# Eiropas Savienības C 369/2018

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 369 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 61. gadagājums2018. gada 11. oktobris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 369

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

61. gadagājums2018. gada 11. oktobris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2017.–2018. GADA SESIJA2017. gada 11.–14. decembra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 178, 24.5.2018 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2017.–2018. GADA SESIJA2017. gada 11.–14. decembra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 178, 24.5.2018 .
  PIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 178, 24.5.2018 .

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2017. gada 12. decembra |
| 2018/C 369/01 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra nenormatīvā rezolūcija ar priekšlikumu nenormatīvai rezolūcijai par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Padziļinātas partnerības un sadarbības nolīgumu starp ES un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses (12409/2016 – C8-0469/2016 – 2016/0166(NLE) – 2017/2035(INI)) | 2 |
| 2018/C 369/02 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra rezolūcija par 2017. gada ziņojumu par ES pilsonību: pilsoņu tiesību stiprināšana demokrātisku pārmaiņu Savienībā (2017/2069(INI)) | 11 |
| 2018/C 369/03 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra rezolūcija par virzību uz digitālās tirdzniecības stratēģiju (2017/2065(INI)) | 22 |
| | Trešdiena, 2017. gada 13. decembra |
| 2018/C 369/04 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. decembra rezolūcija par pašreizējo stāvokli sarunās ar Apvienoto Karalisti (2017/2964(RSP)) | 32 |
| 2018/C 369/05 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. decembra rezolūcija par gada ziņojumu par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (2017/2123(INI)) | 36 |
| 2018/C 369/06 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. decembra rezolūcija par gada ziņojumu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (2017/2121(INI)) | 47 |
| 2018/C 369/07 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. decembra rezolūcija par 2016. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (2017/2122(INI)) | 56 |
| | Ceturtdiena, 2017. gada 14. decembra |
| 2018/C 369/08 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. decembra rezolūcija par vārda brīvību Vjetnamā, jo īpaši Nguyen Van Hoa lietu (2017/3001(RSP)) | 73 |
| 2018/C 369/09 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. decembra rezolūcija par Kambodžu: īpaši par CNRP partijas likvidāciju (2017/3002(RSP)) | 76 |
| 2018/C 369/10 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. decembra rezolūcija par Salvadoru: tādu sieviešu lietas, kuras sauktas pie atbildības par spontāniem abortiem (2017/3003(RSP)) | 79 |
| 2018/C 369/11 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. decembra rezolūcija par stāvokli Afganistānā (2017/2932(RSP)) | 85 |
| 2018/C 369/12 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. decembra rezolūcija par rohindžu stāvokli (2017/2973(RSP)) | 91 |
| 2018/C 369/13 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. decembra rezolūcija par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Direktīva 2011/93/ES par seksuālas vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu (2015/2129(INI)) | 96 |
| 2018/C 369/14 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. decembra rezolūcija par Lūgumrakstu komitejas apspriežu rezultātiem 2016. gadā (2017/2222(INI)) | 105 |
| 2018/C 369/15 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. decembra rezolūcija par Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģiju (2016/2327(INI)) | 114 |
| | IETEIKUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Trešdiena, 2017. gada 13. decembra |
| 2018/C 369/16 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. decembra ieteikums Padomei un Komisijai pēc izmeklēšanas attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (2016/3044(RSP)) | 132 |
| 2018/C 369/17 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. decembra ieteikums Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos par Honkongu 20 gadus pēc tās nodošanas Ķīnai (2017/2204(INI)) | 156 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2017. gada 12. decembra

2018/C 369/01

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra nenormatīvā rezolūcija ar priekšlikumu nenormatīvai rezolūcijai par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Padziļinātas partnerības un sadarbības nolīgumu starp ES un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses (12409/2016 – C8-0469/2016 – 2016/0166(NLE) – 2017/2035(INI))

2

2018/C 369/02

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra rezolūcija par 2017. gada ziņojumu par ES pilsonību: pilsoņu tiesību stiprināšana demokrātisku pārmaiņu Savienībā (2017/2069(INI))

11

2018/C 369/03

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra rezolūcija par virzību uz digitālās tirdzniecības stratēģiju (2017/2065(INI))

22

Trešdiena, 2017. gada 13. decembra

2018/C 369/04

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. decembra rezolūcija par pašreizējo stāvokli sarunās ar Apvienoto Karalisti (2017/2964(RSP))

32

2018/C 369/05

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. decembra rezolūcija par gada ziņojumu par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (2017/2123(INI))

36

2018/C 369/06

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. decembra rezolūcija par gada ziņojumu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (2017/2121(INI))

47

2018/C 369/07

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. decembra rezolūcija par 2016. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (2017/2122(INI))

56

Ceturtdiena, 2017. gada 14. decembra

2018/C 369/08

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. decembra rezolūcija par vārda brīvību Vjetnamā, jo īpaši Nguyen Van Hoa lietu (2017/3001(RSP))

Nguyen Van Hoa

73

2018/C 369/09

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. decembra rezolūcija par Kambodžu: īpaši par CNRP partijas likvidāciju (2017/3002(RSP))

76

2018/C 369/10

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. decembra rezolūcija par Salvadoru: tādu sieviešu lietas, kuras sauktas pie atbildības par spontāniem abortiem (2017/3003(RSP))

79

2018/C 369/11

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. decembra rezolūcija par stāvokli Afganistānā (2017/2932(RSP))

85

2018/C 369/12

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. decembra rezolūcija par rohindžu stāvokli (2017/2973(RSP))

91

2018/C 369/13

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. decembra rezolūcija par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Direktīva 2011/93/ES par seksuālas vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu (2015/2129(INI))

96

2018/C 369/14

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. decembra rezolūcija par Lūgumrakstu komitejas apspriežu rezultātiem 2016. gadā (2017/2222(INI))

105

2018/C 369/15

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. decembra rezolūcija par Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģiju (2016/2327(INI))

114

IETEIKUMI

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2017. gada 13. decembra

2018/C 369/16

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. decembra ieteikums Padomei un Komisijai pēc izmeklēšanas attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (2016/3044(RSP))

132

2018/C 369/17

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. decembra ieteikums Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos par Honkongu 20 gadus pēc tās nodošanas Ķīnai (2017/2204(INI))

156

---

| | II   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2017. gada 12. decembra |
| 2018/C 369/18 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Eleonora Forenza privilēģijas un imunitāti (2017/2199(IMM)) | 162 |
| 2018/C 369/19 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra lēmums par pieprasījumu atcelt Ingeborg Gräßle imunitāti (2017/2220(IMM)) | 164 |

II   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2017. gada 12. decembra

2018/C 369/18

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Eleonora Forenza privilēģijas un imunitāti (2017/2199(IMM))

Eleonora Forenza

162

2018/C 369/19

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra lēmums par pieprasījumu atcelt Ingeborg Gräßle imunitāti (2017/2220(IMM))

Ingeborg Gräßle

164

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | Otrdiena, 2017. gada 12. decembra |
| 2018/C 369/20 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1006/2008 (11382/2/2017 – C8-0358/2017 – 2015/0289(COD)) | 166 |
| 2018/C 369/21 | P8_TA(2017)0476Grozījumi dažādās regulās lauksaimniecības un lauku attīstības jomā***IEiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1305/2013, (ES) Nr. 1306/2013, (ES) Nr. 1307/2013, (ES) Nr. 1308/2013 un (ES) Nr. 652/2014 (COM(2016)0605 – C8-0404/2017 – 2016/0282B(COD))P8_TC1-COD(2016)0282BEiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 12. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību, (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un (ES) Nr. 652/2014, ar ko paredz noteikumus tādu izdevumu pārvaldībai, kuri attiecas uz pārtikas apriti, dzīvnieku veselību un dzīvnieku labturību, augu veselību un augu reproduktīvo materiālu | 167 |
| 2018/C 369/22 | P8_TA(2017)0477ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ES ETS): pašreizējo darbības jomas ierobežojumu saglabāšana attiecībā uz aviācijas darbības darbībām un sagatavošanās globālā tirgus pasākuma ieviešanai no 2021. gada ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK nolūkā saglabāt pašreizējo darbības jomas ierobežojumu attiecībā uz aviācijas darbības darbībām un sagatavoties globālā tirgus pasākuma ieviešanai no 2021. gada (COM(2017)0054 – C8-0028/2017 – 2017/0017(COD))P8_TC1-COD(2017)0017Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 12. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai saglabātu pašreizējos darbības jomas ierobežojumus attiecībā uz aviācijas darbībām un sagatavotos globāla tirgus pasākuma īstenošanai no 2021. gada | 172 |
| 2018/C 369/23 | P8_TA(2017)0478Eiropas Stratēģisko investīciju fonda termiņa pagarināšana ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1316/2013 un (ES) 2015/1017 attiecībā uz Eiropas Stratēģisko investīciju fonda termiņa pagarināšanu, kā arī šā fonda un Eiropas Investīciju konsultāciju centra tehnisku uzlabojumu ieviešanu (COM(2016)0597 – C8-0375/2016 – 2016/0276(COD))P8_TC1-COD(2016)0276Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 12. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko Regulas (ES) Nr. 1316/2013 un (ES) 2015/1017 groza attiecībā uz Eiropas Stratēģisko investīciju fonda termiņa pagarināšanu, kā arī minētā fonda un Eiropas Investīciju konsultāciju centra tehnisku uzlabojumu ieviešanu | 174 |
| 2018/C 369/24 | P8_TA(2017)0481Muitas nodokļi dažu tādu preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par grozītu priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par papildu muitas nodokļiem dažu tādu preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs (kodifikācija) (COM(2017)0361 – C8-0226/2017 – 2014/0175(COD))P8_TC1-COD(2014)0175Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 12. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... par papildu muitas nodokļiem dažu tādu preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs (kodifikācija) | 176 |
| 2018/C 369/25 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Gaisa transporta nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Amerikas Savienotajām Valstīm, no otras puses (13419/2016 – C8-0100/2017 – 2006/0058(NLE)) | 177 |
| 2018/C 369/26 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti (13076/2017 – C8-0415/2017 – 2017/0193(NLE)) | 178 |
| 2018/C 369/27 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Padziļinātu partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses (12409/2016 – C8-0469/2016 – 2016/0166(NLE)) | 179 |
| 2018/C 369/28 | Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra lēmums par Komisijas priekšlikumu pagarināt Vienotās noregulējuma valdes priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņu (N8-0092/2017 – C8-0425/2017 – 2017/0901(NLE)) | 180 |
| | Trešdiena, 2017. gada 13. decembra |
| 2018/C 369/29 | Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2017. gada 17. novembra deleģēto regulu, ar ko attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par pienākumu veikt noteiktu atvasināto instrumentu tirdzniecību papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem (C(2017)07684 – 2017/2979(DEA)) | 181 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2017. gada 12. decembra

2018/C 369/20

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1006/2008 (11382/2/2017 – C8-0358/2017 – 2015/0289(COD))

166

2018/C 369/21

P8_TA(2017)0476Grozījumi dažādās regulās lauksaimniecības un lauku attīstības jomā***IEiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1305/2013, (ES) Nr. 1306/2013, (ES) Nr. 1307/2013, (ES) Nr. 1308/2013 un (ES) Nr. 652/2014 (COM(2016)0605 – C8-0404/2017 – 2016/0282B(COD))P8_TC1-COD(2016)0282BEiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 12. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību, (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un (ES) Nr. 652/2014, ar ko paredz noteikumus tādu izdevumu pārvaldībai, kuri attiecas uz pārtikas apriti, dzīvnieku veselību un dzīvnieku labturību, augu veselību un augu reproduktīvo materiālu

167

2018/C 369/22

P8_TA(2017)0477ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ES ETS): pašreizējo darbības jomas ierobežojumu saglabāšana attiecībā uz aviācijas darbības darbībām un sagatavošanās globālā tirgus pasākuma ieviešanai no 2021. gada ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK nolūkā saglabāt pašreizējo darbības jomas ierobežojumu attiecībā uz aviācijas darbības darbībām un sagatavoties globālā tirgus pasākuma ieviešanai no 2021. gada (COM(2017)0054 – C8-0028/2017 – 2017/0017(COD))P8_TC1-COD(2017)0017Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 12. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai saglabātu pašreizējos darbības jomas ierobežojumus attiecībā uz aviācijas darbībām un sagatavotos globāla tirgus pasākuma īstenošanai no 2021. gada

172

2018/C 369/23

P8_TA(2017)0478Eiropas Stratēģisko investīciju fonda termiņa pagarināšana ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1316/2013 un (ES) 2015/1017 attiecībā uz Eiropas Stratēģisko investīciju fonda termiņa pagarināšanu, kā arī šā fonda un Eiropas Investīciju konsultāciju centra tehnisku uzlabojumu ieviešanu (COM(2016)0597 – C8-0375/2016 – 2016/0276(COD))P8_TC1-COD(2016)0276Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 12. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko Regulas (ES) Nr. 1316/2013 un (ES) 2015/1017 groza attiecībā uz Eiropas Stratēģisko investīciju fonda termiņa pagarināšanu, kā arī minētā fonda un Eiropas Investīciju konsultāciju centra tehnisku uzlabojumu ieviešanu

174

2018/C 369/24

P8_TA(2017)0481Muitas nodokļi dažu tādu preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs ***IEiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par grozītu priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par papildu muitas nodokļiem dažu tādu preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs (kodifikācija) (COM(2017)0361 – C8-0226/2017 – 2014/0175(COD))P8_TC1-COD(2014)0175Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 12. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... par papildu muitas nodokļiem dažu tādu preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs (kodifikācija)

176

2018/C 369/25

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Gaisa transporta nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Amerikas Savienotajām Valstīm, no otras puses (13419/2016 – C8-0100/2017 – 2006/0058(NLE))

177

2018/C 369/26

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti (13076/2017 – C8-0415/2017 – 2017/0193(NLE))

178

2018/C 369/27

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Padziļinātu partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses (12409/2016 – C8-0469/2016 – 2016/0166(NLE))

179

2018/C 369/28

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra lēmums par Komisijas priekšlikumu pagarināt Vienotās noregulējuma valdes priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņu (N8-0092/2017 – C8-0425/2017 – 2017/0901(NLE))

180

Trešdiena, 2017. gada 13. decembra

2018/C 369/29

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2017. gada 17. novembra deleģēto regulu, ar ko attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par pienākumu veikt noteiktu atvasināto instrumentu tirdzniecību papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem (C(2017)07684 – 2017/2979(DEA))

181

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

11.10.2018

| 11.10.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 369/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 369/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2017.–2018. GADA SESIJA

2017. gada 11.–14. decembra sēdes

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 178, 24.5.2018.

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2017. gada 12. decembra

| 11.10.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 369/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 369/2

---

P8_TA(2017)0485

Padziļināts partnerības un sadarbības nolīgums starp ES un Kazahstānu (Rezolūcija)

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra nenormatīvā rezolūcija ar priekšlikumu nenormatīvai rezolūcijai par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Padziļinātas partnerības un sadarbības nolīgumu starp ES un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses (12409/2016 – C8-0469/2016 – 2016/0166(NLE) – 2017/2035(INI))

(2018/C 369/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (12409/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (12409/2016),

| — | ņemot vērā projektu Padziļinātam partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses (09452/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padziļinātam partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses (09452/2015),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 31. panta 1. punktu un 37. pantu un saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu un 100. panta 2. punktu, 207. pantu un 209. pantu un īpaši tā 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu (C8-0469/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 31. panta 1. punktu un 37. pantu un saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu un 100. panta 2. punktu, 207. pantu un 209. pantu un īpaši tā 218. panta 6. punkta a) apakšpunktu (C8-0469/2016),

| — | ņemot vērā padziļinātas partnerības un sadarbības nolīguma (EPCA) parakstīšanu 2015. gada 21. decembrī Astanā, klātesot Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Federica Mogherini, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā padziļinātas partnerības un sadarbības nolīguma (EPCA) parakstīšanu 2015. gada 21. decembrī Astanā, klātesot Eiropas Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Federica Mogherini,

| — | ņemot vērā, ka ES ekskluzīvā kompetencē kopš 2016. gada 1. maija tiek provizoriski piemērotas EPCA daļas; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā, ka ES ekskluzīvā kompetencē kopš 2016. gada 1. maija tiek provizoriski piemērotas EPCA daļas;

| — | ņemot vērā, ka kopš tā stāšanās spēkā 1999. gada 1. jūlijā, joprojām tiek piemērots ES un Kazahstānas partnerības un sadarbības nolīgumu (PSN), ko parakstīja 1995. gada 23. janvārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā, ka kopš tā stāšanās spēkā 1999. gada 1. jūlijā, joprojām tiek piemērots ES un Kazahstānas partnerības un sadarbības nolīgumu (PSN), ko parakstīja 1995. gada 23. janvārī,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 22. novembra rezolūciju ar Eiropas Parlamenta ieteikumiem Padomei, Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam attiecībā uz sarunām par ES un Kazahstānas ciešākas partnerības un sadarbības nolīgumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 22. novembra rezolūciju ar Eiropas Parlamenta ieteikumiem Padomei, Komisijai un Eiropas Ārējās darbības dienestam attiecībā uz sarunām par ES un Kazahstānas ciešākas partnerības un sadarbības nolīgumu (1),

| — | ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Kazahstānu, tostarp 2016. gada 10. marta rezolūciju (2), 2013. gada 18. aprīļa rezolūciju (3), 2012. gada 15. marta rezolūciju (4) un 2009. gada 17. septembra rezolūciju par Yevgeny Zhovtis lietu Kazahstānā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Kazahstānu, tostarp 2016. gada 10. marta rezolūciju (2), 2013. gada 18. aprīļa rezolūciju (3), 2012. gada 15. marta rezolūciju (4) un 2009. gada 17. septembra rezolūciju par Yevgeny Zhovtis lietu Kazahstānā (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. decembra rezolūciju par ES panākto progresu Vidusāzijas stratēģijas īstenošanā (6) un Eiropas Parlamenta 2016. gada 13. aprīļa rezolūciju par ES un Vidusāzijas stratēģijas īstenošanu un pārskatīšanu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2011. gada 15. decembra rezolūciju par ES panākto progresu Vidusāzijas stratēģijas īstenošanā (6) un Eiropas Parlamenta 2016. gada 13. aprīļa rezolūciju par ES un Vidusāzijas stratēģijas īstenošanu un pārskatīšanu (7),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 19. janvāra normatīvo rezolūciju par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu, ar kuru turpina Starptautiskā Zinātnes un tehnoloģijas centra darbību (8) Astanā, Kazahstānā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 19. janvāra normatīvo rezolūciju par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu, ar kuru turpina Starptautiskā Zinātnes un tehnoloģijas centra darbību (8) Astanā, Kazahstānā,

| — | ņemot vērā 2017. gada 12. decembra normatīvo rezolūciju par lēmuma priekšlikumu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 12. decembra normatīvo rezolūciju par lēmuma priekšlikumu (9),

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 22. jūnija un 2017. gada 19. jūnija secinājumus par ES stratēģiju Vidusāzijai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 22. jūnija un 2017. gada 19. jūnija secinājumus par ES stratēģiju Vidusāzijai,

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) un Komisijas dienestu 2015. gada 13. janvāra ceturto progresa ziņojumu par ES stratēģiju Vidusāzijai, kas pieņemta 2007. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) un Komisijas dienestu 2015. gada 13. janvāra ceturto progresa ziņojumu par ES stratēģiju Vidusāzijai, kas pieņemta 2007. gadā,

| — | ņemot vērā ES un Kazahstānas ikgadējos cilvēktiesību dialogus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Kazahstānas ikgadējos cilvēktiesību dialogus,

| — | ņemot vērā ES un Vidusāzijas dažādas sanāksmēs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Vidusāzijas dažādas sanāksmēs,

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A8-0335/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A8-0335/2017),

| A. | tā kā EPCA vajadzētu taustāmi padziļināt un stiprināt abu pušu politiskās un ekonomiskās saites, vienlaikus ievērojot un ņemot vērā pastāvošās abu pušu atšķirības un īpašos politiskos, ekonomiskos un sociālos apstākļus, gan Kazahstānas, gan arī ES iedzīvotāju interesēs; |
| --- | --- |

A.

tā kā EPCA vajadzētu taustāmi padziļināt un stiprināt abu pušu politiskās un ekonomiskās saites, vienlaikus ievērojot un ņemot vērā pastāvošās abu pušu atšķirības un īpašos politiskos, ekonomiskos un sociālos apstākļus, gan Kazahstānas, gan arī ES iedzīvotāju interesēs;

| B. | tā kā EPCA (1. pants) varētu stiprināt regulējumu tādu būtisku elementu izpildei kā demokrātijas ievērošana, tiesiskums, cilvēktiesības un tirgus ekonomikas principi, kuri jau ir iekļauti PSN, ar noteikumu, ka visu klauzulu īstenošana tiek stingri un efektīvi uzraudzīta, pamatojoties uz skaidriem kritērijiem un termiņiem; savukārt cīņa pret masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu ir pievienota kā jauns būtisks elements (11. pants); |
| --- | --- |

B.

tā kā EPCA (1. pants) varētu stiprināt regulējumu tādu būtisku elementu izpildei kā demokrātijas ievērošana, tiesiskums, cilvēktiesības un tirgus ekonomikas principi, kuri jau ir iekļauti PSN, ar noteikumu, ka visu klauzulu īstenošana tiek stingri un efektīvi uzraudzīta, pamatojoties uz skaidriem kritērijiem un termiņiem; savukārt cīņa pret masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanu ir pievienota kā jauns būtisks elements (11. pants);

| C. | tā kā Kazahstāna ir pirmā Vidusāzijas valsts, kura ir parakstījusi EPCA ar ES; tā kā EPCA, kad to būs ratificējušas visas dalībvalstis un Eiropas Parlaments, aizstās 1999. gadā noslēgto partnerības un sadarbības nolīgumu (PSN), un tā kā EPCA teksts tika publiskots 2015. gada 15. jūlijā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Kazahstāna ir pirmā Vidusāzijas valsts, kura ir parakstījusi EPCA ar ES; tā kā EPCA, kad to būs ratificējušas visas dalībvalstis un Eiropas Parlaments, aizstās 1999. gadā noslēgto partnerības un sadarbības nolīgumu (PSN), un tā kā EPCA teksts tika publiskots 2015. gada 15. jūlijā;

| D. | tā kā EPCA paredzēts plašs jaunu sadarbības jomu spektrs, kas ir ne tikai ES politiskajās un ekonomiskajās interesēs, bet arī ir piemērots, lai atbalstītu Kazahstānu nākamajā paredzētās modernizācijas posmā, vienlaikus nodrošinot sadarbību globālo problēmu risināšanā, jo īpaši saistībā ar ilgtspējīgu ekonomikas un sociālo attīstību visiem iedzīvotājiem, kultūras daudzveidības saglabāšanu, vides aizsardzību un klimata pārmaiņu seku pārvaldību saskaņā ar Parīzes nolīguma prasībām, kā arī miera uzturēšanu un reģionālo sadarbību; |
| --- | --- |

D.

tā kā EPCA paredzēts plašs jaunu sadarbības jomu spektrs, kas ir ne tikai ES politiskajās un ekonomiskajās interesēs, bet arī ir piemērots, lai atbalstītu Kazahstānu nākamajā paredzētās modernizācijas posmā, vienlaikus nodrošinot sadarbību globālo problēmu risināšanā, jo īpaši saistībā ar ilgtspējīgu ekonomikas un sociālo attīstību visiem iedzīvotājiem, kultūras daudzveidības saglabāšanu, vides aizsardzību un klimata pārmaiņu seku pārvaldību saskaņā ar Parīzes nolīguma prasībām, kā arī miera uzturēšanu un reģionālo sadarbību;

| E. | tā kā kopš 2016. gada maija, divas trešdaļas EPCA jau tiek piemērotas provizoriski, |
| --- | --- |

E.

tā kā kopš 2016. gada maija, divas trešdaļas EPCA jau tiek piemērotas provizoriski,

| F. | tā kā Eiropas Parlaments ir gatavs savas kompetences robežās aktīvi iesaistīties, lai paplašinātu un precizētu šīs īpašās sadarbības jomas ar Kazahstānu, tostarp parlamentārās attiecības; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas Parlaments ir gatavs savas kompetences robežās aktīvi iesaistīties, lai paplašinātu un precizētu šīs īpašās sadarbības jomas ar Kazahstānu, tostarp parlamentārās attiecības;

| G. | tā kā Kazahstāna 2016. gada 1. janvārī pievienojās Pasaules Tirdzniecības organizācijai (PTO); |
| --- | --- |

G.

tā kā Kazahstāna 2016. gada 1. janvārī pievienojās Pasaules Tirdzniecības organizācijai (PTO);

| H. | tā kā Kazahstāna 2012. gada martā pievienojās Eiropas Padomes komisijai “Demokrātija caur tiesībām” (Venēcijas komisijai), |
| --- | --- |

H.

tā kā Kazahstāna 2012. gada martā pievienojās Eiropas Padomes komisijai “Demokrātija caur tiesībām” (Venēcijas komisijai),

Vispārīgi noteikumi par ES un Kazahstānas attiecībām un par EPCA

| 1. | uzsver, ka ES politisko, ekonomisko un kultūras attiecību padziļināšanai ar Kazahstānu jābalstās uz kopīgām vērtībām, īpaši pievēršoties demokrātijai, tiesiskumam, labai pārvaldībai un cilvēktiesību ievērošanai, un jāorientējas uz savstarpējām interesēm; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka Kazahstāna īsteno konsekventu stratēģiju, lai tuvinātos ES; uzsver valsts būtisko ieguldījumu, īstenojot ES stratēģiju Vidusāzijai, kura 2019. gadā tiks būtiski pārskatīta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka EPCA veido stabilu pamatu attiecību padziļināšanai; norāda, ka Kazahstāna ir pirmā valsts Vidusāzijā, ar kuru ES ir apspriedusi un parakstījusi EPCA; uzskata, ka jaunās paaudzes vienošanās ir labs modelis, ko nākotnē varētu attiecināt arī uz citām reģiona valstīm; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzinīgi vērtē EPCA pausto mērķi uzlabot sadarbību un būtiski sekmēt ekonomiskās saiknes starp ES un Kazahstānu tādās dažādās problemātiskās un kopīgu interešu jomās kā demokrātija un tiesiskums, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošana, ilgtspējīga attīstība, ārpolitika un drošības politika, tirdzniecība, tieslietas, brīvība un drošība, kā arī 29 citās svarīgās nozaru politikas jomās, piemēram, ekonomiskā un finanšu sadarbība, enerģētika, transports, vide un klimata pārmaiņas, nodarbinātība un sociālās lietas, kultūra, izglītība un pētniecība; mudina abas puses aktīvi pildīt savas saistības; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sagaida, ka EPCA sekmēs stiprāku tiesiskumu un demokrātisku visu iedzīvotāju iesaistīšanos, daudzveidīgāku politisko vidi, labāk funkcionējošu, neatkarīgu un objektīvu tiesu varu, lielāku valdības pārredzamību un pārskatatbildību, uzlabojumus darba tiesību aktos, kuri atbilstu SDO prasībām, plašākas uzņēmējdarbības iespējas maziem un vidējiem uzņēmumiem, ilgtspējīgu vides attīstību, ūdens un citu resursu apsaimniekošanu, piemēram, efektīvu enerģijas izmantošanu un atjaunojamo enerģijas avotu izvēršanu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka Parlamenta 2012. gada 22. novembra ieteikumi attiecībā uz sarunām par ES un Kazahstānas EPCA joprojām ir nozīmīgi un saglabā savu lietderību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atgādina, ka Parlaments uzsvēra, ka progress EPCA sarunās ir jāsaista ar politisko reformu gaitu un patiesu progresu attiecībā uz cilvēktiesību ievērošanu, tiesiskumu, labu pārvaldību un demokratizāciju, tādēļ Venēcijas komisijas ieteikumiem varētu būt pozitīva ietekme; pauž nopietnas bažas par to, ka vārda brīvība, miermīlīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvība joprojām ir ierobežota; mudina valsti pilnībā īstenot ieteikumus, ko sniedzis ANO īpašais referents jautājumā par miermīlīgas pulcēšanās un biedrošanās brīvību, ko viņš iekļāva gala ziņojumā par misiju Kazahstānā, kura notika 2015. gada janvārī; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka ir vajadzīgi turpmāki pasākumi, piemērojot principu “lielāks ieguldījums — lielāks ieguvums”; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē to, ka ar EPCA ieviesta iespēja apspriest nolīgumu par vīzu atvieglotu izsniegšanu starp ES un Kazahstānu vienlaikus ar iespējamām sarunām par nolīgumu, kas regulē konkrētās saistības attiecībā uz atpakaļuzņemšanu; uzsver to, cik svarīgi ir vērst plašumā apmaiņu, jo īpaši jauniešu un akadēmiskajā līmenī, un šajā sakarībā aicina ievērojami palielināt Kazahstānai paredzēto programmu “Erasmus +”; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atkārtoti aicina Padomi, Komisiju un PV/AP:






  — | nodrošināt, ka abas puses ievēro EPCA būtiskos elementus, jo to neievērošanas rezultātā būtu vai nu jāuzsākt strīdu izšķiršana (278. pants) vai pat jāaptur nolīguma piemērošana nopietnu pārkāpumu gadījumā (279. pants); |
| --- | --- | --- |

10.

—

nodrošināt, ka abas puses ievēro EPCA būtiskos elementus, jo to neievērošanas rezultātā būtu vai nu jāuzsākt strīdu izšķiršana (278. pants) vai pat jāaptur nolīguma piemērošana nopietnu pārkāpumu gadījumā (279. pants);

| — | izstrādāt EPCA īstenošanas kritērijus un termiņus; |
| --- | --- |

—

izstrādāt EPCA īstenošanas kritērijus un termiņus;

| — | paredzēt visaptverošu uzraudzības mehānismu starp Parlamentu un EĀDD, līdzko EPCA pilnībā stājas spēkā, tostarp iekļaut 2012. gada 22. novembra rezolūcijā norādītos elementus; |
| --- | --- |

—

paredzēt visaptverošu uzraudzības mehānismu starp Parlamentu un EĀDD, līdzko EPCA pilnībā stājas spēkā, tostarp iekļaut 2012. gada 22. novembra rezolūcijā norādītos elementus;

| 11. | atgādina, ka PV/AP, Padome un Komisija joprojām tikai daļēji ievēro LESD 218. panta 10. punktu un attiecīgos Eiropas Savienības Tiesas nolēmumus par tūlītēju un pilnīgu Parlamenta piekļuvi visiem sarunu dokumentiem un saistītajai informācijai; |
| --- | --- |

11.

| 12. | prasa Kazahstānas parlamentārās sadarbības komitejai (PSK) atjaunināt savu reglamentu, lai nodrošinātu provizoriskās piemērošanas demokrātisku kontroli jomās, kurās nolīgums jau ir stājies spēkā, un izmantot savu prerogatīvu pieņemt ieteikumus, un sagatavoties visa EPCA pārbaudei, tiklīdz tas stājas spēkā; |
| --- | --- |

12.

Politiskais dialogs un sadarbība, demokrātija, tiesiskums, laba pārvaldība un pamatbrīvības

| 13. | aicina ES savā politiskajā dialogā ar Kazahstānu pastāvīgi piešķirt prioritāti jautājumiem par tiesiskumu un demokrātiju, pamatbrīvībām un cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina Kazahstānu, ņemot vērā sociālos protestus, kuri dažkārt ir arī vardarbīgi, veikt aktīvus un konkrētus pasākumus, īstenojot programmu “Kazahstāna 2050”, politisko, demokrātisko un sociālo reformu jomā, tostarp skaidrāku pilnvaru nodalīšanu starp izpildvaru un likumdošanas varu, un ieviest līdzsvaru un atsvaru konstitucionālajā sistēmā saskaņā ar valsts starptautiskajām saistībām atbilstoši dažādiem ANO, EDSO un Eiropas Padomes instrumentiem; atkārtoti pauž pārliecību, ka pāreja, kuru Kazahstāna vēlas panākt attiecībā uz jauna veida izaugsmi ar intensīvu zinātnisko ievirzi, nebūtu iespējama bez kvalitatīvas izglītības, būtisku modernu pakalpojumu pieejamības lielākajai iedzīvotāju daļai un iekļaujošas sociālās politikas, kā arī sociālo attiecību regulēšanas sistēmas, jo īpaši ekonomikas jomā; atzinīgi vērtē “100 soļu programmu”, kas ir mēģinājums veikt steidzamas reformas šajā valstī; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzinīgi vērtē dažas nesenās pozitīvās norises konstitucionālo un administratīvo reformu jomā, kā arī pilsoniskās sabiedrības konsultatīvā foruma izveidošanu; tomēr pauž dziļas bažas par kriminālkodeksa un administratīvā kodeksa, kuri stājās spēkā 2015. gadā, ierobežojošo ietekmi uz pilsoniskās sabiedrības organizācijām un to darbību; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Kazahstānu pilnībā īstenot ieteikumus, kas izriet no EDSO/ODIHR starptautiskās 2016. gada 20. marta vēlēšanu novērošanas misijas, saskaņā ar kuru valstij joprojām ir daudz darba, lai izpildītu EDSO saistības attiecībā uz demokrātiskām vēlēšanām; mudina Kazahstānas varas iestādes neierobežot neatkarīgo kandidātu darbības; tāpat mudina ievērot pilsoņu vēlēšu tiesības; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atzinīgi vērtē Kazahstānas sadarbību ar Eiropas Padomes Venēcijas komisiju, un aicina pilnībā īstenot tās atbilstīgos ieteikumus demokrātisko un īpaši tiesisko reformu jomā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atzinīgi vērtē pašreizējās administratīvās reformas, un iesaka turpināt reformas, kas garantētu patiesi neatkarīgu un objektīvu tiesu varu, un visos līmeņos efektīvāk apkarot korupciju; tomēr aicina stiprināt pārvaldību un reformas, izveidojot patiesi neatkarīgu tiesu sistēmu, kura nav korumpēta, un nodrošinot tiesības uz taisnīgu tiesu un tiesības uz aizstāvību, kā arī lielākus, efektīvākus centienus korupcijas, organizētās noziedzības un narkotiku tirdzniecības apkarošanā; aicina uzlabot un modernizēt ieguldījumus pamata sociālajās jomās; uzsver, ka valsts ilgtermiņa stabilitātei būs svarīgi arī turpmāk pievērst uzmanību ekonomiskajai un sociālajai attīstībai nomaļos reģionos un zonās ārpus pilsētām; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda, ka pastāv pilsoniskās sabiedrības dialoga platformas; atkārtoti pauž bažas attiecībā uz tiem tiesību aktiem par NVO, kuri apdraud to neatkarību un spēju darboties; atgādina, ka aktīva un neatkarīga pilsoniskā sabiedrība ir svarīga Kazahstānas ilgtspējīgai nākotnei; mudina Kazahstānas varas iestādes jebkurā gadījumā garantēt to, lai visi cilvēktiesību aktīvisti un NVO Kazahstānā varētu pilnīgi netraucēti īstenot savus likumīgos pasākumus cilvēktiesību jomā, nebaidoties no represijām, un tādējādi veicināt ilgtspējīgas sabiedrības attīstību un stiprināt demokrātiju; uzskata, ka EPCA nozīmē arī pastiprinātu atbalstu īstenas pilsoniskās sabiedrības attīstībai, un aicina Kazahstānas iestādes attiecīgi rīkoties un Komisiju padziļināt programmas ar mērķi nostiprināt un konsolidēt neatkarīgo NVO darbības; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pieprasa izbeigt pēdējo pāris gadu laikā aizvien biežāko neatkarīgo žurnālistu, pilsoniskās sabiedrības aktīvistu, arodbiedrību vadītāju, cilvēktiesību aizstāvju un citu sabiedriski aktīvu personu tiesisko vajāšanu, iebiedēšanu un apcietināšanu, atriebjoties par to, ka viņi izmantoja savu vārda brīvību un citas pamatbrīvības; prasa pilnībā reabilitēt un nekavējoties atbrīvot visus aktīvistus un politiskos ieslodzītos, kuri pašreiz atrodas cietumā, kā arī atcelt pārvietošanas ierobežojumus, kas piemēroti citiem; prasa izbeigt Interpola izdošanas procedūru ļaunprātīgu izmantošanu un politiskas opozīcijas vajāšanu ārzemēs; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atzinīgi vērtē pazīstamā Kazahstānas aktīvista un opozīcijas partijas “Alga!” vadītāja Vladimir Kozlov nosacītu atbrīvošanu no cietuma 2016. gada augustā; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pauž bažas par ierobežojumiem, kas piemēroti plašsaziņas līdzekļu un vārda brīvībai, biedrošanās un pulcēšanās brīvībai, kā arī reliģijas brīvībai, tostarp izmantojot ierobežojošus tiesību aktus, kriminālvajāšanu, cenzūru un spiedienu uz aktīvistiem; norāda, ka neatkarīgo plašsaziņas līdzekļu, blogeru un atsevišķu iedzīvotāju vārda brīvība ir universāla vērtība, kas ir jāievēro; iesaka Kazahstānai savā tiesību sistēmā piemērot Eiropas Padomes standartus; pieņem zināšanai Kazahstānas centienus uzlabot valsts starptautisko tēlu, kā to pierāda nesenā Expo-2017 atklāšana Astanā; tomēr norāda, ka šie pasākumi ir pretrunā ar atšķirīgo viedokļu apklusināšanas centieniem un spiedienu, kas pēdējo mēnešu laikā tiek izdarīts uz pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pauž bažas, ka daži nesen reformētā kriminālkodeksa un kriminālprocesa kodeksa noteikumi ierobežo vārda brīvību; mudina Kazahstānu pārskatīt tos, jo īpaši attiecībā uz kriminālatbildības noteikšanu par neslavas celšanu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka plašsaziņas līdzekļu un vārda brīvība ir būtiska, lai izveidotu un konsolidētu demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesības; pauž nožēlu, ka vide neatkarīgajiem plašsaziņas līdzekļiem ir kļuvusi vēl naidīgāka; pauž bažas par plašsaziņas līdzekļu tiesību aktu projektu, kura mērķis ir īstenot noteikumus attiecībā uz žurnālistiem, kuriem jāpārbauda viņu informācija valsts iestādēs; mudina Kazahstānas varas iestādes atsaukt šādus grozījumus no tiesību aktu projekta, lai žurnālistiem nodrošinātu iespēju veikt pilnīgi neatkarīgu izmeklēšanu un ziņošanu; turklāt aicina Kazahstānas varas iestādes neierobežot piekļuvi tiem tiešsaistes un bezsaistes plašsaziņas līdzekļiem valsts iekšienē un ārzemēs, kuri pauž kritisku viedokli par valsti; pauž nožēlu par to, ka arī neslavas celšana joprojām ir krimināli sodāma Kazahstānā, un uzsver, ka tas ir kļuvis par problemātisku jautājumu, ņemot vērā vārda brīvības situāciju valstī; pauž bažas par lielo tiesvedības procesu skaitu attiecībā uz neslavas celšanu, tostarp pret dažām ziņu raidorganizācijām un citām tīmekļa vietnēm, kuru ziņojumi par valdības politiku ir nelabvēlīgi un kuras tiek sistemātiski bloķētas, šos tiesvedības procesus ierosina valsts ierēdņi un citi sabiedrībā pazīstami cilvēki, kuriem ir īpaša aizsardzība un kuri pieprasa lielas morālās kompensācijas summas par rakstos ietvertajiem apgalvojumiem saistībā ar korupciju, pārkāpumiem vai citiem jautājumiem, kuri viņiem nav pieņemami; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mudina koriģēt negatīvās tendences attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību, vārda brīvību, biedrošanās un pulcēšanās brīvību, kā arī reliģijas brīvību; iesaka Kazahstānai savos tiesību aktos piemērot Eiropas Padomes standartus; šajā sakarībā pieņem zināšanai, ka sākot ar 2016. gadu, visām Kazahstānas NVO ir likumā noteikts pienākums piereģistrēties iestādēs un sniegt ikgadēju darbības informāciju, lai to iekļautu valsts datubāzē par NVO; uzsver, ka šāds solis varētu būt vērsts uz pārredzamības uzlabošanu šajā nozarē; tomēr pauž bažas, ka šīs jaunās prasības vēl vairāk sarežģī jau tā plašos nevalstiskā sektora ziņošanas pienākumus valstij, savukārt pārredzamības politika tiek nesamērīgi piemērota bezpeļņas nevalstiskajā sektorā, jo tā neattiecas uz jebkuru citu juridisko personu; pauž bažas par to, ka par iesaistīšanos nereģistrētās asociācijās ir paredzēta kriminālatbildība un ka par informācijas neiesniegšanu jaunajā datubāzē vai “nepareizas” informācijas sniegšanu organizācijām var tikt piemērots sods; pauž nožēlu par to, ka ar tiesu nolēmumu var apturēt vai izbeigt reģistrētu sabiedrisko apvienību darbību par jebkuru valsts tiesību aktu pārkāpumu, neatkarīgi no tās smaguma; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ar bažām norāda, ka nesenā pretterorisma tiesību aktu, tostarp likumprojekta pilsonības atņemšanai par terorismu aizdomās turētajām personām, pieņemšana varētu novest pie mierīmīlīgās un likumīgās politiskās opozīcijas apspiešanas; mudina Kazahstānas varas iestādes izvairīties no šo tiesību aktu izmantošanas ar mērķi ierobežot vārda brīvību, reliģijas vai ticības brīvību, tiesu varas neatkarību vai aizliegt opozīcijas darbību; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ņem vērā, ka 2016. gada vasarā pieņemtajos noslēguma apsvērumos par Kazahstānu ANO Cilvēktiesību komiteja pauda bažas par plaši formulēto Kriminālkodeksa 174. pantu, kurā aizliegta “sociālo, nacionālo vai cita veida nesaskaņu celšana”, un 274. pantu, kurā ir aizliegta “tādas informācijas izplatīšana, par kuru ir zināms, ka tā ir nepatiesa”, un šo pantu izmantošanu, lai nepamatoti ierobežotu vārda brīvību un citas tiesības, ko aizsargā Starptautiskais pakts par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR); pauž nožēlu par to, ka dažiem pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem un žurnālistiem ir izvirzītas apsūdzības un piemērots ieslodzījums, pamatojoties uz iepriekšminētajiem Kriminālkodeksa pantiem; norāda, ka minēto personu sarakstā ir Maks Bokayev un Ayan Talgat, kuri izcieš piecu gadu cietumsodu par dalību 2016. gada pavasarī Kazahstānā notikušajos miermīlīgajos protestos pret zemes reformu; mudina Kazakhstānas valdību viņus visus atbrīvot un atsaukt pret viņiem izvirzītās apsūdzības; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina Kazahstānu pārskatīt tās 2014. gada Likumu par arodbiedrībām un 2015. gada Darba kodeksu, lai saskaņotu tos ar SDO standartiem; atgādina Kazahstānai par tās saistībām pilnībā ievērot secinājumus, kurus pieņēma SDO Standartu piemērošanas komiteja (2017., 2016. un 2015. gadā); |
| --- | --- |

28.

| 29. | pauž nosodījumu, ka 2017. gada janvārī ar tiesas rīkojumu tika slēgta Kazahstānas Neatkarīgo arodbiedrību konfederācija (CITUK) par tās statusa iespējamu neapstiprināšanu atbilstīgi valsts ierobežojošajam 2014. gada likumam par arodbiedrībām; atgādina Kazahstānas iestādēm, ka nepieciešams garantēt neatkarīgu un objektīvu tiesu varas iestāžu darbību, un arī veicināt patiesu sociālo dialogu, sekmējot neatkarīgo arodbiedrību, piemēram CITUK un tās filiāļu, esamību un darbību; atsaucas uz SDO Standartu piemērošanas komitejas secinājumiem par stāvokli Kazahstānā 2017. gada jūnijā; pauž nožēlu par to, ka CITUK priekšsēdētāju Larisa Kharkova2017. gada 25. jūlijā tiesa atzina par vainīgu apsūdzībās par naudas piesavināšanos un krāpšanu, kas saistīta ar arodbiedrību līdzekļiem, un tiek uzskatīts, ka tās bija politiski motivētas apsūdzības; pauž nožēlu par to, ka tiesa viņai ir piespriedusi četrus gadus ilgus pārvietošanās brīvības ierobežojumus papildus 100 stundām sabiedriska darba un aizliegumam piecus gadus ieņemt vadošus amatus valsts apvienībās; aicina Kazahstānu atcelt spriedumu un pret viņu celtās apsūdzības; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pauž nožēlu par to, ka 2017. gada aprīlī un maijā diviem citiem arodbiedrību vadītājiem Nurbek Kushakbayev un Amin Yeleusinov tika piespriests attiecīgi divarpus un divu gadu cietumsods par kriminālapsūdzībām, kuras arī tiek uzskatītas par politiski motivētām; norāda, ka šie spriedumi pret trijiem arodbiedrību vadītājiem ir nodarījuši kaitējumu neatkarīgo arodbiedrību darbībai šajā valstī; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atzīmē Kazahstānas etniski un reliģiski daudzveidīgo raksturu un uzsver, ka nepieciešams aizsargāt mazākumtautības un to tiesības, jo īpaši attiecībā uz valodu lietošanu, reliģijas vai ticības brīvību, diskriminācijas nepieļaušanu un vienlīdzīgām iespējām; atzinīgi vērtē dažādu kopienu mierīgu līdzāspastāvēšanu Kazahstānā; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina būtiski pārskatīt ES un Kazahstānas ikgadējo cilvēktiesību dialogu, lai padarītu to efektīvāku un vairāk orientētu uz rezultātu; aicina Kazahstānas varas iestādes pilnībā iesaistīties šajā dialogā, kā arī visos citos forumos, lai panāktu taustāmu virzību saistībā ar cilvēktiesību situāciju valstī, vienlaikus pievēršot īpašu uzmanību atsevišķiem gadījumiem; atgādina, ka jānodrošina pilsoniskās sabiedrības iesaistīšana šajos dialogos un apspriedēs; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka pastāvīgi jāiesaistās ANO Cilvēktiesību padomes (UNHRC) Vispārējā regulāro pārskatu mehānismā, jo īpaši attiecībā uz tā ieteikumu efektīvu īstenošanu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzstāj, lai Kazahstāna nodrošinātu atbilstību ANO Komitejas pret spīdzināšanu ieteikumiem un ANO īpašā referenta jautājumos par spīdzināšanu 2009. gada ieteikumiem; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pauž nožēlu par to, ka Kazahstāna līdz šim ir atteikusies veikt neatkarīgu starptautisku izmeklēšanu par 2011. gada notikumiem Žanaezenā, neraugoties uz 2011. gada UNHCR aicinājumiem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | atzinīgi vērtē valsts pieteikumu pievienoties vairākām Eiropas Padomes konvencijām; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pauž nožēlu, ka Kazahstāna nav ne pievienojusies Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtiem, ne arī tos parakstījusi, un aicina parakstīt tos un pievienoties šiem statūtiem; |
| --- | --- |

37.

Starptautiskās attiecības, reģionālā sadarbība un globālie uzdevumi

| 38. | atzinīgi vērtē Kazahstānas konstruktīvo sadarbību starptautisko attiecību jomā, kas ir svarīgs ieguldījums mieram un stabilitātei gan reģionālā, gan globālā līmenī, piemēram, sekmējot sarunas par Irānas kodolprogrammu, sarunas starp pusēm Astanā par visaptverošu risinājumu, lai izbeigtu karu Sīrijā, tās diplomātiskos centienus attiecībā uz konfliktu Ukrainā un iniciatīvu par konferenci par mijiedarbību un uzticības veicināšanas pasākumiem Āzijā; mudina Kazahstānu arī turpmāk iesaistīties starptautiskajā arēnā un uzņemties konstruktīvu lomu; šajā sakarībā atzinīgi vērtē aicinājumu pakāpeniski izskaust bruņotu konfliktu, īstenojot kodolieroču neizplatīšanu un atbruņošanos, un ierosināt vispārēju deklarāciju par pasauli, brīvu no kodolieročiem; jo īpaši atzinīgi vērtē Kazahstānas lēmumu nepievienoties Krievijas aizliegumam importēt ES lauksaimniecības produktus un uzskata to par konkrētu un cerīgu zīmi, kas liecina par šīs valsts vēlmi pastiprināt dialogu un sadarbību ar ES; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atzīmē Kazahstānas ģeostratēģisko nozīmi un pauž izpratni par valsts daudzvektoru ārpolitiku, kuras mērķis ir draudzīgu un paredzamu attiecību sekmēšana, tostarp prioritāri veidojot un līdzsvarojot labas kaimiņattiecības ar Krieviju, Ķīnu, Vidusāzijas valstīm, ar kurām tai ir kopīga robeža, un citiem partneriem, tostarp ASV un ES; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atzīst, ka Kazahstāna ir svarīgs dalībnieks ārpolitikā un drošības politikā, īpaši ņemot vērā tās pastāvīgo nozīmi globālās kodolatbruņošanās un drošības jomā un pagaidu dalībvalsts statusu ANO Drošības padomē 2018.–2017. gadā; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atzīst Kazahstānas drošības problēmas, ko rada Daesh un citas ANO Drošības padomes sarakstos iekļautas teroristu organizācijas; norāda, ka liels skaits Kazahstānas pilsoņu ir ārvalstu kaujinieki Tuvajos Austrumos; atzīst, ka pašreizējais konflikts Afganistānā var vēl vairāk destabilizēt Kazahstānu, tostarp ar reliģisko ekstrēmismu, narkotiku tirdzniecību un terorismu; iesaka ciešāk sadarboties, lai stātos pretī vardarbīgam ekstrēmismam un apkarotu terorismu, un norāda, ka prioritātei vajadzētu būt radikalizācijas pamatcēloņu novēršanai; norāda, ka EPCA 13. pantā ir pievērsta uzmanība terorisma apkarošanas pasākumiem un tam ir būtiska nozīme, jo īpaši pašreizējā starptautiskā vidē; |
| --- | --- |

41.

| 42. | norāda, ka Kazahstāna ir visu galveno reģionālo organizāciju locekle; uzskata, ka Kazahstānas starptautiskā reputāciju, kas ļoti nesen tika iegūta, vadot tik dažādas starptautiskas organizācijas kā EDSO, Islāma sadarbības organizācija (OIC), Neatkarīgo Valstu Sadraudzība (NVS), Šanhajas Sadarbības organizācijas un Kolektīvās drošības līguma organizācija, kas bija labs sākumpunkts kopīgiem pasākumiem, lai stabilizētu drošības situāciju Vidusāzijas reģionā un rastu daudzpusējus risinājumus globāliem uzdevumiem; šajā sakarībā atzinīgi vērtē Kazahstānas skaidrās norādes, ka tās dalība Eirāzijas Ekonomikas savienībā (EAEU) neietekmēs attiecību stiprināšanu ar ES; |
| --- | --- |

42.

| 43. | iesaka ES turpināt tās atbalstu reģionālajai sadarbībai Vidusāzijā, īpaši attiecībā uz tiesiskumu, uzticības veicināšanas pasākumiem, ūdens un resursu pārvaldību, robežu pārvaldību, stabilitāti un drošību; šajā sakarībā atbalsta Kazahstānas centienus veicināt labas kaimiņattiecības un kļūt par stabilitātes nodrošinātāju šajā reģionā; aicina panākt ilgtspējīgu Vidusāzijas vienošanos par ūdens apsaimniekošanas, enerģētikas un drošības jautājumiem, kas atbilst visām interesēm; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atzīst, ka Kazahstānai ir vadoša pozīcija Vidusāzijas reģionā; mudina Kazahstānu izmantot šo pozīciju pozitīvai sadarbībai ar reģiona kaimiņvalstīm un veikt pasākumus, lai virzītos uz priekšu reģionālajā sadarbībā; |
| --- | --- |

44.

Ilgtspējīga attīstība, enerģētika un vide

| 45. | atzinīgi vērtē Kazahstānas 2017. gada janvārī publiskoto trešo modernizācijas stratēģiju, kurā noteikts mērķis iekļauties starp 30 visattīstītajām valstīm pasaulē; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atzinīgi vērtē uzlaboto sadaļu par izejvielām un sadarbību enerģētikas jomā, kurai ir liels potenciāls veicināt ES energoapgādes drošību; atgādina, ka Kazahstāna ir svarīga kā enerģijas piegādātāja ES; prasa ES aktīvāk sadarboties un uzlabot dialogu ar Kazahstānu un citām Vidusāzijas valstīm enerģētikas jomā, lai stiprinātu ES energoapgādes drošību; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atzinīgi vērtē to, ka EPCA nolīgumā iekļauta sadaļa par sadarbību klimata pārmaiņu jomā; aicina ES turpināt sadarboties ar Kazahstānas valdību, palīdzot tai noteikt un attīstīt novatorisku un ilgtspējīgu vides un ekoloģijas politiku; atgādina, ka Kazahstānu nopietni ietekmē divu pasaules visgraujošāko cilvēku izraisīto vides katastrofu sekas, proti, Arāla jūras izžūšana un Padomju Savienības Semejas/Semipalatinskas kodolizmēģinājumu poligons; aicina Komisiju pastiprināt atbalstu Kazahstānas iestādēm gan tehniskā, gan finansiālā līmenī, lai būtiski uzlabotu Arāla jūras baseina ūdens resursu apsaimniekošanu un ūdens saglabāšanu saskaņā ar Arāla jūras glābšanas starptautiskā fonda rīcības programmu un izstrādātu efektīvu rīcības plānu attiecībā uz agrākā kodolizmēģinājumu poligona zonas attīrīšanu; atzinīgi vērtē Kazahstānas dalību brīvprātīgajā partnerattiecību programmā “Green Bridge”; uzskata, ka tā nodrošinās stabilu un ilgstošu pamatu videi draudzīgām investīcijām, jaunu tehnoloģiju pārnesei un inovācijām, lai virzītos uz sabiedrību, kuras izmantotā enerģija nerada oglekļa dioksīda emisijas; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzsver, ka Kazahstānā ir jāpiemēro vides ilgtspējīgas attīstības principi attiecībā uz tās plašo dabas resursu ieguvi un apstrādi; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka valsts ievēro Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvas (EITI) standartus; |
| --- | --- |

48.

Tirdzniecība un ekonomika

| 49. | atgādina, ka ES ir šīs valsts galvenā tirdzniecības un ieguldījumu partnere un Kazahstāna ir ES galvenā tirdzniecības partnere Vidusāzijā; pauž cerību, ka šīs attiecības tiks vēl vairāk stiprinātas; norāda, ka 80 % no Kazahstānas eksporta uz ES veido nafta un gāze; atkārtoti uzsver, ka ir svarīga lielāka tās tirdzniecības diversifikācija ar ES; uzsver, ka tirdzniecība un cilvēktiesības var pastiprināt viena otru, darbojoties tiesiskā vidē; atgādina, ka uzņēmēju aprindām ir svarīga loma pozitīvu stimulu piedāvāšanā saistībā ar cilvēktiesību, demokrātijas un korporatīvās sociālās atbildības veicināšanu; norāda, ka globālās vērtības ķēdes veicina starptautisku darba, vides, sociālo un cilvēktiesību pamatstandartu nostiprināšanu, tostarp arodveselības un darba drošības pasākumu izstrādāšanu un piemērošanu, izglītības iespējas, objektīvas iestādes un korupcijas mazināšanu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atzinīgi vērtē Kazahstānas pievienošanos PTO 2016. gada 1. janvārī, kas veicināja valsts ekonomisko un administratīvo modernizāciju; norāda, ka Kazahstānas ekonomikas pamatā galvenokārt ir izejvielu un ogļūdeņražu izmantošana un eksports; pauž cerību, ka praksē tiek pilnībā īstenota vērienīgā programma ekonomikas diversifikācijā, kurā ES varētu būt svarīga nozīme, un valsts reformēšanā, kurā cita starpā ietverta valsts pārvaldes profesionālizēšana un korupcijas apkarošanas pasākumu ieviešana; īpaši aicina Komisiju palīdzēt Kazahstānai, lai tās ekonomiku padarītu videi draudzīgu un ilgtspējīgu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | pieņem zināšanai Kazahstānas apņemšanos liberalizēt kapitāla apriti tiešo ieguldījumu veidā un pauž nožēlu par to, ka tirdzniecībai un darījumdarbībai veltītajā EPCA daļā nav ietverti noteikumi par korupcijas apkarošanu; uzskata, ka, pārraugot nolīguma īstenošanu, īpaša uzmanība būtu jāpievērš korporatīvās pārvaldības un korupcijas jautājumiem, lai nepieļautu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas riska palielināšanos; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atzinīgi vērtē Kazahstānas apņemšanos, kas izpaudās pirmajā EPCA piemērošanas gadā, ievērot un pildīt savas saistības, ko paredz EPCA un dalība PTO; aicina Kazahstānu pildīt savas EPCA paredzētās saistības attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesībām, pamatojoties uz reģionālo izsmelšanas režīmu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | aicina Kazahstānu neatkarīgi no savas līdzdalības Eirāzijas Ekonomikas savienībā (EES) pilnībā pielīdzināt savus importa tarifus PTO un EPCA noteiktajām saistībām, lai novērstu lielu kompensāciju maksājumus PTO tirdzniecības partneriem; |
| --- | --- |

53.

| 54. | aicina Kazahstānu pievienoties Tirdzniecības kontroles un ekspertu sistēmai (TRACES), kas ļautu efektīvi īstenot sanitāro un fitosanitāro (SPS) kontroli, un izmantot divpusējos ES un Kazahstānas SPS sertifikātus; |
| --- | --- |

54.

| 55. | pieņem zināšanai EPCA noteikto vispārējo piecu gadu pārejas laiku valsts iepirkuma jomā un astoņu gadu pārejas laiku būvniecības jomā un ar nepacietību sagaida tirdzniecības palielināšanos pēc šo laikposmu beigām; norāda, ka Kazahstānai publiskais iepirkums ir nozīmīgs valsts politikas instruments; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Savienības īpašajam pārstāvim Vidusāzijā, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Kazahstānas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  OV C 419, 16.12.2015., 159. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0083.

