI

| millió EUR |
| --- |
| Program | Fennálló kötelezettségvállalások az előző év végén | Az adott év kötelezettségvállalásai | Összes fennálló kötelezettségvállalás az év végén |
| Előző évről áthozott kötelezettségvállalások | Kötelezettségvállalás visszavonása/ Újraértékelések/ Megszüntetések | Kifizetések | Év végén fennálló kötelezettségvállalások | Évközi kötelezettségvállalások | Kifizetések | Át nem vihető kötelezettségvállalások megszüntetése | Év végén fennálló kötelezettségvállalások | |
| 1.1 | Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) | 2 460 | (0) | (2 451 ) | 9 | 2 700 | (55) | — | 2 645 | 2 654 |
| | Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo) | 1 267 | (1) | (738) | 528 | 929 | (157) | — | 772 | 1 300 |
| | Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER) | 2 128 | (0) | (668) | 1 460 | 323 | (56) | (0) | 267 | 1 727 |
| | Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz) | 205 | (0) | (192) | 13 | 624 | (464) | — | 161 | 174 |
| | Nukleáris biztonság és leszerelés | 867 | (0) | (353) | 514 | 138 | (1) | — | 137 | 651 |
| | Horizont 2020 | 19 940 | (458) | (7 173 ) | 12 309 | 11 304 | (3 689 ) | (3) | 7 612 | 19 921 |
| | Euratom kutatási és képzési program | 226 | (14) | (106) | 106 | 357 | (265) | (0) | 92 | 198 |
| | A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) | 874 | (74) | (209) | 591 | 376 | (59) | — | 317 | 908 |
| | Oktatás, képzés és sport (Erasmus+) | 652 | (59) | (258) | 336 | 2 263 | (1 895 ) | — | 368 | 704 |
| | A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI) | 187 | (10) | (61) | 115 | 138 | (30) | — | 107 | 222 |
| | Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program | 141 | (8) | (82) | 52 | 145 | (38) | — | 107 | 159 |
| | CEF – Energetika | 1 140 | (1) | (77) | 1 062 | 622 | (6) | — | 616 | 1 678 |
| | CEF – Közlekedés | 3 892 | (661) | (1 022 ) | 2 210 | 1 753 | (289) | — | 1 464 | 3 673 |
| | CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT) | 304 | (1) | (65) | 237 | 124 | (1) | — | 123 | 360 |
| | Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására | 694 | (0) | (149) | 545 | — | — | — | — | 545 |
| | Decentralizált ügynökségek | 31 | (0) | (25) | 6 | 351 | (308) | — | 44 | 49 |
| | Egyéb fellépések és programok | 411 | (23) | (166) | 221 | 309 | (119) | — | 191 | 412 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 41 | (2) | (15) | 25 | 56 | (15) | — | 41 | 66 |
| | A Bizottság egyedi hatáskörei | 162 | (9) | (78) | 75 | 140 | (42) | — | 99 | 174 |
| A többéves pénzügyi keret 1.1. fejezete összesen | 35 622 | (1 321 ) | (13 887 ) | 20 414 | 22 654 | (7 489 ) | (3) | 15 162 | 35 576 |
| 1.2 | Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók) | 71 813 | (1 537 ) | (17 260 ) | 53 015 | 29 470 | (64) | — | 29 406 | 82 421 |
| | Átmeneti régiók | 12 382 | — | (2 494 ) | 9 888 | 6 289 | (26) | — | 6 263 | 16 151 |
| | Versenyképesség (Fejlettebb régiók) | 22 235 | (352) | (5 340 ) | 16 542 | 9 391 | (64) | — | 9 327 | 25 870 |
| | Legkülső és ritkán lakott régiók | 523 | — | (152) | 371 | 251 | (9) | — | 242 | 613 |
| | Kohéziós Alap | 23 497 | (940) | (8 341 ) | 14 216 | 10 189 | (7) | — | 10 182 | 24 398 |
| | Európai területi együttműködés | 2 218 | (176) | (620) | 1 421 | 2 101 | (9) | — | 2 092 | 3 514 |
| | Technikai segítségnyújtás | 176 | (8) | (57) | 111 | 209 | (101) | (0) | 107 | 218 |
| | A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap | 840 | (0) | (267) | 573 | 552 | (24) | — | 528 | 1 101 |
| | Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés | 2 215 | — | (523) | 1 692 | 556 | (0) | — | 556 | 2 248 |
| | Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) | 3 402 | (0) | (286) | 3 117 | 1 593 | (5) | — | 1 588 | 4 704 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 15 | (1) | (5) | 9 | 13 | (0) | — | 13 | 22 |
| A többéves pénzügyi keret 1.2. fejezete összesen | 139 316 | (3 015 ) | (35 345 ) | 100 956 | 60 614 | (310) | (0) | 60 304 | 161 260 |
| A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen | 174 938 | (4 337 ) | (49 231 ) | 121 370 | 83 268 | (7 799 ) | (3) | 75 467 | 196 837 |
| 2. | Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) | 247 | (2) | (211) | 33 | 44 759 | (44 484 ) | — | 275 | 309 |
| | Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) | 29 641 | (145) | (10 928 ) | 18 567 | 14 360 | (185) | — | 14 175 | 32 742 |
| | Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) | 2 595 | (30) | (374) | 2 191 | 1 042 | (14) | (0) | 1 028 | 3 218 |
| | Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek | 31 | (0) | (22) | 9 | 128 | (115) | — | 12 | 21 |
| | Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE) | 1 404 | (2) | (315) | 1 087 | 500 | (23) | — | 477 | 1 564 |
| | Decentralizált ügynökségek | 3 | — | (3) | — | 64 | (61) | — | 3 | 3 |
| | Egyéb fellépések és intézkedések | 6 | — | — | 6 | — | — | — | — | 6 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 21 | (1) | (7) | 13 | 7 | — | — | 7 | 20 |
| | Egyedi intézkedések | 0 | — | — | 0 | — | — | — | — | 0 |
| A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen | 33 947 | (180) | (11 860 ) | 21 907 | 60 859 | (44 882 ) | (0) | 15 977 | 37 883 |
| 3. | Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap | 1 734 | (77) | (582) | 1 075 | 1 422 | (49) | — | 1 373 | 2 447 |
| | Fogyasztóvédelem | 35 | (0) | (16) | 19 | 28 | (5) | — | 22 | 41 |
| | Kreatív Európa | 177 | (8) | (82) | 87 | 218 | (112) | — | 105 | 193 |
| | Unión belüli szükséghelyzeti támogatás | 109 | (0) | (78) | 31 | 199 | (140) | — | 59 | 90 |
| | Belső Biztonsági Alap | 1 191 | (68) | (421) | 703 | 730 | (12) | — | 718 | 1 420 |
| | Informatikai rendszerek | 43 | (3) | (25) | 15 | 36 | (4) | — | 32 | 47 |
| | Jogérvényesülés | 93 | (18) | (31) | 44 | 54 | (7) | — | 46 | 90 |
| | Jogok, egyenlőség és polgárság | 117 | (12) | (52) | 53 | 64 | (1) | — | 63 | 115 |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | 49 | (11) | (16) | 22 | 30 | (8) | — | 22 | 44 |
| | Európa a polgárokért | 23 | (1) | (14) | 9 | 27 | (13) | — | 13 | 22 |
| | Élelmiszer és takarmány | 323 | (27) | (189) | 108 | 261 | (53) | — | 208 | 316 |
| | Egészségügy | 127 | (0) | (48) | 78 | 66 | (12) | — | 54 | 133 |
| | Decentralizált ügynökségek | 41 | (3) | (24) | 15 | 882 | (765) | — | 117 | 132 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 31 | (2) | (12) | 16 | 9 | (1) | — | 8 | 24 |
| | Egyedi intézkedések | 74 | (2) | (61) | 11 | 101 | (35) | — | 66 | 77 |
| A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen | 4 167 | (231) | (1 650 ) | 2 286 | 4 124 | (1 217 ) | — | 2 908 | 5 194 |
| 4. | Előcsatlakozási támogatás (IPA II) | 6 400 | (56) | (1 408 ) | 4 936 | 2 151 | (187) | (0) | 1 963 | 6 899 |
| | Makroszintű pénzügyi támogatás | 10 | (0) | (10) | 0 | 40 | (0) | — | 40 | 40 |
| | A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap | — | — | — | — | 241 | (241) | — | — | — |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | 15 | (0) | (7) | 8 | 12 | (2) | — | 10 | 18 |
| | Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés | 17 | — | (4) | 13 | 17 | (12) | — | 5 | 18 |
| | Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA) | — | — | — | — | 275 | — | — | 275 | 275 |
| | Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) | 7 344 | (182) | (1 678 ) | 5 484 | 2 515 | (336) | (0) | 2 178 | 7 662 |
| | Fejlesztési együttműködési eszköz | 8 282 | (173) | (2 377 ) | 5 732 | 3 175 | (264) | — | 2 911 | 8 643 |
| | Partnerségi Eszköz | 340 | (7) | (83) | 250 | 140 | (14) | (0) | 126 | 376 |
| | A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze | 346 | (2) | (113) | 230 | 187 | (47) | — | 140 | 370 |
| | A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz | 626 | (12) | (224) | 390 | 268 | (35) | (0) | 233 | 623 |
| | Humanitárius segítségnyújtás | 964 | (43) | (575) | 346 | 2 101 | (1 548 ) | (0) | 553 | 899 |
| | Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) | 204 | (10) | (65) | 129 | 340 | (225) | — | 115 | 243 |
| | Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz | 145 | (5) | (46) | 93 | 54 | (26) | — | 29 | 122 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | — | 20 | (20) | — | — | — |
| | Egyéb fellépések és programok | 148 | (16) | (23) | 109 | 204 | (158) | — | 45 | 154 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 23 | (2) | (8) | 14 | 9 | (1) | — | 8 | 22 |
| | Egyedi intézkedések | 111 | (9) | (40) | 62 | 66 | (15) | — | 51 | 113 |
| A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen | 24 974 | (517) | (6 662 ) | 17 795 | 11 814 | (3 131 ) | (1) | 8 682 | 26 478 |
| 5. | Nyugdíjak | — | — | — | — | 1 797 | (1 797 ) | — | — | — |
| | Európai Iskolák | 1 | (0) | (1) | — | 196 | (196) | — | 0 | 0 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 2 | (0) | (1) | 1 | 5 | (0) | — | 4 | 6 |
| | A Bizottság igazgatási kiadásai | 299 | (22) | (276) | 1 | 3 654 | (3 301 ) | (0) | 353 | 354 |
| | A többi intézmény igazgatási kiadásai | 431 | 20 | (448) | 3 | 4 142 | (3 637 ) | 0 | 505 | 507 |
| A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen | 732 | (2) | (726) | 4 | 9 794 | (8 931 ) | (0) | 863 | 867 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Átvitt hiány | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Sürgősségisegély-tartalék | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) | 0 | (0) | (0) | — | 18 | (18) | — | 0 | 0 |
| | Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA) | — | — | — | — | 1 273 | (1 273 ) | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen | 0 | (0) | (0) | — | 1 291 | (1 290 ) | — | 0 | 0 |
| Összes | 238 759 | (5 268 ) | (70 129 ) | 163 362 | 171 150 | (67 250 ) | (4) | 103 896 | 267 258 |

millió EUR

Program

Fennálló kötelezettségvállalások az előző év végén

Az adott év kötelezettségvállalásai

Összes fennálló kötelezettségvállalás az év végén

Előző évről áthozott kötelezettségvállalások

Kötelezettségvállalás visszavonása/ Újraértékelések/ Megszüntetések

Kifizetések

Év végén fennálló kötelezettségvállalások

Évközi kötelezettségvállalások

Kifizetések

Át nem vihető kötelezettségvállalások megszüntetése

Év végén fennálló kötelezettségvállalások

1.1

Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA)

2 460

(0)

(2 451 )

9

2 700

(55)

—

2 645

2 654

Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo)

1 267

(1)

(738)

528

929

(157)

—

772

1 300

Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER)

2 128

(0)

(668)

1 460

323

(56)

(0)

267

1 727

Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz)

205

(0)

(192)

13

624

(464)

—

161

174

Nukleáris biztonság és leszerelés

867

(0)

(353)

514

138

(1)

—

137

651

Horizont 2020

19 940

(458)

(7 173 )

12 309

11 304

(3 689 )

(3)

7 612

19 921

Euratom kutatási és képzési program

226

(14)

(106)

106

357

(265)

(0)

92

198

A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME)

874

(74)

(209)

591

376

(59)

—

317

908

Oktatás, képzés és sport (Erasmus+)

652

(59)

(258)

336

2 263

(1 895 )

—

368

704

A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI)

187

(10)

(61)

115

138

(30)

—

107

222

Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program

141

(8)

(82)

52

145

(38)

—

107

159

CEF – Energetika

1 140

(1)

(77)

1 062

622

(6)

—

616

1 678

CEF – Közlekedés

3 892

(661)

(1 022 )

2 210

1 753

(289)

—

1 464

3 673

CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT)

304

(1)

(65)

237

124

(1)

—

123

360

Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására

694

(0)

(149)

545

—

—

—

—

545

Decentralizált ügynökségek

31

(0)

(25)

6

351

(308)

—

44

49

Egyéb fellépések és programok

411

(23)

(166)

221

309

(119)

—

191

412

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

41

(2)

(15)

25

56

(15)

—

41

66

A Bizottság egyedi hatáskörei

162

(9)

(78)

75

140

(42)

—

99

174

A többéves pénzügyi keret 1.1. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 1.1. fejezete összesen

35 622

35 622

(1 321 )

(1 321 )

(13 887 )

(13 887 )

20 414

20 414

22 654

22 654

(7 489 )

(7 489 )

(3)

(3)

15 162

15 162

35 576

35 576

1.2

Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók)

71 813

(1 537 )

(17 260 )

53 015

29 470

(64)

—

29 406

82 421

Átmeneti régiók

12 382

—

(2 494 )

9 888

6 289

(26)

—

6 263

16 151

Versenyképesség (Fejlettebb régiók)

22 235

(352)

(5 340 )

16 542

9 391

(64)

—

9 327

25 870

Legkülső és ritkán lakott régiók

523

—

(152)

371

251

(9)

—

242

613

Kohéziós Alap

23 497

(940)

(8 341 )

14 216

10 189

(7)

—

10 182

24 398

Európai területi együttműködés

2 218

(176)

(620)

1 421

2 101

(9)

—

2 092

3 514

Technikai segítségnyújtás

176

(8)

(57)

111

209

(101)

(0)

107

218

A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap

840

(0)

(267)

573

552

(24)

—

528

1 101

Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés

2 215

—

(523)

1 692

556

(0)

—

556

2 248

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF)

3 402

(0)

(286)

3 117

1 593

(5)

—

1 588

4 704

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

15

(1)

(5)

9

13

(0)

—

13

22

A többéves pénzügyi keret 1.2. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 1.2. fejezete összesen

139 316

139 316

(3 015 )

(3 015 )

(35 345 )

(35 345 )

100 956

100 956

60 614

60 614

(310)

(310)

(0)

(0)

60 304

60 304

161 260

161 260

A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen

174 938

(4 337 )

(49 231 )

121 370

83 268

(7 799 )

(3)

75 467

196 837

2.

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA)

247

(2)

(211)

33

44 759

(44 484 )

—

275

309

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA)

29 641

(145)

(10 928 )

18 567

14 360

(185)

—

14 175

32 742

Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA)

2 595

(30)

(374)

2 191

1 042

(14)

(0)

1 028

3 218

Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek

31

(0)

(22)

9

128

(115)

—

12

21

Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE)

1 404

(2)

(315)

1 087

500

(23)

—

477

1 564

Decentralizált ügynökségek

3

—

(3)

—

64

(61)

—

3

3

Egyéb fellépések és intézkedések

6

—

—

6

—

—

—

—

6

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

21

(1)

(7)

13

7

—

—

7

20

Egyedi intézkedések

0

—

—

0

—

—

—

—

0

A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen

33 947

(180)

(11 860 )

21 907

60 859

(44 882 )

(0)

15 977

37 883

3.

Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap

1 734

(77)

(582)

1 075

1 422

(49)

—

1 373

2 447

Fogyasztóvédelem

35

(0)

(16)

19

28

(5)

—

22

41

Kreatív Európa

177

(8)

(82)

87

218

(112)

—

105

193

Unión belüli szükséghelyzeti támogatás

109

(0)

(78)

31

199

(140)

—

59

90

Belső Biztonsági Alap

1 191

(68)

(421)

703

730

(12)

—

718

1 420

Informatikai rendszerek

43

(3)

(25)

15

36

(4)

—

32

47

Jogérvényesülés

93

(18)

(31)

44

54

(7)

—

46

90

Jogok, egyenlőség és polgárság

117

(12)

(52)

53

64

(1)

—

63

115

Uniós polgári védelmi mechanizmus

49

(11)

(16)

22

30

(8)

—

22

44

Európa a polgárokért

23

(1)

(14)

9

27

(13)

—

13

22

Élelmiszer és takarmány

323

(27)

(189)

108

261

(53)

—

208

316

Egészségügy

127

(0)

(48)

78

66

(12)

—

54

133

Decentralizált ügynökségek

41

(3)

(24)

15

882

(765)

—

117

132

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

31

(2)

(12)

16

9

(1)

—

8

24

Egyedi intézkedések

74

(2)

(61)

11

101

(35)

—

66

77

A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen

4 167

(231)

(1 650 )

2 286

4 124

(1 217 )

—

2 908

5 194

4.

Előcsatlakozási támogatás (IPA II)

6 400

(56)

(1 408 )

4 936

2 151

(187)

(0)

1 963

6 899

Makroszintű pénzügyi támogatás

10

(0)

(10)

0

40

(0)

—

40

40

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

—

—

—

—

241

(241)

—

—

—

Uniós polgári védelmi mechanizmus

15

(0)

(7)

8

12

(2)

—

10

18

Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés

17

—

(4)

13

17

(12)

—

5

18

Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA)

—

—

—

—

275

—

—

275

275

Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI)

7 344

(182)

(1 678 )

5 484

2 515

(336)

(0)

2 178

7 662

Fejlesztési együttműködési eszköz

8 282

(173)

(2 377 )

5 732

3 175

(264)

—

2 911

8 643

Partnerségi Eszköz

340

(7)

(83)

250

140

(14)

(0)

126

376

A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze

346

(2)

(113)

230

187

(47)

—

140

370

A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz

626

(12)

(224)

390

268

(35)

(0)

233

623

Humanitárius segítségnyújtás

964

(43)

(575)

346

2 101

(1 548 )

(0)

553

899

Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP)

204

(10)

(65)

129

340

(225)

—

115

243

Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz

145

(5)

(46)

93

54

(26)

—

29

122

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

—

20

(20)

—

—

—

Egyéb fellépések és programok

148

(16)

(23)

109

204

(158)

—

45

154

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

23

(2)

(8)

14

9

(1)

—

8

22

Egyedi intézkedések

111

(9)

(40)

62

66

(15)

—

51

113

A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen

24 974

(517)

(6 662 )

17 795

11 814

(3 131 )

(1)

8 682

26 478

5.

Nyugdíjak

—

—

—

—

1 797

(1 797 )

—

—

—

Európai Iskolák

1

(0)

(1)

—

196

(196)

—

0

0

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

2

(0)

(1)

1

5

(0)

—

4

6

A Bizottság igazgatási kiadásai

299

(22)

(276)

1

3 654

(3 301 )

(0)

353

354

A többi intézmény igazgatási kiadásai

431

20

(448)

3

4 142

(3 637 )

0

505

507

A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen

732

(2)

(726)

4

9 794

(8 931 )

(0)

863

867

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Átvitt hiány

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Sürgősségisegély-tartalék

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA)

0

(0)

(0)

—

18

(18)

—

0

0

Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA)

—

—

—

—

1 273

(1 273 )

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen

0

(0)

(0)

—

1 291

(1 290 )

—

0

0

Összes

Összes

238 759

238 759

(5 268 )

(5 268 )

(70 129 )

(70 129 )

163 362

163 362

171 150

171 150

(67 250 )

(67 250 )

(4)

(4)

103 896

103 896

267 258

267 258

4.10.   RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI BONTÁSBAN

RÉSZLETES TÖBBÉVES PÉNZÜGYI KERET: A FENNÁLLÓ KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSOK KELETKEZÉSI ÉV SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Program | <2011 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 | 2015 | 2016 | 2017 | Összesen |
| 1.1 | Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) | — | — | — | — | — | 2 | 7 | 2 645 | 2 654 |
| | Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo) | — | 0 | 3 | 4 | 0 | 58 | 463 | 772 | 1 300 |
| | Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER) | — | — | — | 796 | 98 | 260 | 306 | 267 | 1 727 |
| | Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz) | — | — | — | — | 0 | 2 | 11 | 161 | 174 |
| | Nukleáris biztonság és leszerelés | — | — | 16 | 193 | 90 | 80 | 134 | 137 | 651 |
| | Horizont 2020 | 165 | 222 | 601 | 1 374 | 2 479 | 3 364 | 4 103 | 7 612 | 19 921 |
| | Euratom kutatási és képzési program | 0 | 8 | 1 | 4 | 12 | 30 | 51 | 92 | 198 |
| | A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) | 2 | 2 | 32 | 254 | 10 | 77 | 213 | 317 | 908 |
| | Oktatás, képzés és sport (Erasmus+) | 0 | 0 | 1 | 5 | 46 | 99 | 185 | 368 | 704 |
| | A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI) | 1 | 1 | 4 | 8 | 13 | 33 | 56 | 107 | 222 |
| | Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program | — | — | 0 | — | 3 | 13 | 36 | 107 | 159 |
| | CEF – Energetika | 6 | 2 | 5 | 3 | 330 | 314 | 401 | 616 | 1 678 |
| | CEF – Közlekedés | 29 | 17 | 157 | 82 | 467 | 447 | 1 009 | 1 464 | 3 673 |
| | CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT) | — | — | 0 | 0 | 30 | 49 | 158 | 123 | 360 |
| | Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására | 515 | 30 | — | — | — | — | (0) | — | 545 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | — | — | 0 | 5 | 44 | 49 |
| | Egyéb fellépések és programok | 22 | 8 | 7 | 23 | 30 | 39 | 92 | 191 | 412 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 0 | 2 | 1 | 2 | 1 | 6 | 12 | 41 | 66 |
| | A Bizottság egyedi hatáskörei | 0 | 0 | 1 | 6 | 11 | 17 | 41 | 99 | 174 |
| A többéves pénzügyi keret 1.1. fejezete összesen | 741 | 294 | 829 | 2 754 | 3 620 | 4 893 | 7 283 | 15 162 | 35 576 |
| 1.2 | Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók) | 519 | 229 | 509 | 7 711 | 1 079 | 19 224 | 23 744 | 29 406 | 82 421 |
| | Átmeneti régiók | 38 | — | — | — | 305 | 4 671 | 4 874 | 6 263 | 16 151 |
| | Versenyképesség (Fejlettebb régiók) | 58 | 9 | 58 | 1 663 | 611 | 6 621 | 7 523 | 9 327 | 25 870 |
| | Legkülső és ritkán lakott régiók | — | — | — | — | 23 | 142 | 206 | 242 | 613 |
| | Kohéziós Alap | 178 | — | 58 | 1 257 | 436 | 3 870 | 8 418 | 10 182 | 24 398 |
| | Európai területi együttműködés | 41 | — | 9 | 170 | — | 284 | 917 | 2 092 | 3 514 |
| | Technikai segítségnyújtás | 1 | — | 1 | 1 | 8 | 42 | 59 | 107 | 218 |
| | A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap | — | — | — | — | 2 | 181 | 391 | 528 | 1 101 |
| | Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés | — | — | — | — | 123 | 1 148 | 420 | 556 | 2 248 |
| | Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) | — | — | — | — | 472 | 728 | 1 917 | 1 588 | 4 704 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 0 | — | — | 0 | 1 | 1 | 7 | 13 | 22 |
| A többéves pénzügyi keret 1.2. fejezete összesen | 834 | 238 | 635 | 10 802 | 3 060 | 36 912 | 48 475 | 60 304 | 161 260 |
| A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen | 1 575 | 532 | 1 464 | 13 556 | 6 680 | 41 805 | 55 759 | 75 467 | 196 837 |
| 2. | Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) | — | — | — | — | 0 | 12 | 22 | 275 | 309 |
| | Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA) | 34 | — | 1 | 623 | 303 | 4 228 | 13 378 | 14 175 | 32 742 |
| | Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) | 84 | 0 | 11 | 268 | 8 | 971 | 847 | 1 028 | 3 218 |
| | Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek | — | — | — | — | — | — | 9 | 12 | 21 |
| | Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE) | 108 | 57 | 63 | 100 | 180 | 258 | 321 | 477 | 1 564 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | — | — | — | — | 3 | 3 |
| | Egyéb fellépések és intézkedések | — | — | — | — | — | — | 6 | — | 6 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | — | 0 | 1 | 1 | 5 | 1 | 6 | 7 | 20 |
| | Egyedi intézkedések | — | — | — | — | 0 | 0 | — | — | 0 |
| A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen | 227 | 58 | 76 | 992 | 496 | 5 470 | 14 588 | 15 977 | 37 883 |
| 3. | Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap | 14 | 10 | 19 | 64 | 6 | 67 | 896 | 1 373 | 2 447 |
| | Fogyasztóvédelem | — | — | 0 | 0 | 1 | 4 | 13 | 22 | 41 |
| | Kreatív Európa | 0 | 1 | 1 | 4 | 8 | 17 | 56 | 105 | 193 |
| | Unión belüli szükséghelyzeti támogatás | — | — | — | — | — | — | 31 | 59 | 90 |
| | Belső Biztonsági Alap | 9 | 14 | 43 | 28 | 14 | 109 | 485 | 718 | 1 420 |
| | Informatikai rendszerek | 0 | 1 | 0 | 0 | 6 | 2 | 6 | 32 | 47 |
| | Jogérvényesülés | 0 | 1 | 2 | 4 | 7 | 9 | 21 | 46 | 90 |
| | Jogok, egyenlőség és polgárság | 0 | 3 | 4 | 3 | 7 | 9 | 26 | 63 | 115 |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | — | — | 0 | 0 | 3 | 6 | 13 | 22 | 44 |
| | Európa a polgárokért | 0 | 0 | — | 0 | 0 | 1 | 6 | 13 | 22 |
| | Élelmiszer és takarmány | 15 | 0 | 0 | 3 | 11 | 23 | 55 | 208 | 316 |
| | Egészségügy | 1 | 3 | 3 | 6 | 11 | 23 | 32 | 54 | 133 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | — | — | 1 | 14 | 117 | 132 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 0 | 0 | 1 | 1 | 3 | 5 | 5 | 8 | 24 |
| | Egyedi intézkedések | — | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 10 | 66 | 77 |
| A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen | 40 | 34 | 74 | 114 | 77 | 278 | 1 669 | 2 908 | 5 194 |
| 4. | Előcsatlakozási támogatás (IPA II) | 356 | 119 | 154 | 622 | 686 | 1 225 | 1 773 | 1 963 | 6 899 |
| | Makroszintű pénzügyi támogatás | — | — | — | — | — | — | 0 | 40 | 40 |
| | A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Uniós polgári védelmi mechanizmus | — | — | — | — | 2 | 3 | 3 | 10 | 18 |
| | Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés | — | — | — | — | 7 | 4 | 2 | 5 | 18 |
| | Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA) | — | — | — | — | — | — | — | 275 | 275 |
| | Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) | 381 | 215 | 441 | 735 | 794 | 1 252 | 1 666 | 2 178 | 7 662 |
| | Fejlesztési együttműködési eszköz | 229 | 168 | 359 | 756 | 943 | 1 397 | 1 879 | 2 911 | 8 643 |
| | Partnerségi Eszköz | 0 | 0 | 20 | 17 | 59 | 66 | 87 | 126 | 376 |
| | A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze | 4 | 4 | 6 | 12 | 34 | 61 | 108 | 140 | 370 |
| | A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz | 10 | 11 | 24 | 41 | 64 | 103 | 138 | 233 | 623 |
| | Humanitárius segítségnyújtás | 26 | 13 | 13 | 14 | 8 | 19 | 253 | 553 | 899 |
| | Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP) | 4 | 1 | 17 | 14 | 34 | 32 | 27 | 115 | 243 |
| | Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz | 9 | 6 | 10 | 11 | 16 | 17 | 24 | 29 | 122 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Egyéb fellépések és programok | 11 | 4 | 7 | 9 | 20 | 27 | 32 | 45 | 154 |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | 4 | 0 | 2 | 0 | 1 | 5 | 1 | 8 | 22 |
| | Egyedi intézkedések | 0 | 0 | 2 | 1 | 5 | 16 | 37 | 51 | 113 |
| A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen | 1 036 | 543 | 1 054 | 2 232 | 2 675 | 4 226 | 6 030 | 8 682 | 26 478 |
| 5. | Nyugdíjak | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Európai Iskolák | — | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| | Decentralizált ügynökségek | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések | — | — | — | — | — | — | 1 | 4 | 6 |
| | A Bizottság igazgatási kiadásai | — | — | — | 0 | 0 | 0 | 1 | 353 | 354 |
| | A többi intézmény igazgatási kiadásai | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 0 | 3 | 505 | 507 |
| A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen | — | — | — | 0 | 0 | 0 | 4 | 863 | 867 |
| 6. | Ellentételezések | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 8. | Negatív tartalék | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Átvitt hiány | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| 9. | Sürgősségisegély-tartalék | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| | Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA) | — | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| | Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA) | — | — | — | — | — | — | — | — | — |
| A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen | — | — | — | — | — | — | — | 0 | 0 |
| Összes | 2 878 | 1 166 | 2 668 | 16 893 | 9 928 | 51 779 | 78 050 | 103 896 | 267 258 |

millió EUR

Program

<2011

2011

2012

2013

2014

2015

2016

2017

Összesen

1.1

Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA)

—

—

—

—

—

2

7

2 645

2 654

Európai műholdas navigációs rendszer (EGNOS/Galileo)

—

0

3

4

0

58

463

772

1 300

Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor (ITER)

—

—

—

796

98

260

306

267

1 727

Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz)

—

—

—

—

0

2

11

161

174

Nukleáris biztonság és leszerelés

—

—

16

193

90

80

134

137

651

Horizont 2020

165

222

601

1 374

2 479

3 364

4 103

7 612

19 921

Euratom kutatási és képzési program

0

8

1

4

12

30

51

92

198

A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME)

2

2

32

254

10

77

213

317

908

Oktatás, képzés és sport (Erasmus+)

0

0

1

5

46

99

185

368

704

A foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programja (EaSI)

1

1

4

8

13

33

56

107

222

Vám program, Fiscalis program és csalás elleni program

—

—

0

—

3

13

36

107

159

CEF – Energetika

6

2

5

3

330

314

401

616

1 678

CEF – Közlekedés

29

17

157

82

467

447

1 009

1 464

3 673

CEF – Információs és kommunikációs technológia (IKT)

—

—

0

0

30

49

158

123

360

Energiaágazatbeli projektek a gazdasági fellendülés támogatására

515

30

—

—

—

—

(0)

—

545

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

—

—

0

5

44

49

Egyéb fellépések és programok

22

8

7

23

30

39

92

191

412

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

0

2

1

2

1

6

12

41

66

A Bizottság egyedi hatáskörei

0

0

1

6

11

17

41

99

174

A többéves pénzügyi keret 1.1. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 1.1. fejezete összesen

741

741

294

294

829

829

2 754

2 754

3 620

3 620

4 893

4 893

7 283

7 283

15 162

15 162

35 576

35 576

1.2

Regionális konvergencia (Kevésbé fejlett régiók)

519

229

509

7 711

1 079

19 224

23 744

29 406

82 421

Átmeneti régiók

38

—

—

—

305

4 671

4 874

6 263

16 151

Versenyképesség (Fejlettebb régiók)

58

9

58

1 663

611

6 621

7 523

9 327

25 870

Legkülső és ritkán lakott régiók

—

—

—

—

23

142

206

242

613

Kohéziós Alap

178

—

58

1 257

436

3 870

8 418

10 182

24 398

Európai területi együttműködés

41

—

9

170

—

284

917

2 092

3 514

Technikai segítségnyújtás

1

—

1

1

8

42

59

107

218

A leginkább rászoruló személyeket támogató európai segítségnyújtási alap

—

—

—

—

2

181

391

528

1 101

Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés

—

—

—

—

123

1 148

420

556

2 248

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF)

—

—

—

—

472

728

1 917

1 588

4 704

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

0

—

—

0

1

1

7

13

22

A többéves pénzügyi keret 1.2. fejezete összesen

A többéves pénzügyi keret 1.2. fejezete összesen

834

834

238

238

635

635

10 802

10 802

3 060

3 060

36 912

36 912

48 475

48 475

60 304

60 304

161 260

161 260

A többéves pénzügyi keret 1. fejezete összesen

1 575

532

1 464

13 556

6 680

41 805

55 759

75 467

196 837

2.

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA)

—

—

—

—

0

12

22

275

309

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap (EMVA)

34

—

1

623

303

4 228

13 378

14 175

32 742

Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA)

84

0

11

268

8

971

847

1 028

3 218

Halászati partnerségi megállapodások és regionális halászati gazdálkodási szervezetek

—

—

—

—

—

—

9

12

21

Környezetvédelem és éghajlat-politika (LIFE)

108

57

63

100

180

258

321

477

1 564

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

—

—

—

—

3

3

Egyéb fellépések és intézkedések

—

—

—

—

—

—

6

—

6

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

—

0

1

1

5

1

6

7

20

Egyedi intézkedések

—

—

—

—

0

0

—

—

0

A többéves pénzügyi keret 2. fejezete összesen

227

58

76

992

496

5 470

14 588

15 977

37 883

3.

Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap

14

10

19

64

6

67

896

1 373

2 447

Fogyasztóvédelem

—

—

0

0

1

4

13

22

41

Kreatív Európa

0

1

1

4

8

17

56

105

193

Unión belüli szükséghelyzeti támogatás

—

—

—

—

—

—

31

59

90

Belső Biztonsági Alap

9

14

43

28

14

109

485

718

1 420

Informatikai rendszerek

0

1

0

0

6

2

6

32

47

Jogérvényesülés

0

1

2

4

7

9

21

46

90

Jogok, egyenlőség és polgárság

0

3

4

3

7

9

26

63

115

Uniós polgári védelmi mechanizmus

—

—

0

0

3

6

13

22

44

Európa a polgárokért

0

0

—

0

0

1

6

13

22

Élelmiszer és takarmány

15

0

0

3

11

23

55

208

316

Egészségügy

1

3

3

6

11

23

32

54

133

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

—

—

1

14

117

132

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

0

0

1

1

3

5

5

8

24

Egyedi intézkedések

—

0

0

0

0

0

10

66

77

A többéves pénzügyi keret 3. fejezete összesen

40

34

74

114

77

278

1 669

2 908

5 194

4.

Előcsatlakozási támogatás (IPA II)

356

119

154

622

686

1 225

1 773

1 963

6 899

Makroszintű pénzügyi támogatás

—

—

—

—

—

—

0

40

40

A külső fellépésekre vonatkozó garanciaalap

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Uniós polgári védelmi mechanizmus

—

—

—

—

2

3

3

10

18

Az EU segítségnyújtási önkéntesei kezdeményezés

—

—

—

—

7

4

2

5

18

Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA)

—

—

—

—

—

—

—

275

275

Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI)

381

215

441

735

794

1 252

1 666

2 178

7 662

Fejlesztési együttműködési eszköz

229

168

359

756

943

1 397

1 879

2 911

8 643

Partnerségi Eszköz

0

0

20

17

59

66

87

126

376

A demokrácia és az emberi jogok európai eszköze

4

4

6

12

34

61

108

140

370

A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz

10

11

24

41

64

103

138

233

623

Humanitárius segítségnyújtás

26

13

13

14

8

19

253

553

899

Közös kül- és biztonságpolitika (KKBP)

4

1

17

14

34

32

27

115

243

Nukleáris Biztonsági Együttműködési Eszköz

9

6

10

11

16

17

24

29

122

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Egyéb fellépések és programok

11

4

7

9

20

27

32

45

154

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

4

0

2

0

1

5

1

8

22

Egyedi intézkedések

0

0

2

1

5

16

37

51

113

A többéves pénzügyi keret 4. fejezete összesen

1 036

543

1 054

2 232

2 675

4 226

6 030

8 682

26 478

5.

Nyugdíjak

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Európai Iskolák

—

—

—

—

—

—

—

0

0

Decentralizált ügynökségek

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

—

—

—

—

—

—

1

4

6

A Bizottság igazgatási kiadásai

—

—

—

0

0

0

1

353

354

A többi intézmény igazgatási kiadásai

0

0

0

0

0

0

3

505

507

A többéves pénzügyi keret 5. fejezete összesen

—

—

—

0

0

0

4

863

867

6.

Ellentételezések

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 6. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

8.

Negatív tartalék

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Átvitt hiány

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 8. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

—

—

9.

Sürgősségisegély-tartalék

—

—

—

—

—

—

—

—

—

Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap (EGAA)

—

—

—

—

—

—

—

0

0

Az Európai Unió Szolidaritási Alapja (EUSZA)

—

—

—

—

—

—

—

—

—

A többéves pénzügyi keret 9. fejezete összesen

—

—

—

—

—

—

—

0

0

Összes

Összes

2 878

2 878

1 166

1 166

2 668

2 668

16 893

16 893

9 928

9 928

51 779

51 779

78 050

78 050

103 896

103 896

267 258

267 258

5.   A KÖLTSÉGVETÉS VÉGREHAJTÁSA INTÉZMÉNYI BONTÁSBAN

5.1.   A KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSA

A KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTELEK VÉGREHAJTÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Intézmény | Bevételi előirányzatok | Megállapított jogosultságok | Bevételek | Befolyt összegek a költségvetés %-ában | Kintlévőségek |
| Eredeti elfogadott költségvetés | Végleges elfogadott költségvetés | Tárgyévi | Áthozott | Összesen | Tárgyévi jogosultságokból | Áthozott jogosultságokból | Összesen |
| Európai Parlament | 159 | 159 | 207 | 21 | 227 | 204 | 3 | 207 | 130 % | 20 |
| Európai Tanács és Tanács | 52 | 52 | 79 | 1 | 80 | 77 | 1 | 78 | 149 % | 2 |
| Bizottság | 134 139 | 126 419 | 140 350 | 6 883 | 147 234 | 135 846 | 3 177 | 139 023 | 110 % | 8 210 |
| Bíróság | 54 | 54 | 52 | 0 | 52 | 52 | 0 | 52 | 96 % | 0 |
| Számvevőszék | 20 | 20 | 21 | 0 | 21 | 21 | 0 | 21 | 103 % | 0 |
| Gazdasági és Szociális Bizottság | 11 | 11 | 16 | 0 | 16 | 16 | 0 | 16 | 140 % | — |
| Régiók Bizottsága | 9 | 9 | 12 | 0 | 12 | 12 | 0 | 12 | 137 % | — |
| Ombudsman | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 82 % | — |
| Európai adatvédelmi biztos | 1 | 1 | 1 | 0 | 1 | 1 | 0 | 1 | 74 % | — |
| Európai Külügyi Szolgálat | 44 | 44 | 282 | 1 | 282 | 280 | 1 | 281 | 643 % | 2 |
| Összes | 134 490 | 126 771 | 141 020 | 6 906 | 147 926 | 136 509 | 3 182 | 139 691 | 110 % | 8 235 |

millió EUR

Intézmény

Bevételi előirányzatok

Megállapított jogosultságok

Bevételek

Befolyt összegek a költségvetés %-ában

Kintlévőségek

Eredeti elfogadott költségvetés

Végleges elfogadott költségvetés

Tárgyévi

Áthozott

Összesen

Tárgyévi jogosultságokból

Áthozott jogosultságokból

Összesen

Európai Parlament

Európai Parlament

159

159

159

159

207

207

21

21

227

227

204

204

3

3

207

207

130 %

130 %

20

20

Európai Tanács és Tanács

Európai Tanács és Tanács

52

52

52

52

79

79

1

1

80

80

77

77

1

1

78

78

149 %

149 %

2

2

Bizottság

Bizottság

134 139

134 139

126 419

126 419

140 350

140 350

6 883

6 883

147 234

147 234

135 846

135 846

3 177

3 177

139 023

139 023

110 %

110 %

8 210

8 210

Bíróság

Bíróság

54

54

54

54

52

52

0

0

52

52

52

52

0

0

52

52

96 %

96 %

0

0

Számvevőszék

Számvevőszék

20

20

20

20

21

21

0

0

21

21

21

21

0

0

21

21

103 %

103 %

0

0

Gazdasági és Szociális Bizottság

Gazdasági és Szociális Bizottság

11

11

11

11

16

16

0

0

16

16

16

16

0

0

16

16

140 %

140 %

—

Régiók Bizottsága

Régiók Bizottsága

9

9

9

9

12

12

0

0

12

12

12

12

0

0

12

12

137 %

137 %

—

Ombudsman

Ombudsman

1

1

1

1

1

1

0

0

1

1

1

1

0

0

1

1

82 %

82 %

—

Európai adatvédelmi biztos

Európai adatvédelmi biztos

1

1

1

1

1

1

0

0

1

1

1

1

0

0

1

1

74 %

74 %

—

Európai Külügyi Szolgálat

Európai Külügyi Szolgálat

44

44

44

44

282

282

1

1

282

282

280

280

1

1

281

281

643 %

643 %

2

2

Összes

Összes

134 490

134 490

126 771

126 771

141 020

141 020

6 906

6 906

147 926

147 926

136 509

136 509

3 182

3 182

139 691

139 691

110 %

110 %

8 235

8 235

Az EU általános költségvetésének végrehajtásáról szóló összevont jelentések – akárcsak a korábbi években – valamennyi intézmény költségvetésének végrehajtását magukban foglalják, mivel az uniós költségvetésen belül minden intézmény számára külön költségvetést hoztak létre. Az ügynökségeknek nincsen az uniós költségvetésen belül különálló költségvetésük, részben a Bizottság költségvetési támogatásából finanszírozzák őket.

Az EKSZ-t illetően meg kell jegyezni, hogy saját költségvetésén túl a Bizottságtól (144 millió EUR, 2016: 140 millió EUR) és az EFA-tól is kap forrásokat (72 millió EUR, 2016: 44 millió EUR). Ezeket a költségvetési előirányzatokat (címzett bevételként) az EKSZ rendelkezésére bocsátják; elsődleges céljuk az uniós küldöttségeken dolgozó bizottsági alkalmazottakkal kapcsolatos költségek fedezése. Az uniós küldöttségek igazgatását az EKSZ végzi.

5.2.   A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

A KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Intézmény | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kötelezettségvállalások | 2018-ra átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen | % | címzett bevételekből | határozattal átvitt összegek | Összesen | a végleges elfogadott költségvetésből | áthozott összegekből | címzett bevételekből | Összesen |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9=7+8 | 10 | 11 | 12 | 13=10+11+12 |
| Európai Parlament | 1 999 | 1 890 | 0 | 49 | 1 938 | 97 % | 41 | 0 | 41 | 20 | 0 | 0 | 20 |
| Európai Tanács és Tanács | 609 | 518 | 0 | 24 | 542 | 89 % | 23 | 0 | 23 | 44 | 0 | 0 | 44 |
| Bizottság | 172 231 | 154 892 | 566 | 11 551 | 167 009 | 97 % | 4 195 | 788 | 4 983 | 231 | 9 | 0 | 240 |
| Bíróság | 401 | 394 | 0 | 1 | 395 | 98 % | 1 | 0 | 1 | 5 | 0 | 0 | 5 |
| Számvevőszék | 141 | 138 | 0 | 0 | 138 | 98 % | 0 | 0 | 0 | 3 | 0 | 0 | 3 |
| Gazdasági és Szociális Bizottság | 138 | 129 | 0 | 4 | 133 | 96 % | 0 | 0 | 0 | 5 | 0 | 0 | 5 |
| Régiók Bizottsága | 97 | 91 | 0 | 4 | 95 | 98 % | 0 | 0 | 0 | 2 | 0 | 0 | 2 |
| Ombudsman | 11 | 10 | 0 | 0 | 10 | 94 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Európai adatvédelmi biztos | 11 | 10 | 0 | 0 | 10 | 89 % | 0 | 0 | 0 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Európai Külügyi Szolgálat | 937 | 658 | 0 | 221 | 880 | 94 % | 55 | 0 | 55 | 2 | 0 | 0 | 2 |
| Összesen | 176 576 | 158 730 | 567 | 11 854 | 171 150 | 97 % | 4 315 | 788 | 5 103 | 314 | 9 | 0 | 323 |

millió EUR

Intézmény

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kötelezettségvállalások

2018-ra átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

%

címzett bevételekből

határozattal átvitt összegek

Összesen

a végleges elfogadott költségvetésből

áthozott összegekből

címzett bevételekből

Összesen

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9=7+8

10

11

12

13=10+11+12

Európai Parlament

Európai Parlament

1 999

1 999

1 890

1 890

0

0

49

49

1 938

1 938

97 %

97 %

41

41

0

0

41

41

20

20

0

0

0

0

20

20

Európai Tanács és Tanács

Európai Tanács és Tanács

609

609

518

518

0

0

24

24

542

542

89 %

89 %

23

23

0

0

23

23

44

44

0

0

0

0

44

44

Bizottság

Bizottság

172 231

172 231

154 892

154 892

566

566

11 551

11 551

167 009

167 009

97 %

97 %

4 195

4 195

788

788

4 983

4 983

231

231

9

9

0

0

240

240

Bíróság

Bíróság

401

401

394

394

0

0

1

1

395

395

98 %

98 %

1

1

0

0

1

1

5

5

0

0

0

0

5

5

Számvevőszék

Számvevőszék

141

141

138

138

0

0

0

0

138

138

98 %

98 %

0

0

0

0

0

0

3

3

0

0

0

0

3

3

Gazdasági és Szociális Bizottság

Gazdasági és Szociális Bizottság

138

138

129

129

0

0

4

4

133

133

96 %

96 %

0

0

0

0

0

0

5

5

0

0

0

0

5

5

Régiók Bizottsága

Régiók Bizottsága

97

97

91

91

0

0

4

4

95

95

98 %

98 %

0

0

0

0

0

0

2

2

0

0

0

0

2

2

Ombudsman

Ombudsman

11

11

10

10

0

0

0

0

10

10

94 %

94 %

0

0

0

0

0

0

1

1

0

0

0

0

1

1

Európai adatvédelmi biztos

Európai adatvédelmi biztos

11

11

10

10

0

0

0

0

10

10

89 %

89 %

0

0

0

0

0

0

1

1

0

0

0

0

1

1

Európai Külügyi Szolgálat

Európai Külügyi Szolgálat

937

937

658

658

0

0

221

221

880

880

94 %

94 %

55

55

0

0

55

55

2

2

0

0

0

0

2

2

Összesen

Összesen

176 576

176 576

158 730

158 730

567

567

11 854

11 854

171 150

171 150

97 %

97 %

4 315

4 315

788

788

5 103

5 103

314

314

9

9

0

0

323

323

5.3.   A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

A KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK VÉGREHAJTÁSA

| millió EUR |
| --- |
| Intézmény | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kifizetések | 2018-ra átvitt előirányzatok | Megszűnő előirányzatok |
| végleges elfogadott költségvetés- ből | áthozott összegekből | címzett bevételek- ből | Összesen | % | automatikusan átvitt összegek | határozat- tal át- vitt | címzett bevételekből | Összesen | végleges elfogadott költségvetés- ből | áthozott összegekből | címzett bevételek- ből | Összesen |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5=2+3+4 | 6=5/1 | 7 | 8 | 9 | 10=7+8+9 | 11 | 12 | 13 | 14 |
| Európai Parlament | 2 285 | 1 600 | 263 | 41 | 1 904 | 83 % | 290 | 0 | 48 | 338 | 20 | 22 | 0 | 42 |
| Európai Tanács és Tanács | 671 | 466 | 57 | 23 | 547 | 81 % | 52 | 0 | 24 | 75 | 44 | 6 | 0 | 50 |
| Bizottság | 141 230 | 121 328 | 1 167 | 10 800 | 133 294 | 94 % | 862 | 458 | 6 359 | 7 680 | 201 | 54 | 0 | 255 |
| Bíróság | 423 | 373 | 19 | 1 | 393 | 93 % | 21 | 0 | 1 | 22 | 5 | 3 | 0 | 8 |
| Számvevőszék | 151 | 130 | 8 | 0 | 138 | 92 % | 8 | 0 | 0 | 8 | 3 | 1 | 0 | 4 |
| Gazdasági és Szociális Bizottság | 147 | 120 | 7 | 3 | 131 | 89 % | 9 | 0 | 1 | 10 | 5 | 1 | 0 | 6 |
| Régiók Bizottsága | 105 | 84 | 7 | 2 | 93 | 88 % | 8 | 0 | 2 | 9 | 2 | 1 | 0 | 3 |
| Ombudsman | 12 | 9 | 1 | 0 | 10 | 87 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Európai adatvédelmi biztos | 12 | 9 | 1 | 0 | 9 | 77 % | 1 | 0 | 0 | 1 | 1 | 0 | 0 | 1 |
| Európai Külügyi Szolgálat | 1 035 | 572 | 85 | 203 | 859 | 83 % | 86 | 0 | 77 | 163 | 2 | 11 | — | 13 |
| Összesen | 146 071 | 124 691 | 1 615 | 11 073 | 137 379 | 94 % | 1 338 | 458 | 6 512 | 8 308 | 284 | 99 | 0 | 384 |