(3)  OV C 45, 5.2.2016., 85. lpp.

(4)  OV C 251 E, 31.8.2013., 93. lpp.

(5)  OV C 224 E, 19.8.2010., 30. lpp.

(6)  OV C 168 E, 14.6.2013., 91. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0121.

(8)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0007.

(9)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0484.

---

| 11.10.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 369/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 369/11

---

P8_TA(2017)0487

2017. gada ziņojums par ES pilsonību: pilsoņu tiesību stiprināšana demokrātisku pārmaiņu Savienībā

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra rezolūcija par 2017. gada ziņojumu par ES pilsonību: pilsoņu tiesību stiprināšana demokrātisku pārmaiņu Savienībā (2017/2069(INI))

(2018/C 369/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 24. janvāra ziņojumu par ES pilsonību “Pilsoņu tiesību stiprināšana demokrātisku pārmaiņu Savienībā” (COM(2017)0030), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 24. janvāra ziņojumu par ES pilsonību “Pilsoņu tiesību stiprināšana demokrātisku pārmaiņu Savienībā” (COM(2017)0030),

| — | ņemot vērā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 25. pantu sagatavoto 2017. gada 24. janvāra Komisijas ziņojumu par 2013.–2016. gadā panākto virzībā uz reālu ES pilsonību (COM(2017)0032), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 25. pantu sagatavoto 2017. gada 24. janvāra Komisijas ziņojumu par 2013.–2016. gadā panākto virzībā uz reālu ES pilsonību (COM(2017)0032),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gadā rīkotās sabiedriskās apspriešanas par ES pilsonību rezultātus un 2015. gada Eirobarometra aptauju par vēlēšanu tiesībām un pilsonību rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gadā rīkotās sabiedriskās apspriešanas par ES pilsonību rezultātus un 2015. gada Eirobarometra aptauju par vēlēšanu tiesībām un pilsonību rezultātus,

| — | ņemot vērā Vispārējo Cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo Cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 6. un 9.–12. pantu, LESD 18.–25. pantu un ES Pamattiesību hartas 11., 21. un 39.–46. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 6. un 9.–12. pantu, LESD 18.–25. pantu un ES Pamattiesību hartas 11., 21. un 39.–46. pantu,

| — | ņemot vērā tiesiskuma ievērošanu, kas noteikta LES 2. pantā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tiesiskuma ievērošanu, kas noteikta LES 2. pantā,

| — | ņemot vērā LES 3. panta 2. punktu, kurā noteiktas personu tiesības brīvi pārvietoties, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LES 3. panta 2. punktu, kurā noteiktas personu tiesības brīvi pārvietoties,

| — | ņemot vērā ES Pamattiesību hartas 44. pantā noteiktās tiesības iesniegt lūgumrakstu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Pamattiesību hartas 44. pantā noteiktās tiesības iesniegt lūgumrakstu,

| — | ņemot vērā LESD 165. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 165. pantu,

| — | ņemot vērā LESD 227. pantā noteiktās tiesības iesniegt lūgumrakstu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 227. pantā noteiktās tiesības iesniegt lūgumrakstu,

| — | ņemot vērā Protokolu Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Protokolu Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Protokolu Nr. 2 par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu,

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 29. februāra secinājumus par vienotā tirgus stratēģiju (1) un jo īpaši dokumentu par 2015. gada 18. septembrī Lisabonā rīkotās SOLVIT centru neoficiālās sanāksmes rezultātiem (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 29. februāra secinājumus par vienotā tirgus stratēģiju (1) un jo īpaši dokumentu par 2015. gada 18. septembrī Lisabonā rīkotās SOLVIT centru neoficiālās sanāksmes rezultātiem (2),

| — | ņemot vērā 2014. gada 12. marta rezolūciju par 2013. gada ziņojumu par ES pilsonību: “ES pilsoņi — jūsu tiesības, jūsu nākotne” (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 12. marta rezolūciju par 2013. gada ziņojumu par ES pilsonību: “ES pilsoņi — jūsu tiesības, jūsu nākotne” (3),

| — | ņemot vērā 2016. gada 12. aprīļa rezolūciju par mācīšanos par ES skolā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 12. aprīļa rezolūciju par mācīšanos par ES skolā (4),

| — | ņemot vērā 2016. gada 6. oktobra rezolūciju par Savienības tiesību aktu piemērošanas pārraudzību — 2014. gada pārskats (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 6. oktobra rezolūciju par Savienības tiesību aktu piemērošanas pārraudzību — 2014. gada pārskats (5),

| — | ņemot vērā 2017. gada 2. februāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par adopcijas pārrobežu aspektiem (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 2. februāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par adopcijas pārrobežu aspektiem (6),

| — | ņemot vērā 2017. gada 2. marta rezolūciju (7) par programmas “Eiropa pilsoņiem” īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 2. marta rezolūciju (7) par programmas “Eiropa pilsoņiem” īstenošanu,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes regulai par jurisdikciju, lēmumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par vecāku atbildību un par bērnu starptautisko nolaupīšanu (pārstrādāta redakcija) (COM(2016)0411), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomes regulai par jurisdikciju, lēmumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par vecāku atbildību un par bērnu starptautisko nolaupīšanu (pārstrādāta redakcija) (COM(2016)0411),

| — | ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu par tā darba grupas bērnu labklājības jautājumos darbību (8) un jo īpaši tajā paustos secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu par tā darba grupas bērnu labklājības jautājumos darbību (8) un jo īpaši tajā paustos secinājumus,

| — | ņemot vērā 2016. gada 15. decembra rezolūciju par Lūgumrakstu komitejas darbību 2015. gadā (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 15. decembra rezolūciju par Lūgumrakstu komitejas darbību 2015. gadā (9),

| — | ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas 2017. gada 23. marta atzinumu (10) un Konstitucionālo jautājumu komitejas 2017. gada 1. jūnija atzinumu (11) attiecībā uz Komisijas ziņojumu par ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzību 2015. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas 2017. gada 23. marta atzinumu (10) un Konstitucionālo jautājumu komitejas 2017. gada 1. jūnija atzinumu (11) attiecībā uz Komisijas ziņojumu par ES tiesību aktu piemērošanas pārraudzību 2015. gadā,

| — | ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas 2016. un 2017. gadā rīkotās uzklausīšanas un jo īpaši 2017. gada 11. maija kopīgo atklāto uzklausīšanu “ES pilsoņu situācija un tiesības Apvienotajā Karalistē”, ko kopīgi rīkoja LIBE, PETI un EMPL komiteja, 2016. gada 11. oktobra atklāto uzklausīšanu “Šķēršļi ES pilsoņu brīvībai pārvietoties un strādāt iekšējā tirgū”, 2017. gada 4. maija atklāto uzklausīšanu “Diskriminācijas novēršana un minoritāšu aizsardzība” un Komisijas Tiesiskuma un patērētāju ģenerāldirektorāta un Eiropas Parlamenta LIBE, PETI, AFCO un JURI komitejas 2016. gada 15. martā rīkoto kopīgo atklāto uzklausīšanu “Savienības pilsonība praksē”, un LIBE un PETI komitejas 2017. gada 29. jūnijā rīkoto kopīgo uzklausīšanu par bezvalstniecību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas 2016. un 2017. gadā rīkotās uzklausīšanas un jo īpaši 2017. gada 11. maija kopīgo atklāto uzklausīšanu “ES pilsoņu situācija un tiesības Apvienotajā Karalistē”, ko kopīgi rīkoja LIBE, PETI un EMPL komiteja, 2016. gada 11. oktobra atklāto uzklausīšanu “Šķēršļi ES pilsoņu brīvībai pārvietoties un strādāt iekšējā tirgū”, 2017. gada 4. maija atklāto uzklausīšanu “Diskriminācijas novēršana un minoritāšu aizsardzība” un Komisijas Tiesiskuma un patērētāju ģenerāldirektorāta un Eiropas Parlamenta LIBE, PETI, AFCO un JURI komitejas 2016. gada 15. martā rīkoto kopīgo atklāto uzklausīšanu “Savienības pilsonība praksē”, un LIBE un PETI komitejas 2017. gada 29. jūnijā rīkoto kopīgo uzklausīšanu par bezvalstniecību,

| — | ņemot vērā PETI komitejas uzklausīšanu 2016. gada 23. februārī“ES Pamattiesību hartas jomas paplašināšana (51. pants)”, uzklausīšanu 2016. gada 21. jūnijā“Pārredzamība un informācijas brīvība ES iestādēs” un uzklausīšanu 2017. gada 22. jūnijā“Atjaunot iedzīvotāju paļāvību un uzticēšanos Eiropas projektam”, kā arī šajā sasaukumā rīkotās iepriekšējās uzklausīšanas par tematiem “Tiesības iesniegt lūgumrakstu” (2015. gada 23. jūnijā) un “Eiropas pilsoņu iniciatīva” (2015. gada 26. februārī), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PETI komitejas uzklausīšanu 2016. gada 23. februārī“ES Pamattiesību hartas jomas paplašināšana (51. pants)”, uzklausīšanu 2016. gada 21. jūnijā“Pārredzamība un informācijas brīvība ES iestādēs” un uzklausīšanu 2017. gada 22. jūnijā“Atjaunot iedzīvotāju paļāvību un uzticēšanos Eiropas projektam”, kā arī šajā sasaukumā rīkotās iepriekšējās uzklausīšanas par tematiem “Tiesības iesniegt lūgumrakstu” (2015. gada 23. jūnijā) un “Eiropas pilsoņu iniciatīva” (2015. gada 26. februārī),

| — | ņemot vērā Parlamenta Politikas departamenta C 2016. un 2017. gadā pasūtītos pētījumus pēc Lūgumrakstu komitejas pieprasījuma, proti, “Obstacles to the right of free movement and residence for EU citizens and their families” (Šķēršļi ES pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā), “Discrimination(s) as emerging from the petitions received” (Diskriminācijas gadījumi, kas izriet no saņemtajiem lūgumrakstiem), “The impact of Brexit in relation to the right to petition and on the competences, responsibilities and activities of the Committee on Petitions” (Brexit ietekme uz tiesībām iesniegt lūgumrakstus un uz Lūgumrakstu komitejas kompetenci, pienākumiem un darbībām) un “The protection role of the Committee on Petitions in the context of the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities” (Lūgumrakstu komitejas aizsardzības pienākumi saistībā ar ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām īstenošanu), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta Politikas departamenta C 2016. un 2017. gadā pasūtītos pētījumus pēc Lūgumrakstu komitejas pieprasījuma, proti, “Obstacles to the right of free movement and residence for EU citizens and their families” (Šķēršļi ES pilsoņu un viņu ģimenes locekļu tiesībām brīvi pārvietoties un uzturēties dalībvalstu teritorijā), “Discrimination(s) as emerging from the petitions received” (Diskriminācijas gadījumi, kas izriet no saņemtajiem lūgumrakstiem), “The impact of Brexit in relation to the right to petition and on the competences, responsibilities and activities of the Committee on Petitions” (Brexit ietekme uz tiesībām iesniegt lūgumrakstus un uz Lūgumrakstu komitejas kompetenci, pienākumiem un darbībām) un “The protection role of the Committee on Petitions in the context of the implementation of the UN Convention on the Rights of Persons with Disabilities” (Lūgumrakstu komitejas aizsardzības pienākumi saistībā ar ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām īstenošanu),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Konstitucionālo jautājumu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A8-0385/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Konstitucionālo jautājumu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A8-0385/2017),

| A. | tā kā ES pilsonība un ar to saistītās tiesības sākotnēji tika ieviestas 1992. gadā ar Māstrihtas līgumu un tika pastiprinātas ar Lisabonas līgumu, kas stājās spēkā 2009. gada decembrī, kā arī ar ES Pamattiesību hartu; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES pilsonība un ar to saistītās tiesības sākotnēji tika ieviestas 1992. gadā ar Māstrihtas līgumu un tika pastiprinātas ar Lisabonas līgumu, kas stājās spēkā 2009. gada decembrī, kā arī ar ES Pamattiesību hartu;

| B. | tā kā pilsonības īstenošana prasa visupirms garantēt un ļaut izmantot visas cilvēktiesības un jo īpaši ekonomiskās, sociālās un kultūras tiesības; |
| --- | --- |

B.

tā kā pilsonības īstenošana prasa visupirms garantēt un ļaut izmantot visas cilvēktiesības un jo īpaši ekonomiskās, sociālās un kultūras tiesības;

| C. | tā kā, lai varētu patiesi izmantot tiesības un brīvības, kas izriet no ES pilsonības, būtiski svarīga ir holistiska pieeja, kas izstrādāta, lai sasniegtu ES Līgumos noteiktos mērķus, piemēram, pilnīgu nodarbinātību un sociālo progresu; |
| --- | --- |

C.

tā kā, lai varētu patiesi izmantot tiesības un brīvības, kas izriet no ES pilsonības, būtiski svarīga ir holistiska pieeja, kas izstrādāta, lai sasniegtu ES Līgumos noteiktos mērķus, piemēram, pilnīgu nodarbinātību un sociālo progresu;

| D. | tā kā ES pilsonību var iegūt tikai tad, ja ir iegūta dalībvalsts valstspiederība, ko reglamentē dalībvalstu tiesību akti; tā kā tajā pašā laikā ar to saistītās tiesības un pienākumi izriet no ES tiesību aktos noteiktā regulējuma un nav atkarīgi no dalībvalstīm; tā kā iepriekš minētā iemesla dēļ tāpat spēkā ir tas, ka dalībvalstis, tostarp to vietējās un reģionālās iestādes, nevar nepamatoti ierobežot šīs tiesības un pienākumus; tā kā saistībā ar iespējām iegūt valsts pilsonību dalībvalstīm būtu jāvadās pēc ES tiesību principiem, piemēram, proporcionalitātes un nediskriminācijas principa, kuri abi ir sīki skatīti ES Tiesas judikatūrā; tā kā saskaņā ar Līgumiem ES iestādēm ir vienlīdzīgi jāattiecas pret ikvienu ES pilsoni; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES pilsonību var iegūt tikai tad, ja ir iegūta dalībvalsts valstspiederība, ko reglamentē dalībvalstu tiesību akti; tā kā tajā pašā laikā ar to saistītās tiesības un pienākumi izriet no ES tiesību aktos noteiktā regulējuma un nav atkarīgi no dalībvalstīm; tā kā iepriekš minētā iemesla dēļ tāpat spēkā ir tas, ka dalībvalstis, tostarp to vietējās un reģionālās iestādes, nevar nepamatoti ierobežot šīs tiesības un pienākumus; tā kā saistībā ar iespējām iegūt valsts pilsonību dalībvalstīm būtu jāvadās pēc ES tiesību principiem, piemēram, proporcionalitātes un nediskriminācijas principa, kuri abi ir sīki skatīti ES Tiesas judikatūrā; tā kā saskaņā ar Līgumiem ES iestādēm ir vienlīdzīgi jāattiecas pret ikvienu ES pilsoni;

| E. | tā kā ES iedzīvotāji paļaujas, ka dalībvalstis, tostarp to vietējās un reģionālās iestādes, piemēros gan Kopienas tiesību aktus, gan valsts tiesību aktus, un tas ir priekšnoteikums viņu no ES pilsonības izrietošo tiesību efektīvai īstenošanai; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES iedzīvotāji paļaujas, ka dalībvalstis, tostarp to vietējās un reģionālās iestādes, piemēros gan Kopienas tiesību aktus, gan valsts tiesību aktus, un tas ir priekšnoteikums viņu no ES pilsonības izrietošo tiesību efektīvai īstenošanai;

| F. | tā kā centieni veicināt ES pilsonību ir saistīti ar demokrātijas kvalitātes uzlabojumiem Savienībā, pamattiesību un pamatbrīvību izmantošanu praksē un iespēju ikvienam pilsonim tiešā veidā piedalīties Savienības demokrātiskajā dzīvē; |
| --- | --- |

F.

tā kā centieni veicināt ES pilsonību ir saistīti ar demokrātijas kvalitātes uzlabojumiem Savienībā, pamattiesību un pamatbrīvību izmantošanu praksē un iespēju ikvienam pilsonim tiešā veidā piedalīties Savienības demokrātiskajā dzīvē;

| G. | tā kā jebkādas vienpusējas izmaiņas dalībvalsts robežās ir vismaz LES 2. panta, 3. panta 2. punkta un 4. panta 2. punkta pārkāpums, kā arī apdraud visu no ES pilsonības izrietošo tiesību izmantošanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā jebkādas vienpusējas izmaiņas dalībvalsts robežās ir vismaz LES 2. panta, 3. panta 2. punkta un 4. panta 2. punkta pārkāpums, kā arī apdraud visu no ES pilsonības izrietošo tiesību izmantošanu;

| H. | tā kā ar Lisabonas līgumu ir nostiprinātas ES pilsonības neatņemamās tiesības un garantijas, kas cita starpā ietver brīvību ceļot, strādāt un mācīties citā dalībvalstī, piedalīties Eiropas politiskajā dzīvē, veicināt vienlīdzību un cieņu pret daudzveidību un tikt aizsargātiem pret diskrimināciju, jo īpaši diskrimināciju valstspiederības dēļ; tā kā pēdējās desmitgadēs arvien vairāk izmantojot tiesības brīvi pārvietoties Eiropas Savienībā, ir izveidojušās jauktas ģimenes — bieži ar bērniem — ar atšķirīgu valstspiederību; tā kā, lai gan tā ir pozitīva tendence attiecībā uz ES pilsonības kā institūcijas konsolidāciju, tā arī nozīmē īpašas vajadzības un problēmas dažādās jomās, arī saistībā ar juridiskiem aspektiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā ar Lisabonas līgumu ir nostiprinātas ES pilsonības neatņemamās tiesības un garantijas, kas cita starpā ietver brīvību ceļot, strādāt un mācīties citā dalībvalstī, piedalīties Eiropas politiskajā dzīvē, veicināt vienlīdzību un cieņu pret daudzveidību un tikt aizsargātiem pret diskrimināciju, jo īpaši diskrimināciju valstspiederības dēļ; tā kā pēdējās desmitgadēs arvien vairāk izmantojot tiesības brīvi pārvietoties Eiropas Savienībā, ir izveidojušās jauktas ģimenes — bieži ar bērniem — ar atšķirīgu valstspiederību; tā kā, lai gan tā ir pozitīva tendence attiecībā uz ES pilsonības kā institūcijas konsolidāciju, tā arī nozīmē īpašas vajadzības un problēmas dažādās jomās, arī saistībā ar juridiskiem aspektiem;

| I. | tā kā perspektīva, ka Apvienotā Karaliste izstāsies no ES (Brexit), ir uzsvērusi ES pilsonības tiesību svarīgumu un to izšķirīgo nozīmi miljonu ES pilsoņu ikdienas dzīvē un ir palielinājusi izpratni Eiropas Savienībā par iespējamo tiesību zaudēšanu, ko Brexit izraisīs abām pusēm, īpaši attiecībā uz tiem 3 miljoniem ES pilsoņu, kas dzīvo Apvienotajā Karalistē, un 1,2 miljoniem Apvienotās Karalistes pilsoņu, kas dzīvo ES; |
| --- | --- |

I.

tā kā perspektīva, ka Apvienotā Karaliste izstāsies no ES (Brexit), ir uzsvērusi ES pilsonības tiesību svarīgumu un to izšķirīgo nozīmi miljonu ES pilsoņu ikdienas dzīvē un ir palielinājusi izpratni Eiropas Savienībā par iespējamo tiesību zaudēšanu, ko Brexit izraisīs abām pusēm, īpaši attiecībā uz tiem 3 miljoniem ES pilsoņu, kas dzīvo Apvienotajā Karalistē, un 1,2 miljoniem Apvienotās Karalistes pilsoņu, kas dzīvo ES;

| J. | tā kā pēc notikumiem Apvienotajā Karalistē, bēgļu humanitārās krīzes, augstā bezdarba un nabadzības līmeņa un ksenofobijas un rasisma pieauguma Eiropas Savienībā ir mazinājusies uzticēšanās ES sistēmai un Eiropas projektam kopumā; |
| --- | --- |

J.

tā kā pēc notikumiem Apvienotajā Karalistē, bēgļu humanitārās krīzes, augstā bezdarba un nabadzības līmeņa un ksenofobijas un rasisma pieauguma Eiropas Savienībā ir mazinājusies uzticēšanās ES sistēmai un Eiropas projektam kopumā;

| K. | tā kā tiesības uz pārvietošanās brīvību un to izmantošana ir svarīgs ES pilsonības elements un papildina citas ES iekšējā tirgus brīvības; tā kā Eiropas jaunieši sevišķi augstu vērtē pārvietošanās brīvību, kas ES pilsoņu vērtējumā atpazīstamības un popularitātes ziņā ir pozitīvākais ES sasniegums pēc miera nodrošināšanas; |
| --- | --- |

K.

tā kā tiesības uz pārvietošanās brīvību un to izmantošana ir svarīgs ES pilsonības elements un papildina citas ES iekšējā tirgus brīvības; tā kā Eiropas jaunieši sevišķi augstu vērtē pārvietošanās brīvību, kas ES pilsoņu vērtējumā atpazīstamības un popularitātes ziņā ir pozitīvākais ES sasniegums pēc miera nodrošināšanas;

| L. | tā kā pārvietošanās brīvību un tās īstenošanu ir pārkāpušas vairākas dalībvalstis, kuras ir izraidījušas vai draudējušas izraidīt no savas teritorijas ES pilsoņus, kā ziņots vairākos lūgumrakstos; |
| --- | --- |

L.

tā kā pārvietošanās brīvību un tās īstenošanu ir pārkāpušas vairākas dalībvalstis, kuras ir izraidījušas vai draudējušas izraidīt no savas teritorijas ES pilsoņus, kā ziņots vairākos lūgumrakstos;

| M. | tā kā, kā liecina Komisijai un SOLVIT adresētie lūgumraksti un sūdzības, ES pilsoņi pamattiesību un pamatbrīvību izmantošanā saskaras ar ievērojamām grūtībām būtisku ekonomikas un nodarbinātības problēmu dēļ, ko saasinājusi dalībvalstu administratīvais slogs un birokrātija, kā arī dalībvalstu iestāžu sniegtās nepareizās informācijas un/vai sadarbības trūkuma dēļ; |
| --- | --- |

M.

tā kā, kā liecina Komisijai un SOLVIT adresētie lūgumraksti un sūdzības, ES pilsoņi pamattiesību un pamatbrīvību izmantošanā saskaras ar ievērojamām grūtībām būtisku ekonomikas un nodarbinātības problēmu dēļ, ko saasinājusi dalībvalstu administratīvais slogs un birokrātija, kā arī dalībvalstu iestāžu sniegtās nepareizās informācijas un/vai sadarbības trūkuma dēļ;

| N. | tā kā princips, ka ir aizliegta jebkāda diskriminācija dzimuma, rases, ādas krāsas, etniskās vai sociālās izcelsmes, ģenētisko īpatnību, valodas, reliģijas vai pārliecības, politisko vai jebkādu citu uzskatu, piederības pie nacionālas minoritātes, īpašuma, dzimšanas, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ, kā noteikts ES Pamattiesību hartas 21. pantā, ir galvenā ES pilsonības izpausme; tā kā tam ir arī izšķirīga nozīme sekmīgā pārvietošanās brīvības izmantošanā, kā par to liecina lūgumraksti; |
| --- | --- |

N.

tā kā princips, ka ir aizliegta jebkāda diskriminācija dzimuma, rases, ādas krāsas, etniskās vai sociālās izcelsmes, ģenētisko īpatnību, valodas, reliģijas vai pārliecības, politisko vai jebkādu citu uzskatu, piederības pie nacionālas minoritātes, īpašuma, dzimšanas, invaliditātes, vecuma vai dzimumorientācijas dēļ, kā noteikts ES Pamattiesību hartas 21. pantā, ir galvenā ES pilsonības izpausme; tā kā tam ir arī izšķirīga nozīme sekmīgā pārvietošanās brīvības izmantošanā, kā par to liecina lūgumraksti;

| O. | tā kā pie minoritātēm piederošu personu tiesību ievērošana ir viena no ES pamatvērtībām, kas noteikta Līgumos; tā kā aptuveni 8 % ES pilsoņu ir piederīgi kādai nacionālajai minoritātei un aptuveni 10 % runā reģionālā vai minoritātes valodā; tā kā ir jāpastiprina efektīva minoritāšu aizsardzība; |
| --- | --- |

O.

tā kā pie minoritātēm piederošu personu tiesību ievērošana ir viena no ES pamatvērtībām, kas noteikta Līgumos; tā kā aptuveni 8 % ES pilsoņu ir piederīgi kādai nacionālajai minoritātei un aptuveni 10 % runā reģionālā vai minoritātes valodā; tā kā ir jāpastiprina efektīva minoritāšu aizsardzība;

| P. | tā kā pilsoņu tiesību un demokrātisku iestāžu pastiprināšana ietver diskriminācijas un dzimumu nevienlīdzības apkarošanu saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem; |
| --- | --- |

P.

tā kā pilsoņu tiesību un demokrātisku iestāžu pastiprināšana ietver diskriminācijas un dzimumu nevienlīdzības apkarošanu saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem;

| Q. | tā kā sieviešu nepietiekama pārstāvība ar lēmumu pieņemšanu saistītos amatos, jo īpaši politikas jomā un uzņēmumu valdes līmenī, kavē spēju attīstību un vājina sieviešu līdzdalību ES demokrātiskajā dzīvē; |
| --- | --- |

Q.

tā kā sieviešu nepietiekama pārstāvība ar lēmumu pieņemšanu saistītos amatos, jo īpaši politikas jomā un uzņēmumu valdes līmenī, kavē spēju attīstību un vājina sieviešu līdzdalību ES demokrātiskajā dzīvē;

| R. | tā kā sieviešu līdzdalību un vadību politisko lēmumu pieņemšanā vēl joprojām ietekmē dažādi šķēršļi, piemēram, joprojām pastāvošie ar dzimumu saistītie stereotipi, kā arī nesenās ekonomikas krīzes sekas kopā ar tās negatīvo ietekmi uz dzimumu līdztiesības problēmām; |
| --- | --- |

R.

tā kā sieviešu līdzdalību un vadību politisko lēmumu pieņemšanā vēl joprojām ietekmē dažādi šķēršļi, piemēram, joprojām pastāvošie ar dzimumu saistītie stereotipi, kā arī nesenās ekonomikas krīzes sekas kopā ar tās negatīvo ietekmi uz dzimumu līdztiesības problēmām;

| S. | tā kā visā ES joprojām pastāv būtiskas nepilnības ar dzimumu saistītas vardarbības un vardarbības ģimenē upuru aizsardzībā pārrobežu ģimenes strīdu gadījumos; |
| --- | --- |

S.

tā kā visā ES joprojām pastāv būtiskas nepilnības ar dzimumu saistītas vardarbības un vardarbības ģimenē upuru aizsardzībā pārrobežu ģimenes strīdu gadījumos;

| T. | tā kā diskriminācija, ar kuru saskaras sievietes visā ES, ir šķērslis līdztiesības panākšanai; tā kā sievietes joprojām ir nepietiekami pārstāvētas kā vēlētājas, kā arī vadošajās pozīcijās neatkarīgi no tā, vai tas būtu vēlētos amatos, civildienestā, akadēmiskajās aprindās, plašsaziņas līdzekļos vai privātajā sektorā; tā kā plaši izplatītā multiplā diskriminācija, ar kuru saskaras sievietes, un proporcionāli lielais to sieviešu skaits, kuras cieš no nabadzības un sociālās atstumtības, ir šķēršļi viņu pilsoņu tiesību pilnīgai īstenošanai; |
| --- | --- |

T.

tā kā diskriminācija, ar kuru saskaras sievietes visā ES, ir šķērslis līdztiesības panākšanai; tā kā sievietes joprojām ir nepietiekami pārstāvētas kā vēlētājas, kā arī vadošajās pozīcijās neatkarīgi no tā, vai tas būtu vēlētos amatos, civildienestā, akadēmiskajās aprindās, plašsaziņas līdzekļos vai privātajā sektorā; tā kā plaši izplatītā multiplā diskriminācija, ar kuru saskaras sievietes, un proporcionāli lielais to sieviešu skaits, kuras cieš no nabadzības un sociālās atstumtības, ir šķēršļi viņu pilsoņu tiesību pilnīgai īstenošanai;

| U. | tā kā tiesības iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam, kas noteiktas LESD 20. un 227. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 44. pantā, ir viens no ES pilsonības pīlāriem, tās ir otras pazīstamākās ES pilsonības tiesības un tām jāveido saikne starp pilsoņiem un Eiropas iestādēm atklātā, demokrātiskā un pārredzamā procesā; |
| --- | --- |

U.

tā kā tiesības iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam, kas noteiktas LESD 20. un 227. pantā un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 44. pantā, ir viens no ES pilsonības pīlāriem, tās ir otras pazīstamākās ES pilsonības tiesības un tām jāveido saikne starp pilsoņiem un Eiropas iestādēm atklātā, demokrātiskā un pārredzamā procesā;

| V. | tā kā ES pilsoņu pamattiesības varētu nodrošināt ar jaunu pieeju attiecībā uz ES Pamattiesību hartas 51. panta interpretāciju; |
| --- | --- |

V.

tā kā ES pilsoņu pamattiesības varētu nodrošināt ar jaunu pieeju attiecībā uz ES Pamattiesību hartas 51. panta interpretāciju;

| W. | tā kā Eiropas pilsoņi ir tieši pārstāvēti Eiropas Parlamentā un viņiem ir demokrātiskas tiesības kandidēt un balsot Eiropas vēlēšanās, arī tad, ja viņi dzīvo citā dalībvalstī; tā kā pārvietošanās brīvību izmantojušo Eiropas pilsoņu tiesības balsot Eiropas un vietējās vēlēšanās netiek vienādi veicinātas un sekmētas visās dalībvalstīs; tā kā vairākos lūgumrakstos ir norādīts uz administratīviem šķēršļiem un administratīvām vai cita rakstura nepilnībām attiecībā uz citā dalībvalstī dzīvojošu personu tiesībām balsot savas izcelsmes valsts nacionālajās vai reģionālajās vēlēšanās; tā kā daži pilsoņi tiek ierobežoti šo demokrātisko tiesību īstenošanā, piemēram, personas ar invaliditāti dalībvalstīs, kas ir ratificējušas ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, bet nav izpildījušas pienākumu reformēt savus vēlēšanu likumus, lai personas ar invaliditāti varētu izmantot savas tiesības balsot; |
| --- | --- |

W.

tā kā Eiropas pilsoņi ir tieši pārstāvēti Eiropas Parlamentā un viņiem ir demokrātiskas tiesības kandidēt un balsot Eiropas vēlēšanās, arī tad, ja viņi dzīvo citā dalībvalstī; tā kā pārvietošanās brīvību izmantojušo Eiropas pilsoņu tiesības balsot Eiropas un vietējās vēlēšanās netiek vienādi veicinātas un sekmētas visās dalībvalstīs; tā kā vairākos lūgumrakstos ir norādīts uz administratīviem šķēršļiem un administratīvām vai cita rakstura nepilnībām attiecībā uz citā dalībvalstī dzīvojošu personu tiesībām balsot savas izcelsmes valsts nacionālajās vai reģionālajās vēlēšanās; tā kā daži pilsoņi tiek ierobežoti šo demokrātisko tiesību īstenošanā, piemēram, personas ar invaliditāti dalībvalstīs, kas ir ratificējušas ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, bet nav izpildījušas pienākumu reformēt savus vēlēšanu likumus, lai personas ar invaliditāti varētu izmantot savas tiesības balsot;

| X. | tā kā iedzīvotājiem ir tiesības kopā ar citiem ES pilsoņiem no visām dalībvalstīm organizēt vai atbalstīt Eiropas pilsoņu iniciatīvu, kam būtu jādod viņiem iespēja palīdzēt ES likumdošanas darba kārtības noteikšanā; tā kā Eiropas pilsoņu iniciatīva ir svarīgs tiešās demokrātijas instruments, kas ļauj iedzīvotājiem aktīvi iesaistīties Eiropas politikas virzienu un tiesību aktu veidošanā; tā kā šai iniciatīvai vajadzētu būt pārredzamai un efektīvai; tā kā šīs tiesības līdz šim nav pietiekami izmantotas; |
| --- | --- |

X.

tā kā iedzīvotājiem ir tiesības kopā ar citiem ES pilsoņiem no visām dalībvalstīm organizēt vai atbalstīt Eiropas pilsoņu iniciatīvu, kam būtu jādod viņiem iespēja palīdzēt ES likumdošanas darba kārtības noteikšanā; tā kā Eiropas pilsoņu iniciatīva ir svarīgs tiešās demokrātijas instruments, kas ļauj iedzīvotājiem aktīvi iesaistīties Eiropas politikas virzienu un tiesību aktu veidošanā; tā kā šai iniciatīvai vajadzētu būt pārredzamai un efektīvai; tā kā šīs tiesības līdz šim nav pietiekami izmantotas;

| Y. | tā kā Šengenas zonas izveide un Šengenas acquis integrēšana ES regulējumā ir būtiski veicinājusi pārvietošanās brīvību Eiropas Savienībā un ir viens no lielākajiem Eiropas integrācijas procesa sasniegumiem; tā kā Eiropas Savienības Padome savos 2011. gada 9. jūnija secinājumos Nr. 9166/3/11 un 9167/3/11 apstiprināja novērtēšanas procesa sekmīgo noslēgumu un Bulgārijas un Rumānijas tehnisko gatavību pievienoties Šengenas zonai; |
| --- | --- |

Y.

tā kā Šengenas zonas izveide un Šengenas acquis integrēšana ES regulējumā ir būtiski veicinājusi pārvietošanās brīvību Eiropas Savienībā un ir viens no lielākajiem Eiropas integrācijas procesa sasniegumiem; tā kā Eiropas Savienības Padome savos 2011. gada 9. jūnija secinājumos Nr. 9166/3/11 un 9167/3/11 apstiprināja novērtēšanas procesa sekmīgo noslēgumu un Bulgārijas un Rumānijas tehnisko gatavību pievienoties Šengenas zonai;

| Z. | tā kā drošība ir viens no jautājumiem, par ko ES pilsoņiem ir vislielākās bažas; tā kā ES būtu saviem pilsoņiem jārada sajūta, ka viņu brīvība tiek aizsargāta un drošība garantēta visā tās teritorijā, vienlaikus nodrošinot, ka tiek līdzvērtīgi ievērotas un aizsargātas viņu brīvības un tiesības; tā kā terorisms ir globāls drauds, kas ir efektīvi jārisina vietējā, valsts un ES līmenī, lai nodrošinātu Eiropas pilsoņu drošību; |
| --- | --- |

Z.

tā kā drošība ir viens no jautājumiem, par ko ES pilsoņiem ir vislielākās bažas; tā kā ES būtu saviem pilsoņiem jārada sajūta, ka viņu brīvība tiek aizsargāta un drošība garantēta visā tās teritorijā, vienlaikus nodrošinot, ka tiek līdzvērtīgi ievērotas un aizsargātas viņu brīvības un tiesības; tā kā terorisms ir globāls drauds, kas ir efektīvi jārisina vietējā, valsts un ES līmenī, lai nodrošinātu Eiropas pilsoņu drošību;

| AA. | tā kā saskaņā ar Komisijas veikto ietekmes novērtējumu (SEC(2011)1556), kas pievienots priekšlikumam, kura rezultātā ir pieņemta Padomes 2015. gada 20. aprīļa Direktīva (ES) 2015/637 par koordinācijas un sadarbības pasākumiem, ar ko veicina nepārstāvēto Savienības pilsoņu konsulāro aizsardzību trešās valstīs (12), gandrīz septiņi miljoni ES pilsoņu ceļo uz valstīm ārpus ES, kurās viņu pašu valstij nav savas vēstniecības vai konsulāta, vai dzīvo šādās valstīs; tā kā ir sagaidāms, ka nepārstāvēto ES pilsoņu skaits līdz 2020. gadam būs pieaudzis vismaz līdz desmit miljoniem; tā kā ES pilsoņiem, kuri dzīvo valstī ārpus ES, kurā viņu izcelsmes dalībvalstij nav pārstāvniecības, ir tiesības uz jebkuras citas dalībvalsts diplomātisko un konsulāro iestāžu aizsardzību ar tādiem pašiem nosacījumiem kā šīs valsts pilsoņiem, |
| --- | --- |

AA.

tā kā saskaņā ar Komisijas veikto ietekmes novērtējumu (SEC(2011)1556), kas pievienots priekšlikumam, kura rezultātā ir pieņemta Padomes 2015. gada 20. aprīļa Direktīva (ES) 2015/637 par koordinācijas un sadarbības pasākumiem, ar ko veicina nepārstāvēto Savienības pilsoņu konsulāro aizsardzību trešās valstīs (12), gandrīz septiņi miljoni ES pilsoņu ceļo uz valstīm ārpus ES, kurās viņu pašu valstij nav savas vēstniecības vai konsulāta, vai dzīvo šādās valstīs; tā kā ir sagaidāms, ka nepārstāvēto ES pilsoņu skaits līdz 2020. gadam būs pieaudzis vismaz līdz desmit miljoniem; tā kā ES pilsoņiem, kuri dzīvo valstī ārpus ES, kurā viņu izcelsmes dalībvalstij nav pārstāvniecības, ir tiesības uz jebkuras citas dalībvalsts diplomātisko un konsulāro iestāžu aizsardzību ar tādiem pašiem nosacījumiem kā šīs valsts pilsoņiem,

| 1. | ņem vērā Komisijas 2017. gada ziņojumu par ES pilsonību, kurā ietverts jaunu prioritāšu uzskaitījums sadalījumā pa darbības jomām turpmākajiem gadiem; atgādina, ka ES tiesību aktu pareiza piemērošana ir dalībvalstu un ES iestāžu kopīga atbildība; šajā sakarībā uzsver Komisijas izšķirošo lomu kā Līgumu izpildes uzraudzītājai, īstenojot LESD 258.–260. pantu; uzsver, ka ir vajadzīgas prioritātes, lai efektīvi reaģētu uz pilsoņu bažām, un precīzi definētas, konkrētas saistības un pasākumi nākamajiem trim gadiem; mudina Komisiju paātrināt tās ES tiesībaizsardzības politiku, izmantojot visus pieejamos instrumentus un mehānismus; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka tiesības iesniegt lūgumrakstu, tiesības vērsties ar lietām pie Eiropas ombuda un tiesības piekļūt dokumentiem un reģistriem ir būtisks un konkrēts ES pilsonības elements un palielina lēmumu pieņemšanas pārredzamību; tādēļ pauž vēlmi, lai šīs tiesības tiktu veicinātas un izceltas kā svarīgi elementi Komisijas ziņojumā par ES pilsonību un tiktu tajā pienācīgi atspoguļotas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver to, ka tiesību iesniegt lūgumrakstu efektīvu izmantošanu ir sekmējusi lūgumrakstu apstrādes uzlabošana Eiropas Parlamentā un Lūgumrakstu komitejas portāla darbības sākšana 2014. gada nogalē, nodrošinot iespēju vienkāršā veidā iesniegt lūgumrakstus un tos efektīvāk apstrādāt, kā tas uzskatāmi parādīts attiecīgajos Lūgumrakstu komitejas gada ziņojumos; prasa nekavējoties pabeigt nākamo paredzēto projekta posmu īstenošanu, jo tas ļaus lūgumrakstu iesniedzējiem un atbalstītājiem interaktīvāk sekot līdzi lūgumraksta procedūrai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka pilsonības tiesību sekmīgai īstenošanai ir nepieciešams, lai dalībvalstis ievērotu visas ES Pamattiesību hartā paredzētās tiesības un brīvības; uzsver to, ka demokrātiskas un iesaistošas pārvaldības pieņemšana, augstākais iespējamais pārredzamības līmenis un visu pilsoņu tieša iesaiste lēmumu pieņemšanas procesos galu galā nostiprina ES pilsonību; aicina dalībvalstis labāk informēt ES pilsoņus par viņu tiesībām un pienākumiem un sekmēt vienādu piekļuvi šīm tiesībām un to ievērošanu gan viņu izcelsmes valstī, gan citās dalībvalstīs; norāda uz dažu dalībvalstu izvēli neievērot ES Līgumu daļas, tā radot de facto atšķirības pilsoņu tiesībās; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž dziļu nožēlu, ka jau gandrīz desmit gadus nav gūti vērā ņemami panākumi ES mēroga diskriminācijas novēršanas direktīvas pieņemšanā; aicina visas ES iestādes un dalībvalstis atsākt attiecīgās sarunas kā vissvarīgāko prioritāti; ņem vērā Komisijas apņemšanos aktīvi atbalstīt šo sarunu noslēgšanu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzskata, ka būtu jāpalielina ES politikas efektivitāte diskriminācijas novēršanas jomā un jālikvidē atlikušie šķēršļi; iesaka Komisijai atjaunināt divas pirmās direktīvas diskriminācijas novēršanas jomā, proti, Padomes Direktīvu 2000/43/EK un Padomes Direktīvu 2000/78/EK, lai tās saskaņotu ar pašreizējo Līgumu redakciju un ES Pamattiesību hartu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina pieņemt efektīvu tiesisko regulējumu un koordinācijas pasākumus ES un dalībvalstu līmenī, lai nodrošinātu augsta līmeņa sociālo aizsardzību un stabilu, pienācīgi apmaksātu darbu; uzskata, ka šāda pieeja ir būtiska, lai stiprinātu pamattiesības un pamatbrīvības, kuras izriet no ES pilsonības; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka taupības pasākumi, kas pieņemti ES un dalībvalstu līmenī, ir saasinājuši ekonomisko un sociālo nevienlīdzību, tādējādi nopietni ierobežojot no ES pilsonības izrietošo pamattiesību un pamatbrīvību praktisko īstenošanu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atgādina par saviem 2017. gada 14. septembrī pieņemtajiem grozījumiem (13) un Komisijas priekšlikumu saistībā ar visaptverošu direktīvu par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz produktu un pakalpojumu pieejamības prasībām (COM(2015)0615), ieskaitot dažādus pārvadājumu veidus; iesaka likumdevējiem pasteigties, lai pieņemtu Eiropas tiesību aktu par pieejamību; atzinīgi vērtē panākto iestāžu vienošanos par Marrākešas līguma piemērošanu ES autortiesību noteikumiem, uz ko Lūgumrakstu komiteja aicinājusi kopš 2011. gada, un atkārtoti aicina ES un tās dalībvalstis ātri ratificēt Marrākešas līgumu; aicina visas dalībvalstis ratificēt ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām un parakstīt tās protokolu; atbalsta savstarpēji atzītas ES invaliditātes apliecības izmantošanas paplašināšanu, aptverot pēc iespējas daudz dalībvalstu; mudina dalībvalstis veicināt personu ar invaliditāti un funkcionēšanas ierobežojumiem mobilitāti Eiropas Savienībā; uzsver nepieciešamību uzlabot ES tīmekļa vietņu pieejamību personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju aktīvāk rīkoties, lai apkarotu pret LGBTI vērstu diskrimināciju, un cīnīties pret homofobiju, nosakot konkrētus pasākumus, kas jāveic dalībvalstu un Eiropas līmenī; vienlaikus aicina ES iestādes rūpīgi uzraudzīt LGBTI tiesības un sekmēt LGBTI personu un viņu ģimenes locekļu pārrobežu tiesību atzīšanu ES; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atgādina, ka sieviešu un vīriešu līdztiesības principu iespējams īstenot tikai tad, ja visās ES politikas jomās tiek piemērota stratēģiska integrēta pieeja dzimumu līdztiesības nodrošināšanai, cita starpā īstenojot stratēģisko iesaisti dzimumu līdztiesības jomā 2016.–2019. gadam; aicina Komisiju veicināt seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpes pakalpojumu pilnīgu pieejamību visās dalībvalstīs; aicina Komisiju veikt jēgpilnus pasākumus, lai izskaustu diskrimināciju un apkarotu diskriminējošus paziņojumus, kas tiek vērsti pret sievietēm ES un veicina dzimumu stereotipus; atgādina par nepieciešamību visā Eiropā ieguldīt pilsoniskumā un pilsoniskā izglītībā, un izglītošanā par dzimumu līdztiesību; pievērš uzmanību dzimumu atšķirībām algu un pensiju jomā ES, kuras miljoniem sieviešu mazina patiesas ekonomiskas neatkarības iespēju; uzsver jauniešu, jo īpaši sieviešu un meiteņu, politiskās līdzdalības nozīmību, un prasa Komisijai un dalībvalstīm darīt vairāk, lai veicinātu viņu līdzdalību; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par to, lai ES parakstītu Stambulas konvenciju un noslēgtu savu pievienošanās procesu; tomēr pauž nožēlu par to, ka aprobežošanās ar divām jomām, t. i., jautājumiem, kas saistīti ar tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās un patvērumu un nerepatriēšanu, rada juridisku neskaidrību attiecībā uz ES pievienošanās darbības jomu; mudina dalībvalstis paātrināt sarunas par Stambulas konvencijas ratifikāciju un īstenošanu; aicina tās dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas, ātri ratificēt šo konvenciju, un aicina Komisiju ierosināt direktīvu par vardarbības pret sievietēm apkarošanu; atzinīgi vērtē Komisijas iesniegto paketi par ģimenes un darba dzīves saskaņošanu, un aicina visas iestādes pēc iespējas ātrāk īstenot šos pasākumus; aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt sieviešu nonākšanu un pārstāvību vadošos amatos un veikt konkrētus pasākumus, lai risinātu to neaizsargāto iedzīvotāju vajadzības, kuri saskaras ar intersekcionālu multiplu diskrimināciju, lai šādi iedzīvotāji varētu izmantot savas pilsonības tiesības, piemēram, īstenojot atbilstīgas stratēģijas; aicina Padomi pastiprināt centienus atsākt darbu pie direktīvas par sieviešu pārstāvību valdēs; atkārtoti apstiprina aicinājumu Komisijai paziņojuma veidā pieņemt “Stratēģisko iesaisti dzimumu līdztiesības jomā 2016.–2019. gadam”; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atgādina, ka tradicionālās minoritātes jau gadsimtiem ilgi ir dzīvojušas Eiropā līdzās vairākuma kultūrām; uzsver, ka ES iestādēm ir aktīvāk jāveicina minoritāšu aizsardzība, piemēram, sekmējot izpratnes veidošanas sanāksmes, seminārus un rezolūcijas, kā arī jāveic konkrēti administratīvi pasākumi ES iestādēs; uzskata, ka ES vajadzētu noteikt augstus standartus minoritāšu aizsardzībā, sākot ar standartiem, kas kodificēti starptautisko tiesību instrumentos, piemēram, Eiropas Padomes instrumentos, un ka šos standartus vajadzētu stingri iestrādāt tiesiskajā regulējumā, visā ES garantējot demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesības; mudina dalībvalstis bez turpmākas kavēšanās pilnībā ratificēt Pamatkonvenciju par nacionālo minoritāšu aizsardzību un Eiropas reģionālo vai minoritāšu valodu hartu un godprātīgi īstenot Līgumus; turklāt atgādina, ka ir jāīsteno principi, kas izstrādāti Eiropas Drošības un sadarbības organizācijas (EDSO) satvarā; pauž nožēlu par jebkādu retoriku, ar ko tiek kūdīts uz diskrimināciju valstspiederības dēļ; mudina valstu valdības rast ilgtspējīgus risinājumus un veicināt valodu daudzveidības kultūru visās dalībvalstīs un ES kopumā, aptverot vairāk nekā tikai ES oficiālās valodas, jo Līgumos un ES Pamattiesību hartā ir atsauces uz nacionālo minoritāšu aizsardzību un diskrimināciju valodas dēļ; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pauž dziļas bažas par to, ka daudzi romi Eiropā cieš no diskriminējošas dzimšanas reģistrācijas, tāpēc viņiem nav personu apliecinošu dokumentu, ir liegta piekļuve būtiskiem pamatpakalpojumiem savās dzīvesvietas valstīs un līdz ar to viņiem tiek liegts izmantot jebkādas savas tiesības Eiropas Savienībā; aicina dalībvalstis šajā saistībā nekavējoties veikt koriģējošus pasākumus, lai nodrošinātu viņiem iespējas izmantot savas pamata cilvēktiesības un visas tiesības, ko nodrošina ES pilsonība; aicina Komisiju novērtēt un uzraudzīt situāciju dalībvalstīs un aizsākt tādu personu identifikāciju un aizsardzību, kam nav atzītas pilsonības un piekļuves personu apliecinošiem dokumentiem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Komisiju un dalībvalstis ierosināt konkrētus pasākumus nolūkā likvidēt šķēršļus pārvietošanās brīvībai saskaņā ar Parlamenta 2017. gada 15. marta rezolūciju par šķēršļiem ES pilsoņu brīvībai pārvietoties un strādāt iekšējā tirgū (14) un 2016. gada 28. aprīļa rezolūciju par bērna interešu aizsardzību Eiropas Savienībā, pamatojoties uz Eiropas Parlamentam adresētajiem lūgumrakstiem (15); |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Komisiju regulāri uzraudzīt Direktīvas 2004/38/EK piemērošanu dalībvalstīs un veikt atbilstošus pasākumus, lai novērstu iespējamus šķēršļus pārvietošanās brīvībai; atzinīgi vērtē e-mācību rīku par Savienības pilsoņu tiesībām brīvi pārvietoties, kas palīdz vietējām iestādēm labāk izprast tiesības un pienākumus, kas saistīti ar brīvu pārvietošanos; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pieņem zināšanai Komisijas centienus izveidot dažādas informācijas un palīdzības sniegšanas vietnes jautājumos par ES un tiesībām, ko tā nodrošina saviem pilsoņiem, piemēram, tīklu Europe Direct, portālu “Tava Eiropa” un e-tiesiskuma portālu, un uzlabot to pieejamību, lai labāk informētu personas, kas īsteno savas ES pilsoņu tiesības; pieņem zināšanai Komisijas priekšlikumu par vienotu digitālo vārteju, ar ko iedzīvotāji varētu tiešsaistē viegli piekļūt informācijai, palīdzībai un problēmu risināšanas pakalpojumiem attiecībā uz tiesību īstenošanu vienotajā tirgū; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju pastiprināt SOLVIT tīklu, uzlabojot mijiedarbību starp tā dienestiem un valstu centriem, lai labāk sekotu līdzi neatrisinātiem un atkārtotiem gadījumiem un nodrošinātu ciešāku koordināciju starp dažādiem ES tiesiskās aizsardzības instrumentiem, piemēram, EU Pilot un CHAP; vienlaikus aicina dalībvalstis popularizēt ES iedzīvotāju starpā SOLVIT tīklu un tā pakalpojumus, kā arī citus tiesiskās aizsardzības un pilsoņu līdzdalības mehānismus gan ES līmenī (piemēram, Parlamenta Lūgumrakstu komiteja, Eiropas ombuds un Eiropas pilsoņu iniciatīva), gan dalībvalstu līmenī (piemēram, reģionālais vai vietējais tiesībsargs, lūgumrakstu komitejas un iedzīvotāju likumdošanas iniciatīvas); |
| --- | --- |

18.

| 19. | atbalsta Komisijas 2017. gada ziņojumā par ES pilsonību pausto apņemšanos organizēt ES mēroga informācijas un izpratnes veidošanas kampaņu par ES pilsoņu tiesībām, lai tādējādi palīdzētu viņiem labāk izprast savas tiesības; norāda, ka iedzīvotājiem vajadzētu būt piekļuvei visai informācijai, kas vajadzīga, lai patiesi stiprinātu Eiropas pilsonību, un ka šāda informācija būtu jāsniedz skaidrā un saprotamā veidā, lai viņi varētu pieņemt uz informāciju pamatotus lēmumus par savu Līgumā paredzēto un ES Pamattiesību hartā garantēto tiesību izmantošanu; kā piemērotāko instrumentu šajā saistībā iesaka veicināt pārredzamību un proaktīvu konsulāro atbalstu, kā arī pienācīgi publiskot nepieciešamo informāciju, lai atvieglotu jaunatnācēju apmešanos uz dzīvi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atgādina, ka piekļuve veselības aprūpes pakalpojumiem, sociālā nodrošinājuma sistēmu koordinācija un profesionālo kvalifikāciju atzīšana citās dalībvalstīs ir jomas, kurās ES pilsoņi bieži saskaras ar grūtībām, un prasa Komisijai enerģiski nodrošināt tiesību aktu izpildi, lai labotu šādas situācijas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pauž bažas par iedzīvotāju arvien pieaugošo politisko atsvešinātību; uzsver, ka par prioritāti jānosaka cīņa pret ksenofobiju, rasismu, diskrimināciju un naida runu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atzīst, ka vēlētāju aktivitātes palielināšana Eiropas vēlēšanās ir ES un dalībvalstu kopīga atbildība; mudina dalībvalstis veicināt demokrātisko līdzdalību, labāk informējot pilsoņus par viņu tiesībām kandidēt un balsot vietējās un Eiropas vēlēšanās, izmantojot dažādus kanālus un saprotamu valodu, kā arī novēršot visus šķēršļus viņu līdzdalībai, piemēram, diskrimināciju ekonomisku, sociālu un valodas iemeslu dēļ, negodīgu praksi vai korupciju; mudina dalībvalstis novērst ar piekļuvi saistītos šķēršļus iedzīvotājiem ar invaliditāti un atvieglot balsošanu visās vēlēšanās saviem pilsoņiem, kuri dzīvo, strādā vai studē ārpus savas ierastās balsošanas vietas, piemēram, izmantojot elektroniskās identifikācijas un balsošanas risinājumus; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzskata, ka Vēlēšanu akta reforma varētu būt iespēja Savienībai kļūt demokrātiskākai; uzsver, ka tūkstošiem eiropiešu domā līdzīgi; atgādina, ka nepieciešams sekmēt līdzdalību Eiropas vēlēšanās, palielinot politisko partiju redzamību Eiropas līmenī, un ka Eiropas Parlamenta vēlēšanu Eiropas dimensijas pastiprināšana ir ES un tās dalībvalstu kopīga atbildība; mudina Padomi iepriekšminētā akta pārskatīšanā paredzēt tādu sarakstu ieviešanu, kuri atbilst integrētai pieeju dzimumu līdztiesības nodrošināšanai un ir dzimumlīdzsvaroti; pieprasa Komisijai reaģēt uz sūdzībām saistībā ar tiesību balsot Eiropas Parlamenta un pašvaldību vēlēšanās īstenošanu, izstrādāt konkrētu rīcības plānu elektroniskās balsošanas ieviešanai Eiropas Parlamenta vēlēšanās, sākot ar agrāko reāli iespējamo datumu, un padarīt minēto sistēmu plaši pieejamu visiem ES iedzīvotājiem; mudina dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai veicinātu to, ka personas, kurām nav nekādas valsts valstspiederības un kuras pastāvīgi uzturas kādā ES dalībvalstī, iegūtu uzņemošās valsts pilsonību, lai varētu izmantot visas ES pilsonības sniegtās tiesības; uzskata, ka ES pilsoņiem, kas pārceļas uz citu ES dalībvalsti un tur dzīvo, vajadzētu būt iespējai izmantot tiesības balsot savas izcelsmes valsts rīkotajās valsts līmeņa vēlēšanās; aicina dalībvalstis, kas liedz vēlēšanu tiesības tiem saviem valstspiederīgajiem, kuri ir izvēlējušies dzīvot citā dalībvalstī ilgāku laika posmu, atvieglot noteikumus, lai viņi varētu saglabāt tiesības balsot valsts vēlēšanās; mudina Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus, lai personas ar invaliditāti varētu bez jebkādas diskriminācijas pilnībā izmantot savas tiesības balsot; atbalsta iespēju ieviest Eiropas identitātes karti papildus valstu identifikācijas dokumentiem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ņem vērā Komisijas jaunāko paziņojumu (COM(2017)0482) par Eiropas pilsoņu iniciatīvu, kurā iekļauts priekšlikums pārskatīt 2011. gada 16. februāra Regulu (ES) Nr. 211/2011 nolūkā uzlabot tās darbību; pauž cerību, ka šīs regulas pārskatīšanas rezultātā tiks iegūts pārskatāmāks, efektīvāks un lietotājam draudzīgāks EPI instruments, vienlaikus nodrošinot pilsoņu demokrātisku un plašāku līdzdalību Eiropas debatēs un darba kārtības noteikšanā; uzsver nozīmīgo leģislatīvo lomu, ko uzņemsies Parlaments, un to, cik svarīga ir laba sadarbība ar Komisiju regulas pārskatīšanā; aicina Komisiju iekļaut noteikumus, kuru mērķis ir pārskatīt EPI juridiskās pieņemamības nosacījumus, reģistrācijas prasības un pārbaudes procedūras; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzskata, ka Eiropas pilsonības interesēs Komisijai ir jārīkojas, lai stiprinātu Eiropas kultūras dimensiju; mudina no programmas “Eiropa pilsoņiem” finansēt inovatīvākus projektus, kam varētu būt sistēmiska ietekme; ierosina izveidot programmu “Iepazīt Eiropu”, kas darbotos līdztekus programmai “Eiropa pilsoņiem” un papildinātu to; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ar mērķi stiprināt Savienības pilsonību un tās īstenošanu ierosina, ka Komisijai būtu jāmudina vietējās pašvaldības izraudzīties pārstāvjus, kuri atbildētu par Eiropas lietām, jo tieši šis līmenis ir vistuvākais iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