millió EUR

Intézmény

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kifizetések

2018-ra átvitt előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

végleges elfogadott költségvetés- ből

áthozott összegekből

címzett bevételek- ből

Összesen

%

automatikusan átvitt összegek

határozat- tal át- vitt

címzett bevételekből

Összesen

végleges elfogadott költségvetés- ből

áthozott összegekből

címzett bevételek- ből

Összesen

1

2

3

4

5=2+3+4

6=5/1

7

8

9

10=7+8+9

11

12

13

14

Európai Parlament

Európai Parlament

2 285

2 285

1 600

1 600

263

263

41

41

1 904

1 904

83 %

83 %

290

290

0

0

48

48

338

338

20

20

22

22

0

0

42

42

Európai Tanács és Tanács

Európai Tanács és Tanács

671

671

466

466

57

57

23

23

547

547

81 %

81 %

52

52

0

0

24

24

75

75

44

44

6

6

0

0

50

50

Bizottság

Bizottság

141 230

141 230

121 328

121 328

1 167

1 167

10 800

10 800

133 294

133 294

94 %

94 %

862

862

458

458

6 359

6 359

7 680

7 680

201

201

54

54

0

0

255

255

Bíróság

Bíróság

423

423

373

373

19

19

1

1

393

393

93 %

93 %

21

21

0

0

1

1

22

22

5

5

3

3

0

0

8

8

Számvevőszék

Számvevőszék

151

151

130

130

8

8

0

0

138

138

92 %

92 %

8

8

0

0

0

0

8

8

3

3

1

1

0

0

4

4

Gazdasági és Szociális Bizottság

Gazdasági és Szociális Bizottság

147

147

120

120

7

7

3

3

131

131

89 %

89 %

9

9

0

0

1

1

10

10

5

5

1

1

0

0

6

6

Régiók Bizottsága

Régiók Bizottsága

105

105

84

84

7

7

2

2

93

93

88 %

88 %

8

8

0

0

2

2

9

9

2

2

1

1

0

0

3

3

Ombudsman

Ombudsman

12

12

9

9

1

1

0

0

10

10

87 %

87 %

1

1

0

0

0

0

1

1

1

1

0

0

0

0

1

1

Európai adatvédelmi biztos

Európai adatvédelmi biztos

12

12

9

9

1

1

0

0

9

9

77 %

77 %

1

1

0

0

0

0

1

1

1

1

0

0

0

0

1

1

Európai Külügyi Szolgálat

Európai Külügyi Szolgálat

1 035

1 035

572

572

85

85

203

203

859

859

83 %

83 %

86

86

0

0

77

77

163

163

2

2

11

11

—

13

13

Összesen

Összesen

146 071

146 071

124 691

124 691

1 615

1 615

11 073

11 073

137 379

137 379

94 %

94 %

1 338

1 338

458

458

6 512

6 512

8 308

8 308

284

284

99

99

0

0

384

384

6.   AZ ÜGYNÖKSÉGEK KÖLTSÉGVETÉSÉNEK VÉGREHAJTÁSA

6.1.   KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTEL

KÖLTSÉGVETÉSI BEVÉTEL

| millió EUR |
| --- |
| Ügynökség | A finanszírozó bizottsági szakpolitikai terület | Végleges elfogadott költségvetés | Befolyt összegek |
| Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége – ACER | 6 | 13 | 13 |
| Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete – BEREC | 9 | 4 | 4 |
| Közösségi Növényfajta-hivatal – CPVO | 17 | 16 | 16 |
| Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség – CHAFEA | 17 | 10 | 10 |
| Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség – EACEA | 15 | 50 | 50 |
| Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség – EU-OSHA | 4 | 15 | 15 |
| A Szabadságon, a Biztonságon és Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökség – eu-LISA | 18 | 68 | 70 |
| Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal – EASO | 18 | 79 | 80 |
| Európai Repülésbiztonsági Ügynökség – EASA | 6 | 192 | 153 |
| Európai Bankhatóság – EBH | 12 | 38 | 39 |
| Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség – Frontex | 18 | 281 | 294 |
| Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ – ECDC | 17 | 58 | 59 |
| Európai Szakképzésfejlesztési Központ – Cedefop | 15 | 18 | 18 |
| Európai Vegyianyag-ügynökség – ECHA | 2 | 112 | 114 |
| Európai Környezetvédelmi Ügynökség – EEA | 7 | 70 | 68 |
| Európai Halászati Ellenőrző Hivatal – EFCA | 11 | 17 | 17 |
| Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság – EFSA | 17 | 81 | 81 |
| Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért – EUROFOUND | 4 | 20 | 20 |
| Európai GNSS Ügynökség | 6 | 28 | 704 |
| A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete – EIGE | 4 | 8 | 8 |
| Európai Innovációs és Technológiai Intézet – EIT | 15 | 303 | 304 |
| Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság – EIOPA | 12 | 24 | 24 |
| Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség – EMSA | 6 | 79 | 78 |
| Európai Gyógyszerügynökség – EMA | 2 | 331 | 317 |
| A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja – EMCDDA | 18 | 16 | 16 |
| Európai Rendőrségi Hivatal | 18 | 118 | 120 |
| Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége – ERCEA | 8 | 47 | 47 |
| Európai Értékpapírpiaci Hatóság – ESMA | 12 | 42 | 42 |
| Európai Képzési Alapítvány – ETF | 15 | 20 | 20 |
| Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége – FRA | 18 | 23 | 23 |
| Az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége – CEPOL | 18 | 9 | 10 |
| Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség – ENISA | 9 | 11 | 11 |
| Az Európai Unió Vasúti Ügynöksége | 6 | 31 | 32 |
| Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala – EUIPO | 12 | 401 | 245 |
| Az Európai Unió Igazságügyi Együttműködési Egysége – Eurojust | 33 | 48 | 49 |
| Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség – EASME | 6 | 43 | 43 |
| Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás – F4E | 8 | 848 | 860 |
| Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség – INEA | 6 | 24 | 24 |
| Kutatási Végrehajtó Ügynökség – REA | 8 | 67 | 67 |
| Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja | 15 | 49 | 44 |
| Összesen | | 3 714 | 4 212 |

millió EUR

Ügynökség

A finanszírozó bizottsági szakpolitikai terület

Végleges elfogadott költségvetés

Befolyt összegek

Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége – ACER

Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége – ACER

6

6

13

13

13

13

Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete – BEREC

Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete – BEREC

9

9

4

4

4

4

Közösségi Növényfajta-hivatal – CPVO

Közösségi Növényfajta-hivatal – CPVO

17

17

16

16

16

16

Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség – CHAFEA

Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség – CHAFEA

17

17

10

10

10

10

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség – EACEA

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség – EACEA

15

15

50

50

50

50

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség – EU-OSHA

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség – EU-OSHA

4

4

15

15

15

15

A Szabadságon, a Biztonságon és Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökség – eu-LISA

A Szabadságon, a Biztonságon és Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökség – eu-LISA

18

18

68

68

70

70

Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal – EASO

Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal – EASO

18

18

79

79

80

80

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség – EASA

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség – EASA

6

6

192

192

153

153

Európai Bankhatóság – EBH

Európai Bankhatóság – EBH

12

12

38

38

39

39

Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség – Frontex

Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség – Frontex

18

18

281

281

294

294

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ – ECDC

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ – ECDC

17

17

58

58

59

59

Európai Szakképzésfejlesztési Központ – Cedefop

Európai Szakképzésfejlesztési Központ – Cedefop

15

15

18

18

18

18

Európai Vegyianyag-ügynökség – ECHA

Európai Vegyianyag-ügynökség – ECHA

2

2

112

112

114

114

Európai Környezetvédelmi Ügynökség – EEA

Európai Környezetvédelmi Ügynökség – EEA

7

7

70

70

68

68

Európai Halászati Ellenőrző Hivatal – EFCA

Európai Halászati Ellenőrző Hivatal – EFCA

11

11

17

17

17

17

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság – EFSA

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság – EFSA

17

17

81

81

81

81

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért – EUROFOUND

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért – EUROFOUND

4

4

20

20

20

20

Európai GNSS Ügynökség

Európai GNSS Ügynökség

6

6

28

28

704

704

A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete – EIGE

A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete – EIGE

4

4

8

8

8

8

Európai Innovációs és Technológiai Intézet – EIT

Európai Innovációs és Technológiai Intézet – EIT

15

15

303

303

304

304

Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság – EIOPA

Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság – EIOPA

12

12

24

24

24

24

Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség – EMSA

Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség – EMSA

6

6

79

79

78

78

Európai Gyógyszerügynökség – EMA

Európai Gyógyszerügynökség – EMA

2

2

331

331

317

317

A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja – EMCDDA

A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja – EMCDDA

18

18

16

16

16

16

Európai Rendőrségi Hivatal

Európai Rendőrségi Hivatal

18

18

118

118

120

120

Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége – ERCEA

Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége – ERCEA

8

8

47

47

47

47

Európai Értékpapírpiaci Hatóság – ESMA

Európai Értékpapírpiaci Hatóság – ESMA

12

12

42

42

42

42

Európai Képzési Alapítvány – ETF

Európai Képzési Alapítvány – ETF

15

15

20

20

20

20

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége – FRA

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége – FRA

18

18

23

23

23

23

Az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége – CEPOL

Az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége – CEPOL

18

18

9

9

10

10

Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség – ENISA

Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség – ENISA

9

9

11

11

11

11

Az Európai Unió Vasúti Ügynöksége

Az Európai Unió Vasúti Ügynöksége

6

6

31

31

32

32

Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala – EUIPO

Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala – EUIPO

12

12

401

401

245

245

Az Európai Unió Igazságügyi Együttműködési Egysége – Eurojust

Az Európai Unió Igazságügyi Együttműködési Egysége – Eurojust

33

33

48

48

49

49

Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség – EASME

Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség – EASME

6

6

43

43

43

43

Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás – F4E

Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás – F4E

8

8

848

848

860

860

Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség – INEA

Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség – INEA

6

6

24

24

24

24

Kutatási Végrehajtó Ügynökség – REA

Kutatási Végrehajtó Ügynökség – REA

8

8

67

67

67

67

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja

15

15

49

49

44

44

Összesen

Összesen

3 714

3 714

4 212

4 212

| millió EUR |
| --- |
| A bevétel típusa | Végleges elfogadott költségvetés | Befolyt összegek |
| Bizottság általi támogatás | 2 429 | 2 429 |
| Díjakból származó bevételek | 677 | 664 |
| Egyéb bevételek | 608 | 1 118 |
| Összesen | 3 714 | 4 212 |

millió EUR

A bevétel típusa

Végleges elfogadott költségvetés

Befolyt összegek

Bizottság általi támogatás

Bizottság általi támogatás

2 429

2 429

2 429

2 429

Díjakból származó bevételek

Díjakból származó bevételek

677

677

664

664

Egyéb bevételek

Egyéb bevételek

608

608

1 118

1 118

Összesen

Összesen

3 714

3 714

4 212

4 212

6.2.   KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÜGYNÖKSÉGEK SZERINTI BONTÁSBAN

KÖTELEZETTSÉGVÁLLALÁSI ÉS KIFIZETÉSI ELŐIRÁNYZATOK ÜGYNÖKSÉGEK SZERINTI BONTÁSBAN

| millió EUR |
| --- |
| Ügynökség | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kötelezettségvállalások | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kifizetések |
| Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége – ACER | 13 | 13 | 19 | 16 |
| Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete – BEREC | 4 | 4 | 5 | 4 |
| Közösségi Növényfajta-hivatal – CPVO | 19 | 17 | 17 | 15 |
| Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség – CHAFEA | 10 | 9 | 11 | 8 |
| Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség – EACEA | 50 | 49 | 55 | 48 |
| Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség – EU-OSHA | 16 | 15 | 20 | 15 |
| A Szabadságon, a Biztonságon és Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökség – eu-LISA | 158 | 155 | 78 | 67 |
| Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal – EASO | 91 | 86 | 87 | 75 |
| Európai Repülésbiztonsági Ügynökség – EASA | 227 | 160 | 236 | 147 |
| Európai Bankhatóság – EBH | 38 | 37 | 41 | 36 |
| Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség – Frontex | 310 | 297 | 384 | 264 |
| Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ – ECDC | 59 | 58 | 70 | 58 |
| Európai Szakképzésfejlesztési Központ – Cedefop | 18 | 18 | 19 | 17 |
| Európai Vegyianyag-ügynökség – ECHA | 112 | 109 | 126 | 110 |
| Európai Környezetvédelmi Ügynökség – EEA | 90 | 74 | 95 | 56 |
| Európai Halászati Ellenőrző Hivatal – EFCA | 18 | 17 | 19 | 14 |
| Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság – EFSA | 80 | 80 | 90 | 83 |
| Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért – EUROFOUND | 21 | 20 | 24 | 20 |
| Európai GNSS Ügynökség | 3 744 | 1 895 | 1 192 | 668 |
| A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete – EIGE | 8 | 8 | 10 | 8 |
| Európai Innovációs és Technológiai Intézet – EIT | 317 | 289 | 308 | 306 |
| Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság – EIOPA | 24 | 24 | 26 | 23 |
| Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség – EMSA | 101 | 91 | 94 | 72 |
| Európai Gyógyszerügynökség – EMA | 331 | 302 | 374 | 292 |
| A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja – EMCDDA | 17 | 16 | 17 | 16 |
| Európai Rendőrségi Hivatal | 129 | 125 | 139 | 119 |
| Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége – ERCEA | 47 | 47 | 50 | 47 |
| Európai Értékpapírpiaci Hatóság – ESMA | 46 | 45 | 50 | 44 |
| Európai Képzési Alapítvány – ETF | 20 | 20 | 21 | 20 |
| Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége – FRA | 23 | 23 | 29 | 22 |
| Az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége – CEPOL | 11 | 10 | 12 | 10 |
| Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség – ENISA | 11 | 11 | 12 | 11 |
| Az Európai Unió Vasúti Ügynöksége | 32 | 31 | 34 | 29 |
| Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala – EUIPO | 417 | 236 | 437 | 230 |
| Az Európai Unió Igazságügyi Együttműködési Egysége – Eurojust | 50 | 49 | 58 | 49 |
| Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség – EASME | 43 | 42 | 47 | 40 |
| Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás – F4E | 879 | 879 | 869 | 835 |
| Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség – INEA | 24 | 24 | 25 | 24 |
| Kutatási Végrehajtó Ügynökség – REA | 67 | 67 | 70 | 66 |
| Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja | 49 | 46 | 53 | 46 |
| Összesen | 7 726 | 5 501 | 5 323 | 4 033 |

millió EUR

Ügynökség

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kötelezettségvállalások

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kifizetések

Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége – ACER

Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége – ACER

13

13

13

13

19

19

16

16

Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete – BEREC

Az Európai Elektronikus Hírközlési Szabályozók Testülete – BEREC

4

4

4

4

5

5

4

4

Közösségi Növényfajta-hivatal – CPVO

Közösségi Növényfajta-hivatal – CPVO

19

19

17

17

17

17

15

15

Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség – CHAFEA

Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség – CHAFEA

10

10

9

9

11

11

8

8

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség – EACEA

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség – EACEA

50

50

49

49

55

55

48

48

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség – EU-OSHA

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség – EU-OSHA

16

16

15

15

20

20

15

15

A Szabadságon, a Biztonságon és Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökség – eu-LISA

A Szabadságon, a Biztonságon és Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökség – eu-LISA

158

158

155

155

78

78

67

67

Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal – EASO

Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal – EASO

91

91

86

86

87

87

75

75

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség – EASA

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség – EASA

227

227

160

160

236

236

147

147

Európai Bankhatóság – EBH

Európai Bankhatóság – EBH

38

38

37

37

41

41

36

36

Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség – Frontex

Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség – Frontex

310

310

297

297

384

384

264

264

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ – ECDC

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ – ECDC

59

59

58

58

70

70

58

58

Európai Szakképzésfejlesztési Központ – Cedefop

Európai Szakképzésfejlesztési Központ – Cedefop

18

18

18

18

19

19

17

17

Európai Vegyianyag-ügynökség – ECHA

Európai Vegyianyag-ügynökség – ECHA

112

112

109

109

126

126

110

110

Európai Környezetvédelmi Ügynökség – EEA

Európai Környezetvédelmi Ügynökség – EEA

90

90

74

74

95

95

56

56

Európai Halászati Ellenőrző Hivatal – EFCA

Európai Halászati Ellenőrző Hivatal – EFCA

18

18

17

17

19

19

14

14

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság – EFSA

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság – EFSA

80

80

80

80

90

90

83

83

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért – EUROFOUND

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért – EUROFOUND

21

21

20

20

24

24

20

20

Európai GNSS Ügynökség

Európai GNSS Ügynökség

3 744

3 744

1 895

1 895

1 192

1 192

668

668

A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete – EIGE

A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete – EIGE

8

8

8

8

10

10

8

8

Európai Innovációs és Technológiai Intézet – EIT

Európai Innovációs és Technológiai Intézet – EIT

317

317

289

289

308

308

306

306

Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság – EIOPA

Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság – EIOPA

24

24

24

24

26

26

23

23

Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség – EMSA

Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség – EMSA

101

101

91

91

94

94

72

72

Európai Gyógyszerügynökség – EMA

Európai Gyógyszerügynökség – EMA

331

331

302

302

374

374

292

292

A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja – EMCDDA

A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja – EMCDDA

17

17

16

16

17

17

16

16

Európai Rendőrségi Hivatal

Európai Rendőrségi Hivatal

129

129

125

125

139

139

119

119

Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége – ERCEA

Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége – ERCEA

47

47

47

47

50

50

47

47

Európai Értékpapírpiaci Hatóság – ESMA

Európai Értékpapírpiaci Hatóság – ESMA

46

46

45

45

50

50

44

44

Európai Képzési Alapítvány – ETF

Európai Képzési Alapítvány – ETF

20

20

20

20

21

21

20

20

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége – FRA

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége – FRA

23

23

23

23

29

29

22

22

Az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége – CEPOL

Az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége – CEPOL

11

11

10

10

12

12

10

10

Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség – ENISA

Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség – ENISA

11

11

11

11

12

12

11

11

Az Európai Unió Vasúti Ügynöksége

Az Európai Unió Vasúti Ügynöksége

32

32

31

31

34

34

29

29

Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala – EUIPO

Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala – EUIPO

417

417

236

236

437

437

230

230

Az Európai Unió Igazságügyi Együttműködési Egysége – Eurojust

Az Európai Unió Igazságügyi Együttműködési Egysége – Eurojust

50

50

49

49

58

58

49

49

Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség – EASME

Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség – EASME

43

43

42

42

47

47

40

40

Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás – F4E

Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás – F4E

879

879

879

879

869

869

835

835

Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség – INEA

Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség – INEA

24

24

24

24

25

25

24

24

Kutatási Végrehajtó Ügynökség – REA

Kutatási Végrehajtó Ügynökség – REA

67

67

67

67

70

70

66

66

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja

Az Európai Unió Szerveinek Fordítóközpontja

49

49

46

46

53

53

46

46

Összesen

Összesen

7 726

7 726

5 501

5 501

5 323

5 323

4 033

4 033

| millió EUR |
| --- |
| Típus | Kötelezettségvállalási előirányzatok | Kifizetési előirányzatok |
| Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kötelezettségvállalások | Összes rendelkezésre álló előirányzat | Megtett kifizetések |
| Igazgatási kiadások | 364 | 350 | 436 | 339 |
| Működési kiadások | 6 227 | 4 045 | 3 737 | 2 593 |
| Meghatározott projektek működési költségei | 3 | 2 | 3 | 2 |
| Személyzet | 1 133 | 1 104 | 1 148 | 1 099 |
| Összesen | 7 726 | 5 501 | 5 323 | 4 033 |

millió EUR

Típus

Kötelezettségvállalási előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kötelezettségvállalások

Összes rendelkezésre álló előirányzat

Megtett kifizetések

Igazgatási kiadások

Igazgatási kiadások

364

364

350

350

436

436

339

339

Működési kiadások

Működési kiadások

6 227

6 227

4 045

4 045

3 737

3 737

2 593

2 593

Meghatározott projektek működési költségei

Meghatározott projektek működési költségei

3

3

2

2

3

3

2

2

Személyzet

Személyzet

1 133

1 133

1 104

1 104

1 148

1 148

1 099

1 099

Összesen

Összesen

7 726

7 726

5 501

5 501

5 323

5 323

4 033

4 033

FOGALOMTÁR

Aktuáriusi feltételezések

Aktuáriusi feltételezések

Olyan jövőbeli események költségeinek kiszámítására alkalmazott feltételezések, amelyek hatással vannak a nyugdíj-kötelezettségre.

Aktuáriusi nyereségek és veszteségek

Aktuáriusi nyereségek és veszteségek

Járadékalapú nyugdíjrendszer esetében az aktuáriusi veszteségek vagy többletek változásai. A korábbi aktuáriusi feltételezések és a ténylegesen bekövetkezett események közötti különbözet eredményeképpen és az aktuáriusi feltételezések változásainak köszönhetően keletkeznek.

Igazgatási előirányzatok

Igazgatási előirányzatok

Az igazgatási előirányzatok az intézmények és gazdálkodó egységek működési költségeit fedezik (személyzet, épületek, irodai felszerelések).

Elfogadott költségvetés

Elfogadott költségvetés

A költségvetési tervezet a költségvetési hatóság általi elfogadását követően válik elfogadott költségvetéssé.

Költségvetés-módosítás

Költségvetés-módosítás

A pénzügyi év során elfogadott határozat ugyanazon év elfogadott költségvetésének módosítása (emelése, csökkentése, átcsoportosítása) céljából.

Tagállamoktól lehívandó összegek

Tagállamoktól lehívandó összegek

Ezek olyan, a beszámolási időszak alatt felmerült kiadásokat jelentenek, amelyeket jövőbeli költségvetésekből, vagyis a tagállamok által kell majd finanszírozni. Ez az eredményszemléletű pénzügyi kimutatás és a pénzeszközalapú költségvetés egyidejű létezésének következménye.

Éves tevékenységi jelentés

Éves tevékenységi jelentés

Az éves tevékenységi jelentés a műveletek eredményeit jelzi többek között a kitűzött célokhoz, a kapcsolódó kockázatokhoz és a belső ellenőrzés formájához viszonyítva. A Bizottság megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselőjének 2001 óta, a többi európai uniós intézményének pedig 2003 óta az adott évi költségvetés tekintetében éves tevékenységi jelentést kell benyújtania saját intézménye részére feladatainak ellátásáról, és ehhez pénzügyi és irányítási információkat kell mellékelnie.

Előirányzatok

Előirányzatok

Költségvetési finanszírozás. A költségvetés kötelezettségvállalásokat és kifizetéseket (a kedvezményezettek részére teljesítendő pénzeszközöket vagy banki átutalásokat) is előirányoz. A kötelezettségvállalási előirányzatok és a kifizetési előirányzatok gyakran eltérnek (differenciált előirányzatok), mert a többéves programokat és projekteket általában teljes mértékben lekötik abban az évben, amikor a vonatkozó döntést meghozzák, a kifizetésre viszont évek alatt kerül sor, ahogyan a programok és projektek végrehajtása előrehalad. A nem differenciált előirányzatok az igazgatási kiadásokra, a mezőgazdasági piactámogatásokra és közvetlen kifizetésekre alkalmazandók, ahol a kötelezettségvállalási előirányzatok összege megegyezik a kifizetési előirányzatok összegével.

Címzett bevétel

Címzett bevétel

Meghatározott kiadási tételek finanszírozására kapott célzott bevétel. A külső címzett bevételek fő forrása a harmadik országoktól az Unió által finanszírozott programokhoz kapott pénzügyi hozzájárulás. A belső címzett bevétel fő forrásai a harmadik felektől származó, árukért, szolgáltatásokért vagy a harmadik fél kérésére elvégzett munkáért kapott bevételek; a tévesen kifizetett összegek visszafizetéséből származó bevételek, valamint a kiadványok és filmek – ideértve az elektronikus adathordozón tároltakat is – értékesítéséből származó bevételek.

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Értékesíthető pénzügyi eszközök

Minden olyan pénzügyi eszköz (a származtatott pénzügyi eszközök kivételével), amelyeket a nemzetközi költségvetési számviteli standardok alapján valós értéken értékelnek, és amelyek vonatkozásában a valós érték változásait a kivezetésig (vagy értékvesztésig) a nettó eszközök tartalékában számolják el.

Költségvetési sor

Költségvetési sor

A költségvetés szerkezetével kapcsolatos fogalom: a bevételeket és a kiadásokat olyan, a költségvetési hatóság által előírt kötelező nómenklatúrának megfelelően tüntetik fel a költségvetésben, amely tükrözi az egyes tételek jellegét és célját. Az egyéni megnevezések (cím, alcím, jogcímcsoport vagy jogcím) adják a nómenklatúra hivatalos leírását.

Előirányzatok megszüntetése

Előirányzatok megszüntetése

Olyan felhasználatlan előirányzatok, amelyeket többé már nem lehet felhasználni.

Előirányzatok átvitele

Előirányzatok átvitele

Az évenkéntiség elve alóli kivétel, amelynek értelmében azok az előirányzatok, amelyeket egy adott költségvetési évben nem lehetett felhasználni, szigorú feltételek mellett kivételesen átvihetők és felhasználhatók a következő évben.

Kötelezettségvállalás

Kötelezettségvállalás

Jogilag kötelező ígéret finanszírozás nyújtására bizonyos feltételek mellett. Az EU kötelezettséget vállal arra, hogy visszatéríti az uniós finanszírozású projektek költségeinek rá eső részét. A ma tett kötelezettségvállalásokból lesznek a holnap kifizetései. A ma teljesített kifizetések a tegnap kötelezettségvállalásai.

Kötelezettségvállalási előirányzat

Kötelezettségvállalási előirányzat

A kötelezettségvállalási előirányzatok azon jogi kötelmek (szerződések, támogatási megállapodások/határozatok) összköltségét fedezik, amelyeket a folyó pénzügyi évben alá lehet írni.

Tárgyidőszaki szolgálat költsége

Tárgyidőszaki szolgálat költsége

A rendszer kötelezettségeinek a szolgálatból származó emelkedése a folyó pénzügyi évben.

Kötelezettségvállalás visszavonása

Kötelezettségvállalás visszavonása

Olyan eljárás, amellyel egy korábbi kötelezettségvállalást (vagy annak részét) törlik.

Járadékalapú nyugdíjrendszer

Járadékalapú nyugdíjrendszer

Nyugdíj- vagy egyéb nyugellátási rendszer, amelyben a rendszer szabályai a fizetendő hozzájárulástól függetlenül határozzák meg a járadékokat, és a járadékok nem kapcsolódnak közvetlenül a rendszer befektetéseihez. A rendszer lehet finanszírozott vagy nem finanszírozott.

Származtatott pénzügyi eszköz

Származtatott pénzügyi eszköz

Olyan pénzügyi instrumentum, amelynek értéke egy másik pénzügyi instrumentum, mutatószám vagy tőzsdei áru értékében bekövetkezett változáshoz kapcsolódik. Míg az elsődleges pénzügyi instrumentumok (például állampapírok) birtokosának feltétel nélküli joga van arra, hogy a jövőben pénzeszközre (vagy egyéb gazdasági haszonra) tegyen szert, addig a származtatott pénzügyi eszköz birtokosa csupán feltételes joggal rendelkezik ilyen haszon megszerzésére. A származtatott pénzügyi eszközök egyik példája a tőzsdén kívüli határidős devizaügylet.

Közvetlen irányítás

Közvetlen irányítás

A költségvetés végrehajtásának egy módja. Közvetlen irányítás keretében a költségvetést közvetlenül a Bizottság szervezeti egységei, végrehajtó ügynökségek vagy vagyonkezelői alapok hajtják végre.

Diszkontráta

Diszkontráta

A pénz időbeli értékének kiigazítására alkalmazott ráta. A diszkontálás a különböző időszakokban felmerülő költségek és hasznok összehasonlítására alkalmazott technika.

Effektív kamatláb

Effektív kamatláb

Az a kamatláb, amely a becsült jövőbeli pénzbevételeket vagy kifizetéseket a pénzügyi eszköz vagy pénzügyi kötelezettség várható élettartama alatt az eszköz vagy kötelezettség nettó könyv szerinti értékére diszkontálja.

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök vagy kötelezettségek

Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök vagy kötelezettségek

Minden olyan pénzügyi eszköz vagy kötelezettség, amelyet a nemzetközi költségvetési számviteli standardok alapján valós értéken értékelnek, és amely vonatkozásában a valós érték változásait az időszak eredményével szemben számolják el (vagyis származtatott pénzügyi eszközök).

Pénzügyi korrekció

Pénzügyi korrekció

A pénzügyi korrekció célja, hogy megvédje az uniós költségvetést a hibás vagy szabálytalan kiadások terhétől. Megosztott irányítású kiadások tekintetében a szabálytalanul teljesített kifizetések visszafizettetése elsősorban a tagállam felelőssége.

A „visszaigazolt” pénzügyi korrekciót az érintett tagállam elfogadta. A „kiszabott” pénzügyi korrekciót bizottsági határozattal elfogadták, és mindig nettó korrekció, amelynél a tagállam köteles visszatéríteni a szabálytalan pénzeszközöket az uniós költségvetésbe, így véglegesen csökken az érintett tagállamnak allokált pénzügyi keretösszeg. A visszaigazolt és a kiszabott pénzügyi korrekciók ebben a beszámolóban egy kategóriaként szerepelnek.

A „végrehajtott” pénzügyi korrekció korrigálta a megfigyelt szabálytalanságot.

Közvetett irányítás

Közvetett irányítás

A költségvetés végrehajtásának egy módja. Közvetett irányítás keretében a Bizottság költségvetés-végrehajtási feladatokat ruház át az uniós jog vagy a nemzeti jog hatálya alá tartozó szervekre.

Megszakítások és felfüggesztések

Megszakítások és felfüggesztések

Amennyiben a Bizottság a saját munkája vagy az ellenőrző hatóság által jelentett információk alapján úgy találja, hogy egy tagállam elmulasztotta orvosolni az irányítási és kontrollrendszerekben feltárt súlyos hiányosságokat és/vagy korrigálni a korábban bejelentett és igazolt szabálytalan kiadásokat, úgy megszakíthatja vagy felfüggesztheti a kifizetéseket.

Szabálytalanság

Szabálytalanság

A szabálytalanság olyan cselekedet, amely nem felel meg az uniós szabályoknak, és amely negatív hatást gyakorolhat az Unió pénzügyi érdekeire, de amely vagy a pénzeszközöket visszaigénylő kedvezményezettek, vagy a kifizetések teljesítéséért felelős hatóságok által elkövetett véletlen hiba eredménye. Amennyiben a szabálytalanságot szándékosan követték el, úgy az csalásnak minősül.

Megszűnő előirányzatok

Megszűnő előirányzatok

A fel nem használt előirányzatokat a pénzügyi év végén törölni kell. A megszűnés azt jelenti, hogy az adott előirányzatok tekintetében teljes egészében vagy részben visszavonják a kiadások megtételére és/vagy kötelezettségek teremtésére irányuló engedélyt. Kizárólag a közös vállalkozások esetében – a pénzügyi szabályzatukban meghatározottak szerint – a fel nem használt előirányzatok beállíthatók a következő három pénzügyi év tervezett bevételeibe és kiadásaiba (az úgynevezett „N+3” szabály). A közös vállalkozások megszűnő előirányzatai tehát az N+3. pénzügyi évig reaktiválhatók.

Saját források

Saját források

Az uniós intézmények és szervek fő finanszírozási formája, amelynek fogalmát a saját forrásokról szóló 609/2014/EU, Euratom rendelet határozza meg. A saját források a GNI-alapú forrásokból, a héaalapú forrásokból és a tradicionális saját forrásokból állnak.

Kifizetési előirányzatok

Kifizetési előirányzatok

A kifizetési előirányzatok a tárgyévben esedékes olyan kiadásokat fedezik, amelyek a tárgyévben és/vagy korábbi években tett jogi kötelezettségvállalásokból erednek.

Előfinanszírozás

Előfinanszírozás

Olyan kifizetés, amelynek célja, hogy pénztárkészletet biztosítson a kedvezményezettnek. Az előfinanszírozást az alapul szolgáló szerződés, határozat, megállapodás vagy az alap-jogiaktus rendelkezéseinek megfelelően több kifizetésre is fel lehet osztani. Az előleget vagy pénztárkészletet a megállapodásban rögzített időszak során fel kell használni arra a célra, amire nyújtották, vagy vissza kell fizetni.

Megelőző intézkedések

Megelőző intézkedések

A megelőző intézkedések akkor állnak a Bizottság rendelkezésére az uniós költségvetés védelmében, amikor a Bizottság potenciális hiányosságokról szerez tudomást. Ezek az intézkedések magukban foglalják az uniós költségvetésből az operatív program részére teljesített kifizetések felfüggesztését és megszakítását.

Fennálló kötelezettségvállalások („Reste à liquider” – RAL)

Fennálló kötelezettségvállalások („Reste à liquider” – RAL)

Azt az összeget jelentik, amelynél a költségvetési kötelezettségvállalást már megtették, ám az azt követő kifizetést még nem teljesítették. Az EU számára későbbi évekre vonatkozó kifizetési kötelezettségeket jelentenek, és közvetlenül a többéves programok létezéséből és a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok elkülönítéséből erednek.

Megosztott irányítás

Megosztott irányítás

A költségvetés végrehajtásának egy módja. Megosztott irányítás esetén a költségvetés végrehajtásának egyes feladatait tagállamokhoz delegálják. Az uniós kiadások hozzávetőleg 80 %-a ezen irányítási mód alá tartozik.

Tradicionális saját források

Tradicionális saját források

Bevételt jelentenek az EU számára, és az EU tevékenységeit finanszírozó saját források részét képezik. A tradicionális saját források fogalmát a saját forrásokról szóló 609/2014/EU, Euratom rendelet határozza meg, és a tradicionális saját források vámokból és cukorilletékből állnak.

Átcsoportosítások (költségvetési sorok között)

Átcsoportosítások (költségvetési sorok között)

Az átcsoportosítások előirányzatoknak egyik költségvetési sorról a másikra való áthelyezését jelentik a pénzügyi év folyamán, és ezáltal kivételt képeznek az egyediség költségvetési elve alól. Az átcsoportosításokat azonban az Európai Unió működéséről szóló szerződés a költségvetési rendeletben foglalt feltételek mellett kifejezetten megengedi. A költségvetési rendelet az átcsoportosítások különböző típusait határozza meg attól függően, hogy költségvetési címek, alcímek, jogcímcsoportok vagy jogcímek közötti vagy azokon belüli átcsoportosításokról van-e szó, és ezekhez különböző szintű engedélyezésre van szükség.