26.

| 27. | iesaka Komisijai ieviest ienākošo reģistru visās savās galvenajās mītnēs, tostarp pārstāvniecību birojos dalībvalstīs, lai pilsoņi varētu ar pienācīgām garantijām vērsties jebkurā ES iestādē rakstveidā vai klātienē; |
| --- | --- |

27.

| 28. | iesaka Komisijai sadarbībā ar universālo pasta pakalpojumu sniedzējiem ieviest ziņojumu sistēmu ar apliecinājumu par to saturu, datumu un nosūtītāju, lai pilsoņi varētu ar pienācīgām garantijām vērsties pie Eiropas iestādēm attālināti rakstveidā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pauž pārliecību, ka pamattiesības uz vārda un informācijas brīvību, kas noteiktas ES Pamattiesību hartas 11. pantā, neatkarīgi plašsaziņas līdzekļi un piekļuve viedokļu daudzveidībai sabiedrībā un plašsaziņas līdzekļos ir veselīgas demokrātijas neatņemami elementi un līdz ar to konstitucionāls pamats dalībai ES, kā noteikts LES 2. un 6. pantā; uzsver, ka ir nepieciešama skaidri definēta ES politika, lai apkarotu pret Eiropu vērstas propagandas un nepatiesas informācijas izplatīšanu un veicinātu sabiedrisko plašsaziņas līdzekļu neatkarību no valdībām; ierosina, ka sabiedriskajiem plašsaziņas līdzekļiem visās dalībvalstīs ir jāparedz laika minimums, kas atvēlams ar ES lietām saistītam saturam; ierosina, ka ES iestādēm būtu jāturpina veidot Eiropas televīzijas kanāli, kas pārraidītu visās dalībvalstīs un visās ES oficiālajās valodās, un jāturpina jau no agrīna vecuma izglītot iedzīvotājus plašsaziņas līdzekļu lietotprasmē; atbalsta preses un multimediju ražojumu izplatīšanu visās ES oficiālajās valodās; uzsver, ka šajā saistībā nepieciešams vēl vairāk veicināt Eiropas žurnālistu izpratni; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pauž pārliecību, ka valodu daudzveidība un pārredzamība ir svarīgi instrumenti iedzīvotāju tuvināšanai ES un viņu iesaistīšanai tās darbībās; norāda, ka uz piekļuvi dokumentiem attiecas 30 % no Eiropas ombuda pabeigtajām izmeklēšanas procedūrām 2016. gadā, un tādēļ iesaka veicināt tiesības piekļūt dokumentiem un pēc iespējas vairāk dokumentu tulkot visās ES oficiālajās valodās; atbalsta dialoga ar iedzīvotājiem pastiprināšanu un sabiedrisko diskusiju veicināšanu, lai uzlabotu iedzīvotāju izpratni par ES ietekmi viņu ikdienas dzīvē un ļautu viņiem piedalīties viedokļu apmaiņā, izmantojot mērķauditorijai paredzētu laiku televīzijas programmās; prasa pieņemt horizontālu direktīvu par trauksmes celšanu, kurā būtu noteikti atbilstīgi kanāli un procedūras ziņošanai par gadījumiem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atbalsta publisko pakalpojumu sniegšanas kultūras veicināšanu ES un valstu iestādēs un uzskata, ka ES būtu jārāda piemērs, ievērojot augstākos administratīvos un pārredzamības standartus saskaņā ar ES Pamattiesību hartas 41. pantu; ierosina vietējos ES birojus dalībvalstīs pārveidot par vienas pieturas aģentūrām, kas sniedz visaptverošus pakalpojumus ES iedzīvotājiem, lai samazinātu birokrātiju un šķēršļus attiecībā uz ES pilsonības tiesību izmantošanu; uzsver, ka ir svarīgi īstenot principa “tikai vienreiz” projektu, kas mazina nevajadzīgu slogu Eiropas uzņēmumiem, kuriem, veicot pārrobežu darbību, tiek vairākkārt pieprasīts iesniegt vienus un tos pašus datus un dokumentus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka pieejamai izglītībai ir būtiska nozīme nākamo ES pilsoņu informēšanā par viņu tiesībām; uzsver, ka ir svarīgi ar programmu “Erasmus+” veicināt tādu tālāk nododamu prasmju attīstīšanu, kuras veicina starpkultūru sapratni un aktīvu dalību daudzveidīgās sabiedrībās; mudina dalībvalstis savās skolu programmās vairāk uzmanības pievērst pilsoniskajai izglītībai, jo īpaši koncentrējoties uz ES pilsonību un arī ES jautājumiem, un attiecīgi pielāgot skolotāju apmācību; atgādina par nepieciešamību palīdzēt skolotājiem un izglītības jomas darbiniekiem integrēt informāciju par ES tiesībām un pilsonību viņu sniegtajā apmācībā; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību arī turpmāk veicināt un attīstīt tiešsaistes platformas, lai izglītības speciālisti varētu piekļūt inovatīviem daudzvalodu mācību materiāliem, kas viņiem palīdz iedvesmot un motivēt studentus, mācoties par ES; mudina Komisiju uzsākt stratēģiju “Izglītība Eiropas pilsonībai”, tajā iekļaujot priekšlikumu par vadlīnijām mācību programmas izstrādei, kura varētu ietvert skolu vizītes ES iestādēs; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atgādina, ka saskaņā ar spēkā esošajiem ES tiesību aktiem dalībvalsts izstāšanās no Savienības nozīmē Eiropas pilsonības zaudēšanu tās pilsoņiem; pauž nožēlu par to, ka Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES būs pirmais gadījums ES vēsturē, kad iedzīvotājiem tiks atņemtas tiesības, ko tiem piešķīruši ES Līgumi; uzsver, ka ir paredzams — šis tiesību zaudējums būtiski ietekmēs viņu ikdienas dzīvi; uzsver, ka jebkādas vienošanās pamatā jābūt vienlīdzības, simetrijas, taisnīgas attieksmes, savstarpības un nediskriminācijas principam, kā arī pilnībā jāievēro ES tiesību aktu integritāte, arī ES Pamattiesību harta un tās izpildes regulējums; mudina abas sarunu puses prioritāti piešķirt visiem skartajiem iedzīvotājiem un garantēt viņu tiesības; aicina sarunu puses pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās pēc iespējas plašākā mērā saglabāt visas atvasinātās sociālās, ekonomiskās un ģimenes tiesības un jo īpaši veselības aprūpes tiesības; |
| --- | --- |

33.

| 34. | ierosina noteikt 9. maiju par Eiropas oficiālo svētku dienu, lai stiprinātu Eiropas iedzīvotāju apziņu par piederību Eiropas valstu saimei; |
| --- | --- |

34.

| 35. | mudina dalībvalstis nodrošināt, ka to valsts tiesību akti ir pietiekami skaidri un sīki izstrādāti, lai garantētu, ka tiek ievērotas pilsoņu un viņu ģimeņu tiesības brīvi pārvietoties, turpināt darbu pie kompetento valsts iestāžu pienācīgas apmācības šajā sakarībā, precīzā veidā izplatīt pareizu informāciju ieinteresētajām personām un veicināt labu sadarbību un ātru informācijas apmaiņu ar citu valstu iestādēm, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu apdrošināšanu un vecuma pensijām; aicina uz labāku sadarbību starp uzņemošajām dalībvalstīm un attiecīgajiem konsulātiem, kas nodrošinātu pienācīgu palīdzības tīklu un taisnīgu attieksmi pārrobežu gadījumos, jo īpaši saistībā ar bērnu aizgādību; mudina Komisiju iesniegt tiesību akta priekšlikumu par adopcijas nolēmumu pārrobežu atzīšanu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina Eiropas Savienības Padomi un Eiropadomi ļaut visām valstīm, kas izpilda nepieciešamos tehniskos kritērijus, kļūt par Šengenas zonas dalībniecēm, tādējādi dodot iespēju visiem ES pilsoņiem izmantot pārvietošanās brīvību bez aizkavēšanas robežpārbaudēs; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atgādina, ka ES tiesību aktiem par drošību ir jābūt atjauninātiem, iedarbīgiem un efektīviem drošības apdraudējuma novēršanā, konstatēšanā un reaģēšanā uz to; aicina steidzami īstenot Eiropas Drošības programmu, labāk īstenot ES pašreizējos juridiskos instrumentus šajā jomā un panākt efektīvāku informācijas apmaiņu un koordināciju starp dalībvalstīm un ar ES aģentūrām; atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvas stiprināt dalībvalstu sadarbību drošības jomā; uzsver, cik svarīgi ir cīņā pret terorismu pilnībā ievērot pamattiesības; uzsver, ka ES iekšējās un ārējās darbības saskaņošana drošības jomā ir būtiski svarīga ES pilsoņu efektīvai aizsardzībai; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina ES iestādes un dalībvalstis pastiprināt centienus izveidot efektīvu un patiesu drošības savienību, kas pievēršas visām terorisma draudu dimensijām; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzskata, ka deradikalizācija un radikalizācijas novēršana ir absolūta ES prioritāte, un stingri iesaka pastiprināt īpašās starpnozaru programmas, kas vērstas uz izglītību, brīvprātīgajām un kultūras aktivitātēm un jauniešu darbu, kā arī deradikalizācijas programmas iestādēs, vietējās kopienās, pilsoniskajā sabiedrībā, reliģiskajās kopienās un reģionālās pārvaldes iestādēs; uzskata, ka visaptveroša politika šajā jomā būtu jāpapildina ar ilgtermiņa proaktīviem deradikalizācijas procesiem tiesu jomā; uzsver, ka ir jāizstrādā sociālās iekļaušanas stratēģijas un diskriminācijas apkarošanas politika; aicina dalībvalstis radikalizācijas problēmu risināt holistiski un izmantot pēc Komisijas iniciatīvas izveidotā Radikalizācijas izpratnes tīkla īpašās zināšanas; uzsver, ka radikalizācijas novēršanu var sekmēt arī ar darbībām, ko finansē no ES programmām, piemēram, Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem, “Apvārsnis 2020”, vai “Eiropa pilsoņiem”; |
| --- | --- |

39.

| 40. | aicina pilnībā un efektīvi īstenot Direktīvu (ES) 2015/637, lai nodrošinātu ES pilsoņu konsulāro aizsardzību trešās valstīs, kurās dalībvalstis nav pārstāvētas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumu par jaunu, drošāku formātu ES pagaidu ceļošanas dokumentam nepārstāvētajiem ES pilsoņiem ārpus ES, kuru pase ir nozagta, pazudusi, iznīcināta vai uz laiku nav pieejama, lai nodrošinātu, ka viņi var droši atgriezties mājās; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver, ka noziegumu un terorisma upuriem ir visā ES bez diskriminācijas jāgarantē pienācīgs tiesību līmenis un pret viņiem ir jāizturas ar cieņu un jāsniedz pienācīgs atbalsts saskaņā ar viņu individuālajām vajadzībām un viņu ģimeņu vajadzībām; uzsver, ka aizvien lielāks skaits Eiropas pilsoņu ir cietuši no teroristu uzbrukumiem valstī, kas nav viņu valsts, un tāpēc steidzami aicina dalībvalstīs izveidot protokolus, lai teroristu uzbrukuma gadījumā palīdzētu citu valstu eiropiešiem saskaņā ar Direktīvu (ES) 2017/541 par terorisma apkarošanu; uzsver, ka ir nepieciešama īpaša direktīva par terorismā cietušo aizsardzību; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pauž nožēlu par pārrobežu šķēršļiem pilsoniskos vai sociālos jautājumos, piemēram, ģimenes tiesību vai pensiju jautājumos, kas neļauj daudziem iedzīvotājiem pilnībā izmantot ES pilsonības sniegtās iespējas; |
| --- | --- |

43.

| 44. | pauž nožēlu par to, ka vecākiem un bērniem atšķiršanas vai šķiršanās gadījumā pieejamās tiesiskās aizsardzības iespējas nav vienādas visās dalībvalstīs, tāpēc simtiem vecāku Eiropā ir vērsušies pie Lūgumrakstu komiteju, lai mudinātu to rīkoties aktīvāk, neraugoties uz tās ļoti ierobežoto kompetenci šajā jomā; |
| --- | --- |

44.

| 45. | prasa pastiprināt dalībvalstu sadarbību, lai nodrošinātu ar dzimumu saistītas vardarbības upuru aizsardzību, un prasa, lai pārrobežu ģimenes strīdu gadījumos tiktu ievērotas bērna intereses; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atzinīgi vērtē gados jauniem Eiropas iedzīvotājiem paredzētā ES solidaritātes korpusa darbības sākšanu un prasa šai iniciatīvai piešķirt pienācīgu finansējumu, lai kvalitatīvas darbvietas netiktu aizstātas ar neatalgotu brīvprātīgo darbu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | aicina dalībvalstis īstenot saskaņošanas un sadarbības pasākumus, lai efektīvi risinātu jautājumus par nodokļu dubultu uzlikšanu un diskrimināciju nodokļu jomā pārrobežu kontekstā, un labāk ņemt vērā darba ņēmēju pārrobežu mobilitātes reālās izpausmes; uzskata, ka nodokļu dubultās uzlikšanas jautājumiem patlaban netiek pievērsta pietiekama uzmanība, ciktāl tie risināti spēkā esošajās divpusējās nodokļu konvencijās vai dalībvalstīm veicot vienpusēju darbību, un attiecībā uz tiem nepieciešama saskaņota un savlaicīga rīcība ES līmenī; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī Eiropas ombudam un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  Padomes dokuments 6622/16.

(2)  Padomes dokuments 14268/15.

(3)  OV C 378, 9.11.2017., 146. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0106.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0385.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0013.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0063.

(8)  PE 601.177v04-00.

(9)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0512.

(10)  PE 597.698v03-00. Skat. arī ziņojumu A8-0265/2017.

(11)  PE 603.107v02-00. Skat. arī ziņojumu A8-0265/2017.

(12)  OV L 106, 24.4.2015., 1. lpp.

(13)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0347.

(14)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0083.

(15)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0142.

---

| 11.10.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 369/22 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 369/22

---

P8_TA(2017)0488

Virzība uz digitālās tirdzniecības stratēģiju

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra rezolūcija par virzību uz digitālās tirdzniecības stratēģiju (2017/2065(INI))

(2018/C 369/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 207. panta 3. punktu un 218. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 207. panta 3. punktu un 218. pantu,

| — | ņemot vērā Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību (GATS), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo vienošanos par pakalpojumu tirdzniecību (GATS),

| — | ņemot vērā Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Informācijas tehnoloģiju nolīgumu (ITA), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) Informācijas tehnoloģiju nolīgumu (ITA),

| — | ņemot vērā PTO darba programmu par e-komerciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PTO darba programmu par e-komerciju,

| — | ņemot vērā G7 valstu IKT ministru kopīgo deklarāciju, kas tika pieņemta Takamatsu (Kagavas prefektūra) 2016. gada 29. un 30. aprīlī notikušajā sanāksmē; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā G7 valstu IKT ministru kopīgo deklarāciju, kas tika pieņemta Takamatsu (Kagavas prefektūra) 2016. gada 29. un 30. aprīlī notikušajā sanāksmē;

| — | ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) valstu ministru 2016. gadā Kankunā pieņemto deklarāciju par digitālo ekonomiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) valstu ministru 2016. gadā Kankunā pieņemto deklarāciju par digitālo ekonomiku,

| — | ņemot vērā Interneta pārvaldības forumā izveidoto dinamisko koalīciju tirdzniecības jautājumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Interneta pārvaldības forumā izveidoto dinamisko koalīciju tirdzniecības jautājumos,

| — | ņemot vērā ES pašreizējās tirdzniecības sarunas ar trešām valstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pašreizējās tirdzniecības sarunas ar trešām valstīm,

| — | ņemot vērā vienošanos pēc būtības par ES un Japānas ekonomisko partnerattiecību nolīgumu, kuru Komisija paziņoja 2017. gada 6. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vienošanos pēc būtības par ES un Japānas ekonomisko partnerattiecību nolīgumu, kuru Komisija paziņoja 2017. gada 6. jūlijā,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. jūnija Direktīvu 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (Direktīva par elektronisko tirdzniecību) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. jūnija Direktīvu 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (Direktīva par elektronisko tirdzniecību) (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 14. oktobra paziņojumu “Tirdzniecība visiem: ceļā uz atbildīgāku tirdzniecības un ieguldījumu politiku” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 14. oktobra paziņojumu “Tirdzniecība visiem: ceļā uz atbildīgāku tirdzniecības un ieguldījumu politiku” (COM(2015)0497),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 19. aprīļa paziņojumu “Eiropas rūpniecības digitalizācija” (COM(2016)0180), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 19. aprīļa paziņojumu “Eiropas rūpniecības digitalizācija” (COM(2016)0180),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 19. aprīļa paziņojumu “Eiropas mākoņdatošanas iniciatīva: konkurētspējīgas datu un zināšanu ekonomikas veidošana Eiropā” (COM(2016)0178), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 19. aprīļa paziņojumu “Eiropas mākoņdatošanas iniciatīva: konkurētspējīgas datu un zināšanu ekonomikas veidošana Eiropā” (COM(2016)0178),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 23. jūnija ziņojumu par tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļiem (COM(2017)0338), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 23. jūnija ziņojumu par tirdzniecības un ieguldījumu šķēršļiem (COM(2017)0338),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 10. janvāra paziņojumu “Veidojot Eiropas datu ekonomiku” (COM(2017)0009), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 10. janvāra paziņojumu “Veidojot Eiropas datu ekonomiku” (COM(2017)0009),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par privātās dzīves neaizskaramību un personas datu aizsardzību elektronisko sakaru jomā un ar ko atceļ Direktīvu 2002/58/EK (Privātuma un elektronisko sakaru regula) (COM(2017)0010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par privātās dzīves neaizskaramību un personas datu aizsardzību elektronisko sakaru jomā un ar ko atceļ Direktīvu 2002/58/EK (Privātuma un elektronisko sakaru regula) (COM(2017)0010),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 13. septembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par satvaru nepersonizētu datu brīvai apritei Eiropas Savienībā (COM(2017)0495), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 13. septembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par satvaru nepersonizētu datu brīvai apritei Eiropas Savienībā (COM(2017)0495),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2017. gada 2. maija darba dokumentu “Digital4Development: digitālo tehnoloģiju un pakalpojumu iekļaušana ES attīstības politikā (SWD(2017)0157), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2017. gada 2. maija darba dokumentu “Digital4Development: digitālo tehnoloģiju un pakalpojumu iekļaušana ES attīstības politikā (SWD(2017)0157),

| — | ņemot vērā 2016. gada 5. jūlija rezolūciju par jaunu progresīvu un inovatīvu turpmāko stratēģiju tirdzniecības un ieguldījumu jomā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 5. jūlija rezolūciju par jaunu progresīvu un inovatīvu turpmāko stratēģiju tirdzniecības un ieguldījumu jomā (3),

| — | ņemot vērā 2016. gada 3. februāra rezolūciju ar Eiropas Parlamenta ieteikumiem Komisijai attiecībā uz sarunām par pakalpojumu tirdzniecības nolīgumu (TiSA) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 3. februāra rezolūciju ar Eiropas Parlamenta ieteikumiem Komisijai attiecībā uz sarunām par pakalpojumu tirdzniecības nolīgumu (TiSA) (4),

| — | ņemot vērā 2015. gada 8. jūlija rezolūciju ar Eiropas Parlamenta ieteikumiem Eiropas Komisijai attiecībā uz sarunām par transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību (TTIP) (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 8. jūlija rezolūciju ar Eiropas Parlamenta ieteikumiem Eiropas Komisijai attiecībā uz sarunām par transatlantisko tirdzniecības un ieguldījumu partnerību (TTIP) (5),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas augstākā līmeņa sanāksmi par ilgtspējīgu attīstību un ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembra noslēguma dokumentu “Mūsu pasaules pārveide — ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, un 17 ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas augstākā līmeņa sanāksmi par ilgtspējīgu attīstību un ANO Ģenerālās asamblejas 2015. gada 25. septembra noslēguma dokumentu “Mūsu pasaules pārveide — ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, un 17 ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM),

| — | ņemot vērā gaidāmo PTO 11. Ministru konferenci, kura notiks Buenosairesā (Argentīna) 2017. gada 10.–13. decembrī un kurā ļoti iespējams tiks apspriesta e-komercija; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā gaidāmo PTO 11. Ministru konferenci, kura notiks Buenosairesā (Argentīna) 2017. gada 10.–13. decembrī un kurā ļoti iespējams tiks apspriesta e-komercija;

| — | ņemot vērā ANO Starptautiskās Telesakaru savienības iniciatīvas jaunattīstības valstu atbalstam (ITU-D), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Starptautiskās Telesakaru savienības iniciatīvas jaunattīstības valstu atbalstam (ITU-D),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā ES Pamattiesību hartas 8. panta 1. punktu un LESD 16. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Pamattiesību hartas 8. panta 1. punktu un LESD 16. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā ANO Īpašā referenta ziņojumus par vārda brīvības aizsardzību, vārda brīvību un privāto sektoru digitālajā laikmetā (A/HRC/32/38) un par digitālo pakalpojumu sniedzēju lomu(A/HRC/35/22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Īpašā referenta ziņojumus par vārda brīvības aizsardzību, vārda brīvību un privāto sektoru digitālajā laikmetā (A/HRC/32/38) un par digitālo pakalpojumu sniedzēju lomu(A/HRC/35/22),

| — | ņemot vērā ES cilvēktiesību pamatnostādnes par vārda brīvību tiešsaistē un bezsaistē, ko Padome (Ārlietu padome) pieņēma 2014. gada 12. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES cilvēktiesību pamatnostādnes par vārda brīvību tiešsaistē un bezsaistē, ko Padome (Ārlietu padome) pieņēma 2014. gada 12. maijā,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par personu aizsardzību attiecībā uz personisko datu automātisku apstrādi, Eiropas Līgumu sērija Nr. 108, un tai pievienoto protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par personu aizsardzību attiecībā uz personisko datu automātisku apstrādi, Eiropas Līgumu sērija Nr. 108, un tai pievienoto protokolu,

| — | ņemot vērā 2016. gada 26. maija rezolūciju par transatlantiskajām datu plūsmām (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 26. maija rezolūciju par transatlantiskajām datu plūsmām (6),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par stratēģijas “Tirdzniecība visiem” īstenošanu: progresīvas tirdzniecības politikas īstenošana globalizācijas iespēju izmantošanai (COM(2017)0491), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par stratēģijas “Tirdzniecība visiem” īstenošanu: progresīvas tirdzniecības politikas īstenošana globalizācijas iespēju izmantošanai (COM(2017)0491),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A8-0384/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās tirdzniecības komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A8-0384/2017),

| A. | tā kā tehnoloģiju attīstība, atvērta interneta pieejamība un ekonomikas digitalizācija ir izaugsmes dzinulis, jo ļauj uzņēmumiem, jo īpaši jaunuzņēmumiem, mikrouzņēmumiem un MVU, rast jaunas uzņēmējdarbības iespējas izstrādāt, pasūtīt, ražot, tirgot un piegādāt produktus un pakalpojumus un sasniegt klientus visā pasaulē straujāk un ar mazākām izmaksām nekā jebkad agrāk; tā kā jaunām tehnoloģijām, piemēram, sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijai, piemīt potenciāls uzlabot digitālo tirdzniecību, palielinot starptautisku līgumu pārredzamību un paātrinot vērtības nodošanu; tā kā fizisku preču tirdzniecību aizvien lielākā mērā aizstāj digitāla satura pārrobežu pārsūtīšana, dažreiz nojaucot atšķirības starp precēm un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā tehnoloģiju attīstība, atvērta interneta pieejamība un ekonomikas digitalizācija ir izaugsmes dzinulis, jo ļauj uzņēmumiem, jo īpaši jaunuzņēmumiem, mikrouzņēmumiem un MVU, rast jaunas uzņēmējdarbības iespējas izstrādāt, pasūtīt, ražot, tirgot un piegādāt produktus un pakalpojumus un sasniegt klientus visā pasaulē straujāk un ar mazākām izmaksām nekā jebkad agrāk; tā kā jaunām tehnoloģijām, piemēram, sadalītās virsgrāmatas tehnoloģijai, piemīt potenciāls uzlabot digitālo tirdzniecību, palielinot starptautisku līgumu pārredzamību un paātrinot vērtības nodošanu; tā kā fizisku preču tirdzniecību aizvien lielākā mērā aizstāj digitāla satura pārrobežu pārsūtīšana, dažreiz nojaucot atšķirības starp precēm un pakalpojumiem;

| B. | tā kā datu vākšana, datu apkopošana un spēja nosūtīt tos pāri robežām var būt galvenais inovācijas, produktivitātes un ekonomikas konkurētspējas dzinulis; |
| --- | --- |

B.

tā kā datu vākšana, datu apkopošana un spēja nosūtīt tos pāri robežām var būt galvenais inovācijas, produktivitātes un ekonomikas konkurētspējas dzinulis;

| C. | tā kā ekonomikas un starptautiskās tirdzniecības globalizācijas un digitalizācijas rezultātā uzņēmumi ir varējuši attīstīties un sniegt iedzīvotājiem iespējas ekonomikas jomā; tā kā tradicionālo rūpniecības nozaru digitalizācija ietekmē piegādes ķēdes un ražošanas un pakalpojumu modeļus, un tas varētu radīt darbvietas jaunās nozarēs, bet varētu arī radīt problēmas pašreizējā darba tirgū un izraisīt nestabilus nodarbinātības apstākļus, jo aizvien vairāk pieaug to pienākumu skaits, ko parasti veica cilvēki un kas tagad tiek vai nu automatizēti vai pārcelti uz citu vietu, vai gan automatizēti, gan pārcelti citviet; šajā sakarībā uzsver to, ka, lai digitālā ekonomika un tirdzniecība nestu labumu visai sabiedrībai, ir jāievieš papildpasākumi sociālajā jomā, piemēram, spēcīgas politikas nostādnes izglītības un apmācības jomā, aktīva darba tirgus politika un pasākumi digitālās plaisas pārvarēšanai; |
| --- | --- |

C.

tā kā ekonomikas un starptautiskās tirdzniecības globalizācijas un digitalizācijas rezultātā uzņēmumi ir varējuši attīstīties un sniegt iedzīvotājiem iespējas ekonomikas jomā; tā kā tradicionālo rūpniecības nozaru digitalizācija ietekmē piegādes ķēdes un ražošanas un pakalpojumu modeļus, un tas varētu radīt darbvietas jaunās nozarēs, bet varētu arī radīt problēmas pašreizējā darba tirgū un izraisīt nestabilus nodarbinātības apstākļus, jo aizvien vairāk pieaug to pienākumu skaits, ko parasti veica cilvēki un kas tagad tiek vai nu automatizēti vai pārcelti uz citu vietu, vai gan automatizēti, gan pārcelti citviet; šajā sakarībā uzsver to, ka, lai digitālā ekonomika un tirdzniecība nestu labumu visai sabiedrībai, ir jāievieš papildpasākumi sociālajā jomā, piemēram, spēcīgas politikas nostādnes izglītības un apmācības jomā, aktīva darba tirgus politika un pasākumi digitālās plaisas pārvarēšanai;

| D. | tā kā digitālajai ekonomikai ir vajadzīga uz noteikumiem balstīta sistēma, tostarp mūsdienīgi tirdzniecības noteikumi, kuros var tikt apvienotas straujās tirgus izmaiņas un patērētāju tiesības, paredzot politisko manevrētspēju un iespējas jaunām likumdošanas iniciatīvām, kas valdībām nepieciešamas, lai aizstāvētu un stiprinātu cilvēktiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

D.

tā kā digitālajai ekonomikai ir vajadzīga uz noteikumiem balstīta sistēma, tostarp mūsdienīgi tirdzniecības noteikumi, kuros var tikt apvienotas straujās tirgus izmaiņas un patērētāju tiesības, paredzot politisko manevrētspēju un iespējas jaunām likumdošanas iniciatīvām, kas valdībām nepieciešamas, lai aizstāvētu un stiprinātu cilvēktiesību aizsardzību;

| E. | tā kā atvērta un droša bezmaksas interneta pieejamība ir priekšnosacījums uz noteikumiem balstītas tirdzniecības un attīstības veidošanai digitālajā ekonomikā; tā kā tīkla neitralitātes principam būtu jāieņem nozīmīga vieta ES digitālās tirdzniecības stratēģijā, lai nodrošinātu godīgu konkurenci un inovāciju digitālajā ekonomikā, vienlaikus nodrošinot tiešsaistē vārda brīvību; |
| --- | --- |

E.

tā kā atvērta un droša bezmaksas interneta pieejamība ir priekšnosacījums uz noteikumiem balstītas tirdzniecības un attīstības veidošanai digitālajā ekonomikā; tā kā tīkla neitralitātes principam būtu jāieņem nozīmīga vieta ES digitālās tirdzniecības stratēģijā, lai nodrošinātu godīgu konkurenci un inovāciju digitālajā ekonomikā, vienlaikus nodrošinot tiešsaistē vārda brīvību;

| F. | tā kā investīcijas infrastruktūrā un piekļuve prasmēm joprojām ir galvenās problēmas, kas saistītas ar savienojamību un tādējādi ar digitālo tirdzniecību; |
| --- | --- |

F.

tā kā investīcijas infrastruktūrā un piekļuve prasmēm joprojām ir galvenās problēmas, kas saistītas ar savienojamību un tādējādi ar digitālo tirdzniecību;

| G. | tā kā ANO IAM ir uzsvērts, ka attīstības sekmēšanas nolūkos būs svarīgi līdz 2020. gadam nodrošināt vismazāk attīstītajās valstīs vispārēju un cenas ziņā pieejamu piekļuvi internetam, jo digitālā ekonomika varētu stimulēt darbvietu radīšanu un izaugsmi, un e-komercija ir viena iespēja, kā palielināt mazapjoma eksportētāju skaitu, eksporta apmērus un eksporta dažādošanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā ANO IAM ir uzsvērts, ka attīstības sekmēšanas nolūkos būs svarīgi līdz 2020. gadam nodrošināt vismazāk attīstītajās valstīs vispārēju un cenas ziņā pieejamu piekļuvi internetam, jo digitālā ekonomika varētu stimulēt darbvietu radīšanu un izaugsmi, un e-komercija ir viena iespēja, kā palielināt mazapjoma eksportētāju skaitu, eksporta apmērus un eksporta dažādošanu;

| H. | tā kā labāka pasaules tirgu pieejamība var radīt priekšrocības sievietēm kā uzņēmējām un darba ņēmējām un zemākas cenas — kā patērētājām un tā kā daudzas problēmas un nevienlīdzība joprojām kavē sieviešu līdzdalību pasaules ekonomikā, jo daudzām sievietēm valstīs ar zemiem un vidējiem ienākumiem nav pieejams internets; |
| --- | --- |

H.

tā kā labāka pasaules tirgu pieejamība var radīt priekšrocības sievietēm kā uzņēmējām un darba ņēmējām un zemākas cenas — kā patērētājām un tā kā daudzas problēmas un nevienlīdzība joprojām kavē sieviešu līdzdalību pasaules ekonomikā, jo daudzām sievietēm valstīs ar zemiem un vidējiem ienākumiem nav pieejams internets;

| I. | tā kā e-komercija strauji attīstās arī jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

I.

tā kā e-komercija strauji attīstās arī jaunattīstības valstīs;

| J. | tā kā valdības visā pasaulē nodarbojas ar digitālo protekcionismu, radot šķēršļus, kas apgrūtina piekļuvi tirgum un tiešajām investīcijām vai rada negodīgas priekšrocības vietējiem uzņēmumiem; tā kā virkne plašu pasākumu, kas trešās valstīs tiek izvērsti valsts (kiber)drošības vārdā, aizvien negatīvāk ietekmē IKT produktu tirdzniecību; |
| --- | --- |

J.

tā kā valdības visā pasaulē nodarbojas ar digitālo protekcionismu, radot šķēršļus, kas apgrūtina piekļuvi tirgum un tiešajām investīcijām vai rada negodīgas priekšrocības vietējiem uzņēmumiem; tā kā virkne plašu pasākumu, kas trešās valstīs tiek izvērsti valsts (kiber)drošības vārdā, aizvien negatīvāk ietekmē IKT produktu tirdzniecību;

| K. | tā kā ārvalstu uzņēmumi patlaban gūst labumu no daudz lielākas piekļuves Eiropas tirgum, nekā Eiropas uzņēmumi trešās valstīs; tā kā daudzi tirdzniecības partneri aizvien vairāk slēdz savus vietējos tirgus un izmanto digitālo protekcionismu; tā kā ES vajadzētu balstīt savu digitālās tirdzniecības stratēģiju uz savstarpīguma, godīgas konkurences, lietpratīga regulējuma un pārredzamības principiem, lai atjaunotu patērētāju uzticēšanos un vienlīdzīgus konkurences apstākļus uzņēmumiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā ārvalstu uzņēmumi patlaban gūst labumu no daudz lielākas piekļuves Eiropas tirgum, nekā Eiropas uzņēmumi trešās valstīs; tā kā daudzi tirdzniecības partneri aizvien vairāk slēdz savus vietējos tirgus un izmanto digitālo protekcionismu; tā kā ES vajadzētu balstīt savu digitālās tirdzniecības stratēģiju uz savstarpīguma, godīgas konkurences, lietpratīga regulējuma un pārredzamības principiem, lai atjaunotu patērētāju uzticēšanos un vienlīdzīgus konkurences apstākļus uzņēmumiem;

| L. | tā kā būtu jāpārtrauc ģeogrāfiskā bloķēšana un turpmāk iekšējā tirgū nebūtu jāpastāv nekāda veida nepamatotai diskriminācijai klienta valstspiederības, dzīvesvietas vai uzņēmējdarbības veikšanas vietas dēļ; |
| --- | --- |

L.

tā kā būtu jāpārtrauc ģeogrāfiskā bloķēšana un turpmāk iekšējā tirgū nebūtu jāpastāv nekāda veida nepamatotai diskriminācijai klienta valstspiederības, dzīvesvietas vai uzņēmējdarbības veikšanas vietas dēļ;

| M. | tā kā visās tirdzniecības sarunās būtu jāveicina pamatelementi, ar kuriem ES digitālā vienotā tirgū tiek saglabāts atvērts internets, tostarp tādi principi kā godīga konkurence, tīkla neitralitāte un starpnieku atbildības aizsardzība; tā kā digitālās tirdzniecības globālās dimensijas dēļ PTO ir dabisks forums sarunām par daudzpusēju uz noteikumiem balstītu sistēmu; tā kā PTO 11. Ministru konference, kas notiks 2017. gada decembrī nodrošina platformu šāda procesa sākšanai; |
| --- | --- |

M.

tā kā visās tirdzniecības sarunās būtu jāveicina pamatelementi, ar kuriem ES digitālā vienotā tirgū tiek saglabāts atvērts internets, tostarp tādi principi kā godīga konkurence, tīkla neitralitāte un starpnieku atbildības aizsardzība; tā kā digitālās tirdzniecības globālās dimensijas dēļ PTO ir dabisks forums sarunām par daudzpusēju uz noteikumiem balstītu sistēmu; tā kā PTO 11. Ministru konference, kas notiks 2017. gada decembrī nodrošina platformu šāda procesa sākšanai;

| N. | tā kā Savienībai ir saistoša ES Pamattiesību harta, tostarp tās 8. pants par tiesībām uz personas datu aizsardzību, LESD 16. pants par minētajām pamattiesībām un Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pants; tā kā tiesības uz privātumu ir vispārējas cilvēktiesības; tā kā augsti datu aizsardzības standarti palīdz veidot Eiropas iedzīvotāju uzticēšanos digitālajai ekonomikai un tādējādi veicina digitālās tirdzniecības attīstību; tā kā digitālajā laikmetā augstu datu aizsardzības standartu veicināšanai, jo īpaši attiecībā uz sensitīviem datiem, un starptautiskās tirdzniecības sekmēšanai ir jānotiek paralēli, lai atbalstītu vārda un informācijas brīvību, e-komerciju un šifrēšanu un lai nepieļautu digitālo protekcionismu, masveida novērošanu, kiberspiegošanu un tiešsaistes cenzūru; |
| --- | --- |

N.

tā kā Savienībai ir saistoša ES Pamattiesību harta, tostarp tās 8. pants par tiesībām uz personas datu aizsardzību, LESD 16. pants par minētajām pamattiesībām un Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pants; tā kā tiesības uz privātumu ir vispārējas cilvēktiesības; tā kā augsti datu aizsardzības standarti palīdz veidot Eiropas iedzīvotāju uzticēšanos digitālajai ekonomikai un tādējādi veicina digitālās tirdzniecības attīstību; tā kā digitālajā laikmetā augstu datu aizsardzības standartu veicināšanai, jo īpaši attiecībā uz sensitīviem datiem, un starptautiskās tirdzniecības sekmēšanai ir jānotiek paralēli, lai atbalstītu vārda un informācijas brīvību, e-komerciju un šifrēšanu un lai nepieļautu digitālo protekcionismu, masveida novērošanu, kiberspiegošanu un tiešsaistes cenzūru;

| O. | tā kā digitālajā tirdzniecībā ir jāaizsargā savvaļas dzīvnieku un augu sugas un tā kā tiešsaistes tirdzniecības vietām ir jāaizliedz savvaļas dzīvnieku un augu un no tiem izgatavotu produktu tirdzniecība savās platformās; |
| --- | --- |

O.

tā kā digitālajā tirdzniecībā ir jāaizsargā savvaļas dzīvnieku un augu sugas un tā kā tiešsaistes tirdzniecības vietām ir jāaizliedz savvaļas dzīvnieku un augu un no tiem izgatavotu produktu tirdzniecība savās platformās;

| P. | tā kā digitālajā ekonomikā aizvien biežāk noteikumus un standartus nosaka privāti uzņēmumi un šiem noteikumiem un standartiem būs tieša ietekme gan uz iedzīvotājiem un patērētājiem, gan arī uz iekšējo un starptautisko tirdzniecību, un vienlaikus šie uzņēmumi aizvien straujāk izstrādā tehnoloģiskus risinājumus, lai saglabātu uzņēmējdarbības apmēru un noturētu klientus; |
| --- | --- |

P.

tā kā digitālajā ekonomikā aizvien biežāk noteikumus un standartus nosaka privāti uzņēmumi un šiem noteikumiem un standartiem būs tieša ietekme gan uz iedzīvotājiem un patērētājiem, gan arī uz iekšējo un starptautisko tirdzniecību, un vienlaikus šie uzņēmumi aizvien straujāk izstrādā tehnoloģiskus risinājumus, lai saglabātu uzņēmējdarbības apmēru un noturētu klientus;

| Q. | tā kā ESAO ieteikumos pret nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu un ES plānos par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi ir akcentēta nepieciešamība risināt vairākas problēmas nodokļu jomā, tostarp problēmas, ko radījusi digitālā ekonomika; tā kā nodokļi būtu jāmaksā tur, kur tiek gūta peļņa; tā kā, izveidojot pārredzamāku, efektīvāku un taisnīgāku sistēmu pārrobežu uzņēmumu nodokļu bāzes aprēķināšanai, būtu jānovērš peļņas novirzīšana un nodokļu apiešana; tā kā digitālajā ekonomikā ir nepieciešama saskaņota ES pieeja attiecībā uz nodokļu uzlikšanu, lai panāktu taisnīgu un efektīvu nodokļu uzlikšanu visiem uzņēmumiem un radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus; atgādina, ka tirdzniecības nolīgumos būtu jāiekļauj klauzula par nodokļu labu pārvaldību, ar kuru atkārtoti tiek apliecināta pušu apņemšanās īstenot pieņemtos starptautiskos standartus cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā ESAO ieteikumos pret nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu un ES plānos par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi ir akcentēta nepieciešamība risināt vairākas problēmas nodokļu jomā, tostarp problēmas, ko radījusi digitālā ekonomika; tā kā nodokļi būtu jāmaksā tur, kur tiek gūta peļņa; tā kā, izveidojot pārredzamāku, efektīvāku un taisnīgāku sistēmu pārrobežu uzņēmumu nodokļu bāzes aprēķināšanai, būtu jānovērš peļņas novirzīšana un nodokļu apiešana; tā kā digitālajā ekonomikā ir nepieciešama saskaņota ES pieeja attiecībā uz nodokļu uzlikšanu, lai panāktu taisnīgu un efektīvu nodokļu uzlikšanu visiem uzņēmumiem un radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus; atgādina, ka tirdzniecības nolīgumos būtu jāiekļauj klauzula par nodokļu labu pārvaldību, ar kuru atkārtoti tiek apliecināta pušu apņemšanās īstenot pieņemtos starptautiskos standartus cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu;

| R. | tā kā saskaņā ar ESAO datiem līdz pat 5 % no ES importētajām precēm ir viltotas, un tas rada ievērojamus zaudējumus nodarbinātības un nodokļu iekasēšanas jomā; |
| --- | --- |

R.

tā kā saskaņā ar ESAO datiem līdz pat 5 % no ES importētajām precēm ir viltotas, un tas rada ievērojamus zaudējumus nodarbinātības un nodokļu iekasēšanas jomā;

| S. | tā kā tirdzniecības sarunās nebūtu jāapspriež tādas jutīgas nozares kā audiovizuālie pakalpojumi un tādas pamattiesības kā personas datu aizsardzība; |
| --- | --- |

S.

tā kā tirdzniecības sarunās nebūtu jāapspriež tādas jutīgas nozares kā audiovizuālie pakalpojumi un tādas pamattiesības kā personas datu aizsardzība;

| T. | tā kā digitālajai tirdzniecībai ir jātiecas veicināt ne tikai starptautisko uzņēmumu, bet arī MVU un jaunuzņēmumu izaugsmi; |
| --- | --- |

T.

tā kā digitālajai tirdzniecībai ir jātiecas veicināt ne tikai starptautisko uzņēmumu, bet arī MVU un jaunuzņēmumu izaugsmi;

| U. | tā kā Meksika atbilst nosacījumiem par pievienošanos Eiropas Padomes Konvencijai Nr. 108 par datu aizsardzību; |
| --- | --- |

U.

tā kā Meksika atbilst nosacījumiem par pievienošanos Eiropas Padomes Konvencijai Nr. 108 par datu aizsardzību;

| V. | tā kā personas datu aizsardzība nav apspriežama tirdzniecības nolīgumos un tā kā datu aizsardzība nekad nav tikusi iekļauta ES tirdzniecības sarunu pilnvarās; |
| --- | --- |

V.

tā kā personas datu aizsardzība nav apspriežama tirdzniecības nolīgumos un tā kā datu aizsardzība nekad nav tikusi iekļauta ES tirdzniecības sarunu pilnvarās;

| W. | tā kā tirdzniecības nolīgumi var būt instruments digitālo tiesību uzlabošanai; tā kā noteikumu par tīkla neitralitāti, datu piespiedu nepamatotas lokalizācijas prasību aizlieguma, datu drošības, datu apstrādes un datu glabāšanas drošības, šifrēšanas un starpnieku atbildības iekļaušana tirdzniecības nolīgumos var jo īpaši stiprināt vārda brīvības aizsardzību, |
| --- | --- |

W.

tā kā tirdzniecības nolīgumi var būt instruments digitālo tiesību uzlabošanai; tā kā noteikumu par tīkla neitralitāti, datu piespiedu nepamatotas lokalizācijas prasību aizlieguma, datu drošības, datu apstrādes un datu glabāšanas drošības, šifrēšanas un starpnieku atbildības iekļaušana tirdzniecības nolīgumos var jo īpaši stiprināt vārda brīvības aizsardzību,

| 1. | uzsver, ka ES kā uz vērtībām veidotai kopienai un pasaules lielākajai pakalpojumu eksportētājai būtu jānosaka standarti starptautiskajos noteikumos un nolīgumos par digitālās tirdzniecības plūsmām, pamatojoties uz trim elementiem: tirgus pieejamības nodrošināšanu digitāliem produktiem un pakalpojumiem trešās valstīs, 2) rūpēšanos par to, lai tirdzniecības noteikumi radītu jūtamus ieguvumus patērētājiem, un 3) pamattiesību ievērošanas nodrošināšanu un veicināšanu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka, pat ja vienotā digitālā tirgus stratēģija risina daudzas no digitālās tirdzniecības jomā vērojamām problēmām, ES uzņēmumi joprojām saskaras ar ievērojamiem globāliem šķēršļiem, piemēram, nepārredzamiem noteikumiem, valdības iejaukšanos un nepamatotu datu lokalizāciju vai datu uzglabāšanu; norāda, ka dažām digitālā vienotā tirgus stratēģijā paredzētajām pamatdarbībām, piemēram, ES mākoņdatošanas iniciatīvai un autortiesību reformai, ir starptautiska dimensija, ko varētu aplūkot Eiropas digitālās tirdzniecības stratēģijā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver to, ka ir jāpārvar digitālā plaisa, lai mazinātu iespējamo negatīvo ietekmi uz sabiedrību un attīstību; šajā sakarībā uzsver to, ka ir svarīgi veicināt sieviešu iesaisti zinātnes, tehnoloģijas, inženierzinātņu un matemātikas jomās, likvidēt šķēršļus mūžizglītībai un novērst dzimumu atšķirības attiecībā uz jauno tehnoloģiju pieejamību un izmantošanu; aicina Komisiju turpināt pētīt, kādas saiknes pastāv starp pašreizējo tirdzniecības politiku un dzimumu līdztiesību un kā tirdzniecība var veicināt ekonomisku iespēju nodrošināšanu sievietēm; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka digitālās ekonomikas tīkla efekts rada vienam uzņēmumam vai nelielam skaitam uzņēmumu iegūt savā rīcībā lielu tirgus daļu, kas varētu izraisīt pārmērīgu tirgus koncentrāciju; uzsver to, ka ir svarīgi tirdzniecības nolīgumos sekmēt godīgu un efektīvu konkurenci, jo īpaši tādu digitālo pakalpojumu sniedzēju kā tiešsaistes platformas un tādu lietotāju kā mikrouzņēmumu, MVU un jaunuzņēmumu konkurenci, un veicināt patērētāju izvēles iespējas, samazināt darījumu izmaksas, nodrošināt nediskriminējošu attieksmi pret visiem tirgus dalībniekiem un nepieļaut to, ka veidojas dominējošas pozīcijas, kas kropļo tirgus; šajā sakarībā uzsver, ka ir svarīgi, lai digitālās tirdzniecības stratēģijā kā nozīmīgs tās elements tiktu iekļauta tīkla neitralitāte; uzskata, ka digitālās tirdzniecības stratēģija būtu jāpapildina ar pastiprinātu un efektīvu starptautisko regulējumu attiecībā uz konkurences politiku, tostarp pastiprinot konkurenci regulējošu iestāžu sadarbību un iekļaujot tirdzniecības nolīgumos stingrus noteikumus par konkurenci; aicina Komisiju nodrošināt to, lai uzņēmumi un sabiedrības ievērotu konkurences noteikumus un lai nenotiktu konkurentu diskriminācija, kas kaitētu patērētāju interesēm; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka būtiski digitālās tirdzniecības, ilgtspējīgas attīstības un iekļaujošas izaugsmes nodrošināšanas elementi ir droša platjoslas pieslēguma un digitālu maksāšanas metožu pieejamība, efektīva patērētāju aizsardzība, jo īpaši tiesiskās aizsardzības mehānismi pārrobežu tiešsaistes tirdzniecības gadījumos, un paredzamas muitas procedūras; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzskata, ka tirdzniecības nolīgumos būtu jāparedz lielāka patērētāju aizsardzības biedrību sadarbība, un atzinīgi vērtē iniciatīvas, ar kurām tirdzniecības sarunās tiek veicināti pasākumi patērētāju uzticēšanās palielināšanai, piemēram, kārtība attiecībā uz elektroniskajiem parakstiem, līgumiem un nepasūtītiem paziņojumiem; uzsver to, ka patērētāju tiesības ir jāaizsargā un nekādā gadījumā nedrīkst tikt mazinātas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka MVU jaunattīstības valstīs veido lielāko daļu no uzņēmumiem un nodarbina lielāko daļu no darba ņēmējiem ražošanas un pakalpojumu nozarē; atgādina, ka, veicinot pārrobežu e-komerciju, var tiešā veidā uzlabot dzīves apstākļus, paaugstināt dzīves līmeni un stimulēt ekonomikas attīstību; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atgādina, ka nekas tirdzniecības nolīgumos nedrīkst kavēt ES un tās dalībvalstis saglabāt, uzlabot un piemērot savus datu aizsardzības noteikumus; atgādina, ka personas dati var tikt nosūtīti trešām valstīm, neizmantojot tirdzniecības nolīgumos paredzēto vispārējo kārtību, kad gan tagad, gan turpmāk tiek izpildītas Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvas 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (7) IV nodaļā un Regulas (ES) 2016/679 V nodaļā paredzētās prasības; atzīst, ka lēmumi par aizsardzības līmeņa pietiekamību, tostarp daļēji un nozarei specifiski lēmumi, ir svarīgs mehānisms, pārsūtot personas datus no ES uz trešo valsti; norāda, ka ES ir pieņēmusi lēmumus par aizsardzības līmeņa pietiekamību tikai ar četriem no tās 20 lielākajiem tirdzniecības partneriem; atgādina, ka ir svarīgi garantēt datu nosūtīšanu no trešām valstīm uz ES, jo īpaši izmantojot dialogu par aizsardzības līmeņa pietiekamību; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju noteikt lēmumu par aizsardzības līmeņa pietiekamību pieņemšanu par prioritāti un paātrināt to ar nosacījumu, ka trešās valstis, pamatojoties uz valsts tiesību aktiem vai savām starptautiskajām saistībām, nodrošina tādu aizsardzības līmeni, kas pēc būtības ir līdzvērtīgs ES garantētajam aizsardzības līmenim; aicina Komisiju pieņemt un publiskot atjauninātas un detalizētas saistošas procedūras, nosakot konkrētu grafiku šo lēmumu pieņemšanai un vienlaikus pilnībā ievērojot valstu uzraudzības iestāžu pilnvaras un Eiropas Parlamenta viedokli; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atgādina, ka spēja piekļūt datiem un tos savākt, apstrādāt un nosūtīt pāri robežām kļūst aizvien svarīgāka jebkura veida preču un pakalpojumu starptautiskas piegādes uzņēmumu darbībā; norāda, ka tas attiecas gan uz personas, gan nepersonizētiem datiem un sakariem no mašīnas uz mašīnu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mudina Komisiju pēc iespējas izstrādāt vērienīgus noteikumus attiecībā uz pārrobežu datu nosūtīšanu, kuri pilnībā atbilstu ES tagadējiem un turpmākiem datu aizsardzības un privātuma noteikumiem; turklāt aicina Komisiju iekļaut ES tirdzniecības nolīgumos horizontālu noteikumu, ar ko pilnībā tiek saglabātas līgumslēdzējas puses tiesības aizsargāt personas datus un privātumu, paredzot nosacījumu, ka šādas tiesības netiek nepamatoti izmantotas, lai apietu noteikumus par pārrobežu datu nosūtīšanu tādu iemeslu dēļ, kas nav saistīti ar personas datu aizsardzību; uzskata, ka šādi noteikumi un nosacījumi būtu jāiekļauj visās jaunās un nesen sāktās tirdzniecības sarunās ar trešām valstīm; uzsver, ka jebkāda šajā nolūkā pieņemta kārtība būtu jāizslēdz no turpmāku sadaļu par investīciju aizsardzību piemērošanas jomas; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju stingri aizliegt iekļaut brīvās tirdzniecības nolīgumos (BTN) nepamatotas datu lokalizācijas prasības; uzskata, ka šādu prasību atcelšanai būtu jākļūst par galveno prioritāti, un uzsver, ka būtu jāievēro attiecīgie datu aizsardzības tiesību akti; pauž nožēlu par mēģinājumiem izmantot šādas prasības kā sava veida netarifu šķērsli tirdzniecībai un digitālo protekcionismu; uzskata, ka šāds protekcionisms nopietni apgrūtina Eiropas uzņēmumu iespējas trešo valstu tirgos un mazina digitālās tirdzniecības sniegtās priekšrocības efektivitātes jomā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju pēc iespējas drīzāk nākt klajā ar nostāju par pārrobežu datu nosūtīšanu, nepamatotām datu lokalizācijas prasībām un datu aizsardzības pasākumiem tirdzniecības sarunās, ņemot vērā Parlamenta nostāju, lai to iekļautu visās jaunajās un nesen sāktajās sarunās un izvairītos no tā, ka starptautiskās tirdzniecības sarunās ES intereses tiek nobīdītas malā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | lai nodrošinātu, ka Eiropas uzņēmumi var darboties taisnīgos un paredzamos apstākļos, aicina Komisiju cīnīties pret trešo valstu pasākumiem, piemēram, politiku “iegādājies vietējo preci”, prasības par vietēju saturu vai piespiedu tehnoloģiju pārnesi, ciktāl tos nevar pamatot, atsaucoties uz ANO vadītām programmām par digitālās plaisas novēršanu vai izņēmumiem, kas paredzēti Līgumā par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka ES būtu jāturpina pielikt pūles, lai divpusējā, plurilaterālā un daudzpusējā līmenī nodrošinātu to, ka trešās valstis piedāvā tik pat lielu atvērtību attiecībā uz ārvalstu investīcijām kā ES un ka tās nodrošina vienlīdzīgus konkurences apstākļus ES dalībniekiem; atzinīgi vērtē ES priekšlikumu regulai, ar ko izveido satvaru ārvalstu tiešo ieguldījumu pārskatīšanai Savienībā, un atbalsta tajā noteiktos mērķus attiecībā uz svarīgu infrastruktūru un tehnoloģiju labāku aizsardzību; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka digitālās tirdzniecības stratēģijā ir pilnībā jāievēro tīkla neitralitātes princips un jāaizsargā interneta datu plūsmas vienāda apstrāde bez diskriminācijas, ierobežojumiem un iejaukšanās neatkarīgi no sūtītāja, saņēmēja, veida, satura, ierīces, pakalpojuma vai lietojumprogrammas; turklāt atgādina, ka datplūsmas pārvaldības pasākumi būtu jāatļauj tikai izņēmuma gadījumos, kad tie ir absolūti nepieciešami, un tikai tik ilgi, cik tie ir nepieciešami, lai ievērotu juridiskās prasības, saglabātu tīkla integritāti un drošību vai novērstu paredzamu tīkla pārblīvi; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka Eiropas rūpniecības digitalizācijas un plašākas e-pārvaldības ieviešanas nolūkā ir ārkārtīgi svarīgi izvērst infrastruktūru, kam ir atbilstošs pārklājums, kvalitāte un drošība un kas atbalsta tīkla neitralitāti, un nodrošināt šīs infrastruktūras pieejamību, jo īpaši lauku, kalnu un attālos apvidos; |
| --- | --- |

17.

| 18. | spēcīgi pauž nožēlu par trešo valstu praksi, saskaņā ar kuru piekļuve tirgum ir atkarīga no tā, vai uzņēmumi izpauž un nosūta valsts iestādēm to programmatūru pirmkodus, kuras tie plāno pārdot; uzskata, ka šādi pasākumi kā vispārēja prasība attiecībā uz piekļuvi tirgum ir nesamērīgi; aicina Komisiju aizliegt to valstu valdībām, kas slēdz BTN, iesaistīties šādu pasākumu īstenošanā; uzsver, ka iepriekšminētajiem aspektiem nebūtu jākavē valstu iestādes veicināt programmatūru pārredzamību, mudināt publiskot pirmkodus, izmantojot bezmaksas un atklātās programmatūras, kā arī kopīgot datus, izmantojot atklāto datu licences; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atgādina, ka dažos gadījumos prasības par vietējo klātbūtni ir nepieciešamas, lai nodrošinātu efektīvu prudenciālo uzraudzību vai regulatīvo uzraudzību un izpildi; tādēļ atkārtoti aicina Komisiju uzņemties ierobežotas saistības 1. režīmā, lai izvairītos no regulējuma arbitrāžas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzskata, ka digitālā tirdzniecība būtu vēl vairāk jāsekmē iepirkuma politikas nostādnēs, tostarp izmantojot iespējas sniegt pakalpojumus attālināti un radot Eiropas uzņēmumiem, jo īpaši MVU, iespēju gūt piekļuvi publiskiem un privātiem iepirkumiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | norāda, ka, ieviešot digitālās tirdzniecības kārtību, nebūtu jānoraida prasības par attīstību veicinošu tehnoloģijas nodošanu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina Komisiju aizliegt trešo valstu valdībām pieprasīt atklāt vai nodot informāciju par produktos izmantoto (šifrēšanas) tehnoloģiju kā nosacījumu šo produktu ražošanai, pārdošanai vai izplatīšanai; |
| --- | --- |

22.