RÖVIDÍTÉSEK JEGYZÉKE

| AAR | Éves tevékenységi jelentés |
| --- | --- |
| ABB | Tevékenységalapú költségvetés-tervezés |
| ABM | Tevékenységalapú irányítás |
| ACER | Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége |
| AMIF | Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap |
| AOD | Megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő |
| ARTEMIS | A beágyazott számítástechnikai rendszerekre irányuló közös technológiai kezdeményezést megvalósító ARTEMIS közös vállalkozás |
| ATM | Légiforgalmi szolgáltatás |
| BBI | Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás |
| BEREC | Az Elektronikus Hírközlést Szabályozó Európai Hatóságok Testülete |
| BIC | Bioalapú Iparágak Konzorciuma |
| BIS | Nemzetközi Fizetések Bankja |
| BOP | Fizetési mérleg |
| BUFI -alap | Költségvetési pénzbírságok alapja |
| KAP | Közös agrárpolitika |
| CCS LGF | A kulturális és kreatív ágazatok garanciaeszköze |
| CEDEFOP | Európai Szakképzésfejlesztési Központ |
| CEF | Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz |
| CEF DI | Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hitelfinanszírozási eszköze |
| CEPOL | Az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége |
| KA | Kohéziós Alap |
| CHAFEA | Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség |
| CIP | Versenyképességi és innovációs keretprogram |
| COM | Bizottság |
| COSME | A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program |
| COSO | A Treadway-bizottság támogató szervezeteinek bizottsága |
| CPR | Közös rendelkezésekről szóló rendelet |
| CPVO | Közösségi Növényfajta-hivatal |
| D&WM | Leszerelés és hulladékkezelés |
| EACEA | Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség |
| EMVA | Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap |
| EMGA | Európai Mezőgazdasági Garanciaalap |
| EMOGA | Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap |
| EASA | Európai Repülésbiztonsági Ügynökség |
| EaSI | Foglalkoztatás és szociális innováció |
| EASME | Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség |
| EASO | Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal |
| EBH | Európai Bankhatóság |
| EBRD | Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank |
| ECA | Európai Számvevőszék |
| EKB | Európai Központi Bank |
| ECDC | Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ |
| ECHA | Európai Vegyianyag-ügynökség |
| ECOFIN | Gazdasági és Pénzügyi Tanács |
| ESZAK | Az Európai Szén- és Acélközösség |
| ECSEL | Kiváló Európai Elektronikai Alkatrészek és Rendszerek közös vállalkozás |
| EFA | Európai Fejlesztési Alap |
| EDIF | Nyugat-balkáni Vállalkozásfejlesztési és Innovációs Eszköz |
| EGT | Európai Gazdasági Térség |
| EEA | Európai Környezetvédelmi Ügynökség |
| EKSZ | Európai Külügyi Szolgálat |
| EFCA | Európai Halászati Ellenőrző Hivatal |
| EHA | Európai Halászati Alap |
| EFSA | Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság |
| EFFA | Európai Fenntartható Fejlődési Alap |
| EFSE | Délkelet-Európáért Európai Alap |
| EFSF | Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz |
| ESBA | Európai Stratégiai Beruházási Alap |
| EFSM | Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus |
| EFTA | Európai Szabadkereskedelmi Társulás |
| EGNOS | Európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás |
| EBB | Európai Beruházási Bank |
| EBA | Európai Beruházási Alap |
| EIGE | A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete |
| EIOPA | Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság |
| EIT | Európai Innovációs és Technológiai Intézet |
| ElectriFI | Villamosításfinanszírozási kezdeményezés |
| EMA | Európai Gyógyszerügynökség |
| EMCDDA | A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja |
| ETHA | Európai Tengerügyi és Halászati Alap |
| EMSA | Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség |
| GMU | Gazdasági és monetáris unió |
| ENEF | Vállalkozásbővítési alap |
| ENIAC | Az Európai Nanoelektronikai Kezdeményezés Tanácsadó Testülete |
| ENIF | Vállalkozásinnovációs alap |
| ENISA | Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség |
| ENPI | Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz |
| EP | Európai Parlament |
| ERCEA | Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége |
| ERFA | Európai Regionális Fejlesztési Alap |
| ESA | Európai Űrügynökség |
| ESZA | Európai Szociális Alap |
| ESIF | Európai strukturális és beruházási alapok |
| ESM | Európai Stabilitási Mechanizmus |
| ESMA | Európai Értékpapírpiaci Hatóság |
| ETF | Európai Technológiai Hitelkeret Startup eszköz 1998 |
| ETF | Európai Képzési Alapítvány |
| EU | Európai Unió |
| EUIPO | Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala |
| EU-LISA | A Szabadságon, a Biztonságon és a Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökség |
| EUMETSAT | Meteorológiai Műholdak Hasznosításának Európai Szervezete |
| EU-OSHA | Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség |
| Euratom | Európai Atomenergia-közösség |
| Eurofound | Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért |
| EUROJUST | Az Európai Unió Igazságügyi Együttműködési Egysége |
| EUROPOL | Európai Rendőrségi Hivatal |
| F4E | Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás |
| FCH | Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás |
| HOPE | Halászati Orientációs Pénzügyi Eszköz |
| FIFO | Először bevételezve, először kiadva |
| FP7 | Hetedik kutatási és technológia-fejlesztési keretprogram |
| FR | Költségvetési rendelet |
| FRA | Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége |
| Frontex | Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség |
| FSDA | A pénzügyi kimutatás tárgyalása és elemzése |
| GDP | Bruttó hazai termék |
| GMES | Globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés |
| GNI | Bruttó nemzeti jövedelem |
| GNSS | Globális navigációs műholdrendszerek |
| H2020 | Horizont 2020 |
| ICSLT | A nemzetközi köztisztviselők élettartamtáblája |
| IFRP | Integrált pénzügyi beszámolási csomag |
| IIW | Infrastrukturális és innovációs keret |
| IMF | Nemzetközi Valutaalap |
| IMI | Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás |
| INEA | Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség |
| IPA II | Előcsatlakozási Támogatási Eszköz |
| IPSAS | Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardok |
| ISF | Belső Biztonsági Alap |
| IT | Információtechnológia |
| ITER | Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor |
| JAP | Közös cselekvési terv |
| JRC | Közös Kutatóközpont |
| KV | Közös vállalkozás |
| LGTT | A TEN-T-projektek számára biztosított hitelgarancia-eszköz |
| MAP | Többéves program — Középvállalkozások Inkluzív Finanszírozási Programja |
| MEP | Európai parlamenti képviselő |
| MFA | Makroszintű pénzügyi támogatás |
| TPK | Többéves pénzügyi keret |
| MKKV-K | Mikro-, kis- és középvállalkozások |
| NEET-fiatalok | Nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő |
| ORD | Sajátforrás-határozat |
| PBI | Projektkötvény-kezdeményezés |
| PF4EE | Az energiahatékonyság magánfinanszírozási eszköze |
| PGF | Résztvevői garanciaalap |
| PMF | Európai Progress mikrofinanszírozási eszköz |
| PPP | Köz-magán társulás |
| PSEO | Európai tisztviselők nyugdíjrendszere |
| K&I | Kutatás és innováció |
| RAL | Fennálló kötelezettségvállalások |
| REA | Kutatási Végrehajtó Ügynökség |
| RSFF | Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus |
| RTD | Kutatás, technológiafejlesztés és demonstráció |
| S&P | Standard & Poor's Financial Services LLC |
| SANAD | MENA Alap a mikro-, kis- és középvállalkozások számára |
| SAPARD | Speciális Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Csatlakozási Program |
| SEMED | SEMED Mkkv Inkluzív Finanszírozási Program |
| SESAR | Az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer megvalósítását célzó közös vállalkozás |
| SIUGI | A kkv-kezdeményezés felső határ nélküli garanciaeszköze |
| KKV | Kis- és középvállalkozások |
| SMEW | Kkv-keret (Kis- és középvállalkozások keret) |
| EUMSZ | Az Európai Unió működéséről szóló szerződés |
| TOR | Tradicionális saját források |
| TRDI | Átmeneti vidékfejlesztési eszköz |
| HÉA | Hozzáadottérték-adó |
| IFK | Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés |

AAR

Éves tevékenységi jelentés

ABB

Tevékenységalapú költségvetés-tervezés

ABM

Tevékenységalapú irányítás

ACER

Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége

AMIF

Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap

AOD

Megbízott, engedélyezésre jogosult tisztviselő

ARTEMIS

A beágyazott számítástechnikai rendszerekre irányuló közös technológiai kezdeményezést megvalósító ARTEMIS közös vállalkozás

ATM

Légiforgalmi szolgáltatás

BBI

Bioalapú Iparágak Közös Vállalkozás

BEREC

Az Elektronikus Hírközlést Szabályozó Európai Hatóságok Testülete

BIC

Bioalapú Iparágak Konzorciuma

BIS

Nemzetközi Fizetések Bankja

BOP

Fizetési mérleg

BUFI -alap

Költségvetési pénzbírságok alapja

KAP

Közös agrárpolitika

CCS LGF

A kulturális és kreatív ágazatok garanciaeszköze

CEDEFOP

Európai Szakképzésfejlesztési Központ

CEF

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz

CEF DI

Az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz hitelfinanszírozási eszköze

CEPOL

Az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynöksége

KA

Kohéziós Alap

CHAFEA

Fogyasztó-, Egészség-, Élelmiszerügyi és Mezőgazdasági Végrehajtó Ügynökség

CIP

Versenyképességi és innovációs keretprogram

COM

Bizottság

COSME

A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program

COSO

A Treadway-bizottság támogató szervezeteinek bizottsága

CPR

Közös rendelkezésekről szóló rendelet

CPVO

Közösségi Növényfajta-hivatal

D&WM

Leszerelés és hulladékkezelés

EACEA

Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség

EMVA

Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alap

EMGA

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap

EMOGA

Európai Mezőgazdasági Orientációs és Garanciaalap

EASA

Európai Repülésbiztonsági Ügynökség

EaSI

Foglalkoztatás és szociális innováció

EASME

Kkv-ügyi Végrehajtó Ügynökség

EASO

Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal

EBH

Európai Bankhatóság

EBRD

Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank

ECA

Európai Számvevőszék

EKB

Európai Központi Bank

ECDC

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ

ECHA

Európai Vegyianyag-ügynökség

ECOFIN

Gazdasági és Pénzügyi Tanács

ESZAK

Az Európai Szén- és Acélközösség

ECSEL

Kiváló Európai Elektronikai Alkatrészek és Rendszerek közös vállalkozás

EFA

Európai Fejlesztési Alap

EDIF

Nyugat-balkáni Vállalkozásfejlesztési és Innovációs Eszköz

EGT

Európai Gazdasági Térség

EEA

Európai Környezetvédelmi Ügynökség

EKSZ

Európai Külügyi Szolgálat

EFCA

Európai Halászati Ellenőrző Hivatal

EHA

Európai Halászati Alap

EFSA

Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság

EFFA

Európai Fenntartható Fejlődési Alap

EFSE

Délkelet-Európáért Európai Alap

EFSF

Európai Pénzügyi Stabilitási Eszköz

ESBA

Európai Stratégiai Beruházási Alap

EFSM

Európai pénzügyi stabilizációs mechanizmus

EFTA

Európai Szabadkereskedelmi Társulás

EGNOS

Európai geostacionárius navigációs lefedési szolgáltatás

EBB

Európai Beruházási Bank

EBA

Európai Beruházási Alap

EIGE

A Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete

EIOPA

Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság

EIT

Európai Innovációs és Technológiai Intézet

ElectriFI

Villamosításfinanszírozási kezdeményezés

EMA

Európai Gyógyszerügynökség

EMCDDA

A Kábítószer és a Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja

ETHA

Európai Tengerügyi és Halászati Alap

EMSA

Európai Tengerészeti Biztonsági Ügynökség

GMU

Gazdasági és monetáris unió

ENEF

Vállalkozásbővítési alap

ENIAC

Az Európai Nanoelektronikai Kezdeményezés Tanácsadó Testülete

ENIF

Vállalkozásinnovációs alap

ENISA

Európai Uniós Hálózat- és Információbiztonsági Ügynökség

ENPI

Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz

EP

Európai Parlament

ERCEA

Az Európai Kutatási Tanács Végrehajtó Ügynöksége

ERFA

Európai Regionális Fejlesztési Alap

ESA

Európai Űrügynökség

ESZA

Európai Szociális Alap

ESIF

Európai strukturális és beruházási alapok

ESM

Európai Stabilitási Mechanizmus

ESMA

Európai Értékpapírpiaci Hatóság

ETF

Európai Technológiai Hitelkeret Startup eszköz 1998

ETF

Európai Képzési Alapítvány

EU

Európai Unió

EUIPO

Az Európai Unió Szellemi Tulajdoni Hivatala

EU-LISA

A Szabadságon, a Biztonságon és a Jog Érvényesülésén Alapuló Térség Nagyméretű IT-rendszereinek Üzemeltetési Igazgatását Végző Európai Ügynökség

EUMETSAT

Meteorológiai Műholdak Hasznosításának Európai Szervezete

EU-OSHA

Európai Munkahelyi Biztonsági és Egészségvédelmi Ügynökség

Euratom

Európai Atomenergia-közösség

Eurofound

Európai Alapítvány az Élet- és Munkakörülmények Javításáért

EUROJUST

Az Európai Unió Igazságügyi Együttműködési Egysége

EUROPOL

Európai Rendőrségi Hivatal

F4E

Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás

FCH

Üzemanyagcella- és Hidrogéntechnológiai Közös Vállalkozás

HOPE

Halászati Orientációs Pénzügyi Eszköz

FIFO

Először bevételezve, először kiadva

FP7

Hetedik kutatási és technológia-fejlesztési keretprogram

FR

Költségvetési rendelet

FRA

Az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége

Frontex

Európai Határ- és Partvédelmi Ügynökség

FSDA

A pénzügyi kimutatás tárgyalása és elemzése

GDP

Bruttó hazai termék

GMES

Globális környezetvédelmi és biztonsági megfigyelés

GNI

Bruttó nemzeti jövedelem

GNSS

Globális navigációs műholdrendszerek

H2020

Horizont 2020

ICSLT

A nemzetközi köztisztviselők élettartamtáblája

IFRP

Integrált pénzügyi beszámolási csomag

IIW

Infrastrukturális és innovációs keret

IMF

Nemzetközi Valutaalap

IMI

Az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezést megvalósító közös vállalkozás

INEA

Innovációs és Hálózati Projektek Végrehajtó Ügynökség

IPA II

Előcsatlakozási Támogatási Eszköz

IPSAS

Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standardok

ISF

Belső Biztonsági Alap

IT

Információtechnológia

ITER

Nemzetközi termonukleáris kísérleti reaktor

JAP

Közös cselekvési terv

JRC

Közös Kutatóközpont

KV

Közös vállalkozás

LGTT

A TEN-T-projektek számára biztosított hitelgarancia-eszköz

MAP

Többéves program — Középvállalkozások Inkluzív Finanszírozási Programja

MEP

Európai parlamenti képviselő

MFA

Makroszintű pénzügyi támogatás

TPK

Többéves pénzügyi keret

MKKV-K

Mikro-, kis- és középvállalkozások

NEET-fiatalok

Nem foglalkoztatott, oktatásban és képzésben nem részesülő

ORD

Sajátforrás-határozat

PBI

Projektkötvény-kezdeményezés

PF4EE

Az energiahatékonyság magánfinanszírozási eszköze

PGF

Résztvevői garanciaalap

PMF

Európai Progress mikrofinanszírozási eszköz

PPP

Köz-magán társulás

PSEO

Európai tisztviselők nyugdíjrendszere

K&I

Kutatás és innováció

RAL

Fennálló kötelezettségvállalások

REA

Kutatási Végrehajtó Ügynökség

RSFF

Kockázatmegosztási finanszírozási mechanizmus

RTD

Kutatás, technológiafejlesztés és demonstráció

S&P

Standard & Poor's Financial Services LLC

SANAD

MENA Alap a mikro-, kis- és középvállalkozások számára

SAPARD

Speciális Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Csatlakozási Program

SEMED

SEMED Mkkv Inkluzív Finanszírozási Program

SESAR

Az új generációs európai légiforgalmi szolgáltatási rendszer megvalósítását célzó közös vállalkozás

SIUGI

A kkv-kezdeményezés felső határ nélküli garanciaeszköze

KKV

Kis- és középvállalkozások

SMEW

Kkv-keret (Kis- és középvállalkozások keret)

EUMSZ

Az Európai Unió működéséről szóló szerződés

TOR

Tradicionális saját források

TRDI

Átmeneti vidékfejlesztési eszköz

HÉA

Hozzáadottérték-adó

IFK

Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés

---

(1)  2017. március 29-én az Egyesült Királyság hivatalos értesítést nyújtott be az EU-ból való kilépésre irányuló szándékáról, ezzel elindította az Európai Unióról szóló szerződés 50. cikke szerinti kilépési folyamatot. Az Egyesült Királyság várhatóan 2019. március 29-én hagyja el az EU-t.

1

(2)  A szubszidiaritás elvének megfelelően az Unió csak akkor és annyiban jár el, amikor és amennyiben a tervezett intézkedés céljait a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, így azok a tervezett intézkedés terjedelme vagy hatása miatt az Unió szintjén jobban megvalósíthatók. Az arányosság elvének megfelelően az Unió intézkedése sem tartalmilag, sem formailag nem terjedhet túl azon, ami a Szerződések célkitűzéseinek eléréséhez szükséges. Lásd az EUMSZ 5. cikkét.

2

(3)  Lásd az „Európa 2020 – Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című bizottsági közleményt, COM(2010) 2020 végleges, 2010. március 3.

3

Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája

(4)  A Bizottság közleménye „A következő lépések Európa fenntartható jövőjéért: Európai fellépés a fenntarthatóságért”, SWD (2016) 390 final, 2016. november 22.

4

A következő lépések Európa fenntartható jövőjéért: Európai fellépés a fenntarthatóságért

(5)  Intézményközi megállapodás (2013. december 2.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság között a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról (HL C 373., 2013.12.20., 1. o.).

5

(6)  További részletekért lásd Juncker elnök és Timmermans első alelnök Bizottságnak címzett közleményét: Irányítás az Európai Bizottságban, C(2017) 6915 final, 2017. október 11., URL: https://ec.europa.eu/info/sites/info/files/c_2017_6915_final_en.pdf.

6

(7)  Például a belsőkontroll-normák a COSO 2013 belsőkontroll-elveken alapulnak.

7

(8)  Ennek eredményeképpen az „Európai Bizottság” fogalom egyrészt az intézményt – a biztosi testületet – jelenti, amely a Bizottság tagjaiból áll, másrészt a Bizottság szervezeti egységeinek főigazgatói (és egyéb igazgatási struktúrák, például a szolgálatok, a hivatalok és a végrehajtó ügynökségek vezetői) által irányított igazgatást.

8

(1)  Meg kell jegyezni, hogy a számadatok millió euróra való kerekítése miatt a következő táblázatok néhány pénzügyi adata pontatlannak tűnhet.

1

(2)  Az Európai Parlament által 2017. november 18-án elfogadott költségvetés rendelkezése szerint az Unió rövid lejáratú kötelezettségeit a tagállamok által 2018-ban beszedendő vagy azoktól 2018-ban lehívandó saját forrásokból kell kifizetni. Továbbá a személyzeti szabályzat (a módosított, 1968. február 29-i 259/68/EGK, Euratom, ESZAK tanácsi rendelet) 83. cikkének megfelelően a tagállamok együttesen garantálják a nyugdíjkötelezettségeket.

2

(9)  „A többéves pénzügyi keret fejezeteihez nem hozzárendelt” oszlop a konszolidálásba bevont gazdálkodó egységek költségvetés-végrehajtását és konszolidációs kiszűrését, a költségvetésen kívüli műveleteket és a nem allokált programok csekély jelentőségű összegeit foglalja magában.

9

„A többéves pénzügyi keret fejezeteihez nem hozzárendelt” oszlop a konszolidálásba bevont gazdálkodó egységek költségvetés-végrehajtását és konszolidációs kiszűrését, a költségvetésen kívüli műveleteket és a nem allokált programok csekély jelentőségű összegeit foglalja magában.

(10)  A pénzügyi támogatások keretében nyújtott back-to-back hitelek kivételével.

10

(11)  Értékesíthető pénzügyi eszközök (kivéve a tőkeinstrumentumokat és az egységesített alapot).

11

(12)  Az eredménnyel szemben valós értéken értékelt pénzügyi eszközök.

12

(13)  A hitelek és követelések magukban foglalják a behajtható követeléseket.

13

(14)  Korrekciós koefficiens (kk) alkalmazásával.

14

(15)  A távozást követő első három évre fizetik.

15

(16)  Meg kell jegyezni, hogy a számadatok millió euróra való kerekítése miatt a következő táblázatok néhány pénzügyi adata pontatlannak tűnhet.

16

(17)  Az ebben a táblázatban szereplő eszközök a pénzügyi kimutatások több tételét magukban foglalják („Értékesíthető pénzügyi eszközök”4 014 millió EUR összegben [ebből 1 145 millió EUR tőkeinstrumentum]; „Pénzeszközök és pénzeszköz-egyenértékesek”1 325 millió EUR összegben; „Hitelek” 93 millió EUR összegben és egyéb tételek 94 millió EUR összegben).

17

(18)  Az ebben a táblázatban szereplő kötelezettségek a pénzügyi kimutatások több tételét magukban foglalják („Céltartalékok” 857 millió EUR összegben; „Szállítói kötelezettségek” 66 millió EUR összegben és egyéb tételek 7 millió EUR összegben).

18

(19)  Egyes garanciák esetében az EU által vállalt kockázat teljes összegére céltartalékot képeztek.

19

(20)  Refinanszírozási ügyletek nélkül.

20

(21)  Elővigyázatossági pénzügyi támogatás nélkül.

21

(*1)  A fenti számadatok a megelőző és a korrekciós mechanizmusok pénzügyi hatását tükrözik; további részletekért lásd az uniós költségvetésre vonatkozó 2017. évi éves irányítási és teljesítményjelentés 2. szakaszát.

*1

(22)  További információk: az Európai Bizottság 2018. téli európai gazdasági előrejelzése, https://ec.europa.eu/info/publications/economic-and-financial-affairs-publications_en.

22

(23)  2018 áprilisában Románia 1,2 milliárd EUR összegű tőketörlesztést teljesített, és 2018 októberében további 0,1 milliárd EUR összegű tőketörlesztés várható.

23

(24)  Írország egy 3,4 milliárd EUR összegű törlesztőrészlet futamidejének meghosszabbítását kérte, amelyet jóváhagytak és 2018 első negyedévében piaci hitelfelvétellel finanszíroztak, amelyet a későbbiekben két részletben kell majd törleszteni (2025-ben 2,4 milliárd EUR-t, majd 2033-ban 1 milliárd EUR-t).

24

(25)  Meg kell jegyezni, hogy a számadatok millió euróra való kerekítése miatt a következő táblázatok néhány pénzügyi adata pontatlannak tűnhet.

25

---

| 28.9.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 348/175 |
| --- | --- | --- | --- |

28.9.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 348/175

---

A SZÁMVEVŐSZÉK MEGBÍZHATÓSÁGI NYILATKOZATA AZ EURÓPAI PARLAMENTNEK ÉS A TANÁCSNAK – A FÜGGETLEN ELLENŐR JELENTÉSE

(2018/C 348/02)

Vélemény

| I. | A Számvevőszék a következőket ellenőrizte:






  a) | az Európai Uniónak a Bizottság által 2018. június 27-én jóváhagyott konszolidált beszámolója, amely a 2017. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó konszolidált pénzügyi kimutatásokból (1) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (2) áll; |
| --- | --- | --- |

I.

a)

az Európai Uniónak a Bizottság által 2018. június 27-én jóváhagyott konszolidált beszámolója, amely a 2017. december 31-ével záruló pénzügyi évre vonatkozó konszolidált pénzügyi kimutatásokból (1) és a költségvetés végrehajtásáról szóló jelentésekből (2) áll;

| b) | a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke értelmében. |
| --- | --- |

b)

a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége, az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 287. cikke értelmében.

A beszámoló megbízhatósága

| Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról









  II. | Véleményünk szerint az Európai Uniónak (EU) a 2017. december 31-ével záruló évre vonatkozó konszolidált beszámolója minden lényeges szempontból híven, a költségvetési rendeletnek, valamint a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelően tükrözi az Unió 2017. december 31-i pénzügyi helyzetét, a tárgyévi gazdasági események eredményét, a pénzforgalmat és a nettó eszközállomány változásait. |
| --- | --- |

Vélemény a beszámoló megbízhatóságáról

II.

A beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűsége és szabályszerűsége

Bevételek

| Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről









  III. | Véleményünk szerint a 2017. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló bevételek minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

Vélemény a beszámoló alapjául szolgáló bevételek jogszerűségéről és szabályszerűségéről

III.

Kifizetések

| Korlátozott vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről









  IV. | Véleményünk szerint – a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozó korlátozott vélemény alapjáról szóló bekezdésben tárgyaltak hatásainak kivételével – a 2017. december 31-ével záruló évre vonatkozó beszámoló alapjául szolgáló kifizetések minden lényeges szempontból jogszerűek és szabályszerűek. |
| --- | --- |

Korlátozott vélemény a beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről

IV.

A vélemény alapja

| V. | Ellenőrzésünket az IFAC nemzetközi ellenőrzési standardjai (ISA-k) és etikai kódexe, valamint a legfőbb ellenőrző intézményeknek az INTOSAI által elfogadott nemzetközi standardjai (ISSAI-k) szerint végeztük. A standardok alkalmazásában a Számvevőszék felelősségét a jelentésünknek az ellenőr felelősségével foglalkozó része fejti ki részletesebben. A hivatalos könyvvizsgálók – a Nemzetközi Számviteli Etikai Standard Testület (IESBA) által kiadott – etikai kódexének megfelelően munkánkat függetlenül végezzük, és az e standardokkal és előírásokkal, valamint az IESBA etikai kódexszel összefüggő egyéb etikai felelősségünknek is eleget teszünk. Meggyőződésünk, hogy a megszerzett könyvvizsgálati bizonyíték elégséges és megfelelő alapot nyújt véleményünk kialakításához. |
| --- | --- |

V.

A beszámoló alapjául szolgáló kifizetések jogszerűségéről és szabályszerűségéről alkotott korlátozott vélemény alapja

| VI. | A 2017-ben nyilvántartásba vett, költségtérítésen alapuló kiadásokat (3) lényeges hibaszint jellemzi. A költségtérítésen alapuló kifizetések általunk becsült hibaszintje 3,7 %. Az általunk becsült általános hibaszint (2,4 %) még mindig meghaladja a lényegességi küszöbünket, de nem általános érvényű. A jogosultságalapú kifizetéseket (4) nem jellemzi lényeges hibaszint. |
| --- | --- |

VI.

Fontosabb ellenőrzési témák

| VII. | Fontosabb ellenőrzési témáknak azokat nevezzük, amelyek szakmai megítélésünk szerint az Európai Unió tárgyidőszakra vonatkozó konszolidált beszámolójának ellenőrzésében a legjelentősebbek voltak. Ezekkel a témákkal a pénzügyi kimutatások egésze ellenőrzésének összefüggésében és az azokról szóló vélemény kialakításakor foglalkoztunk ugyan, azonban külön nem adunk róluk véleményt. |
| --- | --- |

VII.

Értékeltük az Európai Stratégiai Befektetési Alap (ESBA) sajáttőke-portfóliókra nyújtott garanciájának számviteli kezelését

| VIII. | Az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) – az Unió és az EBB által 2015-ben indított együttes kezdeményezés (5) – célja, hogy az EBB Csoport kockázatviselő képességének növelése révén ösztönözze a beruházásokat az Unió egészében. A kezdeményezés keretében az uniós költségvetés legfeljebb 16 milliárd (6) euró garanciát nyújt az infrastrukturális és innovációs támogatási kerethez (IIW), illetve a kis- és középvállalkozásokra irányuló támogatási kerethez (SMEW) kapcsolódó befektetésekkel kapcsolatos ESBA-műveletek esetleges veszteségeinek fedezésére (7). |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | A korábbi években azért összpontosítottunk erre a területre, mert az ESBA létrehozása az Unió és az EBB közötti megállapodásokból adódóan számos összetett számviteli kérdést vetett fel. 2017 novemberében a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője konzultált a szakértői tanácsadói csoporttal az Unió által garantált SMEW sajáttőke-műveletek helyes számviteli kezeléséről. A kapott tanácsot követve és saját szakmai megítélése alapján a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője úgy döntött, hogy a Bizottság – sem önállóan, sem az EBB-vel megosztva – nem gyakorol ellenőrzést az ESBA felett (8). Ez az Unió 2017. évi konszolidált éves beszámolója kapcsán azzal a következménnyel jár, hogy az EBB-csoportnak nyújtott uniós garancia a következőképpen kezelendő:






  a) | az IIW adósság-portfólió esetében: pénzügyi garanciára irányuló kötelezettségként; |
| --- | --- | --- |

IX.

a)

az IIW adósság-portfólió esetében: pénzügyi garanciára irányuló kötelezettségként;

| b) | a SMEW adósság-portfólió esetében: pénzügyi tartalékként; |
| --- | --- |

b)

a SMEW adósság-portfólió esetében: pénzügyi tartalékként;

| c) | mindkét sajáttőke-portfólió esetében: származtatott termékként (az eredményen keresztül valós értéken pénzügyi eszközként vagy kötelezettségként). |
| --- | --- |

c)

mindkét sajáttőke-portfólió esetében: származtatott termékként (az eredményen keresztül valós értéken pénzügyi eszközként vagy kötelezettségként).

| X. | Értékeltük az ESBA sajáttőke-portfóliókra nyújtott garanciájának számviteli kezelését. Véleményünk szerint az nem befolyásolja az Unió 2017. évi konszolidált éves beszámolója által nyújtott megbízható és valós képet. |
| --- | --- |

X.

Megvizsgáltuk a nyugdíjfizetési, illetve egyéb munkavállalói juttatásokra irányuló kötelezettséget

| XI. | Az Unió mérlegében 2017 végén 73,1 milliárd euró összegű nyugdíjra és más munkavállalói juttatásra vonatkozó kötelezettség szerepelt. Ez az egyik legjelentősebb összegű kötelezettségvállalás a mérlegben: a 2017. év összesen 236,5 milliárd euró összegű kötelezettségvállalásainak közel a harmadát teszi ki. |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Ezeknek a nyugdíjakra képzett céltartalékkal és az egyéb munkavállalói juttatásokkal kapcsolatos kötelezettségeknek a legnagyobb része (64,0 milliárd euró) az Európai Unió tisztviselőire és egyéb alkalmazottaira vonatkozó nyugdíjrendszerhez (PSEO) kapcsolódik. A nyugdíjfizetési kötelezettség az Európai Közösségek tisztviselői személyzeti szabályzatának (a „személyzeti szabályzat”) 83. cikke és az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 4. cikkének (3) bekezdése által biztosított „meghatározott juttatást” fedezi. A beszámolóban szereplő kötelezettség annak az összegnek felel meg, amelyet a meglévő öregséginyugdíj-fizetési kötelezettségek teljesítésére szolgáló nyugdíjalapba kellett volna befizetni, amennyiben létrehoztak volna ilyen alapot (9). Ez az összeg az öregségi nyugdíjakon kívül az uniós alkalmazottak rokkantsági, özvegyi és árvasági nyugdíjait is fedezi. A személyzeti szabályzat 83. cikke értelmében a nyugdíjjárulékokat az Unió költségvetésére terhelik. A tagállamok együttesen garantálják a járulékok kifizetését, és a járulékok finanszírozásával kapcsolatos költségekhez egyharmad arányban a tisztviselők is hozzájárulnak. |
| --- | --- |

XII.

| XIII. | A PSEO az Európai Unió köztisztviselőinek kötelező foglalkoztatói nyugdíjrendszere, amelynek keretében a jövőbeni nyugdíjakat az alkalmazottaktól és az őket foglalkoztató intézményektől és szervektől származó hozzájárulásból finanszírozzák. A rendszert úgy alakították ki, hogy biztosításmatematikailag – a hozzájárulás mértékének és a nyugdíjkorhatárnak a kiigazításai révén – alapértelmezésben egyensúlyban maradjon. Az Eurostat által éves rendszerességgel elvégzett számítás biztosításmatematikai jellege a nyugdíjköltségek hosszú távú előrejelzésének kiszámításához használt paraméterek számából és sokféleségéből is kitűnik. |
| --- | --- |

XIII.

| XIV. | Ellenőrzésünk keretében megvizsgáltuk a biztosításmatematikai feltevéseket és a nyugdíjfizetési kötelezettség annak alapján végzett értékmegállapítását. Ellenőriztük a számszerű adatokat, a biztosításmatematikai paramétereket, a kötelezettség kiszámítását, valamint azoknak a konszolidált mérlegben való bemutatását és a konszolidált pénzügyi kimutatásokhoz fűzött megjegyzéseket. A Bizottság a konszolidált pénzügyi kimutatásokhoz fűzött 2.9. megjegyzés tanúsága szerint továbbra is lépéseket tesz a munkavállalói juttatásokra vonatkozó kötelezettségek kiszámításához használt folyamatok megbízhatóbbá tétele érdekében, amit mi is figyelemmel fogunk kísérni. |
| --- | --- |

XIV.

Értékeltük a beszámolóban bemutatott elhatárolt kiadásokat

| XV. 2017. | év végén a kedvezményezetteknek járó, felmerült, de még be nem jelentett támogatható kiadások becsült összege 101 milliárd euró volt (2016. év végén: 102 milliárd euró). A Bizottság ezeket az összegeket elhatárolt költségként szerepeltette (10). |
| --- | --- |

XV. 2017.

| XVI. | Megvizsgáltuk a főbb főigazgatóságok által az év végi becslésekhez alkalmazott módszertanokat és kontrollrendszereket. Mintákat vettünk számlákból és előfinanszírozásokból, és megvizsgáltuk ezeket az elemeket, hogy értékeljük annak kockázatát, hogy az elhatárolt kiadásokat hibásan állapították meg. További magyarázatokat kértünk a Bizottság számviteli részlegeitől az általános módszertanról. |
| --- | --- |

XVI.

| XVII. | Megállapíthatjuk, hogy az elhatárolt kiadások konszolidált mérlegben szereplő teljes becsült összege valós. |
| --- | --- |

XVII.

Értékeltük az Egyesült Királyság Európai Unióból való kilépésének a 2017. évi beszámolóra gyakorolt lehetséges hatásait

| XVIII. | Az Egyesült Királyság 2017. március 29-én hivatalosan értesítette az Európai Tanácsot azon szándékáról, hogy kilép az Európai Unióból (EU). Az Unió és az Egyesült Királyság között megkötendő kilépési megállapodásról 2017. május 22-én kezdődtek meg a tárgyalások. |
| --- | --- |

XVIII.

| XIX. | A pénzügyi elszámolásról szóló, 2018. március 19-i kilépésimegállapodás-tervezet ötödik része (Pénzügyi rendelkezések) kijelenti, hogy az Egyesült Királyság ugyanúgy teljesíteni fogja a jelenlegi és a korábbi többéves pénzügyi keret szerinti minden kötelezettségét, mintha még mindig tagállam lenne. |
| --- | --- |

XIX.

| XX. | Mindezek alapján megállapítjuk, hogy a beszámoló megfelelően tükrözi a kilépési folyamat 2017. december 31-i helyzetét. |
| --- | --- |

XX.