| 23. | norāda, ka intelektuālā īpašuma (IĪ) tiesību un pētniecībā un izstrādē veiktu investīciju aizsardzība ir uz zināšanām balstītas ES ekonomikas priekšnosacījums un ka starptautiskā sadarbība ir galvenais elements cīņā pret viltotu preču tirdzniecību visā vērtības ķēdē; tādēļ mudina Komisiju strādāt pie tā, lai visā pasaulē tiktu īstenoti tādi starptautiski standarti kā PTO Nolīgums par intelektuālā īpašuma tiesību komercaspektiem un Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas (WIPO) nolīgumi par internetu; atgādina, ka visā ES gan tiešsaistē, gan bezsaistē ir vajadzīga tiesiskā aizsardzība jauniem veidojumiem, jo tādējādi tiks veicinātas investīcijas un turpmāka inovācija; tomēr uzsver, ka tirdzniecības nolīgumi nav instruments IĪ tiesību subjektu aizsardzības līmeņa palielināšanai, paredzot plašākas autortiesību īstenošanas pilnvaras; uzsver, ka zāļu pieejamība trešās valstīs nebūtu jāapstrīd, pamatojoties uz IĪ aizsardzību; uzsver, ka digitālajā ekonomikā attiecībā uz viltotu preču tirdzniecību ir jāpiemēro pilnīgi citāda pieeja nekā attiecībā uz intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | prasa Komisijai cieši uzraudzīt ICANN gTLD programmu, kas paplašina domēnu nosaukumu skaitu līdz tūkstošiem vispārīgu nosaukumu, un saskaņā ar savu apņemšanos attiecībā uz brīva un atvērta interneta nodrošināšanu garantēt aizsardzību tiesību subjektiem, jo īpaši to tiesību, kas saistītas ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju izmantot tirdzniecības nolīgumus, lai nepieļautu, ka partnervalstis piemēro ārvalstu kapitāla maksimālo robežvērtību, noteiktu konkurenci veicinošus vairumtirdzniecības piekļuves noteikumus tagadējiem operatoru tīkliem, paredzētu pārredzamus un nediskriminējošus licencēšanas noteikumus un maksas un nodrošinātu reālu “pēdējās jūdzes” infrastruktūras pieejamību ES telesakaru pakalpojumu sniedzējiem eksporta tirgos; atgādina, ka uz noteikumiem balstīta konkurence telekomunikāciju nozarē paaugstina pakalpojumu kvalitāti un pazemina cenas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina Komisiju turpināt centienus izstrādāt saistošu daudzpusēju e-komercijas pienākumu kopumu PTO satvarā un turpināt koncentrēties uz konkrētiem un reāli sasniedzamiem rezultātiem; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina Komisiju steidzami atsākt sarunas par TiSA, ņemot vērā Parlamenta pieņemtos ieteikumus; piekrīt viedoklim par to, ka ES būtu jāizmanto iespēja uzņemties vadošo lomu, lai ieviestu modernus globālus standartus digitālajā jomā; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atgādina, ka kopš 1998. gada PTO dalībvalstis ir noteikušas moratoriju attiecībā uz tarifiem par elektronisku nosūtīšanu; uzsver, ka šādi tarifi radītu nevajadzīgas papildu izmaksas gan uzņēmumiem, gan patērētājiem; aicina Komisiju pārveidot moratoriju par pastāvīgu nolīgumu, ar ko tiek aizliegti tarifi par elektronisku nosūtīšanu, rūpīgi izanalizējot tā iespējamās sekas 3D drukas jomā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | pieņem zināšanai PTO centienus īstenot savu darbu programmu par e-komerciju; aicina Komisiju censties panākt PTO Informācijas tehnoloģiju nolīguma paplašināšanu, lai tajā tiktu ietverts vairāk produktu un piedalītos vairāk PTO dalībvalstu, un pieņem zināšanai, ka 2017. gada decembrī Buenosairesā ir plānota PTO Ministru konference; lai nodrošinātu vienotu Eiropas nostāju, aicina Komisiju pēc iespējas drīzāk apspriesties ar Eiropas uzņēmumiem un dalībvalstīm par tās nostāju attiecībā uz e-komerciju un citiem digitālās tirdzniecības jautājumiem, par kuriem būs jāpanāk vienošanās konferencē; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina Komisiju izmantot tirdzniecības nolīgumus, lai veicinātu tādu IKT standartu savstarpēju izmantojamību, kas būtu izdevīgi gan patērētājiem, gan ražotājiem, jo īpaši saistībā ar drošu lietu internetu, 5G un kiberdrošību, neapejot daudzu ieinteresēto personu īstenotas pārvaldības likumīgus forumus, kas ir labi noderējuši atvērtajam internetam; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atbalsta Komisijas 2016. gada 19. aprīļa paziņojumu “IKT standartizācijas prioritātes digitālajam vienotajam tirgum” (COM(2016)0176); uzsver, ka, lai gan IKT standartizācijai arī turpmāk ir jābūt galvenokārt nozares vadītai, brīvprātīgai un balstītai uz vienprātību, pamatojoties uz tādiem principiem kā pārredzamība, atvērtība, objektivitāte, vienprātība, efektivitāte, atbilstība un saskaņotība, skaidrāk noteiktas IKT standartizācijas prioritātes apvienojumā ar augsta līmeņa politisko atbalstu sekmēs konkurētspēju; norāda, ka šajā procesā būtu jāizmanto Eiropas standartizācijas sistēmas instrumenti un jāiesaista plašs ieinteresēto personu loks gan ES, gan starptautiskā līmenī, lai nodrošinātu uzlabotus standartizācijas procesus saskaņā ar kopīgo standartizācijas iniciatīvu; aicina Komisiju, ņemot vērā ES vadošo lomu svarīgāko 5G tehnoloģiju un tīkla arhitektūras jomā, sekmēt pasaules rūpniecības standartu izstrādi, jo īpaši nozīmīgāko ES un starptautisko standartizācijas iestāžu līmenī izmantojot publiskā un privātā sektora partnerības 5G jomā gūtos rezultātus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver starptautisko standartu nozīmi saistībā ar digitālām iekārtām un pakalpojumiem, jo īpaši kiberdrošības jomā; aicina Komisiju strādāt pie tā, lai nodrošinātu, ka lietu interneta produktos un mākoņdatošanas pakalpojumos tiek iekļauti kiberdrošības pamatpasākumi. |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzskata, ka būtu īpaši jāņem vērā tas, ka aizvien vairāk patērētāju un personu pārdod un iegādājas preces internetā un attiecībā uz tiešsaistē iegādātām precēm saskaras ar apgrūtinošām muitas procedūrām; atgādina par vajadzību izveidot vienkāršotu beznodokļu un beznodevu muitas režīmu precēm, kas ir pārdotas tiešsaistē un nelietotas tiek nosūtītas atpakaļ; atgādina, ka PTO Tirdzniecības atvieglošanas nolīguma mērķis ir paātrināt muitas procedūras un uzlabot to pārskatatbildību un pārredzamību; uzsver nepieciešamību digitalizēt muitas informāciju un pārvaldību, izmantojot tiešsaistes reģistrāciju un informācijas apstrādi, kam būtu jāatvieglo pārbaudes uz robežām, sadarbība krāpšanas atklāšanā, pasākumi korupcijas apkarošanā un cenu pārredzamība saistībā ar muitu; uzskata, ka patērētājiem būtu izdevīgāk, ja plašāk tiktu izmantoti tādi instrumenti kā strīdu izšķiršana tiešsaistē; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina Komisiju mudināt tirdzniecības nolīgumu parakstītājus iekļaut BTN telekomunikāciju nodaļā noteikumus, ar kuriem starptautiskās viesabonēšanas maksas un starptautiskiem zvaniem un īsziņām piemērojamās maksas tiek padarītas pārredzamas, taisnīgas, saprātīgas un vērstas uz patērētāju; aicina Komisiju atbalstīt politikas virzienus, kas veicinātu uz izmaksām orientētu mazumtirdzniecības cenu noteikšanu viesabonēšanas pakalpojumiem, lai samazinātu cenas, veicinātu pārredzamību un nepieļautu negodīgu vai citā ziņā patērētājiem nelabvēlīgu tirdzniecības praksi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atzīst, ka Direktīvā par elektronisko tirdzniecību (2000/31/EK) noteiktie principi ir veicinājuši digitālās ekonomikas attīstību, radot labvēlīgus apstākļus inovācijām un garantējot vārda brīvību un darījumdarbības brīvību; atgādina, ka Komisijai tirdzniecības sarunās ir jāievēro ES acquis; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina Komisiju turpināt digitālo tehnoloģiju un pakalpojumu integrēšanu ES attīstības politikā, kā izklāstīts cita starpā programmā Digital4Development; aicina Komisiju izmantot tirdzniecības nolīgumus, lai uzlabotu un veicinātu digitālās tiesības; pieņem zināšanai to, ka tikai 53,6 % mājsaimniecību visā pasaulē ir pieejams internets; pauž nožēlu par to, ka joprojām pastāv ievērojama digitālā plaisa; aicina Komisiju palielināt investīcijas digitālajā infrastruktūrā pasaules dienvidu daļā, lai pārvarētu digitālo plaisu, šajā nolūkā tostarp veicinot publiskā un privātā sektora partnerību, bet vienlaikus turpinot ievērot attīstības efektivitātes principus; šajā sakarībā ņem vērā ANO ITU-D ieguldījumu telekomunikāciju un IKT iekārtu un tīklu izveidē, attīstībā un uzlabošanā; mudina Komisiju nodrošināt, lai investīcijas jaunattīstības valstu platjoslas infrastruktūrā sniegtu ieguldījumu atvērta un droša bezmaksas interneta garantēšanā un tiktu piešķirtas tikai, ja tiek ievērots šis priekšnosacījums, un izstrādāt piemērotus risinājumus, lai veicinātu mobilu piekļuvi internetam; uzsver, ka šādas investīcijas ir īpaši svarīgas vietējiem mikrouzņēmumiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem, it sevišķi jaunattīstības valstīs, radot tiem iespēju digitāli sadarboties ar daudznacionāliem uzņēmumiem un piekļūt globālajām vērtības ķēdēm; atgādina, ka, veicinot pārrobežu e-komerciju, var tiešā veidā uzlabot dzīves apstākļus, paaugstināt dzīves līmeni un stimulēt ekonomikas attīstību; atgādina par ieguldījumu, ko šādi pasākumi varētu sniegt dzimumu līdztiesības jomā, jo liels skaits minēto uzņēmumu pieder sievietēm vai arī tās vada šos uzņēmumus; atkārtoti uzsver, ka digitālā tirdzniecība var būt arī valstij noderīgs resurss un tādējādi nodrošināt ieguldījumu e-pārvaldes attīstībā; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka ir svarīgi, lai digitālās tirdzniecības stratēģija atbilstu principam par politikas saskaņotību attīstībai, un ka būtu jo īpaši jācenšas veicināt un stimulēt jaunuzņēmumus, mikrouzņēmumus un mazos un vidējos uzņēmumus, kas iesaistās pārrobežu e-komercijā, ņemot vērā to, ka tas varētu sniegt ieguldījumu dzimumu līdztiesības jomā; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzskata, ka digitālās jomas jautājumiem arī būtu jāieņem nozīmīgāka vieta ES palīdzības tirdzniecībai politikā, lai, palielinot atbalstu inovācijām un infrastruktūrai un finansējuma pieejamību, stimulētu e-komercijas izaugsmi, jo īpaši ar mikrofinansējuma iniciatīvām, kā arī sniedzot palīdzību jaunattīstības valstu e-komercijas uzņēmumiem attiecībā uz to pamanāmības palielināšanu tiešsaistē, sekmējot piekļuvi platformām un veicinot e-maksājumu risinājumu un rentablu loģistikas un piegādes pakalpojumu pieejamību; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, ka digitālās tirdzniecības stratēģijai, tostarp to papildinošiem pasākumiem, pilnībā jāatbilst Ilgtspējīgas attīstības programmai 2030. gadam un jāveicina tajā noteikto mērķu sasniegšana; norāda, ka šajā sakarībā īpaši atbilstīgi ir 4. IAM par kvalitatīvu izglītību, ar kuru visām meitenēm un zēniem tiek nodrošināta taisnīga un kvalitatīva bezmaksas izglītība, 5. IAM par dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu visām sievietēm un meitenēm, 8.10. IAM par iekļaujošu un ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi, jo īpaši stiprinot vietējo finanšu iestāžu spēju un finanšu pakalpojumu pieejamību, kā arī 9.1. IAM par uzticamas un noturīgas infrastruktūras izveidi, koncentrējoties uz vienlīdzīgas piekļuves nodrošināšanu visiem, un 9.3. IAM par finansēšanas pakalpojumu, jo īpaši izmaksu ziņā pieņemamu kredītu, pieejamības palielināšanu maziem uzņēmumiem, it sevišķi jaunattīstības valstīs, un to integrēšanu vērtības ķēdēs un tirgos. |
| --- | --- |

39.

| 40. | apņemas atjaunināt savu digitālās tirdzniecības stratēģiju ik pēc pieciem gadiem; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos un EĀDD. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.

(2)  OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0299.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0041.

(5)  OV C 265, 11.8.2017., 35. lpp.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0233.

(7)  OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.

---

Trešdiena, 2017. gada 13. decembra

| 11.10.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 369/32 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 369/32

---

P8_TA(2017)0490

Pašreizējais stāvoklis sarunās ar Apvienoto Karalisti

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. decembra rezolūcija par pašreizējo stāvokli sarunās ar Apvienoto Karalisti (2017/2964(RSP))

(2018/C 369/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūciju par sarunām ar Apvienoto Karalisti saistībā ar tās paziņojumu par nodomu izstāties no Eiropas Savienības (1) un 2017. gada 3. oktobra rezolūciju par pašreizējo stāvokli sarunās ar Apvienoto Karalisti (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūciju par sarunām ar Apvienoto Karalisti saistībā ar tās paziņojumu par nodomu izstāties no Eiropas Savienības (1) un 2017. gada 3. oktobra rezolūciju par pašreizējo stāvokli sarunās ar Apvienoto Karalisti (2),

| — | ņemot vērā Eiropadomes (50. pants) 2017. gada 29. aprīļa Pamatnostādnes saistībā ar Apvienotās Karalistes paziņojumu saskaņā ar LES 50. pantu un pielikumu Padomes 2017. gada 22. maija Lēmumam ar norādēm sarunām par līgumu ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, kurā noteikta kārtība attiecībā uz tās izstāšanos no Eiropas Savienības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes (50. pants) 2017. gada 29. aprīļa Pamatnostādnes saistībā ar Apvienotās Karalistes paziņojumu saskaņā ar LES 50. pantu un pielikumu Padomes 2017. gada 22. maija Lēmumam ar norādēm sarunām par līgumu ar Lielbritānijas un Ziemeļīrijas Apvienoto Karalisti, kurā noteikta kārtība attiecībā uz tās izstāšanos no Eiropas Savienības,

| — | ņemot vērā kopīgo ziņojumu, ko 2017. gada 8. decembrī sniedza Eiropas Savienības un Apvienotās Karalistes valdības sarunu vadītāji par panākto progresu sarunu 1. posmā saskaņā ar LES 50. pantu organizētajās sarunās par Apvienotās Karalistes sakārtotu izstāšanos no Eiropas Savienības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo ziņojumu, ko 2017. gada 8. decembrī sniedza Eiropas Savienības un Apvienotās Karalistes valdības sarunu vadītāji par panākto progresu sarunu 1. posmā saskaņā ar LES 50. pantu organizētajās sarunās par Apvienotās Karalistes sakārtotu izstāšanos no Eiropas Savienības,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Eiropas Savienības (ES) un Apvienotās Karalistes sarunu, kas tiek rīkotas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 50. pantu, mērķis ir nodrošināt sakārtotu Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES, ņemot vērā Apvienotās Karalistes turpmākās attiecības ar Savienību, tiklīdz tā vairs nebūs ES dalībvalsts; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienības (ES) un Apvienotās Karalistes sarunu, kas tiek rīkotas saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību (LES) 50. pantu, mērķis ir nodrošināt sakārtotu Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES, ņemot vērā Apvienotās Karalistes turpmākās attiecības ar Savienību, tiklīdz tā vairs nebūs ES dalībvalsts;

| B. | tā kā, lai nodrošinātu sakārtotu izstāšanos, ir nepieciešams, ka sarunas notiek stingri secīgā kārtībā, piemēram, pirmajā posmā tiek risināti atdalīšanās jautājumi, kas rodas saistībā ar Apvienotās Karalistes gaidāmo izstāšanos, un tikai tad var sākties sarunu otrais posms; |
| --- | --- |

B.

tā kā, lai nodrošinātu sakārtotu izstāšanos, ir nepieciešams, ka sarunas notiek stingri secīgā kārtībā, piemēram, pirmajā posmā tiek risināti atdalīšanās jautājumi, kas rodas saistībā ar Apvienotās Karalistes gaidāmo izstāšanos, un tikai tad var sākties sarunu otrais posms;

| C. | tā kā trīs vissvarīgākie atdalīšanās jautājumi lielā mērā ir saistīti ar to ES pilsoņu tiesībām, kuri dzīvo Apvienotajā Karalistē, un to Apvienotās Karalistes pilsoņu tiesībām, kuri dzīvo ES-27, robežu starp Īriju un Ziemeļīriju un unikālajiem un īpašajiem apstākļiem, ar kādiem saskaras Īrijas sala, un ar Apvienotās Karalistes finanšu saistībām pret ES; |
| --- | --- |

C.

tā kā trīs vissvarīgākie atdalīšanās jautājumi lielā mērā ir saistīti ar to ES pilsoņu tiesībām, kuri dzīvo Apvienotajā Karalistē, un to Apvienotās Karalistes pilsoņu tiesībām, kuri dzīvo ES-27, robežu starp Īriju un Ziemeļīriju un unikālajiem un īpašajiem apstākļiem, ar kādiem saskaras Īrijas sala, un ar Apvienotās Karalistes finanšu saistībām pret ES;

| D. | tā kā ir jāpanāk pietiekams progress attiecībā uz visiem trim minētajiem atdalīšanās jautājumiem pirms var sākt sarunu otro posmu un tā kā tas ir jāpanāk pēc iespējas ātrāk, lai būtu pietiekami daudz laika sarunu otrajam posmam; |
| --- | --- |

D.

tā kā ir jāpanāk pietiekams progress attiecībā uz visiem trim minētajiem atdalīšanās jautājumiem pirms var sākt sarunu otro posmu un tā kā tas ir jāpanāk pēc iespējas ātrāk, lai būtu pietiekami daudz laika sarunu otrajam posmam;

| E. | tā kā Eiropas Savienības un Apvienotās Karalistes valdības sarunu vadītāju kopīgais ziņojums liecina, ka ir panākts pietiekams progress; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas Savienības un Apvienotās Karalistes valdības sarunu vadītāju kopīgais ziņojums liecina, ka ir panākts pietiekams progress;

| F. | tā kā attiecībā uz pilsoņu tiesībām, Apvienotā Karaliste ir:






  — | piekritusi, ka visi ES pilsoņi, kas likumīgi uzturas Apvienotajā Karalistē un Apvienotās Karalistes pilsoņi, kuri likumīgi dzīvo kādā no ES-27 dalībvalstīm, un viņu ģimenes locekļi izstāšanās laikā varēs baudīt visas ES tiesību aktos paredzētās tiesības, kā tās ir interpretējusi Eiropas Savienības Tiesa (EST), pamatojoties uz aizsardzības pasākumiem, kas tiks izklāstīti izstāšanās līgumā; |
| --- | --- | --- |

F.

tā kā attiecībā uz pilsoņu tiesībām, Apvienotā Karaliste ir:

—

piekritusi, ka visi ES pilsoņi, kas likumīgi uzturas Apvienotajā Karalistē un Apvienotās Karalistes pilsoņi, kuri likumīgi dzīvo kādā no ES-27 dalībvalstīm, un viņu ģimenes locekļi izstāšanās laikā varēs baudīt visas ES tiesību aktos paredzētās tiesības, kā tās ir interpretējusi Eiropas Savienības Tiesa (EST), pamatojoties uz aizsardzības pasākumiem, kas tiks izklāstīti izstāšanās līgumā;

| — | turklāt piekrita, ka izstāšanās līgumā tiks iekļauti noteikumi, kas aizsargās pilsoņu tuvākos ģimenes locekļus un personas, kurām ir ilgstošās attiecībās ar tiem un kuras pašlaik dzīvo ārpus uzņēmējvalsts, un ka šī aizsardzība attieksies arī uz turpmāk ārpus uzņēmējvalsts dzimušajiem bērniem; |
| --- | --- |

—

turklāt piekrita, ka izstāšanās līgumā tiks iekļauti noteikumi, kas aizsargās pilsoņu tuvākos ģimenes locekļus un personas, kurām ir ilgstošās attiecībās ar tiem un kuras pašlaik dzīvo ārpus uzņēmējvalsts, un ka šī aizsardzība attieksies arī uz turpmāk ārpus uzņēmējvalsts dzimušajiem bērniem;

| — | piekrita, ka pilsoņu tiesību kontinuitāte tiks garantēta visa mūža garumā ar samērīgu procedūru, kurai saskaņā ar ES tiesībām tiks piemēroti atbilstīgi aizsardzības pasākumi. Minētā procedūra un šie aizsardzības pasākumi tiks noteikti izstāšanās līgumā; |
| --- | --- |

—

piekrita, ka pilsoņu tiesību kontinuitāte tiks garantēta visa mūža garumā ar samērīgu procedūru, kurai saskaņā ar ES tiesībām tiks piemēroti atbilstīgi aizsardzības pasākumi. Minētā procedūra un šie aizsardzības pasākumi tiks noteikti izstāšanās līgumā;

| — | piekrita, ka administratīvās procedūras būs pārredzamas, vieglas un optimizētas, ka veidlapas būs īsas, vienkāršas un ērti lietojamas un ka pieteikumi, ko ģimenes locekļi būs iesnieguši vienlaicīgi, arī tiks izskatīti kopā; |
| --- | --- |

—

piekrita, ka administratīvās procedūras būs pārredzamas, vieglas un optimizētas, ka veidlapas būs īsas, vienkāršas un ērti lietojamas un ka pieteikumi, ko ģimenes locekļi būs iesnieguši vienlaicīgi, arī tiks izskatīti kopā;

| — | piekrita, ka tiks nodrošinātas visas attiecīgās ES tiesību aktos paredzētās tiesības un ka tās tiks detalizēti izklāstītas izstāšanās līgumā; |
| --- | --- |

—

piekrita, ka tiks nodrošinātas visas attiecīgās ES tiesību aktos paredzētās tiesības un ka tās tiks detalizēti izklāstītas izstāšanās līgumā;

| — | piekrita, ka tiks saglabātas visas ES tiesību aktos paredzētās sociālā nodrošinājuma tiesības. Tas ietver arī visu pārnesamo pabalstu pārnešanu; |
| --- | --- |

—

piekrita, ka tiks saglabātas visas ES tiesību aktos paredzētās sociālā nodrošinājuma tiesības. Tas ietver arī visu pārnesamo pabalstu pārnešanu;

| — | piekrita, ka izstāšanās līgumā paredzētās pilsoņu tiesību normas tiks iekļautas īpašā Apvienotās Karalistes tiesību aktā, lai šīm tiesībām būtu tieša iedarbība, |
| --- | --- |

—

piekrita, ka izstāšanās līgumā paredzētās pilsoņu tiesību normas tiks iekļautas īpašā Apvienotās Karalistes tiesību aktā, lai šīm tiesībām būtu tieša iedarbība,

| G. | tā kā attiecībā uz Īriju / Ziemeļīriju Apvienotā Karaliste ir pieņēmusi visas nepieciešamās saistības, lai, izmantojot tiesiskā regulējuma saskaņošanu, nodrošinātu, ka nenotiek robežkontroles režīma pastiprināšana, tostarp;






  — | ja nepieciešams, rast īpašus risinājumus attiecībā uz Ziemeļīriju, |
| --- | --- | --- |

G.

tā kā attiecībā uz Īriju / Ziemeļīriju Apvienotā Karaliste ir pieņēmusi visas nepieciešamās saistības, lai, izmantojot tiesiskā regulējuma saskaņošanu, nodrošinātu, ka nenotiek robežkontroles režīma pastiprināšana, tostarp;

—

ja nepieciešams, rast īpašus risinājumus attiecībā uz Ziemeļīriju,

| — | apņemšanās aizsargāt 1998. gada līgumu visās tās daļās, |
| --- | --- |

—

apņemšanās aizsargāt 1998. gada līgumu visās tās daļās,

| — | nodrošināt, ka netiek ierobežotas Ziemeļīrijas iedzīvotāju tiesības, |
| --- | --- |

—

nodrošināt, ka netiek ierobežotas Ziemeļīrijas iedzīvotāju tiesības,

| H. | tā kā attiecībā uz finanšu norēķinu Apvienotā Karaliste ir atbilstoši precizējusi, ka tā ievēros savas kā bijušās dalībvalsts finanšu saistības; |
| --- | --- |

H.

tā kā attiecībā uz finanšu norēķinu Apvienotā Karaliste ir atbilstoši precizējusi, ka tā ievēros savas kā bijušās dalībvalsts finanšu saistības;

| I. | tā kā tas nenozīmē, ka visi strīdīgie jautājumi ir atrisināti, nedz arī liecina par to, kāda būs Parlamenta nostāja, piekrišanas procedūrā lemjot par galīgo izstāšanās līgumu; |
| --- | --- |

I.

tā kā tas nenozīmē, ka visi strīdīgie jautājumi ir atrisināti, nedz arī liecina par to, kāda būs Parlamenta nostāja, piekrišanas procedūrā lemjot par galīgo izstāšanās līgumu;

| J. | tā kā otrajā sarunu posmā, pamatojoties uz stingriem un nepārprotamiem principiem, būtu jāvienojas par Apvienotās Karalistes sakārtotas izstāšanās no Savienības kārtību, tostarp par iespējamo pārejas režīmu, kas nepieciešams, lai varētu īstenot Apvienotās Karalistes izstāšanos; tā kā šajā sakarībā būtu jāpanāk vispārēja saprašanās par turpmāko attiecību satvaru; |
| --- | --- |

J.

tā kā otrajā sarunu posmā, pamatojoties uz stingriem un nepārprotamiem principiem, būtu jāvienojas par Apvienotās Karalistes sakārtotas izstāšanās no Savienības kārtību, tostarp par iespējamo pārejas režīmu, kas nepieciešams, lai varētu īstenot Apvienotās Karalistes izstāšanos; tā kā šajā sakarībā būtu jāpanāk vispārēja saprašanās par turpmāko attiecību satvaru;

| K. | tā kā Apvienotās Karaliste un ES uzturēs labas kaimiņattiecības un tām arī turpmāk būs daudzas kopīgas intereses, lai gan Apvienotā Karaliste vairs nebūs ES dalībvalsts; |
| --- | --- |

K.

tā kā Apvienotās Karaliste un ES uzturēs labas kaimiņattiecības un tām arī turpmāk būs daudzas kopīgas intereses, lai gan Apvienotā Karaliste vairs nebūs ES dalībvalsts;

| L. | tā kā šādas uz asociācijas nolīgumu starp ES un Apvienoto Karalisti balstītas ciešas attiecības varētu uzskatīt par atbilstošu satvaru, ar kuru šīs kopīgās intereses var tikt aizsargātas un veicinātas, tostarp veidojot jaunas tirdzniecības attiecības; |
| --- | --- |

L.

tā kā šādas uz asociācijas nolīgumu starp ES un Apvienoto Karalisti balstītas ciešas attiecības varētu uzskatīt par atbilstošu satvaru, ar kuru šīs kopīgās intereses var tikt aizsargātas un veicinātas, tostarp veidojot jaunas tirdzniecības attiecības;

| M. | tā kā asociācijas nolīguma priekšrocība ir tāda, ka tas ir elastīgs instruments, kas ļauj īstenot sadarbību dažādās politikas jomās; |
| --- | --- |

M.

tā kā asociācijas nolīguma priekšrocība ir tāda, ka tas ir elastīgs instruments, kas ļauj īstenot sadarbību dažādās politikas jomās;

| N. | tā kā pārejas režīms būs nepieciešams, lai, Apvienotajai Karalistei izstājoties no ES, izvairītos no “aizcirstu durvju” scenārija, un lai ES un Apvienotās Karalistes sarunu vedējiem dotu iespēju risināt sarunas par turpmāko attiecību nolīgumu; |
| --- | --- |

N.

tā kā pārejas režīms būs nepieciešams, lai, Apvienotajai Karalistei izstājoties no ES, izvairītos no “aizcirstu durvju” scenārija, un lai ES un Apvienotās Karalistes sarunu vedējiem dotu iespēju risināt sarunas par turpmāko attiecību nolīgumu;

| O. | tā kā neatkarīgi no tā, kāds būs sarunu par turpmākajām attiecībām iznākums, nevar būt nekādu kompromisu starp iekšējo un ārējo drošību, tostarp sadarbību aizsardzības jomā, no vienas puses, un turpmākajām ekonomiskajām attiecībām, no otras puses, |
| --- | --- |

O.

tā kā neatkarīgi no tā, kāds būs sarunu par turpmākajām attiecībām iznākums, nevar būt nekādu kompromisu starp iekšējo un ārējo drošību, tostarp sadarbību aizsardzības jomā, no vienas puses, un turpmākajām ekonomiskajām attiecībām, no otras puses,

| P. | tā kā tādas piezīmes, kā tā, ko izteica David Davis, nosaucot sarunu pirmā posma iznākumu vienkārši par “nodomu deklarāciju”, var apdraudēt sarunu gaitā panākto godprātību; |
| --- | --- |

P.

tā kā tādas piezīmes, kā tā, ko izteica David Davis, nosaucot sarunu pirmā posma iznākumu vienkārši par “nodomu deklarāciju”, var apdraudēt sarunu gaitā panākto godprātību;

| 1. | atzinīgi vērtē kopīgo progresa ziņojumu, ar kuru iepazīstināja ES un Apvienotās Karalistes sarunu vedēji un kurā secināts, ka sarunās par izstāšanās līgumu ir panākts pietiekams progress, un apsveic Savienības sarunu vedēju par sarunu norisi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka ziņojums dod iespēju pāriet pie sarunu otrā posma un iesaka Eiropadomei pieņemt attiecīgu lēmumu, taču uzskata, ka sarunām jābūt godprātīgām un ka sarunas otrajā posmā var būt veiksmīgas tikai tad, ja Apvienotās Karalistes valdība pilnībā ievēro arī saistības, ko tā uzņēmās kopīgajā ziņojumā, un ja šīs saistības tiek pilnībā pārnestas uz izstāšanās līguma projektu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tomēr norāda, ka vēl joprojām ir neatrisināti jautājumi par to, kā nodrošināt sakārtotu Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES, un šie jautājumi ir jāatrisina vēl pirms izstāšanās līguma galīgā varianta sagatavošanas, kā arī norāda, ka, tiklīdz tiks pabeigts šis galīgais variants, ir jāizstrādā noteikts skaidrs un nepārprotams izstāšanās līguma juridiskais teksts; norāda, ka joprojām neatrisināti ir šādi jautājumi:






  — | pilsoņu tiesību attiecināšana uz turpmākajiem partneriem; |
| --- | --- | --- |

3.

—

pilsoņu tiesību attiecināšana uz turpmākajiem partneriem;

| — | nepieciešamība nodrošināt, ka administratīvā procedūra ir viegla, deklaratīva un bezmaksas, pierādīšanas pienākuma slogu uzliekot Apvienotās Karalistes iestādēm, ja tās apšauba deklarētās informācijas patiesumu, un dodot ģimenēm iespēju uzsākt šo procedūru, izmantojot vienotu veidlapu; |
| --- | --- |

—

nepieciešamība nodrošināt, ka administratīvā procedūra ir viegla, deklaratīva un bezmaksas, pierādīšanas pienākuma slogu uzliekot Apvienotās Karalistes iestādēm, ja tās apšauba deklarētās informācijas patiesumu, un dodot ģimenēm iespēju uzsākt šo procedūru, izmantojot vienotu veidlapu;

| — | noteikums par Eiropas Savienības Tiesas lēmumu saistošo raksturu attiecībā uz pilsoņu tiesību noteikumu interpretāciju, kā arī loma, kāda būs turpmāk izveidojamai neatkarīgai valsts iestādei (ombudam), lai tā varētu reaģēt uz pilsoņu sūdzībām; |
| --- | --- |

—

noteikums par Eiropas Savienības Tiesas lēmumu saistošo raksturu attiecībā uz pilsoņu tiesību noteikumu interpretāciju, kā arī loma, kāda būs turpmāk izveidojamai neatkarīgai valsts iestādei (ombudam), lai tā varētu reaģēt uz pilsoņu sūdzībām;

| — | nepieciešamība garantēt tiesības brīvi pārvietoties visā ES Apvienotās Karalistes pilsoņiem, kuri patlaban dzīvo kādā no ES-27 dalībvalstīm; |
| --- | --- |

—

nepieciešamība garantēt tiesības brīvi pārvietoties visā ES Apvienotās Karalistes pilsoņiem, kuri patlaban dzīvo kādā no ES-27 dalībvalstīm;

| — | nepieciešamība nodrošināt, ka attiecībā uz Ziemeļīriju/Īriju uzņemtās saistības ir pilnībā izpildāmas, |
| --- | --- |

—

nepieciešamība nodrošināt, ka attiecībā uz Ziemeļīriju/Īriju uzņemtās saistības ir pilnībā izpildāmas,

| 4. | tādēļ saglabā visas savas tiesības attiecībā uz galīgo izstāšanās līgumu, par kuru tam saskaņā ar LES 50. panta 2. punktu būs jāsniedz piekrišana, ja šis līgums stāsies spēkā; |
| --- | --- |

4.

ES un Apvienotās Karalistes turpmāko attiecību satvars

| 5. | atgādina, ka LES 50. panta 2. punktā ir paredzēts satvars ES turpmākajām attiecībām ar dalībvalsti, kas izstājas no ES, un šis satvars Savienībai ir jāņem vērā, apspriežot un noslēdzot izstāšanās līgumu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ierosina, ka gadījumā, ja ES un Apvienotā Karaliste panāktu vienotu izpratni par šo turpmāko attiecību satvaru, to varētu noformēt kā politisku deklarāciju, kas tiktu pievienota izstāšanās līgumam; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka līgumu, ar ko nosaka jaunas attiecības starp ES un Apvienoto Karalisti, un pamatojoties uz iepriekš minēto satvaru, var oficiāli apspriest tikai pēc tam, kad Apvienotā Karaliste būs izstājusies no ES un būs trešā valsts; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka pieņems turpmāko ES un AK attiecību satvaru kā izstāšanās līguma sastāvdaļu tikai tad, ja tajā tiks stingri ievēroti šādi principi:






  — | trešai valstis nav tādu pašu pienākumu kā dalībvalstij, tā nevar baudīt priekšrocības, kādas ir Eiropas Savienības vai EEZ dalībvalstij; |
| --- | --- | --- |

8.

—

trešai valstis nav tādu pašu pienākumu kā dalībvalstij, tā nevar baudīt priekšrocības, kādas ir Eiropas Savienības vai EEZ dalībvalstij;

| — | iekšējā tirgus integritātes un četru pamatbrīvību aizsardzība, neļaujot īstenot individuālu pieeju katram sektoram; |
| --- | --- |

—

iekšējā tirgus integritātes un četru pamatbrīvību aizsardzība, neļaujot īstenot individuālu pieeju katram sektoram;

| — | ES lēmumu pieņemšanas autonomija; |
| --- | --- |

—

ES lēmumu pieņemšanas autonomija;

| — | ES tiesiskā regulējuma un Eiropas Savienības Tiesas lomas aizsardzība; |
| --- | --- |

—

ES tiesiskā regulējuma un Eiropas Savienības Tiesas lomas aizsardzība;

| — | Apvienotā Karaliste ievēro starptautiskajās saistībās, tostarp pamattiesībās, paredzētos standartus un Eiropas Savienības tiesību aktus un politiku tādās jomās kā vide, klimata pārmaiņas, patērētāju aizsardzība, cīņa pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un pret nodokļu apiešanu, godīga konkurence, datu aizsardzību un privātums, tirdzniecības un sociālās un darba ņēmēju tiesības, jo īpaši aizsardzība pret sociālo dempingu, nodrošinot skaidru izpildes mehānismu, lai garantētu atbilstību; |
| --- | --- |

—

Apvienotā Karaliste ievēro starptautiskajās saistībās, tostarp pamattiesībās, paredzētos standartus un Eiropas Savienības tiesību aktus un politiku tādās jomās kā vide, klimata pārmaiņas, patērētāju aizsardzība, cīņa pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un pret nodokļu apiešanu, godīga konkurence, datu aizsardzību un privātums, tirdzniecības un sociālās un darba ņēmēju tiesības, jo īpaši aizsardzība pret sociālo dempingu, nodrošinot skaidru izpildes mehānismu, lai garantētu atbilstību;

| — | ES nolīgumu ar trešām valstīm un organizācijām, tostarp EEZ līguma, aizsardzība; |
| --- | --- |

—

ES nolīgumu ar trešām valstīm un organizācijām, tostarp EEZ līguma, aizsardzība;

| — | Eiropas Savienības finanšu stabilitātes aizsardzība un tās regulatīvā un uzraudzības režīma un standartu aizsardzība un piemērošana; |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības finanšu stabilitātes aizsardzība un tās regulatīvā un uzraudzības režīma un standartu aizsardzība un piemērošana;

| — | pareizs līdzsvars starp tiesībām un pienākumiem, tostarp atbilstīgi finansiālie ieguldījumi, |
| --- | --- |

—

pareizs līdzsvars starp tiesībām un pienākumiem, tostarp atbilstīgi finansiālie ieguldījumi,

| 9. | aicina turpmāko attiecību satvarā nodrošināt iespējami ciešu saikni starp ES un Apvienoto Karalisti, vienlaikus saglabājot atbilstību iepriekš minētajiem principiem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atgādina, ka asociācijas nolīgums, ko ES un Apvienotā Karaliste apspriestu un par ko vienotos pēc Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES saskaņā ar Līgumā par Eiropas Savienības darbību (LESD) 217. pantu, varētu būt piemērots satvars turpmākajām attiecībām; ierosina, ka šādam nolīgumam, papildus tā pārvaldības sistēmai, kurā būtu jāiekļauj stabils un neatkarīgs strīdu izšķiršanas mehānismu, būtu jāaptver šādi četri pīlāri:






  — | tirdzniecība un ekonomiskās attiecības; |
| --- | --- | --- |

10.

—

tirdzniecība un ekonomiskās attiecības;

| — | tematiska sadarbība; |
| --- | --- |

—

tematiska sadarbība;

| — | iekšējā drošība; |
| --- | --- |

—

iekšējā drošība;

| — | ārpolitika un sadarbība drošības jomā, |
| --- | --- |

—

ārpolitika un sadarbība drošības jomā,

| 11. | atgādina, ka daudzi Apvienotās Karalistes pilsoņi ir pauduši stingrus iebildumus pret to, ka varētu zaudēt tiesības, ko viņi pašlaik bauda saskaņā ar LESD 20. pantu; ierosina, ka ES 27 vajadzētu pārbaudīt, kā mazināt šādu attīstības gaitu, ievērojot Savienības primārajos tiesību aktos noteiktās robežas un vienlaikus pilnībā ievērojot savstarpības, vienlīdzības, simetrijas un nediskriminācijas principus; |
| --- | --- |

11.

Pārejas režīms

| 12. | atgādina, ka par pārejas režīmu, ar ko nodrošina juridisko noteiktību un nepārtrauktību, var vienoties tikai tad, ja tajā ir panākts pareizs līdzsvars starp tiesībām un pienākumiem, tas ir uz noteiktu laiku, kas nepārsniedz trīs gadus, un tajā ir paredzēta ES acquis, tostarp pilsoņu tiesību pagarināšana, tādējādi nosakot, ka spēkā esošie Savienības regulatīvie, budžeta, uzraudzības, tiesu un izpildes instrumenti un struktūras turpinās attiekties uz Apvienoto Karalisti; norāda, ka Apvienotā Karaliste vairs nebūs ES iestāžu un struktūru sastāvdaļa; |
| --- | --- |

12.

| 13. | apstiprina, ka visām izmaiņām ES acquis, kas stājas spēkā pārejas režīma laikā, saskaņā ar pārejas režīmu, par ko panākta vienošanās starp ES un AK, automātiski ir jāattiecas uz Apvienoto Karalisti; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzstāj, ka jebkādi turpmākie tirdzniecības nolīgumi, par ko Apvienotā Karaliste risina sarunas ar trešām valstīm laikā, kad tā izstājas no ES, var stāties spēkā tikai pēc tam, kad būs beidzies pārejas režīms; |
| --- | --- |

14.

| 15. | norāda, ka pārejas periods, kas saskaņā ar panākto vienošanos ir izstāšanās līguma starp ES un Apvienoto Karalisti sastāvdaļa, varēs sākties tikai pēc tam, kad minētas līgums būs stājies spēkā; |
| --- | --- |

15.

o

o o

| 16. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Eiropadomei, Padomei, Komisijai, dalībvalstu parlamentiem un Apvienotās Karalistes valdībai. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0102.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0361.

---

| 11.10.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 369/36 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 369/36

---

P8_TA(2017)0492

Gada ziņojums par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. decembra rezolūcija par gada ziņojumu par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (2017/2123(INI))

(2018/C 369/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Lisabonas līgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lisabonas līgumu,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 20. decembra, 2015. gada 26. jūnija, 2016. gada 15. decembra un 2017. gada 22. jūnija secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2013. gada 20. decembra, 2015. gada 26. jūnija, 2016. gada 15. decembra un 2017. gada 22. jūnija secinājumus,

| — | ņemot vērā Padomes gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP),

| — | ņemot vērā 2017. gada 13. decembra gada ziņojumu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 13. decembra gada ziņojumu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (1),

| — | ņemot vērā 2017. gada 13. septembra rezolūciju par ieroču eksportu: Kopējās nostājas 2008/944/KĀDP īstenošana (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 13. septembra rezolūciju par ieroču eksportu: Kopējās nostājas 2008/944/KĀDP īstenošana (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 25. novembra, 2014. gada 18. novembra, 2015. gada 18. maija, 2016. gada 27. jūnija, 2016. gada 14. novembra un 2017. gada 18. maija secinājumus par kopējo drošības un aizsardzības politiku (KDAP), kā arī Padomes 2017. gada 17. jūlija secinājumus par ES globālo stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 25. novembra, 2014. gada 18. novembra, 2015. gada 18. maija, 2016. gada 27. jūnija, 2016. gada 14. novembra un 2017. gada 18. maija secinājumus par kopējo drošības un aizsardzības politiku (KDAP), kā arī Padomes 2017. gada 17. jūlija secinājumus par ES globālo stratēģiju,

| — | ņemot vērā 19. Francijas un Vācijas Ministru padomes tikšanos Parīzē 2017. gada 13. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 19. Francijas un Vācijas Ministru padomes tikšanos Parīzē 2017. gada 13. jūlijā,

| — | ņemot vērā aizsardzības ministru neoficiālo tikšanos un ārlietu ministru neoficiālo tikšanos (Gimnihas sanāksmi) Tallinā 2017. gada 6.–9. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā aizsardzības ministru neoficiālo tikšanos un ārlietu ministru neoficiālo tikšanos (Gimnihas sanāksmi) Tallinā 2017. gada 6.–9. septembrī,

| — | ņemot vērā ES aizsardzības ministru sanāksmi 2011. gada 30. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES aizsardzības ministru sanāksmi 2011. gada 30. novembrī,

| — | ņemot vērā 2013. gada 12. septembra rezolūciju par ES militārajām struktūrām — pašreizējais stāvoklis un turpmākās perspektīvas (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 12. septembra rezolūciju par ES militārajām struktūrām — pašreizējais stāvoklis un turpmākās perspektīvas (3),

| — | ņemot vērā 2016. gada 22. novembra rezolūciju par Eiropas aizsardzības savienību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 22. novembra rezolūciju par Eiropas aizsardzības savienību (4),

| — | ņemot vērā 2016. gada 23. novembra rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (pamatojoties uz Padomes gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo ārpolitikas un drošības politiku) (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 23. novembra rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (pamatojoties uz Padomes gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo ārpolitikas un drošības politiku) (5),

| — | ņemot vērā 2017. gada 16. marta rezolūciju par kopējas drošības un aizsardzības politikas konstitucionālajām, juridiskajām un institucionālajām sekām: Lisabonas līguma sniegtās iespējas (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 16. marta rezolūciju par kopējas drošības un aizsardzības politikas konstitucionālajām, juridiskajām un institucionālajām sekām: Lisabonas līguma sniegtās iespējas (6),

| — | ņemot vērā 2017. gada 5. jūlija rezolūciju par pilnvarojumu trialogam par 2018. gada budžeta projektu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 5. jūlija rezolūciju par pilnvarojumu trialogam par 2018. gada budžeta projektu (7),

| — | ņemot vērā dokumentu “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība — stiprāka Eiropa. Globāla Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģija”, ko 2016. gada 28. jūnijā iesniedza Komisijas priekšsēdētāja vietniece / Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dokumentu “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība — stiprāka Eiropa. Globāla Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģija”, ko 2016. gada 28. jūnijā iesniedza Komisijas priekšsēdētāja vietniece / Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP),

| — | ņemot vērā īstenošanas plānu drošības un aizsardzības jomā, ko PV/AP iesniedza 2016. gada 14. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā īstenošanas plānu drošības un aizsardzības jomā, ko PV/AP iesniedza 2016. gada 14. novembrī,

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 30. novembra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas Aizsardzības rīcības plānu (COM(2016)0950), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 30. novembra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Eiropadomei, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par Eiropas Aizsardzības rīcības plānu (COM(2016)0950),

| — | ņemot vērā Eiropadomes un Komisijas priekšsēdētāju un NATO ģenerālsekretāra 2016. gada 8. jūlija kopīgo deklarāciju, kopīgo priekšlikumu kopumu, ko NATO un ES Padome apstiprināja 2016. gada 6. decembrī, un 2017. gada 14. jūnijā pieņemto progresa ziņojumu par tā īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes un Komisijas priekšsēdētāju un NATO ģenerālsekretāra 2016. gada 8. jūlija kopīgo deklarāciju, kopīgo priekšlikumu kopumu, ko NATO un ES Padome apstiprināja 2016. gada 6. decembrī, un 2017. gada 14. jūnijā pieņemto progresa ziņojumu par tā īstenošanu,

| — | ņemot vērā 2016. gada 16. septembra Bratislavas deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 16. septembra Bratislavas deklarāciju,

| — | ņemot vērā 2017. gada 7. jūnija jauno aizsardzības tiesību aktu kopumu, ar ko Komisija iepazīstināja paziņojumā presei “Eiropa, kas aizsargā: Komisija sāk debates par virzību uz drošības un aizsardzības savienību”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 7. jūnija jauno aizsardzības tiesību aktu kopumu, ar ko Komisija iepazīstināja paziņojumā presei “Eiropa, kas aizsargā: Komisija sāk debates par virzību uz drošības un aizsardzības savienību”,

| — | ņemot vērā 2017. gada 7. jūnija pārdomu dokumentu par Eiropas aizsardzības nākotni, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 7. jūnija pārdomu dokumentu par Eiropas aizsardzības nākotni,

| — | ņemot vērā Eirobarometra 2016. gada jūnija aptauju Nr. 85.1, saskaņā ar kuru puse aptaujāto ES pilsoņu uzskata ES darbību par nepietiekamu un divas trešdaļas vēlētos lielāku ES iesaisti drošības un aizsardzības politikas jautājumu risināšanā, kas izpaustos kā dalībvalstu saistības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eirobarometra 2016. gada jūnija aptauju Nr. 85.1, saskaņā ar kuru puse aptaujāto ES pilsoņu uzskata ES darbību par nepietiekamu un divas trešdaļas vēlētos lielāku ES iesaisti drošības un aizsardzības politikas jautājumu risināšanā, kas izpaustos kā dalībvalstu saistības,

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 17. jūlija krīzes pārvarēšanas koncepciju jaunai civilai KDAP misijai Irākā un Padomes 2017. gada 4. augusta Lēmumu (KĀDP) 2017/1425 par Eiropas Savienības Stabilizācijas rīcību Mopti un Segu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 17. jūlija krīzes pārvarēšanas koncepciju jaunai civilai KDAP misijai Irākā un Padomes 2017. gada 4. augusta Lēmumu (KĀDP) 2017/1425 par Eiropas Savienības Stabilizācijas rīcību Mopti un Segu,

| — | ņemot vērā ES politiku par apmācību KDAP jomā, ko Ārlietu padome pieņēma 2017. gada 3. aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES politiku par apmācību KDAP jomā, ko Ārlietu padome pieņēma 2017. gada 3. aprīlī,

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 23. oktobra lēmumu par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā (Savienības sagatavošanas darbība aizsardzības pētniecībai), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 23. oktobra lēmumu par nostāju, kas Eiropas Savienības vārdā jāieņem EEZ Apvienotajā komitejā attiecībā uz grozījumu EEZ līguma 31. protokolā (Savienības sagatavošanas darbība aizsardzības pētniecībai),

| — | ņemot vērā 2017. gada 13. novembra paziņojumu par pastāvīgo strukturēto sadarbību (PESCO), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 13. novembra paziņojumu par pastāvīgo strukturēto sadarbību (PESCO),

| — | ņemot vērā Komisijas un priekšsēdētāja vietnieces / augstās pārstāves 2017. gada 10. novembra kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par militārās mobilitātes uzlabošanu Eiropas Savienībā (JOIN(2017)0041), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un priekšsēdētāja vietnieces / augstās pārstāves 2017. gada 10. novembra kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei par militārās mobilitātes uzlabošanu Eiropas Savienībā (JOIN(2017)0041),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0351/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0351/2017),

Savienības stratēģiskā vide

| 1. | uzsver, ka uz noteikumiem balstīta starptautiskā kārtība un vērtības, kuras aizstāv Rietumu demokrātija, kā arī miers, labklājība un brīvības, ko šī pēc Otrā Pasaules kara iedibinātā kārtība garantē un kas atbilst pamatvērtībām, uz kurām balstās Eiropas Savienība, saskaras ar nepieredzēti daudziem tradicionāliem un hibrīdrakstura izaicinājumiem, jo sabiedrības, ekonomiskās, tehnoloģiskās un ģeopolitiskās tendences liecina par pasaules iedzīvotāju aizvien lielāku neaizsargātību pret satricinājumiem un spriedzes situācijām, piemēram, starpvalstu konfliktiem, dabas katastrofām, ekstrēmiem laikapstākļu notikumiem, ūdensapgādes krīzēm, valsts sabrukumu un kiberuzbrukumiem, kam ir nepieciešama vienota un saskaņota atbildes reakcija; atgādina, ka drošība ir viens no Eiropas pilsoņus visvairāk satraucošajiem jautājumiem; norāda, ka Savienības ārējā darbībā ir jāvadās pēc LES 21. pantā iestrādātajām vērtībām un principiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka neviena dalībvalsts viena pati nevar tikt galā ar sarežģītajiem izaicinājumiem, ar kuriem mēs patlaban saskaramies drošības jomā, un, lai ES spētu reaģēt uz šiem iekšējiem un ārējiem izaicinājumiem, tai ir jāpastiprina centieni konkrētas, spēcīgas ar KĀDP/KDAP saistītas sadarbības virzienā, jābūt efektīvai pasaules procesu dalībniecei, kam nepieciešama vienotas nostājas paušana un kopīga darbība, un jākoncentrē tās resursi uz stratēģiskajām prioritātēm; uzskata, ka ir jānovērš nestabilitātes pamatcēloņi, kas ir nabadzība un aizvien lielākā nevienlīdzība, slikta pārvaldība, valstu sabrukums un klimata pārmaiņas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž nožēlu par to, ka transnacionālas teroristu un kriminālās organizācijas kļūst aizvien spēcīgākas un daudzskaitlīgākas, ko, iespējams, veicina ISIS/Da'esh sakāve un tās kaujinieku bēgšana, un dienvidu reģionos un Tuvajos Austrumos vienlaikus izplatās nestabilitāte, jo nestabilas valstis un valstis, kas dezintegrējas, piemēram, Lībija, pamet novārtā lielas nepārvaldītas teritorijas, kuras ir viegli pieejamas ārējiem spēkiem; joprojām pauž bažas par terorisma draudu Sāhelas reģionā transnacionālo dimensiju; pauž dziļas bažas par to, ka Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas joprojām īstenotie ar kodolraķetēm un ballistiskajām raķetēm saistītie pasākumi ir izraisījuši paaugstinātu spriedzi reģionā un ārpus tā robežām, radot nepārprotamus draudus starptautiskajam mieram un drošībai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka austrumos joprojām turpinās Krievijas karš pret Ukrainu, Minskas vienošanās, bez kurām konflikta risinājums nav iespējams, nav īstenotas un ir notikusi Krimas nelikumīga aneksija un militarizācija, ka arī turpinās piekļuves bloķēšanas un ierobežošanas sistēmu ieviešana; pauž dziļas bažas par to, ka Krievijas pārmērīgās mācības un militārās darbības bez starptautisko novērotāju klātbūtnes, hibrīdtaktika, tostarp kiberterorisms, viltus ziņas un dezinformēšanas kampaņas, ekonomiskā un enerģētiskā šantāža, destabilizē Austrumu partnerības valstis un Rietumbalkānus, kā arī vēršas pret Rietumu demokrātiskajām sabiedrībām un rada tajās arvien lielāku saspīlējumu; pauž bažas par to, ka drošības vide ap ES turpmākajos gados joprojām būs ļoti nestabila; atkārtoti norāda uz Rietumbalkānu stratēģisko nozīmību ES drošības un stabilitātes ziņā un to, ka ES politiskās saistības ir jākoncentrē un jāpaplašina šī reģiona virzienā, tostarp paplašinot mūsu kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) misiju mandātu; pauž stingru pārliecību, ka, lai pārvarētu ES neaizsargātību, ir nepieciešama lielāka integrācija, kā arī koordinācija; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž nožēlu par terorisma draudiem, kas strauji izplatās gan Eiropā, gan ārpus tās robežām; uzskata, ka nepietiekama atbilde militārā līmenī nenovēršami novedīs pie aizvien lielākiem iekšējās drošības apdraudējumiem; steidzami prasa izveidot pret džihādu vērstu Eiropas paktu, kas spētu efektīvi novērst šos draudus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzskata, ka terorisms mūsdienās ir viens no galvenajiem izaicinājumiem ES pilsoņu drošībai un pret to ir jāvēršas ātri, stingri un saskaņoti gan iekšēji, gan ārēji, lai novērstu turpmākus teroristu uzbrukumus un cīnītos pret tā pamatcēloņiem; norāda, ka īpaši svarīgi ir novērst radikalizāciju, bloķēt visus teroristu organizāciju finansējuma avotus, apkarot terorisma propagandu un bloķēt interneta un sociālo tīklu izmantošanu propagandas nolūkā, tostarp ar automātiska dzēšanas dienesta palīdzību, kā arī uzlabot izlūkdatu apmaiņu starp dalībvalstīm un ar trešām valstīm, NATO un citām attiecīgām partnerorganizācijām; uzskata, ka mūsu KDAP misiju mandātā būtu jāiekļauj cīņa pret terorismu, lai konsekventāk dotu ieguldījumu deradikalizācijas programmās, īpaši EULEX Kosovā un EUFOR Althea Bosnijā un Hercegovinā — valstīs, kuras piedzīvo ievērojama skaita kaujinieku atgriešanos no ārvalstīm; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž dziļas bažas par aizvien nāvējošākiem terora draudiem Sāhelas reģionā un to izplatīšanos uz Centrālāfriku, kā arī par nestabilitāti austrumos (Sīrijā, Irākā, Palestīnā); aicina PV/AP nodrošināt izpildpilnvaru piešķiršanu KDAP misijām un iejaukties izlēmīgi un bez kompromisa; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzskata, ka, ņemot vērā pašreizējo paplašināšanās politiku, uzticams pievienošanās process, kas balstās uz izvērstiem un taisnīgiem nosacījumiem, joprojām ir svarīgs instruments, lai veicinātu drošību, uzlabojot Dienvidaustrumeiropas valstu izturētspēju; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata, ka problemātiskā drošības vidē un brīdī, kad ES un NATO cenšas paplašināt un padziļināt savu sadarbību, Breksita dēļ ES zaudēs daļu no savas militārās spējas un, iespējams, vairs nevarēs gūt labumu no Apvienotās Karalistes pieredzes un šis process ir abpusējs; norāda uz to, ka Breksits dod jaunu impulsu iniciatīvām, kas ilgstoši ir bijušas iesaldētas, un, pateicoties tam, varētu pavērties iespējas jauniem priekšlikumiem; uzsver, ka ir svarīgi turpināt ciešu aizsardzības sadarbību starp ES un Apvienoto Karalisti pēc Breksita, tostarp, bet ne tikai, izlūkdatu apmaiņas un terorisma apkarošanas jomā; uzskata — ja Apvienotā Karaliste to pieprasa, tā varētu arī piedalīties KDAP misijās jaunu ES un Apvienotās Karalistes aizsardzības sadarbības attiecību ietvaros; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē no jauno pausto ASV atbalstu Eiropas drošībai; uzsver to, ka ES ir cieši apņēmusies atbalstīt transatlantisko kopienu ar kopējām vērtībām un interesēm; vienlaicīgi pauž pārliecību, ka ir nepieciešama atbildīga un pašpārliecināta KĀDP un šajā sakarā ES ir jākļūst par tādu ārpolitikas dalībnieci, kas ir par sevi pārliecināta; |
| --- | --- |

10.

Institucionālais satvars

| 11. | pauž stingru pārliecību, ka vajadzības gadījumā ES būtu jāveic izlēmīga rīcība, lai noteiktu tās nākotni, jo iekšējā un ārējā drošība kļūst savstarpēji arvien vairāk saistītas un tam ir tieša ietekme uz visiem Eiropas pilsoņiem; brīdina, ka kopējas pieejas trūkums ES rīcību varētu padarīt nesaskaņotu un sadrumstalotu, pieļautu neskaitāmu darbību dublēšanos un neefektivitāti un galu galā padarītu Savienību un tās dalībvalstis neaizsargātas; tādēļ uzskata, ka ES vajadzētu spēt aktīvi rīkoties, izmantojot visu iekšējās un ārējās drošības instrumentu klāstu līdz pat LES 42. panta 7. punktā noteiktajam līmenim; uzsver, ka LES 42. panta 2. punktā minētās kopējas Savienības aizsardzības politikas izstrādes mērķis ir izveidot kopēju aizsardzību un nodrošināt Savienībai stratēģisko autonomiju, lai tā varētu veicināt mieru un drošību Eiropā un pasaulē; uzsver praktiskos un finansiālos ieguvumus, ko sniegtu turpmāka Eiropas aizsardzības spēju integrācija; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka ES ir jāpiemēro pilnīgi visi pieejamie politikas instrumenti, no maigās varas līdz stingrajai, no īslaicīgiem pasākumiem līdz ilgtermiņa politikai klasiskās ārpolitikas jomā, ietverot ne tikai divpusējus un daudzpusējus diplomātiskos centienus, attīstības sadarbību, civilos un ekonomiskos instrumentus, ārkārtas atbalstu, krīžu novēršanas un pēckonflikta stratēģiju, bet arī miera uzturēšanu un miera iedibināšanu atbilstoši arī LES 43. panta 1. punktā aprakstītajiem civilajiem un militārajiem līdzekļiem, lai tiktu galā ar jaunajiem izaicinājumiem; uzskata, ka KDAP pamatā vajadzētu būt principam, ka Eiropas drošību nevar garantēt, paļaujoties tikai uz militāriem līdzekļiem; uzskata, ka ES ārējās darbībās būtu jāietver novērtējums par to ietekmi uz ES stratēģiskajām interesēm, kuru centrā ir cilvēks, proti, cilvēku drošības palielināšana, cilvēktiesību un starptautisko tiesību nostiprināšana un ilgtspējīga miera veicināšana; uzsver, ka EĀDD ir jāstiprina savas spējas, lai tas būtu labāk sagatavots krīzēm un spētu labāk vērsties pret drošības problēmām to rašanās brīdī; uzsver nepieciešamību pēc saskaņotākas un labāk koordinētas militārās, civilās, attīstības un humānās palīdzības jomas dalībnieku sadarbības; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē redzamo progresu, kas panākts, veidojot spēcīgāku Eiropas aizsardzības nostāju kopš ES globālās ārpolitikas un drošības politikas stratēģijas (EUGS) pieņemšanas 2016. gada jūnijā; īpaši atzinīgi vērtē Eiropas Aizsardzības fonda (EAF) darbības uzsākšanu, ierosinājumu paplašināt sagatavošanas darbību par pētniecību aizsardzības jomā un tiesību akta priekšlikumu par Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmu (EDIDP); aicina dalībvalstis palielināt turpmākās finansiālās iemaksas ES budžetā, lai segtu visas papildu izmaksas, kas ES radušās saistībā ar EAF; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzinīgi vērtē EBTA pievienošanos sagatavošanas darbībai par pētniecību aizsardzības jomā un īpaši atzinīgi vērtē Norvēģijas iemaksu 2017. gada budžetā EUR 585 000 apmērā; pauž cerību, ka Norvēģija arī turpmāk varēs piedalīties Savienības finansētās programmās, kurām ir ietekme uz aizsardzību vai kuras ir aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Komisiju un PV/AP nekavējoties un pilnībā informēt Parlamentu visos posmos par ikviena tāda starptautiska nolīguma noslēgšanu vai grozīšanu, kuram ir ietekme uz aizsardzību vai kurš ir aizsardzības jomā; uzskata, ka ikvienam trešo valstu finansiālam ieguldījumam ir svarīga ietekme uz Savienības budžetu, jo trešā valsts var ietekmēt Savienības finanšu intereses tādā veidā, kas krietni pārsniedz tās ieguldījuma apmēru, nepiešķirot vajadzīgās eksporta licences; uzsver, ka gadījumos, kad trešās personas sniedz ieguldījumu Savienības finansētās programmās, kurām ir ietekme uz aizsardzību vai kuras ir aizsardzības jomā, Parlaments sagaida, ka Komisija un PV/AP izvērtēs šādas līdzdalības ietekmi uz Savienības stratēģiskajām politikas nostādnēm un interesēm pirms priekšlikuma iesniegšanas un informēs Parlamentu par šo novērtējumu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka Komisija un arvien vairāk dalībvalstu ir apņēmušās izveidot Eiropas aizsardzības savienību (EDU) un Eiropas pilsoņi to ļoti atbalsta; uzsver, ka tas atbilst ES pilsoņu un Parlamenta prasībai, kas pausta daudzos iepriekšējās rezolūcijās iekļautos aicinājumos; uzsver lielāko efektivitāti, dublēšanās novēršanu un izmaksu mazināšanos, ko izraisīs lielāka Eiropas aizsardzības integrācija; tomēr uzsver, ka reālas Eiropas aizsardzības savienības darbības uzsākšanai ir nepieciešama turpmāka politiskā griba un apņēmība; mudina dalībvalstis apņemties īstenot vienotu un autonomu Eiropas aizsardzību un censties nodrošināt, lai desmit gadu laikā to aizsardzības budžets būtu vismaz 2 % apmērā no valsts IKP; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pauž pārliecību, ka vienīgais veids, kā uzlabot Savienības spēju pildīt tās militāros uzdevumus, ir ievērojami palielināt visu tā procesa aspektu efektivitāti, kas rada militārās spējas; atgādina, ka ES-28 salīdzinājumā ar ASV aizsardzībai tērē 40 %, bet spēj radīt tikai 15 % no spējām, kuras ASV gūst no šī procesa, un tas liecina par ļoti nopietnu efektivitātes problēmu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina PV/AP un Komisiju īstenot Parlamenta aicinājumus izstrādāt ES Balto grāmatu par drošību un aizsardzību saistībā ar nākamās daudzgadu finanšu shēmas (DFS) sagatavošanu, kā prasīts Parlamenta 2016. gada 22. novembra, 2016. gada 23. novembra un 2017. gada 16. marta rezolūcijās; uzskata, ka EDU veidošana, tās stratēģiskās virzības sasaistīšana ar ES ieguldījumiem spēju attīstībā un Eiropas institucionālā satvara izstrāde aizsardzībai ir elementi, kuriem vajadzētu būt iestāžu nolīguma pamatā; uzsver, ka, visām ieinteresētajām personām visaptveroši un uzticami strādājot, ir iespējams palielināt aizsardzības izdevumu darbības jomu un efektivitāti; aicina šajā procesā ievērojamu lomu paredzēt neitrālām valstīm, piemēram, Austrijai un Zviedrijai, vienlaikus neapdraudot atsevišķu dalībvalstu neitralitāti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka ES Baltajai grāmatai par drošību un aizsardzību būtu ne tikai jāapraksta stratēģiskā vide un stratēģiskie mērķi, bet arī nākamās DFS vajadzībām jākonstatē nepieciešamās un pieejamās spējas, kā arī spēju trūkums, izstrādājot ES Spēju attīstības plānu (CDP), un baltā grāmata būtu jāpapildina ar to dalībvalstu un Savienības darbību plašu izklāstu, kuras plānotas saistībā ar DFS un ilgākā termiņā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atzinīgi vērtē no jauna apliecināto politisko gribu padarīt KDAP efektīvāku; atbalsta visus mēģinājumus pilnībā izmantot Lisabonas līguma potenciālu, panākot, ka dalībvalstu sadarbība darbojas un ir pieejamas operatīvās spējas, kas nepieciešamas LES 43. panta 1. punktā minēto uzdevumu izpildei, šajā nolūkā veicot turpmāk minēto:






  a) | steidzami izveidojot Līgumā paredzēto sākumfondu, lai būtu iespējams ātri izvērst operācijas; |
| --- | --- | --- |

20.

a)

steidzami izveidojot Līgumā paredzēto sākumfondu, lai būtu iespējams ātri izvērst operācijas;

| b) | izveidojot pastāvīgo strukturēto sadarbību (PESCO) tajos militārajos aspektos, kuri ir nepieciešami tādu KDAP uzdevumu veikšanai kā pastāvīgi apvienoto militāro vienību izveide; |
| --- | --- |

b)

izveidojot pastāvīgo strukturēto sadarbību (PESCO) tajos militārajos aspektos, kuri ir nepieciešami tādu KDAP uzdevumu veikšanai kā pastāvīgi apvienoto militāro vienību izveide;

| c) | reformējot starpvaldību kopējo finansēšanas mehānismu “Athena”, lai nodrošinātu solidaritāti starp tām dalībvalstīm, kuras var dot tikai finansiālu ieguldījumu, un tām, kuras var nodrošināt tikai kaujas vienības KDAP operācijai; |
| --- | --- |

c)

reformējot starpvaldību kopējo finansēšanas mehānismu “Athena”, lai nodrošinātu solidaritāti starp tām dalībvalstīm, kuras var dot tikai finansiālu ieguldījumu, un tām, kuras var nodrošināt tikai kaujas vienības KDAP operācijai;

| d) | padarot spēju apvienošanu un koplietošanu par likumu, nevis izņēmumu, un strādājot, lai īstenotu lielāko daļu no 300 priekšlikumiem, kurus 2011.gadā iesniedza 28 valstu bruņoto spēku komandieri; |
| --- | --- |

d)

padarot spēju apvienošanu un koplietošanu par likumu, nevis izņēmumu, un strādājot, lai īstenotu lielāko daļu no 300 priekšlikumiem, kurus 2011.gadā iesniedza 28 valstu bruņoto spēku komandieri;

| e) | apvienojot valstu resursus pētniecības, izstrādes, iepirkuma, uzturēšanas un apmācības jomā; |
| --- | --- |

e)

apvienojot valstu resursus pētniecības, izstrādes, iepirkuma, uzturēšanas un apmācības jomā;

| f) | koordinējot valsts aizsardzības plānošanu (koordinētais ikgadējais pārskats par aizsardzību, CARD) saskaņā ar šābrīža plāniem; |
| --- | --- |

f)

koordinējot valsts aizsardzības plānošanu (koordinētais ikgadējais pārskats par aizsardzību, CARD) saskaņā ar šābrīža plāniem;

| g) | ierosinot kopējus militārās sertifikācijas noteikumus un kopēju piegādes drošības politiku; |
| --- | --- |

g)

ierosinot kopējus militārās sertifikācijas noteikumus un kopēju piegādes drošības politiku;

| h) | no Komisijas puses piemērojot iekšējā tirgus noteikumus valstu iepirkuma projektiem aizsardzības jomā atbilstoši 2009. gada Aizsardzības iepirkuma direktīvai; |
| --- | --- |

h)

no Komisijas puses piemērojot iekšējā tirgus noteikumus valstu iepirkuma projektiem aizsardzības jomā atbilstoši 2009. gada Aizsardzības iepirkuma direktīvai;

| 21. | atzinīgi vērtē Komisijas nodomu nākamajā DFS ierosināt atsevišķu programmu pētniecībai aizsardzības jomā, paredzot tai īpašu budžetu un noteikumus; uzsver, ka dalībvalstīm vajadzētu nodrošināt papildu resursus minētajai programmai, neiejaucoties jau izveidoto tādu pamatprogrammu darbībā, saskaņā ar kurām finansē pētniecību, tehnoloģisko attīstību un inovācijas, kā prasīts Parlamenta 2017. gada 5. jūlija rezolūcijā; atkārto savus iepriekšējos aicinājumus Komisijai nodrošināt Savienības dalību aizsardzības pētniecības un izstrādes programmās, ko īsteno dalībvalstis, vai attiecīgā gadījumā kopīgi ar nozari, kā minēts LESD 185. un 187. pantā; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par EDIDP; uzsver, ka jebkura Savienības darbība, kuras mērķis ir atbalstīt, koordinēt vai papildināt dalībvalstu darbības aizsardzības jomā, būtu jāvirza uz to, lai palīdzētu pakāpeniski izstrādāt kopēju aizsardzības politiku, kā paredzēts cita starpā LESD 2. panta 4. punktā, un tādēļ — arī uz to, lai aptvertu kopējo attīstību, standartizāciju, sertifikāciju un uzturēšanu, kā rezultātā tiktu īstenotas sadarbības programmas un nodrošināta lielāka sadarbspēja; aicina Komisiju pēc iespējas plašāk atbalstīt jauno EDIDP un jo īpaši mudināt MVU piedalīties kopīgos pārrobežu projektos; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzskata — tas, ka dalībvalstis eksportē ieročus, munīciju un ar aizsardzību saistītas preces un pakalpojumus, ir neatņemama ES ārpolitikas un drošības un aizsardzības politikas sastāvdaļa; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mudina Padomi saskaņā ar LES 42. panta 2. punktu veikt konkrētus pasākumus nolūkā panākt Eiropas bruņoto spēku saskaņošanu un standartizāciju, lai atvieglotu bruņoto spēku personāla sadarbību jaunās EDU ietvaros, kas būtu uzskatāms par soli uz priekšu pakāpeniskā kopējas ES aizsardzības politikas izstrādē; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka Līgumā paredzēto visu iespēju izmantošana uzlabotu konkurētspēju un aizsardzības rūpniecības darbību vienotajā tirgū, vēl vairāk stimulējot aizsardzības sadarbību, piedāvājot pozitīvus stimulus, pievēršoties projektiem, kurus dalībvalstis nespēj veikt, novēršot nevajadzīgu dublēšanos un sekmējot publisko līdzekļu efektīvāku izmantošanu; uzskata, ka šādu stratēģisko sadarbības programmu iznākumam ir lielas izredzes kļūt par divējādas izmantošanas tehnoloģijām un līdz ar to — dalībvalstīm radīt papildu pievienoto vērtību; uzsver, ka ir svarīgi attīstīt Eiropas spējas un integrētu aizsardzības tirgu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina izveidot precīzas un saistošas vadlīnijas, lai izveidotu skaidri definētu satvaru LES 42. panta 7. punkta turpmākai aktivizēšanai un īstenošanai; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina Komisiju, Padomi un PV/AP kopā ar Parlamentu iesaistīties iestāžu dialogā par pakāpenisku kopējas aizsardzības politikas izstrādi; uzsver, ka nākamajā DFS būtu jāizveido pilnvērtīgs ES aizsardzības budžets, kurš aptvertu visus KDAP iekšējos aspektus, un būtu jāizstrādā tā īstenošanas doktrīna saskaņā ar Lisabonas līgumu; uzsver vajadzību pārskatīt mehānismu “Athena”, lai paplašinātu to operāciju klāstu, kuras tiek uzskatītas par kopīgo izdevumu operācijām, un piedāvāt stimulus piedalīties KDAP misijās un operācijās; |
| --- | --- |

27.

| 28. | norāda, ka šis jaunais aizsardzības budžets nākamajā DFS būs jāfinansē ar jauniem līdzekļiem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzskata, ka lēmumu pieņemšana KDAP jautājumos varētu būt demokrātiskāka un pārredzamāka; tādēļ ierosina, lai tā Drošības un aizsardzības apakškomiteja (SEDE) kļūtu par pilnvērtīgu Parlamenta komiteju, ļaujot tai piešķirtas lielākas pilnvaras veikt kontroli un prasīt pārskatatbildību attiecībā uz KĀDP, kā arī uzņemties nozīmīgu lomu tās īstenošanā, jo īpaši rūpīgi pārbaudot tiesību aktus, kas attiecas uz drošību un aizsardzību; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pauž nožēlu par to, ka starp drošības dienestiem un izlūkdienestiem Eiropā nenotiek sadarbība un informācijas apmaiņa; uzskata, ka izlūkdienestu plašāka sadarbība varētu palīdzēt cīnīties pret terorismu; šajā sakarā prasa izveidot pilnvērtīgu Eiropas izlūkošanas sistēmu; |
| --- | --- |

30.

Pastāvīgā strukturētā sadarbība

| 31. | atzinīgi vērtē paziņojumu par pastāvīgo strukturēto sadarbību (PESCO) un tā paredzēto aktivizēšanu, pamatojoties uz dalībvalstu gatavību uzņemties saistības KDAP satvarā, tādējādi īstenojot vērienīgu un iekļaujošu PESCO, un aicina Padomi to ātri izveidot; uzsver, ka vēlamā iekļaujošā dalība nedrīkst ietekmēt ne apņemšanos pilnībā īstenot KDAP, ne arī iesaistīto dalībvalstu tālejošos mērķus; norāda uz nepieciešamību noteikt skaidrus dalības kritērijus, saglabājot citām dalībvalstīm iespēju pievienoties vēlāk; uzskata, ka pasākumiem, kas tiek īstenoti PESCO satvarā, būtu vienmēr pilnībā jāatbilst KDAP; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka PESCO būtu jāizstrādā ES satvarā un tai būtu jāgūst labums no efektīva Savienības atbalsta, pilnībā ievērojot dalībvalstu kompetences aizsardzības jomā; atkārtoti prasa PESCO piešķirt atbilstīgu finansējumu no Savienības budžeta; uzskata, ka būtu jānosaka prasība, ka PESCO jāpiedalās visām Savienības aģentūrām un struktūrām, uz kurām attiecas KDAP, tostarp arī Eiropas Drošības un aizsardzības koledžai (EDAK); atkārtoti prasa ES kaujas vienību sistēmu iekļaut kā kopējas izmaksas pārskatītajā mehānismā “Athena”; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver nepieciešamību atvieglot administratīvās procedūras, kas nevajadzīgi palēnina spēku veidošanu KDAP misijām un ātrās reaģēšanas vienību pārrobežu pārvietošanos ES teritorijā; aicina dalībvalstis izveidot ES mēroga sistēmu aizsardzības personāla, aprīkojuma un materiālu ātras pārvietošanas koordinācijai KDAP īstenošanas nolūkos, ja tiek sākta solidaritātes klauzulas darbība un ja saskaņā ar ANO Statūtu 51. pantu visām dalībvalstīm ir pienākums sniegt palīdzību un atbalstu ar visiem to rīcībā esošajiem līdzekļiem; šajā sakarā atzinīgi vērtē kopīgo paziņojumu par militārās mobilitātes uzlabošanu; aicina Komisiju līdz 2018. gada martam iesniegt Parlamentam un dalībvalstīm saturīgu rīcības plānu, kas būtu pilnībā saskaņots ar NATO centieniem; |
| --- | --- |

33.

| 34. | prasa PESCO satvarā izveidot pilnvērtīgu ES civilo un militāro stratēģisko štābu, kurā ietilptu pašreizējais Militārās plānošanas un īstenošanas centrs (MPĪC), Civilās plānošanas un īstenošanas centrs (CPĪC) un Krīžu pārvarēšanas un plānošanas direktorāts (CMPD), un nodrošināt platformu integrētam operatīvajam atbalstam visā plānošanas ciklā, sākot no sākotnējās politiskās koncepcijas izstrādes līdz detalizētu plānu sagatavošanai; |
| --- | --- |

34.

| 35. | mudina dalībvalstis, kas iesaistās PESCO, izveidot pastāvīgus Eiropas integrētos spēkus, kas sastāvētu no valstu nacionālo armiju divīzijām, un KDAP īstenošanas nolūkos darīt tos pieejamus Savienībai, kā paredzēts LES 42. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzskata, ka vienam no pirmajiem Eiropas aizsardzības savienības elementiem vajadzētu būt kopējai kiberaizsardzības politikai; mudina PV/AP izstrādāt priekšlikumus ES kiberaizsardzības vienības izveidei PESCO satvarā; |
| --- | --- |

36.

Aizsardzības ģenerāldirektorāts

| 37. | aicina ciešā sadarbībā ar PV/AP izvērtēt iespēju Komisijā izveidot Aizsardzības ģenerāldirektorātu (DG Defence), kas virzītu Savienības darbības, lai atbalstītu, koordinētu vai papildinātu dalībvalstu darbības, kuru mērķis ir pakāpeniski izstrādāt kopēju aizsardzības politiku, kā paredzēts LESD 2. pantā; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzskata, ka ierosinātajam Aizsardzības ģenerāldirektorātam vajadzētu būt atbildīgam par to, lai tiktu nodrošinātas atvērtas robežas karaspēka un aprīkojuma brīvai pārvietošanai, kas ir nepieciešams priekšnoteikums, lai nodrošinātu tāda līmeņa stratēģisko autonomiju, sadarbspēju, piegādes drošību, standartizāciju un militārās sertifikācijas kārtību, kāda nepieciešama: ES ieguldījumam programmās saistībā ar KDAP un PESCO, ES finansētai pētniecībai aizsardzības jomā, ES stratēģiskai autonomijai, Eiropas aizsardzības rūpniecības konkurētspējai, tostarp MVU un uzņēmumiem ar vidēji lielu kapitālu, kas veido Eiropas aizsardzības jomas piegādes ķēdi, un institucionālajiem pasākumiem aizsardzības jomā, tostarp ES Baltajai grāmatai par drošību un aizsardzību; uzsver, ka ierosinātajam Aizsardzības ģenerāldirektorātam būtu jāpalīdz nodrošināt dažādu dalībnieku veikto pienākumu labāku koordināciju, lai panāktu lielāku politikas saskaņotību un konsekvenci; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, ka ierosinātajam Aizsardzības ģenerāldirektorātam būtu jāstrādā sadarbībā ar Eiropas Aizsardzības aģentūru (EAA); uzskata, ka EAA vajadzētu kļūt par īstenošanas aģentūru Savienības darbībām saskaņā ar Eiropas spēju un bruņojuma politiku gadījumos, kad tas ir paredzēts Lisabonas līgumā; atkārto savu aicinājumu Padomei nodrošināt, ka EAA administratīvie un darbības izdevumi tiek finansēti no Savienības budžeta; norāda, ka EAA arvien jaunajiem uzdevumiem un pienākumiem būtu jāpiešķir papildu budžeta līdzekļi, vienlaikus uzsverot, ka saistībā ar iespējamo Aizsardzības ģenerāldirektorāta izveidi un jauniem centieniem padarīt KDAP efektīvāku nedrīkstētu līdzekļus novirzīt uz birokrātiskas struktūru palielināšanos un struktūru dubultošanos; |
| --- | --- |

39.

Koordinētie stratēģiskie un ikgadējie aizsardzības pārskati

| 40. | atzinīgi vērtē stratēģisko pārskatu par ES spēju attīstības plānu (CDP), kas jāpabeidz 2018. pavasarī; uzsver, ka CDP dos iespēju veicināt sadarbību starp dalībvalstīm, cenšoties EAA satvarā novērst nepilnības saistībā ar spējām; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atzinīgi vērtē to, ka ir izveidots process, kas paredz koordinēto ikgadējo pārskatu par aizsardzību (CARD); uzskata, ka ar CARD būtu jāpalīdz efektīvi standartizēt un harmonizēt investīcijas un valstu bruņoto spēku spējas, nodrošinot Savienības stratēģisko un operatīvo autonomiju, un dot iespēju dalībvalstīm kopā efektīvāk investēt aizsardzībā; atzinīgi vērtē priekšlikumu sākt izmēģināšanu 2017. gadā; |
| --- | --- |

41.

| 42. | mudina dalībvalstis izskatīt iespēju veikt kopīgus militāro resursu iepirkumus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzsver, ka CARD pamatā vajadzētu būt ES Baltajai grāmatai par drošību un aizsardzību un CDP un tajā vajadzētu pievērsties visām ar KDAP saistītajām spējām, jo īpaši tajās dalībvalstīs, kuras piedalās PESCO; uzskata, ka CARD rezultātā vajadzētu sniegt vairākus konkrētus priekšlikumus, lai novērstu nepilnības un konstatētu jomas, kurās Savienības rīcība būtu piemērota, un tie būtu jāņem vērā ES budžeta plānošanā nākamajam gadam; uzsver, ka Komisijai un EAA ir jāstrādā kopā, izstrādājot gada darba programmas ierosinātā EAF spēju un pētniecības atzarā; norāda, ka EAA vajadzētu uzņemties konkrētu lomu ne tikai programmu izstrādē, bet arī no spēju atzara finansēto projektu pārvaldībā; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver, ka ir vajadzīga visu ar KDAP saistīto pasākumu, jo īpaši CARD, PESCO un EAF, cieša koordinācija; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzskata, ka Komisijai, ņemot vērā CARD rezultātus, būtu jāsāk izstrādāt iestāžu nolīgumu, kurā tiktu noteikta turpmāko Savienības darbību piemērošanas joma un finansējums; uzskata, ka, pamatojoties uz iestāžu nolīgumu, Padomei un Komisijai savas kompetences ietvaros būtu jāpieņem nepieciešamie lēmumi atļaut šādas darbības; aicina īstenot parlamentāru sadarbību aizsardzības jomā, lai pārskatītu CARD, un turpmāk regulāri attīstīt aizsardzības spējas; |
| --- | --- |

45.

KDAP misijas un operācijas

| 46. | pauž pateicību vairāk nekā sešiem tūkstošiem sieviešu un vīriešu, kuri ir labi un lojāli darbojušies Savienības civilajās un militārajās misijās trijos kontinentos; vērtē šīs misijas kā Eiropas kopējo ieguldījumu mieram un stabilitātei pasaulē; tomēr pauž nožēlu par to, ka šo misiju efektivitāti joprojām var apdraudēt strukturālas nepilnības, nevienlīdzīgas dalībvalstu iemaksas un nepiemērotība operatīvajai videi, īpaši paužot nožēlu par KDAP misiju mandāta ierobežojumiem; šajā sakarā uzsver, ka vajadzīga patiesa efektivitāte, ko var panākt tikai ar pienācīga militārā aprīkojuma nodrošināšanu, un mudina Padomi un PV/AP šim nolūkam izmantot LES 41. panta 2. punktā paredzētās iespējas; atzinīgi vērtē to, ka ir palielinājušies dalībvalstu izdevumi aizsardzības jomā, atbalstot mūsu dienējošos; uzskata, ka šī tendence ir jāsaglabā, jāpastiprina un jākoordinē ES līmenī; aicina veikt efektīvus pasākumus, lai nodrošinātu, ka saistībā ar KDAP misiju cilvēcisko dimensiju gūtās mācības un pieredze tiek novērtēta un ņemta vērā, izstrādājot turpmākās KDAP misijas; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atzinīgi vērtē to, ka PV/AP ir iesniegusi pirmo gada ziņojumu par KDAP; tomēr uzskata, ka šim ziņojumam vajadzētu būt ne tikai kvantitatīvam, aprakstot sasniegumus ar statistikas datiem un sīkāku informāciju, bet turpmāk vajadzētu koncentrēties arī uz to, lai novērtētu KDAP darbību politisko ietekmi mūsu pilsoņu drošības uzlabošanā; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina PV/AP, Komisiju un dalībvalstis KDAP misijas un operācijas vairāk vērst uz ES globālajā stratēģijā minēto prioritāšu sasniegšanu, kā arī pielāgot tās reālajai situācijai vietējā un reģionālā mērogā; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzskata, ka ir jāturpina sekmēt krīzes pārvarēšanu un novēršanu un, konkrētāk, jāsniedz palīdzība Irākas rekonstrukcijai un stabilizācijai; atzinīgi vērtē Padomes neseno lēmumu sākt jaunu civilo KDAP misiju, ar kuru tiek atbalstīta drošības sektora reforma Irākā, un sagaida, ka ES pārņems starptautisko vadību šajā jomā, tostarp terorisma apkarošanas un civilā sektora atjaunošanas jautājumos; aicina ES šoreiz nodrošināt labāku koordināciju starp iesaistītajām dalībvalstīm un ar reģionālajiem un vietējiem dalībniekiem; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atzinīgi vērtē EU NAVFOR MED darbības un aicina PV/AP un dalībvalstīm palielināt atbalstu vietējiem drošības jomas dalībniekiem Vidusjūras dienvidu krastā; |
| --- | --- |

50.

| 51. | sagaida, ka PV/AP un Padome, atjaunojot EUBAM Libya mandātu, to atsāks, veidojot saiknes ar vietējiem drošības sektora dalībniekiem pie Lībijas dienvidu robežām; aicina PV/AP un dalībvalstis nākt klajā ar jaunām idejām par to, kā atrisināt drošības problēmas Sāhelas zonā, sasaistot tās ar EUBAM Libya vispusīgā un integrētā pieejā un atbalstot Vācijas un Francijas iniciatīvu; atzinīgi vērtē Padomes 2017. gada 4. augusta Lēmumu par Eiropas Savienības Stabilizācijas rīcību Mopti un Segu; šajā sakarā aicina PV/AP informēt Parlamentu par to, kā šis pasākums ir sasaistīts ar KDAP misijām un operācijām minētajā reģionā; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atzinīgi vērtē operācijas EUFOR Althea panākumus Bosnijā un Hercegovinā, sasniedzot militāro rezultātu; tomēr pauž bažas par to, ka politiskais rezultāts vēl nav sasniegts; |
| --- | --- |

52.

| 53. | atzinīgi vērtē to, ka nesen ir izveidots kodols pastāvīgam ES operatīvajam štābam — Militārās plānošanas un īstenošanas centrs (MPĪC), kā Parlaments pieprasīja 2013. gada 12. septembra rezolūcijā, jo tas ir priekšnosacījums kopīgu operāciju efektīvai plānošanai, vadībai un kontrolei; aicina dalībvalstis norīkot darbā pietiekamu skaitu darbinieku, lai tas varētu darboties, un arī uzdot tam plānot un vadīt militārās KDAP izpildoperācijas, piemēram, operāciju EUFOR Althea; |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzskata, ka saistībā ar Apvienotās Karalistes paziņojumu par izstāšanos no Savienības, ir jāpārskata EU NAVFOR Somalia / operācijas Atalanta pavēlniecība; uzsver panākumus, ko guvusi operācija, pateicoties kurai pirāti kopš 2014. gada nav aizturējuši nevienu kuģi; atzinīgi vērtē operācijas darbības pagarināšanu līdz 2018. gadam; |
| --- | --- |

54.

| 55. | norāda, ka ir aizpildīti tikai 75 % no amatiem civilajās KDAP misijās; šajā sakarā pauž nožēlu par to, ka ES Civildienesta noteikumi, kas nodrošinātu misiju personālam labākus nosacījumus un aizsardzību, netiek piemēroti misijās nodarbinātajām personālam, kaut arī tas saņem finansējumu no Savienības budžeta; pauž pārliecību, ka tas mazina misiju efektivitāti; mudina dalībvalstis nodrošināt, ka visas vakantās vietas visās misijās tiek ātri aizpildītas; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemta ES politika par apmācību KDAP vajadzībām, un Eiropas Drošības un aizsardzības koledžas (EDAK) svarīgo nozīmi, jo tā ir KDAP struktūrās iekļauta centrālā mācību iestāde; aicina dalībvalstis nodrošināt EDAK pienācīgus finanšu, personāla un infrastruktūras resursus; |
| --- | --- |

56.

| 57. | pauž nožēlu par to, ka dalībvalstis nespēj ātri izvietot darbiniekus, kas vajadzīgi civilo KDAP misiju sagatavošanas un izveides posmos; šajā sakarā atzinīgi vērtē priekšlikumu, ko kopīgi izstrādājis EĀDD un Komisijas dienesti, par daudzpakāpju pieeju, kuras mērķis ir paātrināt civilo KDAP misiju izvietošanu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | mudina īstenot turpmākus centienus, lai paātrinātu finansējuma piešķiršanu civilajām un civilajām un militārajām misijām un vienkāršotu lēmumu pieņemšanas procedūras un īstenošanas pasākumus; šajā sakarā uzskata, ka Komisijai, izmantojot deleģētos aktus saskaņā ar Finanšu regulas 210. pantu, būtu jāievieš konkrēti iepirkuma noteikumi saistībā ar krīzes pārvarēšanas pasākumiem KDAP ietvaros, lai veicinātu ātru un elastīgu operatīvo darbību izpildi; |
| --- | --- |

58.

| 59. | atzinīgi vērtē misiju atbalsta platformas izveidi 2016. gadā; pauž nožēlu par tās ierobežoto lielumu un piemērošanas jomu un atkārtoti aicina panākt lielāku progresu attiecībā uz kopīgu pakalpojumu centru, kas ļautu vēl vairāk palielināt efektivitāti, nodrošinot centrālu koordinācijas punktu visiem misiju atbalsta pakalpojumiem; |
| --- | --- |

59.

| 60. | mudina EĀDD un Padomi pastiprināt pašreizējos centienus uzlabot kiberdrošību, jo īpaši KDAP misijām, cita starpā veicot pasākumus gan ES, gan dalībvalstu līmenī, lai mazinātu draudus KDAP, piemēram, palielinot izturētspēju ar izglītību, apmācību un mācībām un racionalizējot ES kiberaizsardzības izglītības un apmācības vidi; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uzskata, ka ES un tās dalībvalstis saskaras ar vēl nepieredzētu apdraudējumu, ko rada valsts sponsorēti kiberuzbrukumi, kā arī kibernoziedzība un terorisms; uzskata, ka veids, kādā tiek īstenoti kiberuzbrukumi, padara tos par apdraudējumu, uz ko nepieciešams reaģēt ES līmenī; mudina dalībvalstis sniegt savstarpēju palīdzību gadījumā, ja pret kādu dalībvalsti tiek īstenots kiberuzbrukums; |
| --- | --- |

61.

| 62. | aicina dalībvalstis pilnībā piemērot sloga sadali KDAP militārās misijās, pakāpeniski palielinot kopējo finansējumu līdz pilnīga kopēja finansējuma apmēram, kas ļautu un mudinātu lielāku skaitu dalībvalstu piešķirt savas spējas un spēkus vai tikai finansējumu; uzsver, ka šajā sakarā ir svarīgi pārskatīt mehānismu Athena un segt visas ar KDAP militāro operāciju finansēšanu saistītās izmaksas; |
| --- | --- |

62.

| 63. | mudina Padomi rīkoties saskaņā ar LES 41. panta 3. punktu un nekavējoties pieņemt lēmumu, ar ko izveido sākumfondu, no kura varētu steidzami finansēt militāro operāciju sākuma fāzes LES 42. panta 1. punktā un 43. pantā minēto uzdevumu izpildei; mudina Padomi atrisināt pašreizējās ar hibrīdmisiju finansēšanu saistītās problēmas; aicina nodrošināt lielāku ES finanšu noteikumu elastību, lai uzlabotu spēju reaģēt uz krīzēm, un īstenot spēkā esošos Lisabonas līguma noteikumus; |
| --- | --- |

63.

ES un NATO sadarbība

| 64. | uzskata, ka pašreizējās ES un NATO stratēģiskās partnerības kontekstā ir būtiski pievērsties drošības jautājumu risināšanai Eiropas Savienībā un tās kaimiņu reģionos; uzskata, ka ar ES un NATO kopīgo deklarāciju un tai sekojošajām īstenošanas darbībām sadarbību un papildināmību varētu pavirzīt augstākā līmenī un jauna un sākt jaunu un būtisku stratēģiskās partnerības posmu; atzinīgi vērtē 42 priekšlikumu kopumu, no kuriem vismaz 10 priekšlikumi ir vērsti uz to, lai palielinātu izturētspēju pret hibrīddraudiem, un kuru mērķis ir stiprināt sadarbību un koordināciju starp abām organizācijām; norāda, ka šis darbs tiks realizēts pilnīgas atklātības un pārredzamības garā un pilnībā ievērojot abu organizāciju lēmumu pieņemšanas autonomiju un procedūras, un tas balstīsies uz iekļaušanas un savstarpējības principiem un neskars nevienas dalībvalsts drošības un aizsardzības politikas specifisko raksturu; atzinīgi vērtē sadarbību, kas tiek īstenota saistībā ar kiberdraudu novēršanu, stratēģiskās komunikācijas attīstību, jūras darbību un kopīgo mācību koordināciju, un norāda uz ES operācijas Sophia un NATO operācijas Sea Guardian lielisko sadarbību un papildināmību; atzinīgi vērtē arī 2017. gada jūnijā publicēto abu organizāciju pirmo kopīgo īstenošanas ziņojumu un progresu, kas panākts, īstenojot kopīgo priekšlikumu kopumu, un aicina turpināt šo virzību; uzsver to, ka ES ir pilnībā apņēmusies atbalstīt transatlantisko kopienu ar kopējām vērtībām un interesēm; |
| --- | --- |

64.

| 65. | norāda, ka spēcīgāka ES un spēcīgāka NATO viena otru savstarpēji pastiprina; uzskata, ka dalībvalstīm ir jāpastiprina centieni gan EDU ietvaros, gan kā autonomiem reģionālās drošības garantētājiem, attiecīgā gadījumā uzņemoties papildinošu lomu NATO ietvaros; norāda, ka, kā izklāstīts EUGS, ES jāpalīdz: a) reaģēt uz ārējiem konfliktiem un krīzēm, b) veidot partneru spējas un c) aizsargāt Savienību un tās pilsoņus; atzinīgi vērtē to, ka ir sākts iniciatīvu kopums, lai īstenotu EUGS drošības un aizsardzības jomā, veidotu spēcīgākas ES un NATO attiecības un radītu ES dalībvalstīm iespēju iesaistīties aizsardzības jomas pētniecībā un kopīgi veidot aizsardzības spējas; uzskata, ka drošība un aizsardzība Eiropā arvien vairāk būs atkarīga no abām organizācijām, kuras rīkosies atbilstoši savai kompetencei; aicina censties uzlabot sadarbību hibrīddraudu novēršanā, cita starpā izmantojot Eiropas Izcilības centru hibrīddraudu novēršanai un informācijas un izlūkdatu apmaiņu; |
| --- | --- |

65.

| 66. | uzsver, ka ir svarīgi, lai sadarbība un integrācija kiberdrošības jomā notiktu ne tikai starp dalībvalstīm, galvenajiem partneriem un NATO, bet arī starp dažādiem sabiedrības locekļiem; |
| --- | --- |

66.

KDAP partnerības

| 67. | uzsver, ka partnerība un sadarbība ar valstīm, kurām ir tādas pašas vērtības kā ES, sekmē KDAP efektivitāti un ietekmi; šajā sakarā atzinīgi vērtē Albānijas, Amerikas Savienoto Valstu, Austrālijas, Čīles, Gruzijas, Jaunzēlandes, Kanādas, Kolumbijas, bijušās Dienvidslāvijas Maķedonijas Republikas, Melnkalnes, Moldovas, Norvēģijas, Serbijas, Šveices, Turcijas un Ukrainas ieguldījumu; |
| --- | --- |

67.

| 68. | atzinīgi vērtē to, ka 2016. gada 7. decembrī tika parakstīts ES un ASV Iegādes un savstarpēju atbalsta pakalpojumu nolīgums (ACSA); aicina PV/AP informēt Parlamentu par to, kā šis nolīgums ir uzlabojis KDAP misiju personāla apstākļus un aizsardzību; |
| --- | --- |

68.

| 69. | aicina PV/AP un dalībvalstis nosūtīt uz ES delegācijām ES militāros atašejus, lai veicinātu Savienības stratēģisko mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

69.

| 70. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu pārskatīt Stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu (IcSP), lai atbalstītu darbības, kuras tiek veiktas saskaņā ar iniciatīvu “Spēju veidošana drošības un attīstības atbalstam” (CBSD), kas ļautu ES finansēt spēju veidošanu un izturētspēju un palīdzētu stiprināt partnervalstu spējas; mudina EĀDD un Komisiju bez kavēšanās īstenot CBSD iniciatīvu, uzlabot KDAP misiju efektivitāti un ilgtspējību un nodrošināt elastīgāku un integrētāku ES pieeju, kurā tiek izmantota civilā un militārā sektora sinerģija; |
| --- | --- |

70.

o

o o

| 71. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Eiropadomei, Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Apvienoto Nāciju Organizācijas ģenerālsekretāram, NATO ģenerālsekretāram, kosmosa, drošības un aizsardzības jomā strādājošām ES aģentūrām, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

71.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0493.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0344.

(3)  OV C 93, 9.3.2016., 144. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0435.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0440.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0092.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0302.

---

| 11.10.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 369/47 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 369/47

---

P8_TA(2017)0493

Gada ziņojums par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. decembra rezolūcija par gada ziņojumu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (2017/2121(INI))

(2018/C 369/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo ārpolitiku un drošības politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes gada ziņojumu Eiropas Parlamentam par kopējo ārpolitiku un drošības politiku,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 21. un 36. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 21. un 36. pantu,

| — | ņemot vērā ANO Statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Statūtus,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) deklarāciju par politisko atbildību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) deklarāciju par politisko atbildību,

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) paziņojumu par Globālo Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju un 2017. gada Komisijas un EĀDD kopīgo paziņojumu par stratēģisku pieeju izturētspējai ES ārējās darbības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) paziņojumu par Globālo Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju un 2017. gada Komisijas un EĀDD kopīgo paziņojumu par stratēģisku pieeju izturētspējai ES ārējās darbības jomā,

| — | ņemot vērā Globālajā Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģijā paredzētos galvenos principus, jo īpaši tos, kuri attiecas uz valstu suverenitāti un teritoriālo integritāti un valstu robežu neaizskaramību, kurus vienādi ievēro visas iesaistītās valstis, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Globālajā Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģijā paredzētos galvenos principus, jo īpaši tos, kuri attiecas uz valstu suverenitāti un teritoriālo integritāti un valstu robežu neaizskaramību, kurus vienādi ievēro visas iesaistītās valstis,

| — | ņemot vērā 2011. gada 12. decembra Komisijas un PV/AP kopīgo paziņojumu “Cilvēktiesības un demokrātija — ES ārējās darbības svarīgākais elements” (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 12. decembra Komisijas un PV/AP kopīgo paziņojumu “Cilvēktiesības un demokrātija — ES ārējās darbības svarīgākais elements” (COM(2011)0886),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0350/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0350/2017),

Ievads

| 1. | pauž pārliecību, ka neviena no dalībvalstīm viena pati nevar risināt mūsdienu problēmas; uzsver, ka kopīga ES rīcība ir efektīvākais veids, kā aizsargāt Eiropas intereses, stiprināt Eiropas vērtības, iesaistīties plašākā mērogā kā vienotai un ietekmīgai pasaules līmeņa dalībniecei un aizsargāt savus iedzīvotājus un dalībvalstis no aizvien pieaugošajiem apdraudējumiem to drošībai, tostarp globālajā digitālajā jomā; pauž bažas par ES drošības struktūru, kas joprojām ir nestabila un sadrumstalota, ņemot vērā, ka katru dienu nepārtraukti rodas jauni uzdevumi, un kurā tā saucamais hibrīdmiers ir kļuvis par neapmierinošu realitāti; mudina dalībvalstis rīkoties un piepildīt to Eiropas iedzīvotāju vēlmes, kuri ir atkārtoti uzsvēruši, ka ES ārpolitika un drošības politika, kuras pamatā ir pamatvērtības un cilvēktiesības, ir viens no svarīgākajiem un nepieciešamākajiem ES politikas virzieniem; uzskata, ka ir pēdējais laiks dalībvalstīm īstenot kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) mehānismus, instrumentus un politiku, lai nodrošinātu ES spēju reaģēt uz ārējiem konfliktiem un krīzēm, stiprinātu partneru spējas un aizsargātu Eiropas Savienību; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina par ES apņemšanos izstrādāt kopēju ārpolitiku un drošības politiku, kuras pamatā ir tādas vērtības kā demokrātija, tiesiskums, cilvēktiesību universālums un nedalāmība, kā arī pamatbrīvības un atbilstība ANO Statūtiem un starptautiskajām tiesībām; uzskata — lai īstenotu šo apņemšanos un veicinātu cilvēktiesības un demokrātiju pasaulē, ES un tās dalībvalstīm jāpauž vienota nostāja un jānodrošina, ka šo vēstījumu sadzird; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata — lai ES gūtu panākumus, izskatot un risinot problēmas, ar kurām tā saskaras, un jo īpaši novēršot drošības apdraudējumu, tai ir jābūt gan efektīvai, uzticamai un uz vērtībām balstītai globālo procesu dalībniecei, spējot rīkoties un iesaistīties efektīvā dialogā ar citiem globāla mēroga dalībniekiem, kam nepieciešams vienots ES viedoklis un kopīga rīcība, gan arī jākoncentrē savi resursi uz stratēģiskām prioritātēm; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atgādina, ka ES ārējās politikas jomām ir jābūt saskaņotām savā starpā, kā arī ar citām politikas jomām, kam ir ārējs aspekts, un ir jātiecas uz Līguma par Eiropas Savienību 21. pantā noteiktajiem mērķiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzskata, ka galvenie atskaites punkti, lai Eiropas Savienība piepildītu iedzīvotāju cerības, ir šādi:






  — | koordinēt novērtējumu par būtiskiem apdraudējumiem un problēmām Eiropas Savienībā, kā arī saskaņot kopēju pieeju to risināšanai, īpaši ņemot vērā radikalizācijas novēršanu, kas var izraisīt teroristu grupu vervēšanu; |
| --- | --- | --- |

5.

—

koordinēt novērtējumu par būtiskiem apdraudējumiem un problēmām Eiropas Savienībā, kā arī saskaņot kopēju pieeju to risināšanai, īpaši ņemot vērā radikalizācijas novēršanu, kas var izraisīt teroristu grupu vervēšanu;

| — | konsolidēt un padziļināt Eiropas projektu un tā ārējo darbību, cita starpā uzlabojot ES sadarbību un spējas tās kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā, tostarp informācijas karā; |
| --- | --- |

—

konsolidēt un padziļināt Eiropas projektu un tā ārējo darbību, cita starpā uzlabojot ES sadarbību un spējas tās kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā, tostarp informācijas karā;

| — | sadarboties ar valstīm, partneriem un starptautiskajām organizācijām un iestādēm, lai aizsargātu mieru, kura pamatā ir skaidri definēti un rūpīgi izvēlēti nosacījumi, kuru mērķis ir stiprināt uz noteikumiem balstītu politisko un ekonomisko kārtību pasaulē, tostarp cilvēktiesību aizsardzību, un sadarboties ar partneriem nolūkā uzņemties vadošo lomu samierināšanas, miera atjaunošanas, miera saglabāšanas un vajadzības gadījumā — miera iedibināšanas procesos; |
| --- | --- |

—

sadarboties ar valstīm, partneriem un starptautiskajām organizācijām un iestādēm, lai aizsargātu mieru, kura pamatā ir skaidri definēti un rūpīgi izvēlēti nosacījumi, kuru mērķis ir stiprināt uz noteikumiem balstītu politisko un ekonomisko kārtību pasaulē, tostarp cilvēktiesību aizsardzību, un sadarboties ar partneriem nolūkā uzņemties vadošo lomu samierināšanas, miera atjaunošanas, miera saglabāšanas un vajadzības gadījumā — miera iedibināšanas procesos;

Novērtējuma par būtiskiem apdraudējumiem un problēmām Eiropas Savienībā koordinēšana — pašreizējā politiskā un drošības vide

| 6. | uzsver, ka būtiski pamatnosacījumi ES stabilitātei ir ES pilsoņu drošības un ES teritorijas integritātes nodrošināšana, kaimiņvalstu stabilizācija, īpaši Rietumbalkānos, pievēršot uzmanību lielākai ES redzamībai šajā reģionā, sekmējot reformas, lai saglabātu uz noteikumiem balstītu, uz sadarbību vērstu starptautisko politisko un ekonomisko kārtību, konfliktu miermīlīga novēršana un dialogs ar plurālistiskām demokrātijām, kuras ir apņēmušās aizsargāt cilvēktiesības; aicina īstenot aktīvāku ES sabiedrisko diplomātiju un veicināt ES īstenoto projektu pamanāmību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzskata, ka starptautiskā vidē, kurā ir aizvien vairāk konfliktu un nestabilitātes, tikai efektīva daudzpusība kopā ar maigo varu un ticamu stingro varu var stāties pretī nopietnām drošības problēmām, īpaši masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanai, drošības režīma pārkāpumiem Eiropā, terorismam, konfliktiem austrumu un dienvidu kaimiņvalstīs, pastarpinātajiem kariem, hibrīdkaram un informācijas karam, tostarp digitālajiem uzbrukumiem, un enerģētiskās drošības trūkumam; uzsver, ka šo problēmu vidū ir arī bēgļu krīzes humanitārais aspekts, agresīvā Ziemeļkorejas uzvedība, Krievijas starptautisko tiesību pārkāpumi un Ķīnas augošā militārā jauda, kurām būs pietiekoša tikai stingra diplomātiskā atbildes reakcija; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzskata, ka efektīvākas kopējas ārpolitikas un drošības politikas pamatā galvenokārt ir kopēju stratēģisko prioritāšu un redzējuma izveide; uzskata, ka ir svarīgi novērst nestabilitātes pamatcēloņus, kuri plaši izplatīti disfunkcionālu vai nestabilu valstu dēļ, un piespiedu un nelikumīgas migrācijas pamatcēloņus, proti, nabadzību, ekonomisko iespēju trūkumu un izglītības nepieejamību, sociālo atstumtību, bruņotus konfliktus, nedemokrātisku un sliktu pārvaldi, korupciju, klimata pārmaiņas, pieaugošo sektantismu, radikalizācijas draudus un ekstrēmisma ideoloģiju izplatību; atgādina par rīcības plānu, kuru pieņēma Valletas samita laikā un kurā pausts aicinājums izcelsmes, tranzīta un galamērķa valstīm uzņemties kopīgu atbildību; uzsver, ka ir būtiski likvidēt nelegālo kontrabandas tīklu ekonomisko modeli; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver nepieciešamību vērsties pret autokrātiskām un nepotiskām tendencēm, pastiprināt atbalstu demokrātiskajiem spēkiem un cīņu pret islāma terorismu dienvidu kaimiņvalstīs un starp mūsu kaimiņvalstu kaimiņiem un partneriem, kā arī vērsties pret tiem grupējumiem, kuri aicina ES iedzīvotājus cīnīties par to ekstrēmistisko mērķi; atgādina, ka Sāhelas reģions un citas saistītās ģeogrāfiskās teritorijas ir prioritāri reģioni, lai nodrošinātu Eiropas Savienības drošību; norāda, ka nepieciešami saskaņoti ES, ASV un citu starptautisko partneru diplomātiskie centieni, lai kopīgi ar reģiona partneriem, proti, Turciju, Persijas līča valstīm un Irānu, strādātu pie nepieciešamības nepārprotami vērsties pret reliģisko ekstrēmismu un terorismu, kā arī šo globālo problēmu risināšanā izstrādātu vienotu stratēģiju atbilstīgi to uzņemtajām saistībām ANO līmenī, kuru mērķis ir pildīt starptautiskās tiesības un īstenot vispārējās vērtības; uzskata, ka diplomātiskie centieni būtu jāpapildina ar daudziem citiem rīkiem un instrumentiem, kuri ir ES rīcībā, tostarp arī vērstiem uz politisko, sociālo un ekonomisko apstākļu uzlabošanu, kas ļautu iedibināt un saglabāt ilgstošu mieru; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzskata, ka, vēršoties pret vardarbīgo ekstrēmismu, vienlaikus būtu jāievēro vispārējās cilvēktiesības; uzsver, ka ES jāvēršas pret valstīm, kuras atbalsta radikalizāciju un terorismu, un jānosoda tās, jo īpaši ja šādu atbalstu saņem struktūras, kuras ES atzinusi par teroristu organizācijām; uzsver, ka jāstiprina sadarbība ar valstīm, kurām ir pieredze cīņā pret terorismu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka ilgtspējīgu Sīrijas krīzes risinājumu var panākt vienīgi atbilstīgi esošajam regulējumam, par kuru ir panākta vienošanās ANO, un ka tā pamatā ir jābūt iekļaujošam, pašu Sīrijas iedzīvotāju vadītam politiskajam risinājumam, iesaistot visas attiecīgās ieinteresētās puses; turpina mudināt visus ANO Drošības padomes locekļus ievērot savas saistības attiecībā uz krīzi; atbalsta ANO ģenerālsekretāra īpašā sūtņa Sīrijā aicinājumu Sīrijas pamiera garantētājām valstīm nekavējoties rīkoties, lai uzturētu pamiera režīmu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē ES 2017. gada aprīlī pieņemto stratēģiju par Sīriju, kurā iekļautas sankcijas personām par viņu lomu ķīmisko ieroču izstrādē un izmantošanā; mudina paplašināt sankcijas, iekļaujot tos, kuri ir atbildīgi par cilvēktiesību pārkāpumiem; uzsver, ka visi, kas ir atbildīgi par starptautisko tiesību pārkāpumiem, jāsauc pie atbildības; atkārtoti aicina ES un tās dalībvalstis kopā ar partneriem izskatīt iespēju izveidot Sīrijas kara noziegumu tribunālu, līdz veiksmīgi izdodas attiecīgo lietu nodot Starptautiskajai Krimināltiesai; uzsver, ka ES skaidri jāpauž pilnīga apņemšanās palīdzēt atjaunot Sīrijas valsti pēc konflikta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina visas iesaistītās puses gan Lībijā, gan ārpus tās, atbalstīt Lībijas politisko vienošanos, kas parakstīta 2015. gada 17. decembrī, un no tās izrietošo prezidentālo padomi, kas ir vienīgā iestāde, ko atzinusi starptautiskā sabiedrība un ANO; uzsver, ka krīzes atrisināšana Lībijā ir priekšnoteikums stabilitātei Vidusjūras reģionā; uzsver dienvidu kaimiņvalstu nozīmi, kā arī nepieciešamību izveidot Eiropas un Vidusjūras reģiona miera, labklājības, stabilitātes un integrācijas telpu; uzsver atbalstu divu valstu risinājumam Izraēlas un palestīniešu konfliktā, neatkarīgai, demokrātiskai, dzīvotspējīgai un vienotai palestīniešu valstij mierā un drošībā pastāvot līdzās drošai Izraēlas valstij; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt ES politikas saskaņotību situācijās, kad notiek teritorijas okupācija vai aneksija; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzinīgi vērtē Kopīgā visaptverošā rīcības plāna (KVRP), par kuru vienojās valstu grupa “trīs plus trīs” un Irāna, veiksmīgo īstenošanu; uzsver — visu pušu ieinteresētība pastāvīgi un pilnībā īstenot šo vienošanos ir ļoti būtiska, veicot globālos centienus saistībā ar ieroču neizplatīšanu un konfliktu risināšanu Tuvajos Austrumos; uzsver, ka KVRP ir daudzpusējs nolīgums, kuru apstiprināja ar ANO Drošības padomes rezolūciju un to nevar vienpusēji mainīt; uzsver drošības apdraudējumu, ko rada Irānas ballistisko raķešu programma, un uzsver nepieciešamību pilnībā īstenot ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 2231 (2015), kurā pausts aicinājums Irānai neveikt nekādas darbības, kas saistītas ar ballistiskajām raķetēm, kas var piegādāt kodolieročus, tostarp raķešu palaišanu, izmantojot šādu ballistisko raķešu tehnoloģiju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | norāda, ka ASV Valsts kases departaments ir oficiāli atjauninājis īpaši izraudzīto valstspiederīgo (SDN) pretterorisma sarakstu, lai tajā iekļautu Irānas revolucionāro gvardu korpusu (IRGC); |
| --- | --- |

15.

| 16. | pauž nopietnas bažas par notiekošo humanitāro katastrofu Jemenā; vēlreiz uzsver, ka ieilgušo konfliktu Jemenā nevar atrisināt militārā veidā, un atbalsta ES un ANO centienus, lai panāktu pamieru un sagatavotos miera sarunām; uzskata, ka ES ir jārīkojas, lai nodrošinātu etnisko un reliģisko minoritāšu turpmāko pastāvēšanu Vidējos Austrumos, īpaši Irākā un Sīrijā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nosoda to, ka Krievija atkārtoti izmanto savas veto tiesības ANO Drošības padomē, un uzskata, ka tas iedragā starptautiskos centienus nodrošināt mieru un atrisināt konfliktu Sīrijā un Eiropas Savienības dienvidu kaimiņreģionos plašāk; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atzīst, ka ir nepieciešami turpmāki centieni, lai padarītu iespējamu likumīgu migrāciju un mobilitāti, tostarp divpusējā līmenī, veicinot labi pārvaldītu mobilitāti starp kontinentiem un to iekšienē, kā arī sekmējot politikas virzienus, kas popularizē likumīgus migrācijas ceļus, vienlaikus apkarojot nelikumīgos tīklus, kuri gūst peļņu no neaizsargātiem cilvēkiem; uzsver atsevišķo dalībvalstu veiktos centienus šajā jomā un uzskata, ka ir ļoti svarīgi stiprināt tiesisko un drošas piekļuves ceļu uz Eiropu; šajā saistībā pauž nožēlu par to, ka nav izstrādāta efektīva, līdzsvarota un ticama Eiropas migrācijas un patvēruma politika, par ko liecina pašreizējā krīze Vidusjūras reģionā, un aicina Padomi un dalībvalstis attiecīgi rīkoties; |
| --- | --- |

18.