Egyéb

| XXI. | A vezetőség felelősségét képezi az „egyéb információk” megadása: ennek a „Pénzügyi kimutatások tárgyalása és elemzése” részét képezi, a konszolidált beszámoló és arról készített jelentésünk azonban nem. A konszolidált beszámolóról szóló véleményünk nem vonatkozik az egyéb információkra, ezekre vonatkozóan nem fogalmazunk meg bizonyossági következtetést. A konszolidált beszámolóra irányuló ellenőrzésünkkel összefüggésben feladatunk az egyéb információk elolvasása és annak megállapítása is, hogy azok lényeges eltérést mutatnak-e a konszolidált beszámolóhoz vagy az ellenőrzés során szerzett ismereteinkhez képest, illetve egyéb módon úgy tűnik-e, hogy lényeges hibát tartalmaznak. Ha megállapítjuk, hogy az egyéb információk lényeges hibás állítást tartalmaznak, arról kötelesek vagyunk beszámolni. E tekintetben jelen esetben nincs jelentésbe foglalható információ. |
| --- | --- |

XXI.

A vezetőség felelőssége

| XXII. | Az EUMSZ 310–325. cikke és a költségvetési rendelet értelmében a vezetőség felel az Unió konszolidált beszámolójának a közszféra nemzetközileg elfogadott számviteli standardjainak megfelelő elkészítéséért és bemutatásáért, valamint a beszámoló alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért. Ez a felelősség magában foglalja az – akár csalásból, akár tévedésből eredő lényeges hibáktól mentes – pénzügyi kimutatások elkészítését és bemutatását lehetővé tévő belső kontrollrendszer kialakítását, megvalósítását és fenntartását. A vezetőség felelős továbbá annak biztosításáért, hogy a pénzügyi kimutatásokban szereplő tevékenységek, pénzügyi műveletek és információk megfeleljenek az őket szabályozó hatóságok előírásainak. Az Unió beszámolójának alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségéért és szabályszerűségéért a végső felelősséget a Bizottság viseli (az EUMSZ 317. cikke). |
| --- | --- |

XXII.

| XXIII. | A konszolidált beszámoló elkészítésekor a vezetőség felelőssége annak felmérése, hogy az Unió képes-e tevékenységének folytatására, adott esetben az ezt érintő ügyek közzététele, valamint az, hogy a beszámolót a tevékenység folytatásának feltételezésével készítse el, kivéve, ha a vezetőségnek szándékában áll megszüntetni a jogalanyt vagy beszüntetni a működését, vagy amikor nem áll előtte ezen kívül más reális lehetőség. |
| --- | --- |

XXIII.

| XXIV. | A Bizottság felelős az Unió pénzügyi beszámolási folyamatának felügyeletéért. |
| --- | --- |

XXIV.

| XXV. | A költségvetési rendelet (IX. cím) értelmében a Bizottság számvitelért felelős tisztviselőjének először a tárgyévet követő év március 31-ig előzetes beszámolóként, majd július 31-ig végleges beszámolóként kell bemutatnia ellenőrzésre az Unió konszolidált beszámolóját. Már az előzetes beszámolónak is megbízható és valós képet kell nyújtania a pénzügyi helyzetről. Ezért a költségvetési rendelet X. címében előírt feladatunk határidőre történő elvégzéséhez elengedhetetlen, hogy az előzetes beszámoló összes elemét végleges számításként mutassák be. Az előzetes és a végleges beszámoló között eltérés elvileg csak a mi észrevételeink nyomán lehetséges. |
| --- | --- |

XXV.

Az ellenőrnek a konszolidált beszámoló és az annak alapjául szolgáló tranzakciók vizsgálatával kapcsolatos felelőssége

| XXVI. | Célunk, hogy észszerű bizonyosságot szerezzünk arról, hogy az Unió konszolidált beszámolója nem tartalmaz lényeges hibákat, és hogy az alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűek és szabályszerűek, valamint hogy ellenőrzésünk alapján megbízhatósági nyilatkozatot nyújtsunk be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a beszámoló megbízhatóságára, valamint az annak alapjául szolgáló tranzakciók jogszerűségére és szabályszerűségére vonatkozóan. Az észszerű bizonyosság a bizonyosság magas szintjének felel meg ugyan, de nem garancia arra, hogy az ellenőrzés feltétlenül kiszűri az esetlegesen fennálló lényeges hibákat vagy lényeges meg nem felelést. Ezek eredhetnek csalásból vagy tévedésből, és akkor tekintendők lényegesnek, ha észszerűen feltételezhető, hogy külön-külön vagy együttesen befolyásolják a felhasználóknak az e konszolidált beszámoló alapján hozott gazdasági döntéseit. |
| --- | --- |

XXVI.

| XXVII. | A bevételek tekintetében a hozzáadottérték-adón (héa) és a bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló saját források számvevőszéki ellenőrzésének kiindulópontját az e források kiszámításának alapját képező makrogazdasági összesítő adatok jelentik. Az ellenőrzés megvizsgálja, hogy a Bizottság milyen rendszereket alkalmaz az adatok feldolgozására a tagállami hozzájárulások beérkezéséig, illetve az adatoknak a konszolidált beszámolóba való bekerüléséig. A hagyományos saját források esetében a vámhatóságok számláit és a vámkötelezettségek mozgását vizsgáljuk egészen addig, amíg az összegek beérkeznek a Bizottsághoz és megjelennek a könyvelésben. |
| --- | --- |

XXVII.

| XXVIII | A kiadások tekintetében akkor vizsgáljuk meg a kifizetéseket, miután a kiadás felmerült, azt lekönyvelték és elfogadták. Ez a vizsgálat minden kifizetési kategóriára kiterjed (az eszközök beszerzését szolgáló kifizetésekre is), és az előlegfizetésektől eltekintve azon a ponton történik, ahol a kifizetést teljesítik. Az előlegek kifizetésének megvizsgálása akkor történik, amikor a pénzeszközök címzettje igazolást ad a pénzeszközök helyes felhasználásáról, és az intézmény vagy szerv az előlegfizetés elszámolásával elfogadja az igazolást; előfordulhat, hogy erre csak egy későbbi évben kerül sor. |
| --- | --- |

XXVIII

| XXIX. | Az ISA és ISSAI standardokkal összhangban szakmai megítélésünk szerint és szakmai szkepticizmussal járunk el az ellenőrzés egésze során. Ezenkívül:






  a) | Azonosítjuk és értékeljük annak kockázatát, hogy – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba fordulhat elő a konszolidált beszámolóban, illetve az Unió jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés az alapul szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatokra reagáló ellenőrzési eljárásokat tervezünk és végzünk el, és a véleményünk megadásához elégséges és megfelelő alapot nyújtó ellenőrzési bizonyítékot szerzünk. Egy csalásból eredő lényeges hiba vagy lényeges meg nem felelés kiszűrése nehezebb, mint a hibából eredő lényeges hiba vagy lényeges meg nem felelés feltárása, mivel a csalás magában foglalhatja az összejátszást, a hamisítást, a szándékos mulasztást, a hamis nyilatkozattételt, illetve a belső kontroll felülbírálását, emiatt az ilyen esetek fel nem tárásának a kockázata is nagyobb. |
| --- | --- | --- |

XXIX.

a)

Azonosítjuk és értékeljük annak kockázatát, hogy – akár csalás, akár tévedés okozta – lényeges hiba fordulhat elő a konszolidált beszámolóban, illetve az Unió jogszabályi keretének való lényeges meg nem felelés az alapul szolgáló tranzakciókban. Az említett kockázatokra reagáló ellenőrzési eljárásokat tervezünk és végzünk el, és a véleményünk megadásához elégséges és megfelelő alapot nyújtó ellenőrzési bizonyítékot szerzünk. Egy csalásból eredő lényeges hiba vagy lényeges meg nem felelés kiszűrése nehezebb, mint a hibából eredő lényeges hiba vagy lényeges meg nem felelés feltárása, mivel a csalás magában foglalhatja az összejátszást, a hamisítást, a szándékos mulasztást, a hamis nyilatkozattételt, illetve a belső kontroll felülbírálását, emiatt az ilyen esetek fel nem tárásának a kockázata is nagyobb.

| b) | Megismerjük az ellenőrzés szempontjából releváns belső kontrollokat. Ezt a megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, nem pedig a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása céljából tesszük. |
| --- | --- |

b)

Megismerjük az ellenőrzés szempontjából releváns belső kontrollokat. Ezt a megfelelő ellenőrzési eljárások megtervezése, nem pedig a belső kontroll eredményességével kapcsolatos vélemény kialakítása céljából tesszük.

| c) | Felmérjük, hogy a vezetőség által alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e és a vezetőség számviteli becslései, illetve az általa közölt adatok észszerűek-e. |
| --- | --- |

c)

Felmérjük, hogy a vezetőség által alkalmazott számviteli politikák megfelelőek-e és a vezetőség számviteli becslései, illetve az általa közölt adatok észszerűek-e.

| d) | Megállapítjuk, hogy helytálló-e a vezetőség részéről a tevékenység folytatásának feltételezése, valamint hogy a kapott bizonyítékok alapján egyes eseményekből vagy körülményekből adódóan olyan lényeges bizonytalanság áll-e fenn, amely súlyos kétségeket ébreszt azt illetően, hogy a jogalany képes-e tevékenységének folytatására. Ha lényeges bizonytalanság fennállását állapítjuk meg, akkor ellenőri jelentésünkben fel kell hívnunk a figyelmet a konszolidált beszámolóban szereplő, ezzel kapcsolatosan közölt adatokra, vagy amennyiben a közölt adatok nem megfelelőek, módosítanunk kell véleményünket. Következtetéseink a jelentésünk elkészültének napjáig kapott ellenőrzési bizonyítékokon alapulnak. A jövőben bekövetkező események, illetve körülmények következtében azonban az intézmény felhagyhat tevékenysége folytatásával. |
| --- | --- |

d)

Megállapítjuk, hogy helytálló-e a vezetőség részéről a tevékenység folytatásának feltételezése, valamint hogy a kapott bizonyítékok alapján egyes eseményekből vagy körülményekből adódóan olyan lényeges bizonytalanság áll-e fenn, amely súlyos kétségeket ébreszt azt illetően, hogy a jogalany képes-e tevékenységének folytatására. Ha lényeges bizonytalanság fennállását állapítjuk meg, akkor ellenőri jelentésünkben fel kell hívnunk a figyelmet a konszolidált beszámolóban szereplő, ezzel kapcsolatosan közölt adatokra, vagy amennyiben a közölt adatok nem megfelelőek, módosítanunk kell véleményünket. Következtetéseink a jelentésünk elkészültének napjáig kapott ellenőrzési bizonyítékokon alapulnak. A jövőben bekövetkező események, illetve körülmények következtében azonban az intézmény felhagyhat tevékenysége folytatásával.

| e) | Értékeljük a konszolidált beszámoló általános bemutatását, felépítését és tartalmát, beleértve valamennyi közölt adatot is, valamint azt, hogy a konszolidált beszámoló úgy mutatja-e be az alapjául szolgáló tranzakciókat és eseményeket, ahogy az a valós bemutatáshoz szükséges. |
| --- | --- |

e)

Értékeljük a konszolidált beszámoló általános bemutatását, felépítését és tartalmát, beleértve valamennyi közölt adatot is, valamint azt, hogy a konszolidált beszámoló úgy mutatja-e be az alapjául szolgáló tranzakciókat és eseményeket, ahogy az a valós bemutatáshoz szükséges.

| f) | Ahhoz, hogy véleményt alakítsunk ki a konszolidált beszámolóról és az alapjául szolgáló tranzakciókról, elegendő és megfelelő ellenőrzési bizonyítékot szerzünk az Európai Unió konszolidációs körébe tartozó intézmények pénzügyi információi tekintetében. Feladatunk az ellenőrzés irányítása, felügyelete és elvégzése, és kizárólagos felelősséget viselünk ellenőri véleményünkért. |
| --- | --- |

f)

Ahhoz, hogy véleményt alakítsunk ki a konszolidált beszámolóról és az alapjául szolgáló tranzakciókról, elegendő és megfelelő ellenőrzési bizonyítékot szerzünk az Európai Unió konszolidációs körébe tartozó intézmények pénzügyi információi tekintetében. Feladatunk az ellenőrzés irányítása, felügyelete és elvégzése, és kizárólagos felelősséget viselünk ellenőri véleményünkért.

| XXX. | A vezetőséggel közöljük többek között az ellenőrzés tervezett hatókörét, ütemezését és a jelentősebb ellenőrzési megállapításokat, beleértve a belső kontrollrendszerben megállapított jelentős hiányosságokat is. |
| --- | --- |

XXX.

| XXXI. | A Bizottsággal és más ellenőrzött intézményekkel megvitatott témák közül meghatározzuk azokat, amelyek a konszolidált beszámoló ellenőrzése során a legjelentősebbek voltak, és ezáltal a tárgyidőszak tekintetében fontosabb ellenőrzési témáknak minősülnek. Ezek a témák jelentésünkben bemutatásra kerülnek, kivéve, ha törvény vagy rendelet kizárja azok nyilvános közzétételét, vagy abban a rendkívül ritka esetben, ha mi határozunk úgy, hogy eltekintünk egy adott téma jelentésünkben való közzétételétől, mert észszerűen feltételezhető, hogy ennek kedvezőtlen következményei meghaladják a közlésből származó közérdekű hasznot. |
| --- | --- |

XXXI.

2018. július 12.

Klaus-Heiner LEHNE

elnök

Európai Számvevőszék

12, rue Alcide De Gasperi, Luxembourg, LUXEMBURG

---

(1)  A konszolidált pénzügyi kimutatások a következőkből állnak: mérleg, eredménykimutatás, pénzforgalmi kimutatás, a nettó eszközállomány változásainak kimutatása, a számviteli politika meghatározó alapelveinek összefoglalása és további magyarázó megjegyzések (beleértve a szegmensenkénti jelentéseket).

1

(2)  A költségvetés végrehajtásáról szóló jelentések részét képezik a magyarázó megjegyzések is.

2

(3)  Ezek a kiadások 46,7 milliárd eurót tettek ki. További információk 2017. évi éves jelentésünk 1.19–1.21. bekezdésében olvashatók.

3

(4)  Ezek a kiadások 53,5 milliárd eurót tettek ki. További információk 2017. évi éves jelentésünk 1.18. bekezdésében olvashatók.

4

(5)  Az Európai Parlament és a Tanács 2015. június 25-i (EU) 2015/1017 rendelete az Európai Stratégiai Beruházási Alapról, az Európai Beruházási Tanácsadó Platformról és a Beruházási Projektek Európai Portáljáról, valamint az 1291/2013/EU és az 1316/2013/EU rendelet módosításáról – az Európai Stratégiai Beruházási Alap (HL L 169., 2015.7.1., 1. o.) (ESBA-rendelet).

5

(6)  A garanciát a 2017. decemberi módosított ESBA-rendelettel (az Európai Parlament és a Tanács 2017. december 13-i (EU) 2017/2396 rendelete az 1316/2013/EU rendelet és az (EU) 2015/1017 rendelet módosításáról [HL L 345., 2017.12.27., 34. o.]) és a 2018 márciusában módosított ESBA-rendelettel összhangban 26 milliárd euróra emelték fel.

6

(7)  Lásd: 2015. évi éves jelentésünk 1.12–1.16. bekezdése.

7

(8)  Az ESBA eszköz irányítási struktúrájából – akárcsak az uniós garancia felhasználásából és elosztásából – arra is lehetne következtetni, hogy az eszköz közös ellenőrzés alatt áll. A Bizottság szerint azonban a SMEW sajáttőke-termékkel, illetve az ESBA-kezdeményezés egészével összefüggő legtöbb releváns tevékenység esetében nem szükséges egyhangú egyetértés, amiből a Bizottság számvitelért felelős tisztviselője azt a következtetést vonta le, hogy nem lehet szó közös ellenőrzésről.

8

(9)  Lásd: 25. Nemzetközi Költségvetési Számviteli Standard (IPSAS) – Munkavállalói juttatások. A PSEO esetében a meghatározott juttatási kötelem azon várható jövőbeni kifizetések jelenértékének felel meg, amelyeket az Uniónak folyósítania kell ahhoz, hogy eleget tegyen a munkavállalók tárgyidőszaki és megelőző időszaki szolgálatából eredő nyugdíjfizetési kötelezettségeinek.

9

(10)  Az összeg egyrészt a mérleg „kötelezettségek” oldalán megjelenített 64 milliárd euró elhatárolt kiadásból, másrészt a mérleg „eszközök” oldalán megjelenített, az előfinanszírozás értékét csökkentő 37 milliárd eurós összegből áll.

10

---