| 19. | stingri uzskata, ka ir vajadzīga jauna pieeja ES attiecībām ar tās austrumu kaimiņiem; uzskata, ka atbalstam tām valstīm, kas vēlas panākt ciešākas saites ar ES, ir jābūt svarīgai ES ārpolitikas prioritātei; uzskata, ka sankciju pret indivīdiem un struktūrām Krievijā pagarināšana ir neizbēgams iznākums tam, ka nav īstenota Minskas vienošanās, un turpina uzskatīt, ka Minskas vienošanās pilnīga īstenošana, ko veic visas puses, ir pamats, lai rastu ilgtspējīgu politisko risinājumu konfliktam Ukrainas austrumos; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka lielākā mērā uz sadarbību vērstas attiecības ar Krieviju iespējamas vien tad, ja Krievija pilnībā ievēro Eiropas drošības principus un starptautiskās tiesības; uzstāj, ka ES būtu jāapsver turpmāku un pakāpenisku sankciju noteikšana tādā gadījumā, ja Krievija turpinās pārkāpt starptautiskos tiesību aktus; atkārtoti pauž apņēmību atbalstīt Ukrainas un visu pārējo Austrumu partnerības valstu neatkarību, suverenitāti un teritoriālo integritāti to starptautiski atzītajās robežās; uzsver, ka saskaņā ar starptautiskajām tiesībām Krievijas 2014. gada 21. marta lēmums par Krimas pievienošanu Krievijas Federācijai joprojām ir nelikumīgs, un stingri nosoda Krievijas iestāžu pēc tam pieņemto lēmumu spiestā kārtā piešķirt visiem Krimas iedzīvotājiem Krievijas pases; aicina PV/AP un Padomi uzņemties aktīvāku un efektīvāku lomu ieilgušu un iesaldētu konfliktu risināšanā; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nosoda to, ka Krievija vairākkārt pārkāpusi starptautiskās tiesības, un tās izvērsto hibrīdkaru; tomēr atzīst iespēju veidot pamatotu un saskaņotu, selektīvu sadarbību un dialogu ar Krieviju kopēju interešu jomās, lai nodrošinātu pārskatatbildību un starptautisko tiesību ievērošanu; uzsver nepieciešamību saglabāt un veicināt turpmākas sadarbības iespēju, ar nolūku atrisināt globālās krīzes gadījumos, kad pastāv tiešas vai netiešas ES intereses vai iespēja sekmēt ES vērtības; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzskata, ka attiecību normalizācija ir nepieciešama gan ES, gan Krievijai un ka jebkurā ES un Krievijas stratēģijā ir jāuzsver stiprākas saistības un atbalsts ES austrumu partneriem; uzsver, ka ES vajadzētu paturēt iespējamību padziļināt divpusējās politiskās un ekonomiskās attiecības ar Krieviju, ja Krievija ievēro starptautiskās tiesības un parakstītos nolīgumus, un aptur tās arvien uzstājīgāko attieksmi pret kaimiņiem un Eiropu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atkārto, ka valstu suverenitāte, neatkarība un domstarpību miermīlīga atrisināšana ir Eiropas drošības režīma galvenie principi, kuri attiecas uz visām valstīm; tādēļ atklāti nosoda Krievijas agresiju Ukrainā, tostarp nelikumīgo Krimas aneksiju un Krievijas sponsorēto konfliktu Ukrainas austrumdaļā; aicina ES, tās dalībvalstis un starptautisko sabiedrību pieprasīt, lai Krievija aptur savu agresiju un atbrīvo visus politiskos ieslodzītos; aicina starptautisko sabiedrību aktīvāk un efektīvāk risināt konfliktu un atbalstīt visus centienus, lai sasniegtu noturīgu un miermīlīgu risinājumu, kurā ievērota Ukrainas vienotība, suverenitāte un teritoriālā integritāte, īpaši ar Ukrainas iestāžu piekrišanu izvietojot visā tās teritorijā miera veidošanas un miera uzturēšanas misiju; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka nepieciešama stratēģiska pārorientēšanās uz Rietumbalkāniem, atzīstot, ka ES jāīsteno savas ieceres attiecībā uz šo reģionu, jo tas sniegtu jaunu impulsu ticamai ES paplašināšanās politikai, kuras pamatā ir Kopenhāgenas kritēriji, un stiprinātu tiesiskumu un valsts iestāžu izturētspēju; uzskata, ka Rietumbalkānu stabilitātei arī turpmāk jābūt būtiskai prioritātei; aicina pielikt vairāk pūļu, lai uzlabotu sociālekonomiskos un politiskos apstākļus reģionā; pauž pārliecību, ka Eiropas integrācija un reģionālais izlīgums ir labākais veids, kā novērst draudus, ko izraisa destabilizējoša ārvalstu iejaukšanās un ietekme, plašu salafistu un vahabītu tīklu finansēšana un ārvalstu kaujinieku vervēšana, organizētā noziedzība, būtiskas valstu domstarpības, dezinformācija un hibrīddraudi; uzsver, ka nepieciešams arī turpmāk sekmēt ļoti efektīvas politiskās sabiedrības šajā reģionā;
  uzsver, ka ir svarīgi, lai
  Rietumbalkānu valstis pielīdzinātu savu politiku ES ārpolitikai un drošības politikai, neraugoties uz virzību ES integrācijas procesā; mudina nekavējoties atvērt attiecīgo sadaļu visām Rietumbalkānu kandidātvalstīm; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atkārto, ka ES durvis būs atvērtas dalībai, tiklīdz visi šie kritēriji būs izpildīti; atzinīgi vērtē Berlīnes procesa un Triestes samita laikā īstenotos centienus sniegt papildu stimulus Rietumbalkānu valstu virzībai uz dalību ES; atkārtoti norāda, ka īpaša uzmanība un atbalsts jāveltī nozīmīgu institucionālu un politisku reformu īstenošanai Rietumbalkānos un aicina Komisiju pārdomāt iespēju piešķirt papildus finanšu līdzekļus Pirmspievienošanās palīdzības instrumentam (IPA), kas ir viens no svarīgākajiem instrumentiem, lai palīdzētu īstenot šīs reformas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atgādina, ka Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) pārskatīšanai ir nepieciešama kaimiņos esošo trešo valstu iesaistīšanās; prasa lielāku atbalstu kaimiņvalstu kaimiņiem, pamatojoties uz kopīgām vērtībām un interesēm, lai novērstu globālas problēmas un risinātu kopīgus jautājumus; uzsver nepieciešamību sekmēt sieviešu, neaizsargātu sociālo grupu un minoritāšu iespēju palielināšanu un aizsardzību, jo īpaši Āfrikā, kur ir nepieciešama cieša Eiropas un vietējo MVU sadarbība, partnerībā ar pilsonisko sabiedrību, un kur ir vajadzīgs atbalsts, lai izveidotu demokrātiskas, pārredzamas un efektīvas iestādes un sekmētu uz noteikumiem balstītu globālu kārtību; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzskata, ka starptautiskās sadarbības un attīstības politikas pamatnostādnes ir būtiski instrumenti, ar kurām panākt minētos mērķus, un mudina padarīt pārredzamāku, labāku, efektīvāku un lietderīgāku ES finansējuma piešķiršanu un izmantošanu un panākt lielāku sinerģiju ar citām starptautiskajām organizācijām; uzsver, ka jāpievēršas ievērotajiem drošības apdraudējumiem Āfrikā, lai novērstu jebkuras teroristu grupas radītos terorisma draudus, garantētu indivīdu vervēšanas novēršanu, apkarotu radikālās ideoloģijas un uzlabotu energoapgādes drošību, izmantojot videi nekaitīgus un ilgtspējīgus energoresursus, vienlaikus atbalstot ārpustīkla risinājumus; |
| --- | --- |

27.

| 28. | stingri nosoda pašreizējo prezidentu jebkādus mēģinājumus palikt pie varas, pārkāpjot, apejot vai nelikumīgi grozot vēlēšanu tiesību aktus un jo īpaši konstitūcijas; tāpat nosoda arī jebkādu stratēģiju, lai atceltu vai apietu pilnvaru termiņa ierobežojumus; mudina visu valstu valdības veikt pasākumus, lai nodrošinātu visa vēlēšanu procesa pārredzamību un integritāti, kā arī veikt visas nepieciešamās darbības un piesardzības pasākumus, lai novērstu krāpšanu vai jebkādu nelikumīgu praksi; šajā saistībā pauž bažas par politiskajām krīzēm un ar tām saistīto vardarbību un cilvēktiesību un pamatbrīvību pārkāpumiem, jo īpaši Lielo ezeru reģiona valstīs; atkārtoti pauž uzticību stingrām vēlēšanu novērošanas misijām un, ja nepieciešams, finansiālam, tehniskam un loģistikas atbalstam kā risinājumam, lai nodrošinātu godīgus, ticamus un demokrātiskus vēlēšanu procesus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mudina izstrādāt saskaņotu, spēcīgu stratēģiju Sāhelas reģionam ar mērķi uzlabot pārvaldību un pārskatatbildību, kā arī valsts un reģionālo iestāžu likumību un vairot drošību, novērst gan radikalizāciju, gan cilvēku tirdzniecību un tirdzniecību ar ieročiem un narkotikām, un stiprināt gan ekonomikas, gan attīstības politiku; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atkārto, ka nepieciešams atjaunināt ES un Āzijas attiecību stratēģiju; šajā sakarībā atbalsta spēcīgāku sadarbību Āzijas un Eiropas sanāksmē, tostarp saistībā ar tās parlamentāro dimensiju; mudina atbalstīt ciešāku reģionālo sadarbību un uzticības veidošanas pasākumus Dienvidāzijā, lai mazinātu spriedzi starp Indiju un Pakistānu; iesaka turpināt atbalstīt ES miera vidutāja lomu Afganistānas vadītajā un īstenotajā miera procesā; uzsver, ka miera, stabilitātes un labklājības saglabāšana Klusā okeāna reģionā ir būtiski svarīga ES un tās dalībvalstīm; uzskata, ka ir svarīgi steidzamā kārtā izstrādāt atjauninātu ES stratēģiju Ziemeļaustrumu Āzijas reģionam, ņemot vērā nepārtraukto Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas (KTDR) militarizāciju un agresīvo un bezatbildīgo attieksmi; nosoda Korejas Tautas Demokrātiskās Republikas (KTDR) testus un provokācijas un tās daudzkārtējos ANO Drošības padomes rezolūciju un starptautisko saistību pārkāpumus; mudina izmantot ES diplomātisko ietekmi spiediena izdarīšanai uz KTDR, lai pārliecinātu tās vadītājus atteikties no masu iznīcināšanas ieročiem; prasa mobilizēt visus pieejamos diplomātiskos līdzekļus, tostarp sankcijas, lai novērstu šīs krīzes saasināšanos; aicina miermīlīgā veidā neatgriezeniski atteikties no kodolieročiem Korejas pussalā un pilnībā īstenot visas attiecīgās ANO Drošības padomes rezolūcijas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver, ka miera, stabilitātes un labklājības saglabāšana Klusā okeāna reģionā ir būtiski svarīga ES un tās dalībvalstīm; aicina visas iesaistītās puses ar miermīlīgiem līdzekļiem atrisināt domstarpības un atturēties no vienpusējām darbībām nolūkā mainīt status quo, tostarp Austrumķīnas un Dienvidķīnas jūrā un Taivānas jūras šaurumā, lai nosargātu reģionālo drošību; atkārtoti pauž stingru apņēmību atbalstīt Taivānas nozīmīgo līdzdalību starptautiskajās organizācijās un darbībās; |
| --- | --- |

31.

| 32. | atgādina, ka Latīņamerikas valstīm ar ES ir kopīgās vērtības, principi un ticība efektīvai daudzpusībai, un uzskata, ka ES un Latīņamerikas partnerība ir svarīga un tā būtu jānostiprina, lai kopīgi risinātu nozīmīgas problēmas pasaulē; pauž dziļas bažas par kiberuzbrukumiem pret tiesnešiem un demokrātiski ievēlēto opozīciju un pilsoniskās sabiedrības līderiem Venecuēlā; uzsver, ka tiesiskuma ievērošana, korupcijas apkarošana, virzība uz demokrātiju un pamattiesību un cilvēktiesību veicināšana ir pamats ciešākai integrācijai un sadarbībai ar Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstīm (LAK); |
| --- | --- |

32.

| 33. | atgādina par atbalstu Kolumbijas miera procesam, kas ir svarīgs gan Kolumbijas iedzīvotāju nākotnei, gan reģiona stabilizācijai; prasa, lai visus FARC aktīvus, tostarp bagātību, kas iegūta no narkotiku kontrabandas, izmantotu, lai atlīdzinātu konflikta upuriem; |
| --- | --- |

33.

Eiropas projekta konsolidācija un padziļināšana, stiprinot ES spējas

| 34. | mudina Komisiju, EĀDD un dalībvalstis katrā attiecīgajā iespējā pieņemt visaptverošu ES pieeju un uzskata, ka saskanīga, saskaņota rīcība visās ES politikas jomās, vienlaikus ņemot vērā un īstenojot ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, jo īpaši humānās palīdzības, lauksaimniecības, attīstības, tirdzniecības, enerģētikas, klimata, zinātnes un kiberaizsardzības un drošības jomā, būtu saskaņoti un strukturēti jāpiemēro ES ārējā darbībā, lai izmantotu ES kolektīvo spēku; uzskata, ka enerģētiskā drošība, cilvēktiesību ievērošana un klimata diplomātija joprojām ir svarīgi ES kopējās ārpolitikas un drošības politikas papildu aspekti, kam būtu jāpievēršas visaptverošas pieejas ietvaros, un ka vēl vairāk jāveicina Enerģētikas savienība; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atzīst, ka klimata pārmaiņas varētu nopietni ietekmēt reģionālo un globālo stabilitāti, jo globālā sasilšana ietekmē strīdus par teritoriju, pārtiku, ūdeni un citiem resursiem, kā arī vājina tautsaimniecības, apdraud reģionālo drošību un izraisa migrācijas plūsmas; turklāt mudina ES un dalībvalstis novērtēt, kādā veidā valstu un ES militārajā plānošanā varētu ietvert klimata pārmaiņu pielāgošanās stratēģijas un kādas varētu būtu atbilstošās spējas, prioritāte un atbildes reakcija; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, ka nākotnes Eiropas sadarbību aizsardzības jomā būtiski ietekmē Apvienotās Karalistes lēmums izstāties no ES, un aicina turpināt ES un Apvienotās Karalistes, kuri ir nozīmīgi starptautiskiem partneri, sadarbību, lai saglabātu Eiropas drošību; uzsver, ka prezidenta vēlēšanas Amerikas Savienotajās Valstīs radīja neskaidrības transatlantiskajā partnerībā, un uzsver, ka ES aizsardzībai ir nepieciešams pretsvars un stratēģiskās autonomijas izveide; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzskata — lai padarītu kopējo ārpolitiku un drošības politiku pārliecinošāku, efektīvāku un vairāk balstītu uz vērtībām, ES būtu jāuzlabo sava enerģētiskā drošība, nekavējoties mazinot un vidējā termiņā pilnībā novēršot pašreizējo atkarību no naftas un gāzes, ko piegādā autoritāri režīmi; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka pašreizējais lēmumu pieņemšanas process KĀDP, kura pamatā ir vienprātība ES Padomes līmenī, ir galvenais šķērslis ES efektīvai un savlaicīgai ārējai darbībai; uzskata, ka arī KĀDP ir jāpiemēro kvalificēta vairākuma balsošana; uzskata, ka ES iestādēm ir jāuzlabo sava spēja paredzēt konfliktus un krīzes, tostarp izmantojot atbilstīgu īstermiņa un ilgtermiņa politikas ietekmes novērtējumu, un jānovērš problēmu pamatcēloņi; uzskata, ka ES ir jāspēj ātrāk un efektīvāk reaģēt uz krīzēm, kas izvēršas plašumā, un ka jāpievērš lielāka uzmanība konfliktu novēršanai, galvenokārt izmantojot civilus līdzekļus agrīnā stadijā; aicina dalībvalstis praksē īstenot Parlamenta ieteikumus piemērot principu “pienākums aizsargāt”; uzsver nepieciešamību padziļināt dalībvalstu, partnervalstu un starptautisko organizāciju sadarbību un uzsver, ka ir svarīgi efektīvi apmainīties ar informāciju un saskaņot preventīvas darbības; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina PV/AP, Komisiju un dalībvalstis pastiprināt savus centienus, lai palielinātu ES spēju novērst hibrīddraudus un kiberdraudus, uzlabot ES un tās partnervalstu spējas stāties pretī viltus ziņām un dezinformācijai, sagatavot skaidrus kritērijus viltus ziņu atpazīšanas sekmēšanai, piešķirt vairāk resursu un pārveidot Austrumu Stratēģiskās komunikācijas operatīvo grupu par pilnvērtīgu EĀDD nodaļu; šajā sakarībā prasa attīstīt kopīgas, visaptverošas riska un neaizsargātības analīzes spējas un metodes un veicināt ES izturētspējas un stratēģiskās komunikācijas spējas; uzsver, ka neatkarīgajiem tiešsaistes un bezsaistes plašsaziņas līdzekļiem ir svarīga nozīme kultūras daudzveidības un starpkultūru spēju veicināšanā un ka šādi plašsaziņas līdzekļi ir jāstiprina kā uzticamas informācijas avots, jo īpaši ES un tās kaimiņvalstīs, un uzsver, ka jāturpina stiprināt visas ES TV kanāli un radiostacijas; aicina Komisiju labāk saskaņot šos jautājumus ar EĀDD un dalībvalstīm; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzskata, ka Eiropas spēks ir tās spēja veidot kopīgas vērtības un cieņu pret kultūru dažādību, kas vieno visus Eiropas iedzīvotājus; uzskata, ka šajā sakarā Eiropas Savienībai ir būtiska nozīme kā demokrātijas, brīvības, tiesiskuma, cilvēktiesību un vienlīdzīgu iespēju veicinātājai un tai būtu jāturpina popularizēt tās vērtības ārpus ES; atgādina, ka cilvēktiesības ir KĀDP neatņemama daļa, un tām vajadzētu būt galvenajam ārpolitikas nosacījumam, un turklāt, ka šai politikai ir jābūt konsekventai un principiālai; uzsver, ka kultūras diplomātijai vajadzētu kļūt par būtisku ES ārējās darbības daļu, un mudina Komisiju paplašināt “Erasmus+” programmu un veicināt vērienīgas zinātnes diplomātijas attīstību; prasa nodrošināt ciešāku koordināciju ar UNESCO un Pasaules mantojuma komiteju un ar nevalstiskajiem dalībniekiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām kā galvenajiem ES partneriem; |
| --- | --- |

40.

| 41. | norāda, ka ANO Drošības padomes 2008. gada 19. jūnija Rezolūcijā Nr. 1820(2008) tika konstatēts, ka izvarošanu un citas seksuālas vardarbības formas var uzskatīt par kara noziegumu, noziegumu pret cilvēci vai būtisku aktu attiecībā uz genocīdu, un ka sievietēm ir jānodrošina civiliedzīvotāju aizsardzība bruņotu konfliktu situācijās; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzskata, ka spēcīgas aizsardzības rūpniecības attīstīšana nostiprina ES tehnoloģisko neatkarību; prasa attīstīt nepieciešamos industriālos un tehnoloģiskos resursus, kas vajadzīgi kiberdrošības uzlabošanai, tostarp veicinot kiberdrošības produktu vienotā tirgus popularizēšanu; prasa būtiski palielināt finanšu resursus un cilvēkresursus ES iestādēs, lai palielinātu ES kiberdrošības un kiberaizsardzības spējas; uzsver nepieciešamību integrēt kiberaidzsardzību ārējās darbībās un kopējā ārpolitikā un drošības politikā, un aicina uzlabot spējas atklāt kibernoziegumus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atzīst, ka informatīvais karš un kiberkarš pret ES dalībvalstīm un citām rietumvalstīm ir tīšs mēģinājums destabilizēt un diskreditēt politiskās, ekonomiskās un sociālās struktūras; atgādina, ka ES dalībvalstīs, kuras ir arī NATO dalībvalstis, drošība tiek garantēta saskaņā ar alianses līguma 5. pantu; aicina ES dalībvalstis, ES iestādes, NATO, Amerikas Savienotās Valstis un citus uzticamus partnerus ciešāk koordinēt kiberaizsardzību; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver, ka neatkarīgajiem plašsaziņas līdzekļiem ir svarīga nozīme kultūras daudzveidības un starpkultūru spēju veicināšanā un ka šādi plašsaziņas līdzekļi ir jāstiprina kā uzticamas informācijas avots, jo īpaši ES un tās kaimiņvalstīs, un ir jāturpina stiprināt ES spējas apkarot viltus ziņas un nepatiesas informācijas sniegšanu; šajā sakarībā uzsver vajadzību ES līmenī panākt lielāku izturētspēju pret šādas informācijas izplatīšanu internetā; aicina Komisiju labāk saskaņot šos jautājumus ar EĀDD; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzskata, ka Eiropai ir jāturpina stiprināt sadarbība kopējās aizsardzības jomā, lai aizstāvētu tās kopējās vērtības un principus un stratēģisko autonomiju; uzsver, cik svarīga ir saikne starp ārējo un iekšējo drošību, labāku resursu izmantošanu un riska kontroli Eiropas perifērijā; atgādina, ka saikne starp attīstību un drošību ir svarīgs princips, uz kura balstās Savienības pieeja rīcībai ārēju krīžu un konfliktu situācijās; aicina dalībvalstis efektīvi izmantot visu Lisabonas līguma potenciālu saistībā ar kopējo drošības un aizsardzības politiku (KDAP), un šajā sakarā atzinīgi vērtē īstenošanas plānu drošības un aizsardzības jomā; mudina pārskatīt ES pieeju civilajām KDAP misijām, lai nodrošinātu to pienācīgu plānošanu, īstenošanu un atbalstu; uzskata, ka būtu pilnībā jāizmanto Eiropas Aizsardzības aģentūras (EAA) spējas, pastāvīgā strukturētā sadarbība (PESCO) un ES kaujas vienības; mudina dalībvalstis šajā sakarībā sniegt papildu finansējumu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzskata, ka Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm ir jāizstrādā efektīva ārpolitika un drošības politika, un jāsadarbojas ar NATO un citiem starptautiskajiem partneriem, Apvienoto Nāciju Organizāciju, NVO, cilvēktiesību aizstāvjiem un citām pusēm kopīgu problēmu risināšanā, miera, labklājības un stabilitātes veicināšanā pasaulē; uzsver, ka ir svarīgi veicināt informētību un politisko apņēmību steidzami īstenot vērienīgu, efektīvu un strukturētu KDAP; mudina Padomi, Komisiju un dalībvalstis novērst ES komunikācijas problēmas, uzlabojot ES ārējās darbības pārskatatbildību un pamanāmību; aicina dalībvalstis un ES iestādes izpildīt aizsardzības mērķus saskaņā ar ES globālo stratēģiju un Komisijas plāniem uzlabot ES aizsardzības pētniecības un spēju attīstību; |
| --- | --- |

46.

| 47. | aicina Komisiju savā priekšlikumā nākamajai daudzgadu finanšu shēmai (DFS) pilnībā apsvērt arvien pieaugošās problēmas saistībā ar drošību; uzskata, ka KĀDP budžeta apmēram un elastīgumam ir jāatbilst ES pilsoņu vēlmēm attiecībā uz ES uzdevumu garantēt drošību; uzstāj, ka attiecībā uz ES politiku un instrumentiem drošības jomā ir vajadzīgs pasaules mēroga redzējums, cita starpā nodrošinot sekmīgu sadarbību ar ierosināto Eiropas Aizsardzības fondu; aicina dalībvalstis censties sasniegt mērķi atvēlēt aizsardzības izdevumiem 2 % no IKP un 20 % no sava aizsardzības budžeta tērēt ekipējumam, ko par vajadzīgu atzinusi Eiropas Aizsardzības aģentūra; turklāt norāda, ka jebkādi jauni politikas virzieni ir jāatbalsta ar jauniem finansējuma avotiem; norāda, ka dažādām dalībvalstīm ir grūtības uzturēt ļoti plašu un pilnībā operatīvu aizsardzības spēju loku, galvenokārt finansiālu ierobežojumu dēļ; tādēļ aicina panākt lielāku sadarbību un saskaņotību attiecībā uz to, kuras spējas saglabāt, lai dalībvalstis varētu specializēties noteiktās spējās un efektīvāk izlietot savus resursus; uzskata, ka savietojamība ir izšķirošs elements, lai dalībvalstu spēki būtu saderīgāki un integrētāki; atgādina, ka KĀDP apropriāciju īpatsvars bija 3,6 % no 4. izdevumu kategorijas saistībām 2016. gadā un 0,2 % no kopējā ES budžeta; pauž nožēlu par to, ka KĀDP nodaļas līdzekļu nepilnīgs izmantojums un sistemātiski pārvietojumi no tās norāda uz pastāvīgu mērķtiecības trūkumu attiecībā uz to, lai ES rīkotos kā pasaules līmeņa dalībniece; |
| --- | --- |

47.

| 48. | norāda, ka politiskie strupceļi ANO Drošības padomē kavē starptautiskās sabiedrības rīcību un neļauj atrisināt krīzi; atkārtoti aicina dalībvalstis atbalstīt Drošības padomes sastāva un darbības reformas; |
| --- | --- |

48.

Sadarbība ar koalīcijām un iestādēm, kuras rūpējas par drošību

| 49. | uzsver, ka ES ir stratēģiski ieinteresēta saglabāt un padziļināt savas transatlantiskās attiecības, pamatojoties uz kopējo vērtību īstenošanu, starptautisko tiesību ievērošanu un multilaterālismu; aicina ES turpināt attīstīt tās stratēģisko autonomiju un izveidot pašu spējas labāk risināt reģionālos un starptautiskos konfliktus, kas ietekmē ES; uzskata, ka ES un ASV būtu jāpievēršas transatlantisko struktūru pielāgošanai mūsdienu uzdevumiem, piemēram, cilvēktiesību aizstāvībai, klimata pārmaiņu novēršanai, cīņai pret starptautisko terorismu un korupciju, radikalizācijas novēršanu, masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas apkarošanai, kā arī jāstājas pretī trešo valstu centieniem destabilizēt ES un NATO; turklāt uzsver, cik svarīgi ir turpināt un uzlabot sadarbību starp ES un ASV divpusējā veidā un ar NATO starpniecību par kopējiem jautājumiem; atgādina, ka ES un ASV viena otrai ir vissvarīgākie partneri un ka vienpusējas darbības mērķis ir vienīgi vājināt transatlantisko partnerību; uzskata, ka Eiropā ir jāpadziļina labvēlīga alianse starp privāto un publisko sektoru un ir jāstiprina stratēģiskas attiecības ar ASV; aicina Padomi un EĀDD saskaņoti rosināt ASV eksteritoriālo sankciju jautājumu dialogā ar ASV valdību; |
| --- | --- |

49.

| 50. | stingri atbalsta 2016. gada Varšavas augstākā līmeņa sanāksmes deklarāciju, jo īpaši par ES un NATO sadarbību, un atzinīgi vērtē lēmumus par ciešāku NATO un ES sadarbību daudzās jomās, kā arī ASV, Kanādas un citu daudznacionālo spēku izvietošanu gar ES austrumu robežu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina palielināt izlūkdatu apmaiņu dalībvalstu starpā un palielināt starpiestāžu izlūkdatu apmaiņu un koordināciju starp ES, dalībvalstīm un NATO, un uzstāj, ka tām ir jāturpina pēc iespējas cieši sadarboties savstarpēji papildinošā veidā, pilnībā ievērojot Eiropas pamatvērtības un normas; atzīst, ka informācijas apmaiņa un koordinēta rīcība starp ES, tās dalībvalstīm un NATO sniegs rezultātus tādās jomās kā terorisma apkarošana, reakcija uz hibrīddraudiem, situācijas apzināšanās, izturētspējas veidošana, stratēģiskā komunikācija, kiberdrošība un spēju veidošana attiecībās ar Eiropas Savienības partneriem; uzskata, ka turpmāka saskaņošana un ciešāka sadarbība ar citām daudzpusējām struktūrām, kā, piemēram, Eirokorpusu ir nepieciešama, lai palielinātu ES drošību; atkārto, ka stratēģisko partnerību atjaunošanai ir jābūt ES prioritātei; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver Parlamenta nozīmi, izstrādājot patiesi kopīgu ārpolitiku, kas atbilst Eiropas iedzīvotāju cerībām; aicina Padomi saskaņot rīcību ar Parlamentu galvenajos ārpolitikas lēmumu pieņemšanas posmos; |
| --- | --- |

52.

| 53. | atzīst PV/AP veikto darbu un aicina viņu arī turpmāk nodrošināt turpmāko gada ziņojumu lielāku kodolīgumu un tālredzību, koncentrējoties uz svarīgākajām nākamā gada prioritātēm un iepriekšējā gadā īstenoto pasākumu novērtējumu, tostarp attiecībā uz to finansiālo ietekmi, lai sniegtu vispusīgu pārskatu par ES sniegumu šajā jomā; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

54.

---

| 11.10.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 369/56 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 369/56

---

P8_TA(2017)0494

2016. gada ziņojums par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politika šajā jomā

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. decembra rezolūcija par 2016. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (2017/2122(INI))

(2018/C 369/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un citus ANO cilvēktiesību līgumus un instrumentus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un citus ANO cilvēktiesību līgumus un instrumentus,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību konvenciju,

| — | ņemot vērā ANO 1979. gada 18. decembra Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1979. gada 18. decembra Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) (1),

| — | ņemot vērā CEDAW vispārējos ieteikumus Nr. 12, 19 un 35 attiecībā uz vardarbību pret sievietēm un Nr. 26 par migrējošām darba ņēmējām sievietēm un Nr. 32 par dzimuma aspektiem, kas saistīti ar sieviešu bēgļa statusu, patvērumu, valstspiederību un bezvalstniecību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā CEDAW vispārējos ieteikumus Nr. 12, 19 un 35 attiecībā uz vardarbību pret sievietēm un Nr. 26 par migrējošām darba ņēmējām sievietēm un Nr. 32 par dzimuma aspektiem, kas saistīti ar sieviešu bēgļa statusu, patvērumu, valstspiederību un bezvalstniecību,

| — | ņemot vērā 2014. gada 18. decembrī pieņemto ANO Ģenerālās asamblejas (UNGA) Rezolūciju 69/167 (2) par visu migrantu, neatkarīgi no viņu migrācijas statusa, cilvēktiesību un pamata brīvību aizsardzību un veicināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 18. decembrī pieņemto ANO Ģenerālās asamblejas (UNGA) Rezolūciju 69/167 (2) par visu migrantu, neatkarīgi no viņu migrācijas statusa, cilvēktiesību un pamata brīvību aizsardzību un veicināšanu,

| — | ņemot vērā 1990. gada 18. decembra Starptautisko konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1990. gada 18. decembra Starptautisko konvenciju par visu migrējošo darba ņēmēju un viņu ģimenes locekļu tiesību aizsardzību (3),

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. 1325, Nr. 1820, Nr. 1888, Nr. 1889, Nr. 1960, Nr. 2106, Nr. 2122 un Nr. 2242 par sievietēm, mieru un drošību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes rezolūcijas Nr. 1325, Nr. 1820, Nr. 1888, Nr. 1889, Nr. 1960, Nr. 2106, Nr. 2122 un Nr. 2242 par sievietēm, mieru un drošību,

| — | ņemot vērā 1951. gada Konvenciju par bēgļiem, tās 1967. gada protokolu par bēgļu statusu (4) un SDO konvencijas Nr. 43 un 97, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1951. gada Konvenciju par bēgļiem, tās 1967. gada protokolu par bēgļu statusu (4) un SDO konvencijas Nr. 43 un 97,

| — | ņemot vērā ANO Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām (5),

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās Asamblejas 2016. gada 19. septembrī pieņemto Ņujorkas deklarāciju par bēgļiem un migrantiem (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās Asamblejas 2016. gada 19. septembrī pieņemto Ņujorkas deklarāciju par bēgļiem un migrantiem (6),

| — | ņemot vērā ANO 17 Ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) un Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, lai nodrošinātu mieru un labklājību cilvēkiem un planētai (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 17 Ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) un Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, lai nodrošinātu mieru un labklājību cilvēkiem un planētai (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes 2011. gada 12. aprīļa Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (“Stambulas konvencija”), ko ES parakstīja 2017. gada 13. jūnijā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes 2011. gada 12. aprīļa Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (“Stambulas konvencija”), ko ES parakstīja 2017. gada 13. jūnijā (8),

| — | ņemot vērā 1976. gadā pieņemtās un 2011. gadā pārskatītās ESAO vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1976. gadā pieņemtās un 2011. gadā pārskatītās ESAO vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 3., 8., 21. un 23. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 3., 8., 21. un 23. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 207. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 207. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 25. jūnijā pieņemto ES Stratēģisko satvaru un ES Rīcības plānu par cilvēktiesībām un demokrātiju (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 25. jūnijā pieņemto ES Stratēģisko satvaru un ES Rīcības plānu par cilvēktiesībām un demokrātiju (10),

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 20. jūlijā pieņemto Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2015.–2019. gadam (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 20. jūlijā pieņemto Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2015.–2019. gadam (11),

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo dienestu darba dokumentu “ES Rīcības plāns cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2015.–2019. gadam: 2017. gada jūnijā sagatavotais vidusposma pārskats” (SWD(2017)0254), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo dienestu darba dokumentu “ES Rīcības plāns cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2015.–2019. gadam: 2017. gada jūnijā sagatavotais vidusposma pārskats” (SWD(2017)0254),

| — | ņemot vērā 2015. gadā pieņemto Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo dienestu darba dokumentu “Dzimumu līdztiesība un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana sievietēm. Meiteņu un sieviešu dzīves pārveidošana ar ES ārējo attiecību starpniecību 2016.–2020. gadā” (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gadā pieņemto Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos kopīgo dienestu darba dokumentu “Dzimumu līdztiesība un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšana sievietēm. Meiteņu un sieviešu dzīves pārveidošana ar ES ārējo attiecību starpniecību 2016.–2020. gadā” (SWD(2015)0182),

| — | ņemot vērā Globālo Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju (12), ko 2016. gada 28. jūnijā iesniedza Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos / Komisijas priekšsēdētāja vietniece (AP/PV) Federica Mogherini, kā arī pirmo ziņojumu par šīs stratēģijas īstenošanu “No kopīga redzējuma uz kopīgu rīcību – ES globālās stratēģijas īstenošana”, kas tika publicēts 2017. gadā (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Globālo Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģiju (12), ko 2016. gada 28. jūnijā iesniedza Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos / Komisijas priekšsēdētāja vietniece (AP/PV) Federica Mogherini, kā arī pirmo ziņojumu par šīs stratēģijas īstenošanu “No kopīga redzējuma uz kopīgu rīcību – ES globālās stratēģijas īstenošana”, kas tika publicēts 2017. gadā (13),

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 21. marta lēmumu 2011/168/KĀDP par Starptautisko Krimināltiesu un par kopējās nostājas 2003/444/KĀDP atcelšanu (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 21. marta lēmumu 2011/168/KĀDP par Starptautisko Krimināltiesu un par kopējās nostājas 2003/444/KĀDP atcelšanu (14),

| — | ņemot vērā 2015. gada 13. maija Eiropas programmu migrācijas jomā (COM(2015)0240) un Komisijas 2016. gada 7. jūnija paziņojumu par jauna satvara partnerībai ar trešām valstīm izveidi saskaņā ar Eiropas programmu migrācijas jomā (COM(2016)0385), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 13. maija Eiropas programmu migrācijas jomā (COM(2015)0240) un Komisijas 2016. gada 7. jūnija paziņojumu par jauna satvara partnerībai ar trešām valstīm izveidi saskaņā ar Eiropas programmu migrācijas jomā (COM(2016)0385),

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par bērna tiesību veicināšanu un aizsardzību, kuras pieņēma 2007. gadā un pārskatīja 2017. gadā (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par bērna tiesību veicināšanu un aizsardzību, kuras pieņēma 2007. gadā un pārskatīja 2017. gadā (15),

| — | ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas kopīgo paziņojumu par jauno Eiropas Konsensu par attīstību “Mūsu pasaule, mūsu cieņa, mūsu nākotne” (16), ko Padome, Parlaments un Komisija pieņēma 2017. gada 7. jūnijā |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas kopīgo paziņojumu par jauno Eiropas Konsensu par attīstību “Mūsu pasaule, mūsu cieņa, mūsu nākotne” (16), ko Padome, Parlaments un Komisija pieņēma 2017. gada 7. jūnijā

| — | ņemot vērā ES cilvēktiesību pamatnostādnes par vārda brīvību tiešsaistē un bezsaistē, kuras pieņēma 2014. gadā (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES cilvēktiesību pamatnostādnes par vārda brīvību tiešsaistē un bezsaistē, kuras pieņēma 2014. gadā (17),

| — | ņemot vērā vārda brīvības bezsaistē un tiešsaistē aizsardzību, kas piešķirta ar Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 19. pantu, Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 19. pantu, Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 10. pantu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 11. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vārda brīvības bezsaistē un tiešsaistē aizsardzību, kas piešķirta ar Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 19. pantu, Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 19. pantu, Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 10. pantu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 11. pantu,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu un aizsardzību, kuras pieņēma 2013. gadā (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu un aizsardzību, kuras pieņēma 2013. gadā (18),

| — | ņemot vērā reliģijas vai ticības brīvības starptautisko aizsardzību, kas piešķirta ar Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 18. pantu, Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 18. pantu, 1981. gada Deklarāciju par jebkādas uz reliģiju vai ticību balstītas neiecietības un diskriminācijas izskaušanu, Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 9. pantu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 10. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā reliģijas vai ticības brīvības starptautisko aizsardzību, kas piešķirta ar Vispārējās cilvēktiesību deklarācijas 18. pantu, Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 18. pantu, 1981. gada Deklarāciju par jebkādas uz reliģiju vai ticību balstītas neiecietības un diskriminācijas izskaušanu, Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 9. pantu un Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 10. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes secinājumus par neiecietību, diskrimināciju un vardarbību ticības vai pārliecības dēļ, ko tā pieņēma 2011. gada 21. februārī (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes secinājumus par neiecietību, diskrimināciju un vardarbību ticības vai pārliecības dēļ, ko tā pieņēma 2011. gada 21. februārī (19),

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes jautājumā par nāvessodu, kuras pieņēma 2013. gadā (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes jautājumā par nāvessodu, kuras pieņēma 2013. gadā (20),

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes ES politikai attiecībām ar trešām valstīm saistībā ar spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu izturēšanos vai sodu, kuras pieņēma 2001. gadā un pārskatīja 2012. gadā (21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes ES politikai attiecībām ar trešām valstīm saistībā ar spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu izturēšanos vai sodu, kuras pieņēma 2001. gadā un pārskatīja 2012. gadā (21),

| — | ņemot vērā ANO Protokolu par cilvēku tirdzniecības, jo sevišķi tirdzniecības ar sievietēm un bērniem, novēršanu, apkarošanu un sodīšanu, kurš papildina ANO Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību (22) un Eiropas Padomes Konvenciju par cīņu pret cilvēku tirdzniecību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Protokolu par cilvēku tirdzniecības, jo sevišķi tirdzniecības ar sievietēm un bērniem, novēršanu, apkarošanu un sodīšanu, kurš papildina ANO Konvenciju pret transnacionālo organizēto noziedzību (22) un Eiropas Padomes Konvenciju par cīņu pret cilvēku tirdzniecību,

| — | ņemot vērā 2013. gadā pieņemtās ES pamatnostādnes lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu (LGBTI) visu cilvēktiesību ievērošanai (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gadā pieņemtās ES pamatnostādnes lesbiešu, geju, biseksuāļu, transpersonu un interseksuāļu (LGBTI) visu cilvēktiesību ievērošanai (23),

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par dialogu cilvēktiesību jomā ar trešām valstīm, kuras pieņēma 2001. gadā un pārskatīja 2009. gadā (24), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par dialogu cilvēktiesību jomā ar trešām valstīm, kuras pieņēma 2001. gadā un pārskatīja 2009. gadā (24),

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par starptautisko humanitāro tiesību (SHT) ievērošanas veicināšanu, kuras pieņēma 2005. gadā un pārskatīja 2009. gadā (25), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par starptautisko humanitāro tiesību (SHT) ievērošanas veicināšanu, kuras pieņēma 2005. gadā un pārskatīja 2009. gadā (25),

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes saistībā ar vardarbību pret sievietēm un meitenēm un jebkādas pret viņām vērstas diskriminācijas apkarošanu, kuras pieņēma 2008. gadā (26), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes saistībā ar vardarbību pret sievietēm un meitenēm un jebkādas pret viņām vērstas diskriminācijas apkarošanu, kuras pieņēma 2008. gadā (26),

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par bērniem un bruņotiem konfliktiem, kuras pieņēma 2003. gadā un pārskatīja 2008. gadā (27), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par bērniem un bruņotiem konfliktiem, kuras pieņēma 2003. gadā un pārskatīja 2008. gadā (27),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 17. maija Regulu (ES) 2017/821, ar ko paredz piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumus Savienības importētājiem, kuri importē konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvu, tantalu un volframu, to rūdas un zeltu (28), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 17. maija Regulu (ES) 2017/821, ar ko paredz piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumus Savienības importētājiem, kuri importē konfliktu skartu un augsta riska teritoriju izcelsmes alvu, tantalu un volframu, to rūdas un zeltu (28),

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, kuras pieņēma 2005. gadā un pārskatīja 2008. gadā (29), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, kuras pieņēma 2005. gadā un pārskatīja 2008. gadā (29),

| — | ņemot vērā ES Gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē 2015. gadā (30), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē 2015. gadā (30),

| — | ņemot vērā 2017. gada 13. septembra rezolūciju par ieroču eksportu— kopējās nostājas 2008/944/KĀDP īstenošana (31), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 13. septembra rezolūciju par ieroču eksportu— kopējās nostājas 2008/944/KĀDP īstenošana (31),

| — | ņemot vērā 2016. gada 14. decembra rezolūciju par Gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā 2015. gadā (32), kā arī iepriekšējās rezolūcijas par šo tēmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 14. decembra rezolūciju par Gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā 2015. gadā (32), kā arī iepriekšējās rezolūcijas par šo tēmu,

| — | ņemot vērā 2016. gada 25. oktobra rezolūciju par cilvēktiesībām un migrāciju trešās valstīs (33), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 25. oktobra rezolūciju par cilvēktiesībām un migrāciju trešās valstīs (33),

| — | ņemot vērā 2016. gada 25. oktobra rezolūciju par uzņēmumu atbildību par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem trešās valstīs (34), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 25. oktobra rezolūciju par uzņēmumu atbildību par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem trešās valstīs (34),

| — | ņemot vērā 2016. gada 5. jūlija rezolūciju par cilvēku tirdzniecības apkarošanu ES ārējās attiecībās (35), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 5. jūlija rezolūciju par cilvēku tirdzniecības apkarošanu ES ārējās attiecībās (35),

| — | ņemot vērā 2016. gada 21. janvāra rezolūciju par ES prioritātēm ANO Cilvēktiesību padomes 2016. gada sesijās (36), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 21. janvāra rezolūciju par ES prioritātēm ANO Cilvēktiesību padomes 2016. gada sesijās (36),

| — | ņemot vērā 2016. gada 25. februāra rezolūciju par humanitāro situāciju Jemenā (37), kurā aicināja PV/AP nākt klajā ar iniciatīvu noteikt ES ieroču eksporta embargo attiecībā uz Saūda Arābiju |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 25. februāra rezolūciju par humanitāro situāciju Jemenā (37), kurā aicināja PV/AP nākt klajā ar iniciatīvu noteikt ES ieroču eksporta embargo attiecībā uz Saūda Arābiju

| — | ņemot vērā rezolūcijas par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma pārkāpumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezolūcijas par cilvēktiesību, demokrātijas un tiesiskuma pārkāpumiem,

| — | ņemot vērā Saharova balvu par domas brīvību, kuru 2016. gadā piešķīra Nadia Murad un Lamiya Aji Bashar, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Saharova balvu par domas brīvību, kuru 2016. gadā piešķīra Nadia Murad un Lamiya Aji Bashar,

| — | ņemot vērā 2013. gada 10. oktobra rezolūciju par diskrimināciju kastas dēļ (38) un īpašās referentes minoritāšu jautājumos 2016. gada 28. janvāra ziņojumu par minoritātēm un diskrimināciju kastas un citu mantota statusa sistēmu dēļ (39), kā arī ANO norāžu instrumentu par diskrimināciju izcelsmes dēļ, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 10. oktobra rezolūciju par diskrimināciju kastas dēļ (38) un īpašās referentes minoritāšu jautājumos 2016. gada 28. janvāra ziņojumu par minoritātēm un diskrimināciju kastas un citu mantota statusa sistēmu dēļ (39), kā arī ANO norāžu instrumentu par diskrimināciju izcelsmes dēļ,

| — | ņemot vērā 2011. gada 17. novembra rezolūciju par ES atbalstu Starptautiskajai Krimināltiesai — problēmu risināšana un grūtību pārvarēšana (40), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 17. novembra rezolūciju par ES atbalstu Starptautiskajai Krimināltiesai — problēmu risināšana un grūtību pārvarēšana (40),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A8-0365/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A8-0365/2017),

| A. | tā kā LES 21. pantā noteikts, ka ES kopīgās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) virzītājspēks ir principi, kuri ir iedvesmojuši tās izveidi un kurus tā tiecas veicināt visā pasaulē, proti: demokrātija, tiesiskums, universālu un nedalāmu cilvēktiesību un pamatbrīvību princips, cilvēka cieņas neaizskaramība, vienlīdzības un solidaritātes princips, kā arī ANO Statūtu ievērošana, ES Pamattiesību hartas un starptautisko tiesību aktu ievērošana; tā kā Eiropas Savienība pievienosies Eiropas Cilvēktiesību konvencijai; |
| --- | --- |

A.

tā kā LES 21. pantā noteikts, ka ES kopīgās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) virzītājspēks ir principi, kuri ir iedvesmojuši tās izveidi un kurus tā tiecas veicināt visā pasaulē, proti: demokrātija, tiesiskums, universālu un nedalāmu cilvēktiesību un pamatbrīvību princips, cilvēka cieņas neaizskaramība, vienlīdzības un solidaritātes princips, kā arī ANO Statūtu ievērošana, ES Pamattiesību hartas un starptautisko tiesību aktu ievērošana; tā kā Eiropas Savienība pievienosies Eiropas Cilvēktiesību konvencijai;

| B. | tā kā mūsdienās visā pasaulē pieļautie cilvēktiesību un pamatbrīvību pārkāpumi, tostarp noziegumi pret cilvēci, kara noziegumi un genocīds, nosaka nepieciešamību apņēmīgi rīkoties visas starptautiskās sabiedrības vārdā; |
| --- | --- |

B.

tā kā mūsdienās visā pasaulē pieļautie cilvēktiesību un pamatbrīvību pārkāpumi, tostarp noziegumi pret cilvēci, kara noziegumi un genocīds, nosaka nepieciešamību apņēmīgi rīkoties visas starptautiskās sabiedrības vārdā;

| C. | tā kā cilvēktiesību universālā rakstura veicināšana, nedalāmība un aizsardzība ir KĀDP stūrakmeņi; tā kā Eiropas Parlamentam, veicot KĀDP uzraudzības funkciju, ir tiesības tikt informētam un iesaistīties apspriedēs par KĀDP būtiskākajiem aspektiem un pamatvirzienu izvēli (LES 36. pants); |
| --- | --- |

C.

tā kā cilvēktiesību universālā rakstura veicināšana, nedalāmība un aizsardzība ir KĀDP stūrakmeņi; tā kā Eiropas Parlamentam, veicot KĀDP uzraudzības funkciju, ir tiesības tikt informētam un iesaistīties apspriedēs par KĀDP būtiskākajiem aspektiem un pamatvirzienu izvēli (LES 36. pants);

| D. | tā kā Globālajā Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģijā, kuru Padome pieņēma 2016. gada jūnijā, apstiprināts, ka cilvēktiesības sistemātiski jāintegrē visos politikas virzienos un iestāžu darbā, tostarp starptautiskās tirdzniecības un tirdzniecības politikā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Globālajā Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģijā, kuru Padome pieņēma 2016. gada jūnijā, apstiprināts, ka cilvēktiesības sistemātiski jāintegrē visos politikas virzienos un iestāžu darbā, tostarp starptautiskās tirdzniecības un tirdzniecības politikā;

| E. | tā kā ES iekšpolitikas un ārpolitikas virzienu, kā arī ES ārpolitikas jomu labāka saskaņotība ir sekmīgas un efektīvas ES cilvēktiesību politikas būtisks priekšnoteikums; tā kā labāka saskaņotība ES dotu iespējas straujāk reaģēt uz cilvēktiesību pārkāpumiem to agrīnajos posmos un atsevišķos gadījumos konstatēt un novērst to veikšanu, tostarp starptautiskās tirdzniecības un tirdzniecības politikas jomā; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES iekšpolitikas un ārpolitikas virzienu, kā arī ES ārpolitikas jomu labāka saskaņotība ir sekmīgas un efektīvas ES cilvēktiesību politikas būtisks priekšnoteikums; tā kā labāka saskaņotība ES dotu iespējas straujāk reaģēt uz cilvēktiesību pārkāpumiem to agrīnajos posmos un atsevišķos gadījumos konstatēt un novērst to veikšanu, tostarp starptautiskās tirdzniecības un tirdzniecības politikas jomā;

| F. | tā kā ES apņemšanās īstenot efektīvu daudzpusēju politiku ar ANO centrā ir neatņemama Savienības ārpolitikas daļa un sakņojas pārliecībā, ka uz universāliem noteikumiem un vērtībām balstīta daudzpusēja sistēma ir vispiemērotākā globālu krīžu, problēmu un draudu risināšanai, |
| --- | --- |

F.

tā kā ES apņemšanās īstenot efektīvu daudzpusēju politiku ar ANO centrā ir neatņemama Savienības ārpolitikas daļa un sakņojas pārliecībā, ka uz universāliem noteikumiem un vērtībām balstīta daudzpusēja sistēma ir vispiemērotākā globālu krīžu, problēmu un draudu risināšanai,

| G. | tā kā LESD 207. pantā ir noteikts, ka Savienības tirdzniecības politikas pamatā ir Savienības ārējās darbības principi un mērķi; tā kā tirdzniecība un cilvēktiesības var tieši ietekmēt viena otru trešās valstīs un tā kā saskaņā ar korporatīvās atbildības sistēmu, kuru pašlaik apspriež ANO, globālajām vērtību ķēdēm, darījumu aprindām ir svarīga loma, piedāvājot pozitīvus stimulus cilvēktiesību, demokrātijas un korporatīvās atbildības veicināšanai; tā kā labai pārvaldībai un valsts sektora iestāžu darbībai vispārējās interesēs ir būtiska nozīme uzņēmējdarbības prakses uzlabošanā; tā kā ES ir līdzdalīga centienos izstrādāt saistošu līgumu par uzņēmējdarbību un cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

G.

tā kā LESD 207. pantā ir noteikts, ka Savienības tirdzniecības politikas pamatā ir Savienības ārējās darbības principi un mērķi; tā kā tirdzniecība un cilvēktiesības var tieši ietekmēt viena otru trešās valstīs un tā kā saskaņā ar korporatīvās atbildības sistēmu, kuru pašlaik apspriež ANO, globālajām vērtību ķēdēm, darījumu aprindām ir svarīga loma, piedāvājot pozitīvus stimulus cilvēktiesību, demokrātijas un korporatīvās atbildības veicināšanai; tā kā labai pārvaldībai un valsts sektora iestāžu darbībai vispārējās interesēs ir būtiska nozīme uzņēmējdarbības prakses uzlabošanā; tā kā ES ir līdzdalīga centienos izstrādāt saistošu līgumu par uzņēmējdarbību un cilvēktiesībām;

| H. | tā kā īpaša vērība jāpievērš neaizsargātāko grupu, piemēram, etnisko, reliģisko un lingvistisko minoritāšu, personu ar invaliditāti, LGBTI kopienas, sieviešu, bērnu, patvēruma meklētāju un migrantu cilvēktiesību aizsardzībai; |
| --- | --- |

H.

tā kā īpaša vērība jāpievērš neaizsargātāko grupu, piemēram, etnisko, reliģisko un lingvistisko minoritāšu, personu ar invaliditāti, LGBTI kopienas, sieviešu, bērnu, patvēruma meklētāju un migrantu cilvēktiesību aizsardzībai;

| I. | tā kā bērni un sievietes saskaras ar draudiem, diskrimināciju un vardarbību, jo īpaši karadarbības zonās un valstīs, kurās valda autoritārs režīms; tā kā dzimumu līdztiesība ir Eiropas vērtību pamatā un tā ir nostiprināta ES tiesiskajā un politiskajā satvarā; tā kā pēdējos gados ir palielinājusies vardarbība un diskriminācija, kura vērsta pret sievietēm un meitenēm; |
| --- | --- |

I.

tā kā bērni un sievietes saskaras ar draudiem, diskrimināciju un vardarbību, jo īpaši karadarbības zonās un valstīs, kurās valda autoritārs režīms; tā kā dzimumu līdztiesība ir Eiropas vērtību pamatā un tā ir nostiprināta ES tiesiskajā un politiskajā satvarā; tā kā pēdējos gados ir palielinājusies vardarbība un diskriminācija, kura vērsta pret sievietēm un meitenēm;

| J. | tā kā dalībvalstīm ir galīgā atbildība par visu cilvēktiesību aizsargāšanu, piemērojot un īstenojot starptautiskos cilvēktiesību līgumus un konvencijas, uzraugot cilvēktiesību pārkāpumus un nodrošinot efektīvu aizsardzību cietušajiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā dalībvalstīm ir galīgā atbildība par visu cilvēktiesību aizsargāšanu, piemērojot un īstenojot starptautiskos cilvēktiesību līgumus un konvencijas, uzraugot cilvēktiesību pārkāpumus un nodrošinot efektīvu aizsardzību cietušajiem;

| K. | tā kā arvien vairāk cilvēktiesību pārkāpumu, piemēram, kara noziegumus un noziegumus pret cilvēci, tostarp genocīdu, veic valsts un nevalstiskas struktūras; |
| --- | --- |

K.

tā kā arvien vairāk cilvēktiesību pārkāpumu, piemēram, kara noziegumus un noziegumus pret cilvēci, tostarp genocīdu, veic valsts un nevalstiskas struktūras;

| L. | tā kā domas, apziņas un reliģijas, tostarp brīvība ticēt vai neticēt, brīvība praktizēt vai nepraktizēt reliģiju pēc savas izvēles, pieņemt ticību, atmest vai mainīt reliģisko pārliecību ir jāgarantē visā pasaulē un bez jebkādiem nosacījumiem ir jānosargā, jo īpaši izmantojot starpreliģiju un starpkultūru dialogu; tā kā likumi, kas aizliedz zaimošanu, ir plaši izplatīti un ir valstis, kas nosaka sodus, sākot no cietumsodiem līdz pat miesas sodiem vai nāvessodam; |
| --- | --- |

L.

tā kā domas, apziņas un reliģijas, tostarp brīvība ticēt vai neticēt, brīvība praktizēt vai nepraktizēt reliģiju pēc savas izvēles, pieņemt ticību, atmest vai mainīt reliģisko pārliecību ir jāgarantē visā pasaulē un bez jebkādiem nosacījumiem ir jānosargā, jo īpaši izmantojot starpreliģiju un starpkultūru dialogu; tā kā likumi, kas aizliedz zaimošanu, ir plaši izplatīti un ir valstis, kas nosaka sodus, sākot no cietumsodiem līdz pat miesas sodiem vai nāvessodam;

| M. | tā kā uzskatu un vārda brīvība, pulcēšanās un biedrošanās brīvība un regulāru, pārredzamu un patiesu vēlēšanu procesi, ir būtiski demokrātijas elementi; tā kā neaizsargātās, konfliktu apdraudētās un apspiestās sabiedrībās vēlēšanas var reizēm izraisīt plaši izplatītu vardarbību; |
| --- | --- |

M.

tā kā uzskatu un vārda brīvība, pulcēšanās un biedrošanās brīvība un regulāru, pārredzamu un patiesu vēlēšanu procesi, ir būtiski demokrātijas elementi; tā kā neaizsargātās, konfliktu apdraudētās un apspiestās sabiedrībās vēlēšanas var reizēm izraisīt plaši izplatītu vardarbību;

| N. | tā kā sadarbība ar trešām valstīm visos divpusējos un daudzpusējos forumos, piemēram, cilvēktiesību dialogos, ir viens no efektīvākajiem mehānismiem, lai risinātu jautājumus cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

N.

tā kā sadarbība ar trešām valstīm visos divpusējos un daudzpusējos forumos, piemēram, cilvēktiesību dialogos, ir viens no efektīvākajiem mehānismiem, lai risinātu jautājumus cilvēktiesību jomā;

| O. | tā kā ir jānodrošina atbilstoši resursi, lai uzlabotu cilvēktiesību un demokrātijas veicināšanu trešās valstīs, un šie resursi jāizmanto pēc iespējas efektīvāk; |
| --- | --- |

O.

tā kā ir jānodrošina atbilstoši resursi, lai uzlabotu cilvēktiesību un demokrātijas veicināšanu trešās valstīs, un šie resursi jāizmanto pēc iespējas efektīvāk;

| P. | tā kā piekļuve ūdenim un sanitārijai ir viena no pamata cilvēktiesībām un šīs piekļuves ierobežošana ir viens no ģeopolitiskās spriedzes iemesliem atsevišķos reģionos; |
| --- | --- |

P.

tā kā piekļuve ūdenim un sanitārijai ir viena no pamata cilvēktiesībām un šīs piekļuves ierobežošana ir viens no ģeopolitiskās spriedzes iemesliem atsevišķos reģionos;

| Q. | tā kā kultūras mantojuma objekti arvien vairāk tiek pakļauti laupīšanas un vandālisma gadījumiem, jo īpaši Tuvajos Austrumos; |
| --- | --- |

Q.

tā kā kultūras mantojuma objekti arvien vairāk tiek pakļauti laupīšanas un vandālisma gadījumiem, jo īpaši Tuvajos Austrumos;

| R. | tā kā izglītībai ir būtiska nozīme cilvēktiesību pārkāpumu un konfliktu novēršanā un tā palīdz veicināt iedzīvotāju līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesos demokrātisku sistēmu ietvaros; tā kā valstīm būtu jāatbalsta izglītības iestādes, kuras veicina cilvēktiesības, cieņu un daudzveidību; tā kā saziņas kanāli, kuru skaits ir palielinājies, ir svarīgi instrumenti, kas ļauj ātri ziņot par cilvēktiesību pārkāpumiem un sasniegt lielu skaitu cilvēktiesību pārkāpumu upuru vai potenciālos upurus trešās valstīs, sniedzot viņiem informāciju un palīdzību; tā kā pa dzimumiem sadalītu visaptverošu statistikas datu apkopošana ir svarīga, lai aizsargātu cilvēktiesības, jo īpaši neaizsargātāko iedzīvotāju grupu, atstumto grupu un to grupu, kurām draud atstumtība cilvēktiesības; tā kā atbilstīgu rādītāju izmantošana arī ir efektīvs paņēmiens starptautiskajos līgumos noteikto valsts pienākumu īstenošanas progresa novērtēšanai; |
| --- | --- |

R.

tā kā izglītībai ir būtiska nozīme cilvēktiesību pārkāpumu un konfliktu novēršanā un tā palīdz veicināt iedzīvotāju līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesos demokrātisku sistēmu ietvaros; tā kā valstīm būtu jāatbalsta izglītības iestādes, kuras veicina cilvēktiesības, cieņu un daudzveidību; tā kā saziņas kanāli, kuru skaits ir palielinājies, ir svarīgi instrumenti, kas ļauj ātri ziņot par cilvēktiesību pārkāpumiem un sasniegt lielu skaitu cilvēktiesību pārkāpumu upuru vai potenciālos upurus trešās valstīs, sniedzot viņiem informāciju un palīdzību; tā kā pa dzimumiem sadalītu visaptverošu statistikas datu apkopošana ir svarīga, lai aizsargātu cilvēktiesības, jo īpaši neaizsargātāko iedzīvotāju grupu, atstumto grupu un to grupu, kurām draud atstumtība cilvēktiesības; tā kā atbilstīgu rādītāju izmantošana arī ir efektīvs paņēmiens starptautiskajos līgumos noteikto valsts pienākumu īstenošanas progresa novērtēšanai;

Vispārīgi apsvērumi

| 1. | pauž dziļas bažas par to, ka vērojama pretreakcija pret demokrātiju, cilvēktiesībām un tiesiskumu, kas visā pasaulē joprojām ir apdraudēti; atgādina, ka ES ir apņēmusies veicināt cilvēktiesību un pamatbrīvību universālumu un nedalāmību, kā arī demokrātisko principu sekmēšanu, kas ir jāpastiprina visā pasaulē; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkārtoti pauž stingru pārliecību, ka ES un tās dalībvalstīm aktīvi jāīsteno princips, kurš paredz cilvēktiesības un demokrātiju, kā abpusēji pastiprinošus ES pamatprincipus, integrēt visos ES politikas virzienos, tostarp tajos, kuriem ir ārējā dimensija, piemēram, attīstības, migrācijas, drošības, terorisma apkarošanas, paplašināšanās un tirdzniecības politikas virzienos; šai sakarā atkārtoti norāda, ka izšķiroši svarīgi ir nodrošināt ES iekšpolitikas un ārpolitikas labāku saskaņotību un panākt dalībvalstu ārpolitikas ciešāku koordināciju; uzsver, ka arvien sarežģītākie konflikti visā pasaulē rada nepieciešamību izmantot integrētu, vienotu un stingru starptautisko pieeju un sadarbību; atgādina, ka ES kā uzticamas un likumīgas starptautiskās dalībnieces starptautiskās ietekmes palielināšanas mērķa sasniegšana lielā mērā ir atkarīga no tās spējas īstenot cilvēktiesības un demokrātiju gan ES iekšienē, gan ārpus tās, atbilstoši saistībām, kas noteiktas ES dibināšanas līgumos; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka būtiska nozīme ir labākai sadarbībai starp Komisiju, Padomi, Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD), Parlamentu un ES delegācijām, lai veicinātu un nodrošinātu saskaņotu un vienotu vēstījumu jautājumā par cilvēktiesību un demokrātijas principu aizsardzību; turklāt uzsver to, cik svarīgi ir stingra apņemšanās, lai šīs vērtības sekmētu daudzpusējā forumā, tostarp ar savlaicīgu koordinēšanu ES līmenī un aktīvu pieeju sarunu laikā; šajā sakarībā mudina ES ierosināt un atbalstīt rezolūcijas un pastiprināt starpreģionālo iniciatīvu īstenošanu visos ANO cilvēktiesību mehānismos; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzinīgi vērtē to, ka 2016. gadā tiesiskums un demokrātijas principi, kā arī cilvēktiesību pārkāpumi tika regulāri apspriesti Parlamenta plenārsēdēs, tie tika izskatīti daudzās Parlamenta rezolūcijās un komiteju, kā arī parlamentu sadarbības delegāciju sanāksmēs; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver darbu, ko veic Eiropas Parlamenta Cilvēktiesību apakškomiteja (DROI), kas uztur ciešas darba attiecības ar EĀDD, citām ES iestādēm, pilsonisko sabiedrību, daudzpusējām cilvēktiesību aizsardzības iestādēm un ES īpašo pārstāvi (ESĪP) cilvēktiesību jautājumos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atgādina, ka 2016. gadā DROI izstrādāja trīs ziņojumus, proti, par cilvēktiesībām un migrāciju trešās valstīs, par uzņēmumu atbildību par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem trešās valstīs un par cilvēku tirdzniecības apkarošanu ES ārējās attiecībās; aicina Komisiju veikt konkrētus pasākumus atbilstīgi šiem patstāvīgiem ziņojumiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka 2016. gadā vairākas DROI delegācijas devās uz dažādām valstīm, lai apkopotu un apmainītos ar informāciju ar vietējiem valsts un nevalstiskā sektora dalībniekiem cilvēktiesību jomā, iepazīstinot ar Parlamenta nostāju, un rosinātu cilvēktiesību aizsardzības un ievērošanas uzlabošanu; |
| --- | --- |

7.

Cilvēktiesību problēmu risināšana

| 8. | pauž visdziļākās bažas par to, ka arvien pieaug pret reliģiskajām minoritātēm vērsto uzbrukumu skaits, kurus bieži vien veic nevalstiskas struktūras, piemēram, organizācija “Islāma valsts”/Da'esh; pauž nožēlu par to, ka daudzās valstīs pastāv un tiek piemēroti tiesību akti pret konvertēšanos un pret zaimošanu, kuri strikti ierobežo reliģijas vai ticības brīvību un vārda brīvību reliģiskajām minoritātēm un ateistiem, un pat pilnībā liedz tiem šīs brīvības; prasa īstenot pasākumus, lai aizsargātu reliģiskās minoritātes, neticīgos un ateistus, kuri ir cietuši no tiesību aktu par zaimošanu piemērošanas, un aicina ES un tās dalībvalstis iesaistīties politiskās diskusijās, lai panāktu šādu tiesību aktu atcelšanu; aicina ES un tās dalībvalstis pastiprināt centienus, lai, sadarbojoties ar trešām valstīm, veicinātu tiesību uz domas, apziņas, reliģijas un ticības brīvību ievērošanu un sekmētu dialogu starp kultūrām un reliģijām; prasa konkrēti rīkoties, lai efektīvi īstenotu ES pamatnostādnes par reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu un aizsardzību, tostarp nodrošinot sistemātisku un konsekventu ES personāla apmācību galvenajā mītnē un delegācijās; pilnībā atbalsta tādu ES praksi, kurā tā uzņemas vadību tematisko rezolūciju par reliģijas un ticības brīvību izstrādē ANO Cilvēktiesību padomē (UNHRC) un ANO Ģenerālajā asamblejā (UNGA); pilnībā atbalsta darbu, ko veic ES īpašais sūtnis reliģijas vai ticības brīvības veicināšanai ārpus ES Ján Figel; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atgādina, ka vārda brīvība tiešsaistē un bezsaistē ir būtisks jebkuras demokrātiskas sabiedrības elements, jo tā veicina plurālisma kultūru, kas ļauj pilsoniskajai sabiedrībai un iedzīvotājiem prasīt atbildību no savas valsts valdības un lēmumu pieņēmējiem un tā atbalsta tiesiskuma ievērošanu; uzsver, ka vārda brīvības tiešsaistē vai bezsaistē ierobežošana, piemēram, satura dzēšana, ir piemērojama vienīgi izņēmuma apstākļos, saskaņā ar tiesību aktiem, un pamatojoties uz likumīga mērķa īstenošanu; tāpēc uzsver, ka ES būtu jāpastiprina centieni, lai, izmantojot ārpolitiku un tās instrumentus, veicinātu vārda brīvību; atkārtoti aicina ES un tās dalībvalstis uzlabot uzraudzību attiecībā uz jebkādiem vārda brīvības un plašsaziņas līdzekļu brīvības ierobežojumiem trešās valstīs, lai nekavējoties sistemātiski nosodītu šādus ierobežojumus un izmantotu visus pieejamos diplomātiskos līdzekļus un instrumentus šādu ierobežojumu atcelšanai; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, lai ES pamatnostādnes par vārda brīvību tiešsaistē un bezsaistē tiktu efektīvi īstenotas, un regulāri uzraudzīt to ietekmi; izsaka nosodījumu par to, ka 2016. gadā nogalināti un ieslodzīti daudzi žurnālisti un blogeri, un prasa, lai ES nodrošinātu viņiem efektīvu aizsardzību; atzinīgi vērtē jauno Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu (EIDHR), kuru ieviesa 2016. gadā, un tā īpašo uzsvaru uz ES delegāciju un plašsaziņas līdzekļu pārstāvju trešās valstīs apmācību par pamatnostādņu piemērošanu; uzsver to, cik svarīgi ir atklāt un nosodīt naida runas un kūdīšanu uz vardarbību gan internetā, gan citur, jo tās apdraud tiesiskumu un cilvēktiesībās nostiprinātās vērtības; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pauž dziļas bažas par to, ka pilsoniskā sabiedrība, tostarp ticības jomas organizācijas, visā pasaulē arvien vairāk tiek apdraudētas, cita starpā, izmantojot aizvien represīvākus tiesību aktus, kurus pieņem visā pasaulē, dažos gadījumos aizbildinoties ar terorisma apkarošanu; uzsver, ka pilsoniskās sabiedrības darbības iespēju mazināšanās ir globāla parādība; atgādina, ka neatkarīgai pilsoniskai sabiedrībai ir būtiska nozīme cilvēktiesību aizsardzībā un veicināšanā, kā arī demokrātiskas sabiedrības darbībā, proti, sekmējot pārredzamību, pārskatatbildību un varas nodalīšanu; prasa ES un tās dalībvalstīm pastāvīgi uzraudzīt un vērst uzmanību uz pulcēšanās un biedrošanās brīvības pārkāpumu gadījumiem, tostarp dažāda veida aizliegumiem un ierobežojumiem, kas ietekmē pilsoniskās sabiedrības organizācijas (PSO) un to darbību, piemēram, tiesību akti, kuru mērķis ir samazināt pilsoniskās sabiedrības darbības iespējas vai sekmēt autoritāru valdību sponsorētas NVO (valdības organizētas nevalstiskās organizācijas (GONGO)); turklāt prasa ES, tās dalībvalstīm un ES delegācijām izmantot visus pieejamos līdzekļus, piemēram, cilvēktiesību dialogus, politiskos dialogus un publisko diplomātiju, lai sistemātiski vērstu uzmanību uz konkrētiem gadījumiem, kas saistīti ar cilvēktiesību aizstāvju, pilsoniskās sabiedrības aktīvistu un jo īpaši personu, kuras ir aizturētas vai atrodas apcietinājumā patvaļīgu iemeslu dēļ un/vai to politiskās pārliecības vai sabiedriskās iesaistes dēļ, apdraudējumu, kā arī viennozīmīgi nosodīt represijas un uzbrukumus cilvēktiesību aizstāvjiem, un viņu noslepkavošanu, tostarp to personu gadījumā, kas darbojas vides aizsardzības jomā; prasa izveidot sistēmu pilsoniskās sabiedrības darbības iespējas efektīvai uzraudzībai, nosakot konkrētus kritērijus un rādītājus, lai nodrošinātu pilsoniskai sabiedrībai veicinošu un labvēlīgu tiesisko vidi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mudina ES delegācijas un dalībvalstu diplomātisko personālu turpināt aktīvi atbalstīt cilvēktiesību aizstāvjus, sistemātiski sekojot tiesu procesiem, apmeklējot apcietinātos aktīvistus un, ja tas nepieciešams, izplatot paziņojumus par konkrētiem gadījumiem; uzsver tā dēvētās klusās diplomātijas instrumentu nozīmi šai sakarā; atzinīgi vērtē to, ka ES 2016. gadā pievērsās konkrētiem ar cilvēktiesību aizstāvjiem saistītiem gadījumiem ES līmeņa dialogos un apspriedēs ar vairāk nekā 50 valstīm; uzsver, ka EIDHR ārkārtas fonds 2016. gadā ES līmenī atbalstīja vairāk nekā 250 cilvēktiesību aizstāvjus, kas ir par 30 % vairāk nekā 2015. gadā; atzinīgi vērtē ES Cilvēktiesību aizstāvju mehānisma ProtectDefenders.eu ieviešanu un veiksmīgo darbību, kuru īsteno pilsoniskā sabiedrība un kas sniedzis nozīmīgu atbalstu daudziem cilvēktiesību aizstāvjiem; mudina Komisiju nodrošināt šīs programmas turpināšanu pēc 2018. gada oktobra un palielināt tās spēju, lai sniegtu lielāku atbalstu cilvēktiesību aizstāvjiem visā pasaulē; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pauž dziļu nožēlu par to, ka daudzās valstīs visā pasaulē joprojām tiek pieļauta spīdzināšana, necilvēcīga un pazemojoša izturēšanās un nāvessods, un prasa ES pastiprināt centienus, lai tos izskaustu; šajā sakarā atzinīgi vērtē ES tiesību akta par tādu preču tirdzniecību, ko varētu izmantot nāvessoda izpildei, spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai, pārskatīšanu; mudina EĀDD un AP/PV aktīvāk iesaistīties cīņā pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu un pazemojošu rīcību vai sodīšanu, tostarp nāvessodu, pastiprinot diplomātiskos centienus un sistemātiskāk veidojot sabiedrības nostāju; šajā sakarā uzsver bažas raisošos ieslodzījuma apstākļus dažos cietumos, tostarp neārstēšanu veselības problēmu gadījumā, un iesaka EĀDD, ES delegācijām un dalībvalstīm pilnībā izmantot visus spēkā esošos instrumentus, piemēram, ES pamatnostādnes par spīdzināšanu; atzinīgi vērtē to, ka ANO Ģenerālā Asambleja 2016. gada decembrī ar 117 valstu atbalstu pieņēma ANO rezolūciju par moratoriju nāvessoda piemērošanai; atzīmē, ka 2016. gadā samazinājās izpildīto nāves sodu skaits pasaulē salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu un pauž nopietnas bažas, ka tomēr kopējais izpildīto nāves sodu skaits ir joprojām lielāks nekā iepriekšējā desmitgadē vidējais reģistrētais skaits; uzsver, ka tie, kam tas tiek piemērots visbiežāk ir disidenti un neaizsargātāko sabiedrības grupu pārstāvji; aicina valstis, kuras vēl joprojām saglabā šo praksi, pieņemt moratoriju un atcelt nāvessodu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzīst lielo potenciālo nozīmi, kāda informācijas un komunikācijas tehnoloģijām ir cilvēktiesību veicināšanā, aizstāvībā un tiesiskā aizsardzībā visā pasaulē, un aicina ES un dalībvalstis izmantot to informācijas kanālus, lai savos īpašajos satvaros un kompetences jomās sistemātiski atgādinātu par Parlamenta nostāju dažādos cilvēktiesību jautājumos, vienlaikus veicinot ES kopējo centienu efektivitāti un atpazīstamību; pauž bažas par atsevišķu kibernovērošanas divējāda lietojuma tehnoloģiju arvien plašāku izmantošanu, kuras izmanto pret politiķiem, aktīvistiem un žurnālistiem; šajā sakarā atzinīgi vērtē ES iestāžu patreizējo darbu, lai atjauninātu Padomes 2009. gada 5. maija Regulu (EK) Nr. 428/2009, ar ko izveido Kopienas režīmu divējāda lietojuma preču eksporta, pārvadājumu, starpniecības un tranzīta kontrolei (41); stingri nosoda to, ka aizvien vairāk cilvēktiesību aizstāvju piedzīvo digitālā vidē izteiktus draudus, tostarp tiek kompromitēti dati, konfiscējot aprīkojumu, veicot attālinātu uzraudzību un nopludinot datus; pauž bažas par to, ka tiešsaistes platformas, attīrot saturu no teroristu materiāliem un propagandas, dzēš likumīgus videomateriālus, kas saistīti ar iespējamiem kara noziegumiem Sīrijā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pauž bažas par tiesiskuma pastiprinātu privatizāciju tiešsaistē, kur privātuzņēmumi pieņem lēmumus par pamattiesību, piemēram, vārda brīvības, ierobežošanu, pamatojoties uz saviem nosacījumiem par pakalpojumiem, kas ir pretrunā ar demokrātiski pieņemtiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Komisiju pieņemt paziņojuma un rīcības direktīvu, kura palielina izņemšanas procedūru pārredzamību un samērīgumu, tajā pat laikā nodrošinot efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus tiem lietotājiem, kuru veidotais saturs ir nelikumīgi izņemts; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nosoda seksuālās vardarbības, tostarp masveida izvarošanas, seksuālās verdzības, piespiedu prostitūcijas, dažāda veida dzimumnosacītas vajāšanas, cilvēku tirdzniecības, sekstūrisma un visu pārējo seksuālās vardarbības veidu, izmantošanu pret sievietēm un meitenēm kā kara ieroci; vērš uzmanību uz to, ka dzimumnosacīti noziegumi un seksuālās vardarbības noziegumi Romas statūtos ir klasificēti kā kara noziegumi, noziegumi pret cilvēci vai noziegumi, kas tiek veikti saistībā ar genocīdu vai spīdzināšanu; uzsver to, cik svarīgi ir aizsargāt sieviešu tiesības, tostarp to seksuālās un reproduktīvās tiesības, izmantojot tiesību aktus, izglītību, kā arī atbalstot pilsoniskās sabiedrības organizācijas; atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemts ES Dzimumu līdztiesības rīcības plāns 2016.–2020. gadam, kurā iekļauts visaptverošs pasākumu saraksts, ar ko paredzēts uzlabot situāciju un panākt sievietēm vienlīdzīgas tiesības un iespējas; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt tā efektīvu īstenošanu; atzinīgi vērtē arī to, ka ir pieņemta Stratēģiskā iesaiste dzimumu līdztiesības jomā 2016.–2019. gadam, ar ko tiek veicināta dzimumu līdztiesība un sieviešu tiesības visā pasaulē; uzsver, ka ir ļoti svarīgi, lai visas dalībvalstis ratificētu un efektīvi īstenotu Stambulas konvenciju; norāda, ka izglītība ir labākais instruments, lai apkarotu diskrimināciju un vardarbību pret sievietēm un bērniem, prasa Komisijai, EĀDD un AP/PV efektīvāk pildīt savus pienākumus un saistības sieviešu tiesību jomā saskaņā ar CEDAW un mudina trešās valstis darīt to pašu; uzskata, ka ES būtu jāturpina integrēt sieviešu atbalsta jautājumu kopējās drošības un aizsardzības politikas (KDAP) darbībās, konfliktu novēršanā un pēckonfliktu atjaunošanā; atgādina par ANO Drošības padomes Rezolūcijas Nr. 1325 par sievietēm, mieru un drošību nozīmību; uzsver sieviešu sistemātiskas, līdztiesīgas, pilnvērtīgas un aktīvas līdzdalības nozīmi konfliktu novēršanā un atrisināšanā, cilvēktiesību un demokrātisku reformu veicināšanā, kā arī miera uzturēšanas operācijās, humānās palīdzības sniegšanā, pēckonfliktu atjaunošanā un pārejā uz demokrātiju, kas ļauj rast ilgstošus un stabilus politiskos risinājumus; atgādina, ka 2016. gada Saharova balva tika piešķirta Nadia Murad un Lamiya Aji Bashar — sievietēm, kuras izdzīvoja pēc “Islāma valsts”/Da'esh veiktas seksuālas paverdzināšanas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka veselības aprūpes pieejamība un vispārēja piekļuve seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpei un tiesībām un to ievērošana, ģimenes plānošana, atbilstīgu sieviešu higiēnas preču, mātes, pirmsdzemdību un jaundzimušo veselības aprūpes un droša aborta iespēju pieejamība ir svarīgi elementi sieviešu dzīvību glābšanā un palīdz izvairīties no augsta riska dzemdībām un samazināt jaundzimušo un bērnu mirstību; uzskata par nepieļaujamu to, ka sieviešu un meiteņu ķermenis, īpaši attiecībā uz viņu seksuālo un reproduktīvo veselību un tiesībām, joprojām ir ideoloģisku cīņu krustpunktā; aicina ES un dalībvalstis atzīt sieviešu un meiteņu neatņemamās tiesības uz fizisku neaizskaramību un autonomu lēmumu pieņemšanu un nosoda biežos sieviešu seksuālo un reproduktīvo tiesību pārkāpumus, tostarp piekļuves liegšanu ģimenes plānošanas pakalpojumiem, kontracepcijas līdzekļiem un drošai un legālai aborta veikšanai; |
| --- | --- |

17.

| 18. | stingri nosoda globālā aizlieguma atjaunošanu un paplašināšanu un tā ietekmi uz sieviešu un meiteņu veselības aprūpi un tiesībām pasaulē; atkārto aicinājumu ES un tās dalībvalstīm aizpildīt ASV radīto finansējuma trūkumu seksuālās un reproduktīvās veselības un tiesību jomā, izmantojot gan valstu, gan ES sniegto attīstības finansējumu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atgādina, ka sieviešu un vīriešu līdztiesība ir viens no ES un tās dalībvalstu pamatprincipiem un ka dzimumu līdztiesības aspekta integrēšana ir viens no Savienības galvenajiem mērķiem, kā tas noteikts līgumos; tāpēc aicina Komisiju integrēt dzimumu līdztiesības aspektu visos ES tiesību aktos, pamatnostādnēs, rīcībās un finansējumā, kā vienu no ES pamatprincipiem, īpašu uzmanību pievēršot ES ārējo attiecību politikai; uzsver nepieciešamību stiprināt ES delegāciju lomu, kā arī EĀDD galvenā padomdevēja dzimumu jautājumos lomu, nodrošinot īpašu viņas kompetences jomai paredzētu budžetu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina EĀDD nodrošināt, lai ANO Sieviešu statusa komisijas 61. sesijas secinājumi tiek iekļauti tā politikas virzienos un sniegtu jaunu stimulu sieviešu ekonomisko iespēju palielināšanai un dzimumu nevienlīdzības problēmas mainīgajā darba tirgū risināšanai; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atzīmē, ka sieviešu tiesību palielināšana sniedz pozitīvu ieguldījumu, lai panāktu iekļaujošu, taisnīgu un miermīlīgu sabiedrību un ilgtspējīgu attīstību; uzsver, ka visos IAM tiek skaidri pievērsta uzmanība dzimumu līdzsvaram un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanai sievietēm un ka ir aktīvāk jācenšas pilnībā nodrošināt sieviešu tiesību ievērošanu un to, lai efektīvi tiktu īstenoti politikas virzieni, kas veicina sieviešu ekonomisko un sociālo iespēju nodrošināšanu un sieviešu līdzdalību lēmumu pieņemšanas procesos; uzsver, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš pirmiedzīvotāju sieviešu iespēju nodrošināšanai; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka sievietes ir jāmudina pašām organizēties arodbiedrību ietvaros un ka viņas nedrīkst diskriminēt uzņēmumu finansējuma piešķiršanā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | prasa ES atbalstīt visas sieviešu apvienības, kuras ik dienas strādā, lai atbalstītu sievietes humanitāro krīžu un konfliktu apstākļos; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atkārtoti apstiprina, ka steidzami ir globāli jāratificē un efektīvi jāīsteno ANO Konvencija par bērna tiesībām (UNCRC) un tās fakultatīvie protokoli, lai nodrošinātu bērniem tiesisko aizsardzību; uzsver, ka bērni bieži ir pakļauti īpašai vardarbībai, piemēram, bērnu laulībām un dzimumorgānu kropļošanai, un tāpēc tiem nepieciešama labāka aizsardzība; uzsver, ka dažās valstīs joprojām kritiska problēma ir bērnu darbs, bērnu iesaistīšana bruņotos konfliktos, kā arī agrīnas un piespiedu laulības; prasa ES sistemātiski apspriesties ar atbildīgajām vietējām un starptautiskajām bērnu tiesību organizācijām un savos politiskajos un cilvēktiesību dialogos ar trešām valstīm pievērsties pušu pienākumam īstenot konvenciju; atzinīgi vērtē Eiropas Padomes Stratēģiju bērna tiesību aizsardzībai 2016.–2021. gadam; prasa, lai ES ar savu ārējo delegāciju palīdzību turpinātu veicināt ES un UNICEF Bērna tiesību instrumentu kopumu bērna tiesību iekļaušanai attīstības sadarbībā un atbilstoši apmācītu ES delegāciju personālu šajā jomā; atkārtoti pauž savu prasību Komisijai ierosināt visaptverošu stratēģiju bērnu tiesību jomā un rīcības plānu nākamajiem pieciem gadiem, lai ES ārpolitikas virzienos piešķirtu prioritāti bērnu tiesībām; atzinīgi vērtē to, ka 2016. gadā no attīstības sadarbības instrumenta tika piešķirti resursi ANO aģentūru atbalstam, īstenojot pasākumus bērnu tiesību aizsardzībai, un šie pasākumi ir jāizstrādā tā, lai nodrošinātu maksimālu atbalstu grūtībās nonākušiem bērniem, jo īpaši veselības aprūpes sistēmu un izglītības, ūdens, kā arī sanitārijas pieejamības jomā; aicina rast steidzamu risinājumu attiecībā uz bērniem bezpavalstniekiem, jo īpaši tiem, kuri dzimuši valstī, kura nav vecāku izcelsmes valsts, kā arī bērniem migrantiem; |
| --- | --- |

24.

| 25. | asi nosoda visu veidu diskrimināciju, tostarp diskrimināciju rases, ādas krāsas, reliģijas, dzimuma, seksuālās orientācijas, dzimtiskās identitātes, valodas, kultūras, sociālās izcelsmes, kastas, piedzimšanas, vecuma, invaliditātes vai cita statusa dēļ; uzsver — ES būtu jāpastiprina centieni cilvēktiesību un politiskajos dialogos, ES delegāciju un publiskās diplomātijas darbībā, lai izskaustu visu veidu diskrimināciju, rasismu, ksenofobiju un citus neiecietības veidus; turklāt uzsver, ka ES būtu jāturpina veicināt visu ANO konvenciju, kuras atbalsta šo mērķi, ratifikāciju un pilnīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atkārtoti uzsver, ka cilvēku tirdzniecība ir ekspluatācijas nolūkā izdarīta personu vervēšana, pārvadāšana, nodošana, izmitināšana vai saņemšana, izmantojot draudus vai spēku, vai citā veidā piespiežot, aizvedot ar viltu, krāpjot, maldinot, ļaunprātīgi izmantojot varu vai personas neaizsargātību, vai dodot vai saņemot maksu vai citādus labumus, lai panāktu tās personas piekrišanu, kura kontrolē citu personu; aicina ES un tās dalībvalstis pieņemt pasākumus, lai novērstu pieprasījumu, kas sekmē personu, jo īpaši sieviešu un bērnu, visu veidu ekspluatāciju un kurš noved pie cilvēku tirdzniecības, un šiem pasākumiem jābūt pamatotiem cilvēktiesībās, galveno uzmanību pievēršot upuriem; atgādina, ka visām dalībvalstīm ir jāīsteno ES Stratēģija cilvēku tirdzniecības izskaušanai un attiecīgā Direktīva 2011/36/ES (42); pauž dziļas bažas par migrantu un bēgļu ārkārtējo neaizsargātību pret ekspluatāciju, kontrabandu un cilvēku tirdzniecību; uzsver, ka ir skaidri jānosaka atšķirība starp cilvēku tirdzniecības un migrantu kontrabandas koncepcijām; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nosoda nepārtrauktos cilvēktiesību pārkāpumus pret cilvēkiem, kas cieš no kastu hierarhijas un tiek diskriminēti kastas dēļ, tostarp nevienlīdzīgu izturēšanos un piekļuves liegšanu tiesu sistēmai un nodarbinātībai, pastāvīgu segregāciju un kastu dēļ radītus šķēršļus pamatcilvēktiesībām un attīstībai; atgādina par savu aicinājumu izstrādāt ES politiku kastu diskriminācijas jomā un aicinājumu ES izmantot visas iespējas, lai paustu visdziļākās bažas par šiem cilvēktiesību pārkāpumiem; mudina ES un tās dalībvalstis delegāciju līmenī pastiprināt centienus un atbalstu ar šo problēmu saistītām ANO iniciatīvām, īstenojot un uzraugot IAM 2030. gadam sasniegšanu, uzraugot ANO jaunā vadlīniju instrumenta diskriminācijas izcelsmes dēļ apkarošanai īstenošanu, un atbalstot valstis, kuras īsteno ANO cilvēktiesību mehānisma ieteikumus attiecībā uz kastu diskrimināciju; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pauž dziļas bažas par to, ka diskriminācija it sevišķi apdraud minoritātes un ka tās ir īpaši neaizsargātas pret politiskām, ekonomiskām, vides un ar darbu saistītām pārmaiņām un traucējumiem; norāda, ka daudzām minoritātēm ir lielā mērā ierobežota vai liegta piekļuve politiskai pārstāvībai un ka tās smagi skar nabadzība; uzsver, ka ES būtu jāpastiprina centieni, lai izskaustu pret minoritātēm vērstus cilvēktiesību pārkāpumus; uzsver, ka minoritāšu kopienām ir īpašas vajadzības un ka jāgarantē tām pilnīga piekļuve un vienlīdzīga attieksme visās jomās, kas saistītas ar ekonomisko, sociālo, politisko un kultūras dzīvi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atzinīgi vērtē ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD) ratifikāciju un atkārtoti uzsver, cik svarīga ir tās ratificēšana un efektīva īstenošana gan dalībvalstīs, gan ES iestādēs; uzsver, ka invaliditāte neatņem cilvēka cieņu un valstij ir pienākums aizsargāt šos cilvēkus; īpaši uzsver nepieciešamību vispārējās pieejamības principu un visas personu ar invaliditāti tiesības pārliecinoši integrēt attiecīgajās ES politikas jomās, tostarp attīstības sadarbības jomā, un uzsver šā jautājuma preskriptīvo un horizontālo būtību; aicina ES cīņu pret diskrimināciju invaliditātes dēļ iekļaut tās ārējās darbības un attīstības palīdzības politikas virzienos; šajā sakarā atzinīgi vērtē cilvēku ar invaliditāti tiesību iekļaušanu jaunajā Eiropas Konsensā par attīstību; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atkārtoti pauž atbalstu cilvēktiesību klauzulu sistemātiskai iekļaušanai starptautiskajos nolīgumos starp ES un trešām valstīm, tostarp tirdzniecības un investīciju nolīgumos; atgādina, ka visas cilvēktiesības ir jāuzskata par vienlīdz svarīgām, nedalāmām, savstarpēji atkarīgām un saistītām; aicina Komisiju efektīvi un sistemātiski uzraudzīt šādu klauzulu īstenošanu un regulāri sniegt Parlamentam ziņojumus par cilvēktiesību ievērošanu partnervalstīs; aicina Komisiju pieņemt strukturētāku un stratēģiskāku pieeju cilvēktiesību dialogiem saistībā ar turpmākajiem nolīgumiem; pozitīvi vērtē preferenču sistēmu VPS+ kā mehānismu, lai veicinātu 27 starptautisko pamatkonvenciju par cilvēktiesībām un darba standartiem efektīvu īstenošanu; prasa patiesi nodrošināt VPS+ izpildi un sagaida, ka Komisija ziņos Parlamentam un Padomei par VPS+ ratifikāciju un saņēmēju progresu šajā sistēmā iekļauto saistību izpildē; atkārtoti norāda, ka ir svarīgi atbilstīgi īstenot ANO Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atkārtoti apstiprina, ka visu uzņēmumu, tostarp Eiropas uzņēmumu, darbībai trešās valstīs pilnībā jāatbilst starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem un prasa ES un tās dalībvalstīm to nodrošināt; turklāt atkārtoti uzsver, ka ir svarīgi veicināt uzņēmumu sociālo atbildību un Eiropas uzņēmumu vadošo lomu starptautisko standartu veicināšanā uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jomā, uzsverot, ka sadarbība starp cilvēktiesību un uzņēmējdarbības organizācijām dos iespējas vietējiem dalībniekiem un veicinās pilsoniskās sabiedrības nostiprināšanos; atzīst, ka globālās vērtības ķēdes var palīdzēt uzlabot starptautisko darba, vides un sociālo pamatstandartu ievērošanu un tās sniedz gan iespējas, gan problēmas attiecībā uz ilgtspējīgu progresu un cilvēktiesību veicināšanu, jo īpaši jaunattīstības valstīs; aicina ES rīkoties aktīvāk, lai nodrošinātu globālo vērtības ķēžu atbilstošu, taisnīgu, pārredzamu un ilgtspējīgu pārvaldību un mazinātu negatīvu ietekmi uz cilvēktiesībām, tostarp darba tiesību pārkāpumus; tomēr norāda, ka gadījumos, kad cilvēktiesību pārkāpumi saistīti ar uzņēmējdarbību, būtu jānodrošina cietušajiem efektīva piekļuve tiesiskās aizsardzības līdzekļiem; mudina Komisiju nodrošināt, ka EIB atbalstītie projekti atbilst ES politikai un saistībām cilvēktiesību jomā; ņem vērā patlaban notiekošās sarunas par transnacionālajām korporācijām un citiem uzņēmumiem saistošu līgumu cilvēktiesību jomā; mudina ES konstruktīvi iesaistīties šajās sarunās; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina ES un tās dalībvalstis izmantot visu savu politisko ietekmi, lai novērstu jebkuru rīcību, ko varētu uzskatīt par genocīdu, kara noziegumu vai noziegumu pret cilvēci, efektīvi un saskaņoti reaģētu uz gadījumiem, kad šādi noziegumi notiek, un mobilizētu visus nepieciešamos resursus, lai sauktu pie atbildības visus vainīgos, tostarp izmantojot universālas jurisdikcijas principu, kā arī palīdzētu upuriem un atbalstītu stabilizācijas un samierināšanās procesus; aicina starptautisko sabiedrību izveidot instrumentus, kas var līdz minimumam samazināt neatbilstību starp brīdinājumu un reakciju, piemēram, tādus kā ES agrīnās brīdināšanas sistēma, lai novērstu vardarbīgu konfliktu rašanos, atkārtošanos un eskalāciju; |
| --- | --- |

32.

| 33. | prasa ES sniegt atbalstu organizācijām (tostarp NVO, publiskos avotos pieejamas informācijas izmeklēšanas organizācijām un pilsoniskajai sabiedrībai), kuras — nolūkā atvieglot starptautisku kriminālvajāšanu — vāc, saglabā un aizsargā digitālas vai cita veida liecības par noziegumiem, |
| --- | --- |

33.

| 34. | pauž nopietnas bažas par kultūras mantojuma objektu iznīcināšanu Sīrijā, Irākā, Jemenā un Lībijā; norāda, ka 22 no pasaules 38 apdraudētajiem kultūras mantojuma objektiem atrodas Tuvajos Austrumos; atbalsta kultūras mantojuma iniciatīvas pasākumus un tās faktu konstatēšanas darbības Sīrijā un Irākā saistībā ar arheoloģiskā un kultūras mantojuma iznīcināšanu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atzinīgi vērtē ES centienus atbalstīt starptautisko, objektīvo un neatkarīgo mehānismu (IIIM), ko ANO izveidojusi, lai palīdzētu Sīrijā pastrādāto smago noziegumu izmeklēšanā; uzsver, ka līdzīgs neatkarīgs mehānisms ir jāizveido Irākā; aicina ES un dalībvalstis, kuras vēl nav sniegušas finansiālu ieguldījumu IIIM, sniegt šādu ieguldījumu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | stingri nosoda briesmīgos noziegumus un cilvēktiesību pārkāpumus, kurus veic gan valsts, gan nevalstiskas struktūras; ir satriekts par milzīgo noziegumu klāstu, tostarp slepkavībām, spīdzināšanu, izvarošanu kā kara ieroci, paverdzināšanu un seksuālo verdzību, bērnu – karavīru vervēšanu, piespiedu konvertēšanu citā reliģijā un sistemātiskajām reliģisko minoritāšu “tīrīšanām” un slepkavībām; atgādina, ka reliģisko minoritāšu situāciju ISIS/Da'esh pārvaldītajās teritorijās Eiropas Parlaments 2015. gada 12. februāra rezolūcijā par humanitāro krīzi Irākā un Sīrijā, jo īpaši saistībā ar “Islāma valsti” (43), ir kvalificējis kā genocīdu; uzsver, ka ES un tās dalībvalstīm būtu jāatbalsta tādu grupējumu kā “Islāma valsts”/Da'esh locekļu saukšana pie atbildības, prasot ANO Drošības padomei nodot jurisdikciju Starptautiskajai Krimināltiesai vai nodrošināt taisnīgumu ar ad hoc tiesas vai universālas jurisdikcijas palīdzību; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atkārtoti pauž pilnīgu atbalstu Starptautiskajai Krimināltiesai, Romas statūtiem, Prokuratūrai, prokurora proprio motu pilnvarām un panākumiem sakarā ar jaunu izmeklēšanu ierosināšanu, kas ir būtisks līdzeklis, lai apkarotu nesodāmību par īpaši nežēlīgiem noziegumiem; aicina visas dalībvalstis ratificēt Kampalas grozījumus attiecībā uz agresijas noziegumu un to noziegumu sarakstā, par kuru ES ir kompetence, pievienot arī īpaši nežēlīgos noziegumus; nosoda visus mēģinājumus mazināt Starptautiskās Krimināltiesas likumību vai neatkarību un prasa ES un tās dalībvalstīm konsekventi sadarboties, lai atbalstītu tās veiktās izmeklēšanas un lēmumus nolūkā izbeigt nesodāmību par starptautiskiem noziegumiem, tostarp attiecībā uz to personu apcietināšanu, kurus meklē Starptautiskā Krimināltiesa; mudina ES un tās dalībvalstis konsekventi atbalstīt Starptautiskās Krimināltiesas pārbaudes, izmeklēšanas un lēmumus, kā arī veikt pasākumus, lai efektīvi novērstu nesadarbošanos ar Starptautisko Krimināltiesu un reaģētu uz to, kā arī nodrošināt tai atbilstīgu finansējumu; atzinīgi vērtē 2016. gada 6. jūlijā Briselē notikušo ES un Starptautiskās Krimināltiesas pārstāvju sanāksmi, gatavojoties otrajai ES un Starptautiskās Krimināltiesas apaļā galda sanāksmei, lai attiecīgie Starptautiskās Krimināltiesas un ES iestāžu darbinieki varētu noteikt kopēju interešu jomas, apmainīties ar informāciju par attiecīgajiem pasākumiem un nodrošināt labāku abu pušu sadarbību; ar dziļu nožēlu norāda uz nesenajiem paziņojumiem par izstāšanos no Romas statūtiem — tā apgrūtina cietušo piekļuvi tiesu iestādēm un ir stingri jānosoda; uzskata, ka Komisijai, EĀDD un dalībvalstīm būtu jāturpina mudināt trešās valstis ratificēt un piemērot Romas statūtus; atkārto aicinājumu AP/PV iecelt ESĪP starptautisko humanitāro tiesību un starptautiskā taisnīguma jomā ar pilnvarām veicināt, iekļaut un pārstāvēt ES saistības nesodāmības apkarošanā un sadarbībā ar Starptautisko Krimināltiesu visos ES ārpolitikas virzienos; prasa ES un tās dalībvalstīm atbalstīt ANO pārskatatbildības mehānismus, kā arī ANO daudzpusējos forumos, tostarp Cilvēktiesību padomē, pieņemtās rezolūcijas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | mudina ES pastiprināt centienus, lai veicinātu tiesiskumu un tiesu iestāžu neatkarību daudzpusējā un divpusējā līmenī kā pamatprincipu demokrātijas konsolidācijai; mudina ES atbalstīt taisnīgu tiesvedību visā pasaulē, palīdzot īstenot likumdošanas un institucionālo reformu procesus trešās valstīs; mudina arī ES delegācijas un dalībvalstu vēstniecības sistemātiski veikt tiesas procesu uzraudzību, lai veicinātu tiesu iestāžu neatkarību; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pauž dziļas bažas par lielo skaitu migrantu, bēgļu un patvēruma meklētāju, tostarp par aizvien pieaugošo skaitu sieviešu, kuri ir kļuvuši par konfliktu, vardarbības, vajāšanas, neatbilstīgas pārvaldības, nabadzības, nelikumīgas migrācijas, cilvēku tirdzniecības un kontrabandas tīklu upuriem; uzsver, ka steidzami jāveic pilnvērtīgi pasākumi, lai novērstu migrācijas plūsmu galvenos cēloņus, un šo pasākumu pamatā jābūt cilvēktiesību un cilvēka cieņas ievērošanai un tādēļ jāpievēršas bēgļu krīzes ārējai dimensijai, tostarp cenšoties rast ilgtspējīgus risinājumus konfliktiem mūsu kaimiņvalstīs, veidojot sadarbību un partnerības ar attiecīgajām trešām valstīm, atbilstīgi starptautiskajām tiesībām un nodrošinot cilvēktiesību ievērošanu šajās valstīs; pauž dziļas bažas par vardarbību pret bērniem migrantiem, tostarp par pazudušiem un bez pavadoņa esošiem bērniem migrantiem, un prasa nodrošināt pārmitināšanas, ģimenes atkalapvienošanās shēmas un humanitāros koridorus; pauž dziļas bažas par to, ka aizvien pieaug iekšzemē pārvietotu personu skaits un par to, kas viņiem jāpārcieš, un prasa nodrošināt viņiem iespēju droši atgriezties, pārmitināšanu vai vietēju integrāciju; aicina ES un tās dalībvalstis sniegt humanitāro palīdzību izglītības, mājokļu un veselības jomā, kā arī citās humanitārās jomās, tādējādi palīdzot bēgļiem pēc iespējas tuvāk viņu dzimtenei un pienācīgi īstenojot atgriešanas politiku; uzsver, ka nepieciešama visaptveroša cilvēktiesībās balstīta pieeja migrācijai, un aicina ES stiprināt sadarbību ar ANO, reģionālajām organizācijām, valdībām un nevalstiskām organizācijām; aicina dalībvalstis pilnībā īstenot Eiropas kopējās patvēruma sistēmas tiesību aktu kopumu un kopējos tiesību aktus migrācijas jomā, īpaši tādēļ, lai aizsargātu neaizsargātus patvēruma meklētājus, uzsver, ka drošu valstu un drošu izcelsmes valstu jēdzieni nedrīkst traucēt patvēruma pieprasījumu individuālai izskatīšanai; brīdina neizmantot ES ārpolitiku migrācijas pārvaldības nolūkā; aicina ES un dalībvalstis nodrošināt pilnīgu pārredzamību attiecībā uz trešām valstīm sadarbībai migrācijas jomā piešķirto līdzekļu izlietojumu un nodrošināt, ka šāda sadarbība nesniegtu labumu struktūrām, kas iesaistītas cilvēktiesību pārkāpumos, bet gan veicinātu cilvēktiesību situācijas uzlabošanos šajās valstīs; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzskata, ka sadarbībai attīstības jomā un cilvēktiesību un demokrātijas principu, tostarp tiesiskuma un labas pārvaldības, sekmēšanai ir jāiet roku rokā; šai sakarā atgādina ANO paziņojumu, ka nevar pilnībā sasniegt attīstības mērķus, ja netiek izmantota uz cilvēktiesībām pamatota pieeja; turklāt atgādina arī to, ka ES ir apņēmusies atbalstīt partnervalstis, ņemot vērā to attīstības situāciju un panākumus cilvēktiesību un demokrātijas jomā; |
| --- | --- |

40.

| 41. | norāda, ka nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļautu personu līmenis sieviešu vidū ir lielāks nekā vīriešu vidū, un aicina Komisiju palielināt centienus īstenot nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanas pasākumus, kā daļu no tās attīstības politikas. |
| --- | --- |

41.

| 42. | atgādina, ka Padomes Kopējās nostājas 2008/944/KĀDP 2. kritērijs nosaka dalībvalstīm pienākumu saistībā ar katru ieroču eksporta atļauju pārbaudīt, kā saņēmējvalstī tiek ievērotas cilvēktiesības; šajā sakarā atgādina ES Rīcības plānā cilvēktiesību un demokrātijas jomā iekļauto Komisijas apņemšanos saistībā ar drošības spēkiem un ES cilvēktiesību politikas īstenošanu, iekļaut uzticamības pārbaudes politikas izstrādi un īstenošanu šajā jomā; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atkārtoti aicina ES izstrādāt vienotu nostāju attiecībā uz bruņotu bezpilota lidaparātu izmantošanu, šai nostājā uzturot spēkā cilvēktiesību un starptautisko humanitāro tiesību ievērošanu un risinot tādus jautājumus kā tiesiskais regulējums, samērīgums, atbildība, civiliedzīvotāju aizsardzība un pārredzamība; uzstāj, lai ES aizliegtu tādu pilnībā autonomu ieroču izstrādi, ražošanu un izmantošanu, kas ļauj izdarīt uzbrukumu bez cilvēka piedalīšanās; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzskata, ka ES būtu jāturpina īstenot centienus, lai veicinātu LGBTI cilvēktiesību ievērošanu atbilstīgi ES pamatnostādnēm šajā jomā; prasa pilnībā īstenot šīs pamatnostādnes, tostarp nodrošinot apmācību ES personālam trešās valstīs; pauž nožēlu, ka 72 valstīs homoseksualitāte joprojām tiek uzskatīta par kriminālnoziegumu un 13 no tām tiek piemērots nāvessods, un uzskata, ka jebkāda nežēlīga rīcība un vardarbība pret personām viņu seksuālās orientācijas dēļ, piemēram, piespiedu izraidīšana, naida noziegumi un naida kurināšana gan tiešsaistē, gan bezsaistē un “korektīva” izvarošana nedrīkst palikt nesodīti; ņem vērā dažu valstu tiesību normas attiecībā uz viendzimuma laulībām un reģistrētām partnerattiecībām un mudina tās vēl vairāk atzīt; nosoda tiesību uz ķermeņa neaizskaramību pārkāpumus pret sievietēm, kā arī pret minoritāšu grupām; aicina valstis aizliegt šādas prakses, vērsties pret vainīgajiem un atbalstīt upurus; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver, ka ārkārtīgi svarīgi ir apkarot korupciju visās tās izpausmēs, lai varētu nodrošināt tiesiskumu, demokrātiju un cilvēktiesību ievērošanu; stingri nosoda jebkādu rīcību, kas pieļauj šādas koruptīvas darbības, |
| --- | --- |

45.

| 46. | atgādina, ka korupcija apdraud gan cilvēktiesību vienlīdzīgu izmantošanu, gan demokrātiskos procesus, piemēram, tiesiskumu un taisnīgu tiesvedību; pauž viedokli, ka ES visās dialoga platformās ar trešām valstīm būtu jāuzsver integritātes, pārskatatbildības un pareizas sabiedrisko jautājumu, sabiedrības īpašuma un valsts finanšu pārvaldības būtiskā nozīme, kā noteikts ANO Pretkorupcijas konvencijā (UNCAC); iesaka ES izmantot savas īpašās zināšanas, lai konsekventāk un sistemātiskāk atbalstītu trešās valstis korupcijas apkarošanā, tām veidojot un konsolidējot neatkarīgas un efektīvas korupcijas apkarošanas iestādes; aicina, jo īpaši Komisiju, sarunās vienoties par korupcijas apkarošanas noteikumiem visos turpmākajos tirdzniecības nolīgumos, par kuriem tā ved sarunas ar trešām valstīm; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzsver, ka valstu un citu atbildīgo dalībnieku galvenie pienākumi un uzdevumi ir mazināt klimata pārmaiņas, novērst to negatīvo ietekmi uz cilvēktiesībām un veicināt politikas saskaņotību, lai nodrošinātu, ka centieni mazināt klimata pārmaiņas un pielāgoties tām ir atbilstīgi, pietiekami vērienīgi, nav diskriminējoši un arī citādi atbilst pienākumiem cilvēktiesību jomā; uzsver — ANO ir aplēsusi, ka līdz 2050. gadam būs ļoti daudz vides pārmaiņu rezultātā pārvietoto personu; uzsver saikni starp tirdzniecības politiku, vides politiku un attīstības politiku, kā arī pozitīvo un negatīvo ietekmi, ko minētās politikas var radīt cilvēktiesību ievērošanas jomā; atzinīgi vērtē starptautisko apņemšanos veicināt integrāciju starp vides, dabas katastrofu un klimata pārmaiņu jautājumiem un cilvēktiesībām; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzsver, ka pēdējos gados jaunattīstības valstīs ir būtiski pieaudzis zemes sagrābšanas gadījumu skaits; uzskata, ka cīņa pret ekspluatāciju un resursu sagrābšanu būtu jāizvirza par prioritāti; nosoda tādu praksi kā zemes sagrābšana un neselektīva dabas resursu izmantošana; aicina Komisiju nekavējoties veikt pasākumus, reaģējot uz Parlamenta daudzajām nesenajām rezolūcijām šajā jomā; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, ka cilvēktiesības un piekļuve precēm un pakalpojumiem, tādiem kā ūdens resursi un sanitārija, ir iekļauti sociālajā, izglītības, veselības un drošības politikā; |
| --- | --- |

49.

| 50. | aicina starptautiskās institūcijas, valstu valdības, NVO un iedzīvotājus strādāt sinerģiski, lai noteiktu atbilstīgu tiesisko regulējumu nolūkā ikvienam pasaules iedzīvotājam garantēt piekļuvi ūdens minimumam; uzsver, ka ūdeni nebūtu jāuzskata par pārdošanas preci, bet gan attīstības un ilgtspējības jautājumu, un ka ūdens privatizācija neatceļ valstu pienākumus cilvēktiesību jomā; aicina valstis, kur ūdens ir viens no saspīlējuma vai konfliktu cēloņiem, sadarboties ūdens resursu kopējas izmantošanas jomā, lai panāktu visām pusēm izdevīgu situāciju reģiona ilgtspējības un mierīgas attīstības nolūkā; |
| --- | --- |

50.

Ar demokrātijas atbalstu saistīto problēmu risināšana un darbību īstenošana

| 51. | uzsver, ka ES jāturpina aktīvi atbalstīt demokrātiskas un efektīvas cilvēktiesību iestādes, kā arī pilsonisko sabiedrību to centienos veicināt demokratizāciju; atzinīgi vērtē nenovērtējamo palīdzību, ko pilsoniskās sabiedrības organizācijām sniedz Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instruments, kas joprojām ir galvenais ES instruments ārējās cilvēktiesību politikas īstenošanai; turklāt atzinīgi vērtē Eiropas Demokrātijas fonda saskaņotos centienus veicināt demokrātiju un pamattiesību un brīvību ievērošanu ES austrumu un dienvidu kaimiņreģionos; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atgādina, ka pieredze un atziņas, kas gūtas pārejas procesā uz demokrātiju, īstenojot Savienības paplašināšanās un kaimiņattiecību politikas pasākumus, varētu palīdzēt apzināt labāko praksi, kas būtu izmantojama, lai atbalstītu un nostiprinātu citus demokratizācijas procesus visā pasaulē; |
| --- | --- |

52.

| 53. | šajā sakarībā atkārtoti prasa Komisijai izstrādāt ES pamatnostādnes par atbalstu demokrātijai; |
| --- | --- |

53.

| 54. | iesaka ES pastiprināt centienus, lai izstrādātu plašāku pieeju demokratizācijas procesiem, no kuriem brīvas un taisnīgas vēlēšanas ir tikai viens aspekts, kā palīdzēt nostiprināt demokrātiskās institūcijas un sabiedrības uzticību vēlēšanu procesiem pasaulē; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atzinīgi vērtē astoņas vēlēšanu novērošanas misijas, kā arī astoņas vēlēšanu ekspertu misijas, ko ES 2016. gadā organizējusi visā pasaulē; uzsver, ka ES kopš 2015. gada ir organizējusi 17 vēlēšanu novērošanas misijas un 23 vēlēšanu ekspertu misijas; atkārtoti izsaka atzinību par ES pastāvīgo atbalstu vēlēšanu procesiem un par palīdzības vēlēšanās sniegšanu un atbalstu vietējiem novērotājiem; atzinīgi vērtē un pilnībā atbalsta darbu, ko šai sakarā veic Demokrātijas atbalsta un vēlēšanu koordinācijas grupa; |
| --- | --- |

55.

| 56. | atgādina, ka ir svarīgi veikt atbilstošus turpmākus pasākumus attiecībā uz vēlēšanu novērošanas misiju ziņojumiem un ieteikumiem, tādā veidā palielinot to ietekmi un stiprinot ES atbalstu demokrātijas standartiem attiecīgajās valstīs; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atzinīgi vērtē apņemšanos, ko Komisija, EĀDD un dalībvalstis izteikušas aktuālajā rīcības plānā par cilvēktiesībām un demokrātiju, proti, ciešāk un konsekventāk sadarboties ar vēlēšanu pārvaldes struktūrām, parlamentārajām institūcijām un pilsoniskās sabiedrības organizācijām trešās valstīs, lai veicinātu to līdzdalību un tādējādi stiprinātu demokrātiskos procesus; |
| --- | --- |

57.

| 58. | uzsver, ka paplašināšanās politika ir viens no spēcīgākajiem instrumentiem, ar kā palīdzību nostiprināt demokrātijas principu un cilvēktiesību ievērošanu, ņemot vērā pašreizējos politiskos notikumus kandidātvalstīs un potenciālajās kandidātvalstīs; aicina Komisiju pielikt vairāk pūļu, lai stiprinātu demokrātiskās politikas kultūru, tiesiskuma ievērošanu, plašsaziņas līdzekļu neatkarību, kā arī tiesu neatkarību un cīņu pret korupciju attiecīgajās valstīs; pauž pārliecību, ka Eiropas pārskatītās kaimiņattiecību politikas pamatā arī turpmāk vajadzētu būt cilvēktiesību un demokrātijas principu aizsardzībai, aktīvai veicināšanai un izpildes panākšanai; atkārtoti norāda, ka cilvēktiesību un demokrātijas aizsardzība, aktīvs atbalsts tām un izpildes panākšana ir gan partnervalstu, gan ES interesēs; uzsver arī to, ka ES ir jāpilda savas saistības pret partneriem, jo īpaši kaimiņreģionos, atbalstīt ekonomiskās, sociālās un politiskās reformas, aizsargāt cilvēktiesības un palīdzēt iedibināt tiesiskumu, jo tie ir labākie līdzekļi starptautiskās kārtības stiprināšanai un stabilitātes nodrošināšanai savos kaimiņreģionos; atgādina, ka “Savienība Vidusjūrai” var ietekmēt politisko dialogu šajā jomā un tai tas būtu jādara, kā arī var uzstāt uz lielas uzmanības pievēršanu cilvēktiesību un demokrātijas jautājumiem šajā reģionā; atgādina, ka visām valstīm, kuras vēlas pievienoties ES, ir pilnībā jāgarantē cilvēktiesību ievērošana un stingri jāievēro Kopenhāgenas kritēriji, un to neievērošana var novest pie sarunu iesaldēšanas; |
| --- | --- |

58.

| 59. | uzsver, ka miera veidošana ietver centienus novērst un mazināt konfliktus un stiprināt politisko, sociālekonomisko un drošības institūciju noturību, tādējādi liekot pamatu ilgtspējīgam mieram un ilgtermiņa attīstībai; uzsver, ka tiesiskuma, labas pārvaldības un cilvēktiesību veicināšanai ir ārkārtīgi svarīga nozīme miera uzturēšanā; |
| --- | --- |

59.

Visaptverošas un saskaņotas pieejas nodrošināšana cilvēktiesību un demokrātijas atbalstam, īstenojot ES politikas virzienus

| 60. | ņem vērā to, ka ir pieņemts ES Gada ziņojums par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē 2016. gadā; uzskata, ka gada ziņojums ir neaizstājams līdzeklis, lai novērtētu, sazinātos un apspriestu ES politiku cilvēktiesību un demokrātijas jomā pasaulē, kā arī vērtīgs instruments, kas sniedz visaptverošu pārskatu par ES prioritātēm, centieniem un arī problēmām šajā jomā un kuru var izmantot, lai konstatētu turpmākus veidus to efektīvai risināšanai; |
| --- | --- |

60.

| 61. | atkārtoti uzstājīgi aicina AP/PV piedalīties debatēs ar Eiropas Parlamenta deputātiem divās plenārsēdēs gadā — pirmo reizi, kad tiek sniegts gada ziņojums, un otro reizi saistībā ar patstāvīgo ziņojumu; atkārtoti norāda, ka ir svarīgi uzturēt iestāžu dialogu, īpaši saistībā ar turpmākajiem pasākumiem attiecībā uz Eiropas Parlamenta steidzamajām rezolūcijām par cilvēktiesībām; atgādina, ka arī rakstiskām atbildēm ir liela nozīme iestāžu savstarpējās attiecībās, jo tās ļauj veikt sistemātiskus un padziļinātus turpmākos pasākumus attiecībā uz visiem Parlamenta uzdotajiem jautājumiem un tādējādi veicina efektīvas koordinācijas nostiprināšanu; aicina PV/AP un EĀDD izsmeļoši atbildēt uz jautājumiem, uz kuriem jāatbild rakstiski, un ar cilvēktiesībām saistītos jautājumus apspriest visaugstākā līmeņa dialogā ar iesaistītajām valstīm; |
| --- | --- |

61.

| 62. | atzinīgi vērtē EĀDD un Komisijas izsmeļošos ziņojumus par darbībām, ko ES 2016. gadā veikusi cilvēktiesību un demokrātijas jomā; tomēr uzskata, ka gada ziņojuma par cilvēktiesībām un demokrātiju pašreizējo formātu varētu uzlabot, piedāvājot labāku pārskatu par ES pasākumu konkrēto ietekmi uz cilvēktiesību un demokrātijas stāvokli trešās valstīs; |
| --- | --- |

62.

| 63. | atkārtoti pauž viedokli, ka ES Stratēģiskā satvara un pirmā rīcības plāna cilvēktiesību un demokrātijas jomā pieņemšana 2012. gadā bija ievērojams ES sasniegums, tās ārējo attiecību pamatā izvirzot cilvēktiesības un demokrātiju; atzinīgi vērtē to, ka Padome 2015. gada jūlijā pieņēma jaunu rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā 2015.–2019. gadam un 2017. gadā veica tā vidusposma pārskatīšanu; aicina AP/PV, EĀDD, Komisiju, Padomi un dalībvalstis nodrošināt aktuālā rīcības plāna efektīvu un saskaņotu īstenošanu, tostarp patiesi sadarbojoties ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām; uzsver, ka dalībvalstīm būtu jāziņo par plāna īstenošanu; vērš īpašu uzmanību uz to, ka ir svarīgi palielināt instrumentu, kurus izmanto cilvēktiesību ievērošanas un demokrātijas veicināšanai pasaulē, efektivitāti un ietekmi vietējā mērogā; |
| --- | --- |

63.

| 64. | atkārtoti pauž viedokli, ka ir vajadzīga stabila vienprātība un labāka koordinācija starp dalībvalstīm un ES iestādēm, kā arī patiesa sadarbība ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām vietējā, valsts un starptautiskā līmenī, lai saskaņoti un konsekventi īstenotu cilvēktiesību un demokrātijas jomā izvirzīto uzdevumu izpildi; stingri uzsver, ka dalībvalstīm būtu jāuzņemas lielāka atbildība par rīcības plāna un ES stratēģiskā satvara īstenošanu un tie jāizmanto kā paraugs, lai veicinātu cilvēktiesības un demokrātiju divpusējās un daudzpusējās attiecībās; |
| --- | --- |

64.

| 65. | uzsver, ka ESĪP cilvēktiesību jautājumos Stavros Lambrinidis darbībai ir būtiska nozīme, lai veicinātu ES atpazīstamību un efektivitāti cilvēktiesību un demokrātijas principu aizsardzības jomā visā pasaulē, un uzsver viņa ieguldījumu ES cilvēktiesību politikas saskaņotā un konsekventā īstenošanā; atzinīgi vērtē to, ka ESĪP pilnvaras ir pagarinātas līdz 2019. gada 28. februārim, un atgādina par savu prasību noteikt tās par pastāvīgām pilnvarām; šajā sakarā iesaka, ka ESĪP būtu vajadzīgas pilnvaras pašiniciatīvai, lielāka publiskā atpazīstamība un pienācīgi personāla un finanšu resursi, lai pilnībā izmantotu savu potenciālu; turklāt iesaka ESĪP palielināt savas darbības, plānu, progresa ziņojumu un novērtējumu pārredzamību; |
| --- | --- |

65.

| 66. | norāda, ka par ES ĪP Cilvēktiesību jautājumos darbu un ietekmi var uzzināt tikai daļēji, proti, no gada ziņojuma par cilvēktiesībām novērtējuma, viņa sociālo mediju konta un pieejamām runām; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pilnībā atbalsta valstu cilvēktiesību stratēģijas, kas ES mēroga rīcību ļauj pielāgot katras valsts konkrētajai situācijai un vajadzībām; atkārtoti aicina nodrošināt Eiropas Parlamenta deputātu piekļuvi stratēģiju saturam; stingri uzsver, ka ir svarīgi ņemt vērā valstu cilvēktiesību stratēģijas visos politikas veidošanas līmeņos attiecībās ar konkrētām trešām valstīm; atkārtoti norāda, ka valstu cilvēktiesību stratēģijām būtu jāatbilst ES darbībām, kas īstenojamas katrā valstī atkarībā no konkrētas situācijas, un vajadzības gadījumā tajās būtu jāietver izmērāmi sasniegtā progresa rādītāji un to pielāgošanas iespēja; |
| --- | --- |

67.

| 68. | atzinīgi vērtē to, ka visas ES delegācijas un KDAP misijas ir iecēlušas kontaktpersonas jautājumos par cilvēktiesībām un dzimumu līdztiesību; atgādina par savu ieteikumu AP/PV un EĀDD izstrādāt skaidras darbības pamatnostādnes par delegāciju kontaktpersonu uzdevumiem, lai tās spētu rīkoties kā pilnvērtīgi cilvēktiesību konsultanti un veikt šo darbu efektīvi; |
| --- | --- |

68.

| 69. | atzīst, ka cilvēktiesību dialogi ar trešām valstīm var būt efektīvs divpusējas iesaistes un sadarbības mehānisms cilvēktiesību veicināšanai un aizstāvībai; atzinīgi vērtē cilvēktiesību dialogu izveidi ar aizvien vairākām valstīm; atzinīgi vērtē un atbalsta pilsoniskās sabiedrības līdzdalību sagatavošanās dialogos; atkārtoti aicina izstrādāt visaptverošu mehānismu cilvēktiesību dialogu darbības uzraudzībai un pārskatīšanai; |
| --- | --- |

69.

| 70. | atgādina, ka ES ir apņēmusies cilvēktiesību un demokrātijas jautājumam piešķirt būtisku nozīmi attiecībās ar trešām valstīm; tādēļ uzsver, ka cilvēktiesību un demokrātijas principu veicināšana, tostarp cilvēktiesību nosacījumu klauzulu iekļaušana starptautiskos nolīgumos, jāatbalsta visos ES politikas virzienos ar ārējo dimensiju, piemēram, paplašināšanās un kaimiņattiecību politikā, KDAP, kā arī vides, attīstības, drošības, terorisma apkarošanas, tirdzniecības, migrācijas, tieslietu un iekšlietu politikā; |
| --- | --- |

70.

| 71. | atgādina, ka sankcijas ir būtisks ES KĀDP elements; mudina Padomi pieņemt ES tiesību aktos paredzētās sankcijas, kad tās nepieciešamas KĀDP mērķu sasniegšanai, jo īpaši lai aizsargātu cilvēktiesības, kā arī konsolidētu un atbalstītu demokrātiju, vienlaikus nodrošinot, ka tās neskar civiliedzīvotājus; aicina šīs sankcijas galvenokārt vērst pret amatpersonām, kuras ir atbildīgas par cilvēktiesību pārkāpumiem, lai tās sodītu par noziegumiem un ļaunprātīgu praksi; |
| --- | --- |

71.

| 72. | atzīmē Komisijas centienus ievērot saistības un iekļaut cilvēktiesību jautājumus ietekmes novērtējumos attiecībā uz leģislatīviem un neleģislatīviem priekšlikumiem, īstenošanas pasākumiem un tirdzniecības un investīciju nolīgumiem; mudina Komisiju uzlabot ietekmes novērtējumu kvalitāti un vispusību un nodrošināt cilvēktiesību jautājumu sistemātisku iekļaušanu leģislatīvajos un neleģislatīvajos priekšlikumos; |
| --- | --- |

72.

| 73. | atkārtoti pauž pilnīgu atbalstu ES stingrajai apņēmībai veicināt cilvēktiesību un demokrātijas principus, saskaņā ar LES 21. un 22. pantu sadarbojoties ar ANO struktūrām un tās specializētajām aģentūrām, Eiropas Padomi, Eiropas Drošības un sadarbības organizāciju (EDSO), Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (ESAO), reģionālām organizācijām, tādām kā Dienvidaustrumāzijas valstu asociācija (ASEAN), Dienvidāzijas Reģionālās sadarbības asociācija (SAARC), Āfrikas Savienība, Arābu līga un citām organizācijām; |
| --- | --- |

73.

| 74. | uzsver, ka jaunajā rīcības plānā noteikto vērienīgo mērķu sasniegšanai ES ir jāatvēl pietiekami daudz resursu un zinātības, gan nodrošinot tam atbilstīgus cilvēkresursus delegācijās un galvenajā mītnē, gan nodrošinot pieejamu finansējumu; |
| --- | --- |

74.

| 75. | turklāt atkārtoti pauž viedokli, ka ir ļoti svarīgi, lai ES aktīvi un saskaņoti iesaistītos visos ANO cilvēktiesību mehānismos, jo īpaši ANO Ģenerālās asamblejas Trešajā komitejā un ANO Cilvēktiesību padomē; atzinīgi vērtē EĀDD, ES delegāciju Ņujorkā un Ženēvā un dalībvalstu centienus palielināt ES saskaņotību cilvēktiesību jautājumos ANO līmenī; mudina ES rīkoties aktīvāk, lai tiktu sadzirdēts tās viedoklis, tostarp pastiprinot arvien pieaugošo pārrobežu reģionālo iniciatīvu praksi, kā arī veicot līdzsponsorēšanu un uzņemoties vadošo lomu rezolūciju izstrādē; uzsver, ka ES vadībai ir jāvirza reformas ANO, kuru mērķis ir panākt ietekmīgāku un spēcīgāku uz noteikumiem balstītu daudzpusējo sistēmu, kā arī nodrošināt efektīvāku cilvēktiesību aizsardzību un starptautisko tiesību veicināšanu, |
| --- | --- |

75.

o

o o

| 76. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES īpašajam pārstāvim cilvēktiesību jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO Drošības padomei, ANO ģenerālsekretāram, ANO Ģenerālās asamblejas 70. sesijas priekšsēdētājam, ANO Cilvēktiesību padomes priekšsēdētājam, ANO Augstajam cilvēktiesību komisāram un ES delegāciju vadītājiem. |
| --- | --- |

76.

---

(1)  http://www.ohchr.org/Documents/ProfessionalInterest/cedaw.pdf

(2)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/69/167

(3)  https://treaties.un.org/doc/source/docs/A_RES_45_158-E.pdf

(4)  http://www.unhcr.org/3b66c2aa10

(5)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf

(6)  http://www.un.org/en/development/desa/population/migration/generalassembly/docs/ globalcompact/A_RES_71_1.pdf

(7)  https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld

(8)  https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/rms/090000168008482e

(9)  http://www.oecd.org/corporate/mne/oecdguidelinesformultinationalenterprises.htm

(10)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/ foraff/131181.pdf

(11)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/ foraff/131181.pdf

(12)  http://europa.eu/globalstrategy/sites/globalstrategy/files/regions/files/ eugs_review_web_0.pdf

(13)  http://europa.eu/globalstrategy/sites/globalstrategy/files/full_brochure_year_1.pdf

(14)  OV L 76, 22.3.2011., 56. lpp.

(15)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/eu_guidelines_rights_of_child_0.pdf

(16)  https://ec.europa.eu/europeaid/sites/devco/files/european-consensus-on-development-final-20170626_en.pdf

(17)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/eu_human_rights_guidelines_on_ freedom_of_expression_online_and_offline_en.pdf

(18)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/137585.pdf

(19)  http://www.ceceurope.org/wp-content/uploads/2015/08/CofEU_119404.pdf

(20)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/guidelines_death_penalty_st08416_en.pdf

(21)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/20120626_guidelines_en.pdf

(22)  https://www.osce.org/odihr/19223?download=true

(23)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/137584.pdf

(24)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/eu_guidelines_on_human_rights_ dialogues_with_third_countries.pdf

(25)  OV C 303, 15.12.2009., 12. lpp.

(26)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/16173_08_en.pdf

(27)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/10019_08_en.pdf

(28)  OV L 130, 19.5.2017., 1. lpp.

(29)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/eu_guidelines_hrd_en.pdf

(30)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10255-2016-INIT/en/pdf

(31)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0344.

(32)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0502.

(33)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0404.

(34)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0405.

(35)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0300.

(36)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0020.

(37)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0066.

(38)  OV C 181, 19.5.2016., 69. lpp.

(39)  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/RegularSessions/Session31/ Documents/A_HRC_31_56_en.doc

(40)  OV C 153 E, 31.5.2013., 115. lpp.

(41)  OV L 134, 29.5.2009., 1. lpp.

(42)  OV L 101, 15.4.2011., 1. lpp.

(43)  OV C 310, 25.8.2016., 35. lpp.

---

Ceturtdiena, 2017. gada 14. decembra

| 11.10.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 369/73 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 369/73

---

P8_TA(2017)0496

Vārda brīvība Vjetnamā, jo īpaši Nguyen Van Hoa lieta

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. decembra rezolūcija par vārda brīvību Vjetnamā, jo īpaši Nguyen Van Hoa lietu (2017/3001(RSP))

(2018/C 369/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Vjetnamu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Vjetnamu,

| — | ņemot vērā 2017. gada 1. decembra 7. ES un Vjetnamas cilvēktiesību dialogu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 1. decembra 7. ES un Vjetnamas cilvēktiesību dialogu,

| — | ņemot vērā 2012. gada 27. jūnijā parakstīto ES un Vjetnamas Partnerības un sadarbības nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 27. jūnijā parakstīto ES un Vjetnamas Partnerības un sadarbības nolīgumu,

| — | ņemot vērā 2008. gada ES Pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada ES Pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kuram Vjetnama pievienojās 1982. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kuram Vjetnama pievienojās 1982. gadā,

| — | ņemot vērā Eiropas ombuda 2016. gada 26. februāra lēmumu lietā 1409/2014/MHZ par to, ka Eiropas Komisija nav veikusi ES un Vjetnamas brīvās tirdzniecības nolīguma ietekmes uz cilvēktiesībām iepriekšēju novērtējumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas ombuda 2016. gada 26. februāra lēmumu lietā 1409/2014/MHZ par to, ka Eiropas Komisija nav veikusi ES un Vjetnamas brīvās tirdzniecības nolīguma ietekmes uz cilvēktiesībām iepriekšēju novērtējumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā ES uzskata Vjetnamu par svarīgu partneri Āzijā; tā kā 2015. gads iezīmēja ES un Vjetnamas attiecību 25. gadadienu; tā kā šīs attiecības ir strauji paplašinājušās, no tirdzniecības un atbalsta pāraugot visaptverošākā partnerībā; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES uzskata Vjetnamu par svarīgu partneri Āzijā; tā kā 2015. gads iezīmēja ES un Vjetnamas attiecību 25. gadadienu; tā kā šīs attiecības ir strauji paplašinājušās, no tirdzniecības un atbalsta pāraugot visaptverošākā partnerībā;

| B. | tā kā 2017. gada 11. janvārī ģimene ziņoja par 22 gadus vecā videoreportiera un blogera Nguyen Van Hoa pazušanu, bet vēlāk atklājās, ka policija viņu ir aizturējusi bez oficiāla tiesas lēmuma; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2017. gada 11. janvārī ģimene ziņoja par 22 gadus vecā videoreportiera un blogera Nguyen Van Hoa pazušanu, bet vēlāk atklājās, ka policija viņu ir aizturējusi bez oficiāla tiesas lēmuma;

| C. | tā kā Nguyen Van Hoa sākotnēji tika apcietināts saskaņā ar Vjetnamas krimināllikuma 258. pantu un apsūdzēts par “demokrātisko brīvību ļaunprātīgu izmantošanu, lai kaitētu valsts interesēm”; tā kā 2017. gada aprīlī apsūdzība tika pastiprināta, apsūdzot viņu par 88. panta pārkāpšanu; tā kā Krimināllikuma 88. pants tiek plaši izmantots pret cilvēktiesību aizstāvjiem, kuri norādījuši uz pārkāpumiem Vjetnamā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Nguyen Van Hoa sākotnēji tika apcietināts saskaņā ar Vjetnamas krimināllikuma 258. pantu un apsūdzēts par “demokrātisko brīvību ļaunprātīgu izmantošanu, lai kaitētu valsts interesēm”; tā kā 2017. gada aprīlī apsūdzība tika pastiprināta, apsūdzot viņu par 88. panta pārkāpšanu; tā kā Krimināllikuma 88. pants tiek plaši izmantots pret cilvēktiesību aizstāvjiem, kuri norādījuši uz pārkāpumiem Vjetnamā;

| D. | tā kā 2017. gada 27. novembrīNguyen Van Hoa tika piespriests septiņu gadu cietumsods par to, ka viņš tiešsaistē izplatījis informāciju, tostarp videomateriālus, par 2016. gada aprīlī notikušo vides katastrofu Ha Tinh provincē, kad Taivānas tērauda ražošanas uzņēmums Formosa Ha Tinh nelegāli izgāza okeānā toksiskus rūpnieciskos atkritumus, kas postoši ietekmēja piekrastes vidi 200 km garumā, iznīcinot jūras faunu un radot cilvēku saslimšanas; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2017. gada 27. novembrīNguyen Van Hoa tika piespriests septiņu gadu cietumsods par to, ka viņš tiešsaistē izplatījis informāciju, tostarp videomateriālus, par 2016. gada aprīlī notikušo vides katastrofu Ha Tinh provincē, kad Taivānas tērauda ražošanas uzņēmums Formosa Ha Tinh nelegāli izgāza okeānā toksiskus rūpnieciskos atkritumus, kas postoši ietekmēja piekrastes vidi 200 km garumā, iznīcinot jūras faunu un radot cilvēku saslimšanas;

| E. | tā kā šī katastrofa izraisīja lielu Vjetnamas iedzīvotāju sašutumu, aktīvu darbību sociālajos tīklos un masu demonstrācijās visās Vjetnamas lielākajās pilsētās; tā kā Nguyen Van Hoa arests bijis viens no vairākiem arestiem, ko Vjetnamas iestādes veica pirms Tet brīvdienām; |
| --- | --- |

E.

tā kā šī katastrofa izraisīja lielu Vjetnamas iedzīvotāju sašutumu, aktīvu darbību sociālajos tīklos un masu demonstrācijās visās Vjetnamas lielākajās pilsētās; tā kā Nguyen Van Hoa arests bijis viens no vairākiem arestiem, ko Vjetnamas iestādes veica pirms Tet brīvdienām;

| F. | tā kā Ha Tinh provinces tautas tiesa divarpus stundu procesā nolēma, ka Nguyen Van Hoa ir vainojams pretvalstiskā propagandā saskaņā ar Krimināllikuma 88. pantu; tā kā Nguyen Van Hoa netika dotas tiesības uz advokāta palīdzību pārstāvībai tiesas sēdē; |
| --- | --- |

F.

tā kā Ha Tinh provinces tautas tiesa divarpus stundu procesā nolēma, ka Nguyen Van Hoa ir vainojams pretvalstiskā propagandā saskaņā ar Krimināllikuma 88. pantu; tā kā Nguyen Van Hoa netika dotas tiesības uz advokāta palīdzību pārstāvībai tiesas sēdē;

| G. | tā kā 2017. gada 30. novembrī Vjetnamas tiesa apstiprināja citai blogerei Nguyen Ngoc Nhu Quynh piespriesto 10 gadu cietumsodu par pretvalstisku propagandu pēc tam, kad viņa rakstīja kritiskas publikācijas par kaitējumiem videi, politiku un nāves gadījumiem policijas apcietinājumā; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2017. gada 30. novembrī Vjetnamas tiesa apstiprināja citai blogerei Nguyen Ngoc Nhu Quynh piespriesto 10 gadu cietumsodu par pretvalstisku propagandu pēc tam, kad viņa rakstīja kritiskas publikācijas par kaitējumiem videi, politiku un nāves gadījumiem policijas apcietinājumā;

| H. | tā kā ANO Cilvēktiesību birojs un tā īpašās procedūras un mehānismi ir vairākkārt nosodījuši Krimināllikuma 88. pantu un vairākus citus noteikumus, jo tie ir pretrunā starptautiskajiem tiesību aktiem cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

H.

tā kā ANO Cilvēktiesību birojs un tā īpašās procedūras un mehānismi ir vairākkārt nosodījuši Krimināllikuma 88. pantu un vairākus citus noteikumus, jo tie ir pretrunā starptautiskajiem tiesību aktiem cilvēktiesību jomā;

| I. | tā kā lielākā daļa plašsaziņas līdzekļu pieder valstij un ir tās kontrolē; tā kā preses brīvība ir stingri ierobežota; tā kā Vjetnama ierindojas 175. vietā no 180 valstīm organizācijas “Reportieri bez robežām” 2017. gada preses brīvības indeksā; tā kā uz Vjetnamas iedzīvotāju plašo sašutumu pēc katastrofas Ha Tinh provincē iestādes reaģēja, nekavējoši bloķējot piekļuvi sociālajiem tīkliem, vardarbīgi apspiežot demonstrācijas un arestējot demonstrantus; |
| --- | --- |

I.

tā kā lielākā daļa plašsaziņas līdzekļu pieder valstij un ir tās kontrolē; tā kā preses brīvība ir stingri ierobežota; tā kā Vjetnama ierindojas 175. vietā no 180 valstīm organizācijas “Reportieri bez robežām” 2017. gada preses brīvības indeksā; tā kā uz Vjetnamas iedzīvotāju plašo sašutumu pēc katastrofas Ha Tinh provincē iestādes reaģēja, nekavējoši bloķējot piekļuvi sociālajiem tīkliem, vardarbīgi apspiežot demonstrācijas un arestējot demonstrantus;

| J. | tā kā 2016. gada aprīlī Vjetnamā pieņēma Likumu par piekļuvi informācijai un grozīja Likumu par presi, ierobežojot vārda brīvību un pastiprinot cenzūru, un ir pieņemti arī noteikumi, ar ko aizliedz demonstrācijas pie tiesu iestādēm tiesas prāvu laikā; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2016. gada aprīlī Vjetnamā pieņēma Likumu par piekļuvi informācijai un grozīja Likumu par presi, ierobežojot vārda brīvību un pastiprinot cenzūru, un ir pieņemti arī noteikumi, ar ko aizliedz demonstrācijas pie tiesu iestādēm tiesas prāvu laikā;

| K. | tā kā Vjetnamā tiek apspiesta reliģijas un ticības brīvība un katoļu baznīca un neatzītās reliģiskās kopienas, piemēram, Vjetnamas apvienotā budistu baznīca, vairākas protestantu baznīcas un citas kopienas, tostarp centrālajā kalnienē dzīvojošās minoritātes, joprojām tiek nesaudzīgi vajātas reliģijas dēļ; |
| --- | --- |

K.

tā kā Vjetnamā tiek apspiesta reliģijas un ticības brīvība un katoļu baznīca un neatzītās reliģiskās kopienas, piemēram, Vjetnamas apvienotā budistu baznīca, vairākas protestantu baznīcas un citas kopienas, tostarp centrālajā kalnienē dzīvojošās minoritātes, joprojām tiek nesaudzīgi vajātas reliģijas dēļ;

| L. | tā kā 7. ES un Vjetnamas cilvēktiesību dialogā tika apspriesti jautājumi par vārda, biedrošanās, pulcēšanās, reliģijas un ticības brīvību un piekļuvi informācijai; tā kā ES uzsvēra pilsoņu un politisko tiesību stāvokļa pasliktināšanos Vjetnamā; tā kā ES mudināja Vjetnamu izsniegt pastāvīgus uzaicinājumus ANO īpašajām procedūrām, |
| --- | --- |

L.

tā kā 7. ES un Vjetnamas cilvēktiesību dialogā tika apspriesti jautājumi par vārda, biedrošanās, pulcēšanās, reliģijas un ticības brīvību un piekļuvi informācijai; tā kā ES uzsvēra pilsoņu un politisko tiesību stāvokļa pasliktināšanos Vjetnamā; tā kā ES mudināja Vjetnamu izsniegt pastāvīgus uzaicinājumus ANO īpašajām procedūrām,

| 1. | nosoda Nguyen Van Hoa notiesāšanu, piespriežot viņam septiņu gadu cietumsodu; uzsver, ka Nguyen Van Hoa izmantoja savas tiesības uz vārda brīvību; mudina Vjetnamas iestādes nekavējoties un bez jebkādiem nosacījumiem atbrīvot Nguyen Van Hoa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž bažas, ka arvien vairāk Vjetnamas iedzīvotāju tiek aizturēti, apcietināti un notiesāti par sava viedokļa paušanu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž bažas, ka iestādes īsteno arvien ierobežojošāku pieeju attiecībā uz vārda brīvību un citām brīvībām; šajā sakarībā nosoda to, ka iestādes izmanto aktīvistu fizisku un psiholoģisku vajāšanu, ārpustiesas mājas arestu, spiedienu uz advokātiem, darba devējiem, namīpašniekiem un ģimenes locekļiem, kā arī aktīvu uzraudzību; turklāt pauž bažas par pārvietošanās brīvības ierobežojumiem, lai novērstu blogeru un aktīvistu piedalīšanos sabiedriskos pasākumos, piemēram, diskusijās par cilvēktiesībām, un citu aktīvistu tiesās; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Vjetnamas iestādes atbrīvot visus iedzīvotājus, kuri aizturēti par tiesību uz vārda brīvību izmantošanu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Vjetnamas iestādes izbeigt jebkādu cilvēktiesību aizstāvju ierobežošanu un viņu vajāšanu, kā arī visos gadījumos garantēt, ka viņi spēj īstenot savas likumīgās darbības cilvēktiesību jomā, nebaidoties no represijām un bez jebkādiem ierobežojumiem, tostarp tiesas vajāšanas; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž nopietnas bažas par to, ka Vjetnamas krimināllikumā plaši tiek piemēroti noteikumi saistībā ar valsts drošību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nosoda to, ka Vjetnama piemēro nāvessodu saistībā ar dažiem pantiem valsts drošības jomā, kā noteikts tās grozītajā valsts Krimināllikumā, un to, ka nāvessodu piespriešana turpinās; atkārtoti apliecina ES stingro nostāju pret nāvessodu visos gadījumos un bez izņēmuma; atkārtoti aicina Vjetnamas iestādes noteikt nāvessoda moratoriju kā pirmo soli ceļā uz šī soda mēra atcelšanu par visiem noziegumiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mudina Vjetnamas valdību grozīt noteiktus Krimināllikuma pantus, tostarp 88. pantu par propagandu un 79. pantu par darbībām, kuru mērķis ir gāzt administrāciju, un ko OHCHR ir raksturojusi kā starptautisko cilvēktiesību aktu pārkāpumu, kā arī nodrošināt, lai rūpes par valsts drošību netiktu izmantotas par ieganstu cilvēktiesību, tostarp vārda brīvības un reliģijas un ticības brīvības apspiešanai; pauž bažas par jauno likumu par apvienībām un likumu par ticību un reliģiju, kas nav savienojami ar starptautiskām tiesību normām; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mudina Vjetnamas valdību izsniegt pastāvīgu uzaicinājumu ANO īpašajām procedūrām, it sevišķi īpašajam referentam jautājumos par uzskatu un vārda brīvības tiesību veicināšanu un aizsardzību un īpašajam referentam cilvēktiesību aizstāvju jautājumos, un piešķirt viņiem brīvu un netraucētu piekļuvi visām personām, ar kurām tie vēlas apspriesties; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē to, ka Vjetnama ratificējusi ANO Konvenciju pret spīdzināšanu, un mudina īstenot Konvenciju pilnvērtīgi, tostarp nodrošinot regulāru un detalizētu informāciju saskaņā ar tās noteikumiem; uzstāj, ka ar spīdzināšanu vai citādu sliktu apiešanos iegūta atzīšanās nedrīkst tikt izmantota kā pierādījums, lai notiesātu personas, kas apsūdzētas par propagandu vai citām politiski motivētām apsūdzībām; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzinīgi vērtē nostiprinātās partnerattiecības un cilvēktiesību dialogu starp ES un Vjetnamu un atgādina, cik svarīgs ir dialogs kā būtisks un efektīvi izmantojams instruments, lai pavadītu un iedrošinātu Vjetnamu nepieciešamo reformu īstenošanā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē to, ka 7. ES un Vjetnamas cilvēktiesību dialogā ES rosinājusi jautājumus par vārda un biedrošanās brīvību un arvien biežākajiem aizturēšanas, apcietināšanas un notiesāšanas gadījumiem; stingri mudina Komisiju dialoga ietvaros uzraudzīt progresu šajā jomā, ieviešot kritērijus un uzraudzības mehānismus; mudina Komisiju un Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos turpināt diskutēt par vārda brīvību regulārā dialogā ar Vjetnamu, tostarp nākamajā Āzijas un Eiropas sanāksmes (ASEM) samitā 2018. gadā Briselē; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Vjetnamas iestādes veikt likumdošanas pasākumus, kuru mērķis ir atjaunot un rehabilitēt vietējo ekonomiku, un tā risināt vides katastrofu Ha Tinh provincē, kas izraisīja zivju masveida bojāeju šajā reģionā un ietekmēja tūkstošiem cilvēku dzīvi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociācijas (ASEAN) ģenerālsekretāram un Vjetnamas valdībai un Valsts asamblejai. |
| --- | --- |

14.

---

| 11.10.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 369/76 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 369/76

---

P8_TA(2017)0497

Kambodža: opozīcijas aizliegšana

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. decembra rezolūcija par Kambodžu: īpaši par CNRP partijas likvidāciju (2017/3002(RSP))

(2018/C 369/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Kambodžu, jo īpaši 2017. gada 14. septembra rezolūciju (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Kambodžu, jo īpaši 2017. gada 14. septembra rezolūciju (1),

| — | ņemot vērā Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas (ASEAN) delegācijas 2017. gada 30. un 31. oktobra Eiropas Parlamenta apmeklējumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas (ASEAN) delegācijas 2017. gada 30. un 31. oktobra Eiropas Parlamenta apmeklējumu,

| — | ņemot vērā 2008. gada ES Pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada ES Pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) runaspersonas 2017. gada 16. novembra paziņojumu par Kambodžas Nacionālās glābšanas partijas likvidāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) runaspersonas 2017. gada 16. novembra paziņojumu par Kambodžas Nacionālās glābšanas partijas likvidāciju,

| — | ņemot vērā 1997. gada Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Kambodžas Karalisti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1997. gada Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Kambodžas Karalisti,

| — | ņemot vērā ES 2017. gada 22. februāra vietējo paziņojumu par politisko situāciju Kambodžā un ES delegācijas runaspersonas 2017. gada 3. septembra un 2017. gada 25. augusta paziņojumus par politiskās telpas ierobežojumiem Kambodžā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES 2017. gada 22. februāra vietējo paziņojumu par politisko situāciju Kambodžā un ES delegācijas runaspersonas 2017. gada 3. septembra un 2017. gada 25. augusta paziņojumus par politiskās telpas ierobežojumiem Kambodžā,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1999. gada 8. martā pieņemto Rezolūciju (A/RES/53/144) par personu, grupu un sabiedrisko struktūru tiesībām un pienākumiem veicināt un aizsargāt vispārēji atzītas cilvēktiesības un pamatbrīvības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1999. gada 8. martā pieņemto Rezolūciju (A/RES/53/144) par personu, grupu un sabiedrisko struktūru tiesībām un pienākumiem veicināt un aizsargāt vispārēji atzītas cilvēktiesības un pamatbrīvības,

| — | ņemot vērā 1991. gada Parīzes miera līgumu, kura 15. pantā ir pausta apņemšanās Kambodžā ievērot cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp no starptautisko līguma parakstītāju puses, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1991. gada Parīzes miera līgumu, kura 15. pantā ir pausta apņemšanās Kambodžā ievērot cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp no starptautisko līguma parakstītāju puses,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas konvenciju par asociāciju brīvību un tiesību aizsardzību, apvienojoties organizācijās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas konvenciju par asociāciju brīvību un tiesību aizsardzību, apvienojoties organizācijās,

| — | ņemot vērā Kambodžas konstitūciju, jo īpaši tās 41. pantu, kurā nostiprinātas vārda un pulcēšanās tiesības un brīvības, 35. pantu par tiesībām uz politisko līdzdalību un 80. pantu par deputāta imunitāti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kambodžas konstitūciju, jo īpaši tās 41. pantu, kurā nostiprinātas vārda un pulcēšanās tiesības un brīvības, 35. pantu par tiesībām uz politisko līdzdalību un 80. pantu par deputāta imunitāti,

| — | ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 2017. gadā cilvēktiesību situācija Kambodžā pasliktinājās vēl vairāk, aizvien pieaugot politiskās opozīcijas dalībnieku, cilvēktiesību aktīvistu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju apcietināšanu skaitam; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2017. gadā cilvēktiesību situācija Kambodžā pasliktinājās vēl vairāk, aizvien pieaugot politiskās opozīcijas dalībnieku, cilvēktiesību aktīvistu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju apcietināšanu skaitam;

| B. | tā kā Kambodžas parlaments 2017. gadā “Likumā par politiskajām partijām” pieņēma divus represīvu grozījumu kopumus, kuros ir ietverti daudzi ierobežojumi, kas īpaši izstrādāti tā, lai radītu šķēršļus opozīcijas partijām; |
| --- | --- |

B.

tā kā Kambodžas parlaments 2017. gadā “Likumā par politiskajām partijām” pieņēma divus represīvu grozījumu kopumus, kuros ir ietverti daudzi ierobežojumi, kas īpaši izstrādāti tā, lai radītu šķēršļus opozīcijas partijām;

| C. | tā kā 2017. gada 6. oktobrī Iekšlietu ministrija iesniedza prasību Augstākajā tiesā saskaņā ar “Likumu par politiskajām partijām” likvidēt Kambodžas Nacionālās glābšanas partiju (CNRP); |
| --- | --- |

C.

tā kā 2017. gada 6. oktobrī Iekšlietu ministrija iesniedza prasību Augstākajā tiesā saskaņā ar “Likumu par politiskajām partijām” likvidēt Kambodžas Nacionālās glābšanas partiju (CNRP);

| D. | tā kā 2017. gada 16. novembrī Augstākā tiesa vienu dienu ilgušas tiesas sēdes beigās izziņoja CNRP likvidāciju; tā kā Augstākā tiesa ir arī uz pieciem gadiem aizliegusi 118 CNRP politiķu politisko aktivitāti; tā kā šis lēmums, kura pamatā bija divas strīdīgu grozījumu “Likumā par politiskajām partijām” kārtas, atbrīvo valdību no opozīcijas pirms nākamā gada vispārējām vēlēšanām, kas paredzētas 2018. gada jūlijā; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2017. gada 16. novembrī Augstākā tiesa vienu dienu ilgušas tiesas sēdes beigās izziņoja CNRP likvidāciju; tā kā Augstākā tiesa ir arī uz pieciem gadiem aizliegusi 118 CNRP politiķu politisko aktivitāti; tā kā šis lēmums, kura pamatā bija divas strīdīgu grozījumu “Likumā par politiskajām partijām” kārtas, atbrīvo valdību no opozīcijas pirms nākamā gada vispārējām vēlēšanām, kas paredzētas 2018. gada jūlijā;

| E. | tā kā Kambodžas iestādes gadiem ilgi vajā un aizskar opozīcijas partijas biedrus; tā kā mazāk nekā 40 % no CNRP deputātiem Parlamentā ir palikuši Kambodžā pēc tam, kad pārējie locekļi bija spiesti pamest valsti, jo viņiem draudēja apcietināšana; |
| --- | --- |

E.

tā kā Kambodžas iestādes gadiem ilgi vajā un aizskar opozīcijas partijas biedrus; tā kā mazāk nekā 40 % no CNRP deputātiem Parlamentā ir palikuši Kambodžā pēc tam, kad pārējie locekļi bija spiesti pamest valsti, jo viņiem draudēja apcietināšana;

| F. | tā kā Iekšlietu ministrijai ir plašas pilnvaras apturēt politiskās partijas, pamatojoties uz neskaidri definētiem kritērijiem; tā kā 2017. gada 2. oktobrī Iekšlietu ministrija saskaņā ar “Likuma par politiskajām partijām” 19. un 20. pantu likvidēja 20 politiskās partijas; |
| --- | --- |

F.

tā kā Iekšlietu ministrijai ir plašas pilnvaras apturēt politiskās partijas, pamatojoties uz neskaidri definētiem kritērijiem; tā kā 2017. gada 2. oktobrī Iekšlietu ministrija saskaņā ar “Likuma par politiskajām partijām” 19. un 20. pantu likvidēja 20 politiskās partijas;

| G. | tā kā 2017. gada 3. septembrīCNRP priekšsēdētāju Kem Sokha apcietināja un saskaņā ar Kambodžas Kriminālkodeksa 443. pantu apsūdzēja valsts nodevībā, neraugoties uz parlamenta deputāta imunitāti; tā kā Kem Sokha iesniegto lūgumu viņu atbrīvot pret drošības naudu noraidīja 2017. gada 26. septembrī, kad viņš nevarēja piedalīties tiesas sēdē, jo ieslodzījuma vietu departaments apgalvoja, ka tas nevar nodrošināt viņa drošību; tā kā saskaņā ar cilvēktiesību organizāciju sniegto informāciju viņu 2017. gada 24. novembrī nopratināja, lai gan viņš nevarēja pienācīgi izmantot juridisko palīdzību vai privātu medicīnisko aprūpi; tā kā viņa juridiskais statuss ir jāprecizē; tā kā lūgums viņu atbrīvot pret drošības naudu tagad ir iesniegts Augstākajā tiesā; tā kā atzīšanas par vainīgu gadījumā viņam draud līdz 30 gadiem ilgs cietumsods; tā kā Tiesas priekšsēdētājs Dith Munty ir valdošās partijas pastāvīgās komitejas loceklis; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2017. gada 3. septembrīCNRP priekšsēdētāju Kem Sokha apcietināja un saskaņā ar Kambodžas Kriminālkodeksa 443. pantu apsūdzēja valsts nodevībā, neraugoties uz parlamenta deputāta imunitāti; tā kā Kem Sokha iesniegto lūgumu viņu atbrīvot pret drošības naudu noraidīja 2017. gada 26. septembrī, kad viņš nevarēja piedalīties tiesas sēdē, jo ieslodzījuma vietu departaments apgalvoja, ka tas nevar nodrošināt viņa drošību; tā kā saskaņā ar cilvēktiesību organizāciju sniegto informāciju viņu 2017. gada 24. novembrī nopratināja, lai gan viņš nevarēja pienācīgi izmantot juridisko palīdzību vai privātu medicīnisko aprūpi; tā kā viņa juridiskais statuss ir jāprecizē; tā kā lūgums viņu atbrīvot pret drošības naudu tagad ir iesniegts Augstākajā tiesā; tā kā atzīšanas par vainīgu gadījumā viņam draud līdz 30 gadiem ilgs cietumsods; tā kā Tiesas priekšsēdētājs Dith Munty ir valdošās partijas pastāvīgās komitejas loceklis;

| H. | tā kā zemes sagrābšanas jautājums Kambodžā joprojām rada nopietnas bažas; tā kā Kambodžā ievērojami pieaug politiskās opozīcijas dalībnieku, politikas komentētāju, arodbiedrību pārstāvju, cilvēktiesību aktīvistu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju, tostarp ADHOC 5, apcietināšanu un aizturēšanu skaits; tā kā cilvēktiesību aizstāvis Tep Vanny no Boeung Kak kopienas joprojām ir apcietinājumā un izcieš divarpus gadu cietumsodu saistībā ar miermīlīgu protestu 2013. gadā; tā kā 2017. gada 8. decembrī Augstākā tiesa spriedumu pret Tep Vanny atstāja spēkā; |
| --- | --- |

H.

tā kā zemes sagrābšanas jautājums Kambodžā joprojām rada nopietnas bažas; tā kā Kambodžā ievērojami pieaug politiskās opozīcijas dalībnieku, politikas komentētāju, arodbiedrību pārstāvju, cilvēktiesību aktīvistu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju, tostarp ADHOC 5, apcietināšanu un aizturēšanu skaits; tā kā cilvēktiesību aizstāvis Tep Vanny no Boeung Kak kopienas joprojām ir apcietinājumā un izcieš divarpus gadu cietumsodu saistībā ar miermīlīgu protestu 2013. gadā; tā kā 2017. gada 8. decembrī Augstākā tiesa spriedumu pret Tep Vanny atstāja spēkā;

| I. | tā kā iepriekšējais CNRP priekšsēdētājs Sam Rainsy pēc juridiskiem draudiem bija spiests atkāpties no amata; tā kā viņš aizmuguriski tika notiesāts par noziedzīgu neslavas celšanu un tagad dzīvo trimdā; tā kā pēc opozīcijas likvidācijas aizvien lielāks skaits CNRP Kambodžas parlamenta deputātu ir devušies bēgļu gaitās; tā kā cilvēktiesību organizācijas ziņo, ka daži meklē patvērumu; |
| --- | --- |

I.

tā kā iepriekšējais CNRP priekšsēdētājs Sam Rainsy pēc juridiskiem draudiem bija spiests atkāpties no amata; tā kā viņš aizmuguriski tika notiesāts par noziedzīgu neslavas celšanu un tagad dzīvo trimdā; tā kā pēc opozīcijas likvidācijas aizvien lielāks skaits CNRP Kambodžas parlamenta deputātu ir devušies bēgļu gaitās; tā kā cilvēktiesību organizācijas ziņo, ka daži meklē patvērumu;

| J. | tā kā Ķīnas ietekmei ir nozīmīga loma Kambodžas politiskajā dzīvē un valdībā; |
| --- | --- |

J.

tā kā Ķīnas ietekmei ir nozīmīga loma Kambodžas politiskajā dzīvē un valdībā;

| K. | tā kā Kambodža gūst labumu no visizdevīgākā režīma, kāds ir pieejams ES vispārējā preferenču shēmā (VPS), proti, no “Viss, izņemot ieročus” (EBA) režīma; tā kā ES finanšu periodā no 2014. līdz 2020. gadam ir piešķīrusi Kambodžai līdz pat EUR 410 miljoniem, no kuriem EUR 10 miljoni ir piešķirti vēlēšanu reformu procesa Kambodžā atbalstam; |
| --- | --- |

K.

tā kā Kambodža gūst labumu no visizdevīgākā režīma, kāds ir pieejams ES vispārējā preferenču shēmā (VPS), proti, no “Viss, izņemot ieročus” (EBA) režīma; tā kā ES finanšu periodā no 2014. līdz 2020. gadam ir piešķīrusi Kambodžai līdz pat EUR 410 miljoniem, no kuriem EUR 10 miljoni ir piešķirti vēlēšanu reformu procesa Kambodžā atbalstam;

| L. | tā kā politiskās līdzdalības tiesības ir noteiktas Kambodžas konstitūcijas 41. pantā; tā kā lēmums likvidēt CNRP ir zīmīga atkāpšanās no demokrātijas un plurālisma, kas noteikti Kambodžas konstitūcijā; |
| --- | --- |

L.

tā kā politiskās līdzdalības tiesības ir noteiktas Kambodžas konstitūcijas 41. pantā; tā kā lēmums likvidēt CNRP ir zīmīga atkāpšanās no demokrātijas un plurālisma, kas noteikti Kambodžas konstitūcijā;

| M. | tā kā 55 nevalstiskās organizācijas nāca klajā ar aicinājumu rīkot jaunu Parīzes konferenci par Kambodžu ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai pārrunātu tiesiskumu un demokrātiju Kambodžā un mudinātu Kambodžas valdību pārskatīt savu politiku attiecībā uz opozīcijas partijām, |
| --- | --- |

M.

tā kā 55 nevalstiskās organizācijas nāca klajā ar aicinājumu rīkot jaunu Parīzes konferenci par Kambodžu ar visām attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai pārrunātu tiesiskumu un demokrātiju Kambodžā un mudinātu Kambodžas valdību pārskatīt savu politiku attiecībā uz opozīcijas partijām,

| 1. | pauž nopietnas bažas par CNRP likvidāciju; pauž dziļu nožēlu par partijas aizliegumu, kas liecina par autokrātiskas rīcības turpināšanos ministru prezidenta Hun Sen personā; mudina valdību atcelt lēmumu par CNRP likvidāciju, atjaunot amatā ievēlētos nacionālā parlamenta un pašvaldību domju deputātus, ļaut opozīcijas partijām pilnībā piedalīties sabiedriskajā dzīvē un nodrošināt plašsaziņas līdzekļiem un pilsoniskās sabiedrības organizācijām brīvību rīkoties, kā arī izbeigt baiļu un iebiedēšanas atmosfēru, jo šo prasību izpilde ir priekšnosacījums brīvām, iekļaujošām un pārredzamām vēlēšanām; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atkārtoti uzsver lielās bažas, kas tika paustas iepriekšējās rezolūcijās par to, ka opozīcijas politiķu, cilvēktiesību aktīvistu un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju situācija Kambodžā pasliktinās vēl vairāk; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atbalsta Apvienoto Nāciju Organizācijas augstā cilvēktiesību komisāra uzskatu, ka apsūdzības pret CNRP un tās locekļiem bija neskaidras, un tādas bija arī tiesību normas, kas ļāva atbalstīt prasību par partijas likvidāciju; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka Augstākā tiesa Pnompeņā nepieņemami ierobežo Kambodžas iedzīvotāju tiesības brīvi izvēlēties savus politiskos pārstāvjus un balsot par tiem 2018. gada valsts vēlēšanās; pauž nožēlu par neatkarīgas un objektīvas tiesu varas trūkumu šajā valstī; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Kambodžas valdību atcelt visus nesen veiktos grozījumus “Likumā par politiskajām partijām” un vēlēšanu likumus, kas ierobežo vārda brīvību un politiskās brīvības; |
| --- | --- |

5.

| 6. | stingri nosoda Kem Sokha un citu politisko aktīvistu apcietināšanu; mudina Kambodžas varasiestādes nekavējoties anulēt opozīcijas līdera Sam Rainsy apcietināšanas orderi un atsaukt visas apsūdzības pret viņu, un nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot no ieslodzījuma Kem Sokha un atsaukt visas apsūdzības pret viņu un citiem opozīcijas deputātiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž nopietnas bažas par ticamu un pārredzamu vēlēšanu noturēšanu Kambodžā 2018. gadā pēc Augstākās tiesas lēmuma likvidēt CNRP; uzsver, ka vēlēšanu process, no kura tika patvaļīgi izslēgta galvenā opozīcijas partija, nav likumīgs un ka pārredzamas un konkurences caurstrāvotas vēlēšanas ir galvenais instruments, lai nodrošinātu mieru un stabilitāti šajā valstī un visā reģionā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē ES lēmumu atsaukt visu atbalstu vēlēšanām, kamēr Kambodža neuzsāks reformas saskaņā ar starptautiskajiem vēlēšanu standartiem, lai attīstītu demokrātiju un aizsargātu pilsoniskās sabiedrības telpu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci un Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Federiku Mogerīni (Federica Mogherini) un ES īpašo pārstāvi cilvēktiesību jautājumos izmantot visus pieejamos līdzekļus, lai, stingri ievērojot Kambodžas konstitūciju, aizsargātu Kambodžas iedzīvotāju pamattiesības vēlēt un tikt ievēlētiem, garantētu plurālismu un demokrātiskus principus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atgādina Kambodžas valdībai, ka tai jāpilda pienākumi un saistības attiecībā uz demokrātijas principiem un galvenajām pamata cilvēktiesībām, kas ir viens no pamatelementiem sadarbības nolīgumā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka pamata cilvēktiesību ievērošana ir priekšnoteikums, lai Kambodža varētu turpināt gūt labumu no ES preferenču režīma “Viss, izņemot ieročus”; aicina PV/AP un komisāri Sesīliju Malmstrēmi (Cecilia Malmström) nekavējoties pārskatīt Kambodžas saistības saskaņā ar konvencijām, kas minētas EBA regulas 19. pantā; uzsver, ka Kambodža pārkāpj savu pienākumu saskaņā ar EBA regulu un ka tarifa preferences, ko tā patlaban saņem, ir uz laiku jāatceļ; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina EĀDD un Komisiju sagatavot sarakstu ar personām, kas ir atbildīgas par opozīcijas likvidāciju un citiem nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem Kambodžā, lai, iespējams, tām noteiktu vīzu aizliegumus un aktīvu iesaldēšanu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei un Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, ASEAN ģenerālsekretāram, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Kambodžas valdībai un Nacionālajai asamblejai. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0348.

---

| 11.10.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 369/79 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 369/79

---

P8_TA(2017)0498

Salvadora: tādu sieviešu lietas, kuras sauktas pie atbildības par spontāniem abortiem

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. decembra rezolūcija par Salvadoru: tādu sieviešu lietas, kuras sauktas pie atbildības par spontāniem abortiem (2017/3003(RSP))

(2018/C 369/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. un 3. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. un 3. pantu,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 8., 19., 157., 216. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD), jo īpaši tā 8., 19., 157., 216. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā ES un CELAC (Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu kopiena) Dzimumu līdztiesības rīcības plāna 2015.–2017. gadam 7. nodaļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un CELAC (Latīņamerikas un Karību jūras reģiona valstu kopiena) Dzimumu līdztiesības rīcības plāna 2015.–2017. gadam 7. nodaļu,

| — | ņemot vērā Pekinas deklarāciju un Rīcības platformu, kas tika pieņemta 1995. gada 15. septembra Ceturtajā pasaules konferencē par sieviešu tiesībām, kā arī noslēguma dokumentus, kas tika pieņemti ANO īpašajās sesijās “Pekina + 5” (2000), “Pekina + 10” (2005), “Pekina + 15” (2010) un “Pekina + 20” (2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pekinas deklarāciju un Rīcības platformu, kas tika pieņemta 1995. gada 15. septembra Ceturtajā pasaules konferencē par sieviešu tiesībām, kā arī noslēguma dokumentus, kas tika pieņemti ANO īpašajās sesijās “Pekina + 5” (2000), “Pekina + 10” (2005), “Pekina + 15” (2010) un “Pekina + 20” (2015),

| — | ņemot vērā ES trīs prezidentvalstu — Igaunijas, Bulgārijas un Austrijas — 2017. gada 19. jūlija deklarāciju par sieviešu un vīriešu līdztiesību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES trīs prezidentvalstu — Igaunijas, Bulgārijas un Austrijas — 2017. gada 19. jūlija deklarāciju par sieviešu un vīriešu līdztiesību,

| — | ņemot vērā 2016. gada 14. decembra rezolūciju par Gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā 2015. gadā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 14. decembra rezolūciju par Gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā 2015. gadā (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Regulu (EK) Nr. 1567/2003 par atbalstu politikas izstrādei un pasākumiem attiecībā uz reproduktīvo un seksuālo veselību un ar to saistītām tiesībām jaunattīstības valstīs (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Regulu (EK) Nr. 1567/2003 par atbalstu politikas izstrādei un pasākumiem attiecībā uz reproduktīvo un seksuālo veselību un ar to saistītām tiesībām jaunattīstības valstīs (2),

| — | ņemot vērā piekto ANO Tūkstošgades attīstības mērķi — māšu veselības uzlabošana, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekto ANO Tūkstošgades attīstības mērķi — māšu veselības uzlabošana,

| — | ņemot vērā ANO 1979. gada Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1979. gada Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu,

| — | ņemot vērā ANO Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komitejas 2017. gada februāra pārskatu par sieviešu tiesībām Salvadorā un tās noslēguma apsvērumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komitejas 2017. gada februāra pārskatu par sieviešu tiesībām Salvadorā un tās noslēguma apsvērumus,

| — | ņemot vērā ANO Konvencijas par bērna tiesībām 6., 24. un 39. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvencijas par bērna tiesībām 6., 24. un 39. pantu,

| — | ņemot vērā Konvenciju pret spīdzināšanu, kurai Salvadora ir pievienojusies kopš 1996. gada, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konvenciju pret spīdzināšanu, kurai Salvadora ir pievienojusies kopš 1996. gada,

| — | ņemot vērā Salvadoras Republikas 144. pantu, kurā apstiprināts, ka ar citām valstīm vai starptautiskām organizācijām noslēgti starptautiski nolīgumi veido republikas likumu kopumu un ka nolīguma un valsts likuma kolīzijas gadījumā prioritāte ir nolīgumam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Salvadoras Republikas 144. pantu, kurā apstiprināts, ka ar citām valstīm vai starptautiskām organizācijām noslēgti starptautiski nolīgumi veido republikas likumu kopumu un ka nolīguma un valsts likuma kolīzijas gadījumā prioritāte ir nolīgumam,

| — | ņemot vērā Rīcības plānu par dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm: meiteņu dzīves pārveidošana ar ES ārējo attiecību starpniecību 2016.—2020. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rīcības plānu par dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm: meiteņu dzīves pārveidošana ar ES ārējo attiecību starpniecību 2016.—2020. gadā,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija),

| — | ņemot vērā 2015. gada 11. maija paziņojumu par ANO darba grupas jautājumā par diskrimināciju pret sievietēm tiesībās un praksē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 11. maija paziņojumu par ANO darba grupas jautājumā par diskrimināciju pret sievietēm tiesībās un praksē,

| — | ņemot vērā Amerikas Konvenciju par vardarbības pret sievietēm novēršanu, sodīšanu par to un izskaušanu (“Belém Do Para konvencija”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Amerikas Konvenciju par vardarbības pret sievietēm novēršanu, sodīšanu par to un izskaušanu (“Belém Do Para konvencija”),

| — | ņemot vērā Salvadoras likumdošanas dekrētu Nr. 520 (“Īpašais visaptverošais likums par sieviešu dzīvi bez vardarbības”) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Salvadoras likumdošanas dekrētu Nr. 520 (“Īpašais visaptverošais likums par sieviešu dzīvi bez vardarbības”)

| — | ņemot vērā Salvadoras Kriminālkodeksa 133., 135. un 136. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Salvadoras Kriminālkodeksa 133., 135. un 136. pantu,

| — | ņemot vērā ANO augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos Zeid Ra’ad Al Hussein2017. gada 17. novembra paziņojumu, kuru viņš sniedza pēc Salvadoras apmeklējuma, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos Zeid Ra’ad Al Hussein2017. gada 17. novembra paziņojumu, kuru viņš sniedza pēc Salvadoras apmeklējuma,

| — | ņemot vērā Salvadoras Republikas konstitūcijas 1. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Salvadoras Republikas konstitūcijas 1. pantu,

| — | ņemot vērā 2016. gadā pieņemto Salvadoras Likumu par līdztiesību, vienlīdzību un pret sievietēm vērstas diskriminācijas izskaušanu, 2012. gadā pieņemto Likumu par sieviešu dzīvi bez vardarbības un 2009. gada aprīlī pieņemto Likumu par visaptverošu bērnu un pusaudžu aizsardzību (LEPINA), ar kuru Izglītības ministrijai piešķir pilnvaras nodrošināt izglītību par dzimumiem un reproduktīvo veselību un risināt jautājumus saistībā ar diskrimināciju pret sievietēm izglītības sistēmā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gadā pieņemto Salvadoras Likumu par līdztiesību, vienlīdzību un pret sievietēm vērstas diskriminācijas izskaušanu, 2012. gadā pieņemto Likumu par sieviešu dzīvi bez vardarbības un 2009. gada aprīlī pieņemto Likumu par visaptverošu bērnu un pusaudžu aizsardzību (LEPINA), ar kuru Izglītības ministrijai piešķir pilnvaras nodrošināt izglītību par dzimumiem un reproduktīvo veselību un risināt jautājumus saistībā ar diskrimināciju pret sievietēm izglītības sistēmā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā dzimumu līdztiesība ir viena no ES pamatvērtībām; tā kā tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi un nediskriminēšanu ir pamattiesības, kas nostiprinātas līgumos un Eiropas Pamattiesību hartā, un tās būtu pilnībā jāievēro, jāveicina un jāpiemēro tiesību aktos, praksē, judikatūrā un ikdienas dzīvē; |
| --- | --- |

A.

tā kā dzimumu līdztiesība ir viena no ES pamatvērtībām; tā kā tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi un nediskriminēšanu ir pamattiesības, kas nostiprinātas līgumos un Eiropas Pamattiesību hartā, un tās būtu pilnībā jāievēro, jāveicina un jāpiemēro tiesību aktos, praksē, judikatūrā un ikdienas dzīvē;

| B. | tā kā ANO Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komiteja sava pārskata par sieviešu tiesībām Salvadorā noslēguma apsvērumu 36. un 37. pantā prasa Salvadorai atcelt likumus, kuros par grūtniecības pārtraukšanu ir noteikts sods; |
| --- | --- |

B.

tā kā ANO Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komiteja sava pārskata par sieviešu tiesībām Salvadorā noslēguma apsvērumu 36. un 37. pantā prasa Salvadorai atcelt likumus, kuros par grūtniecības pārtraukšanu ir noteikts sods;

| C. | tā kā Salvadorā kopš 2000. gada pret vismaz 120 sievietēm ir sākta kriminālvajāšana par grūtniecības pārtraukšanu vai slepkavību, ja auglis ir gājis bojā grūtniecības pēdējos mēnešos, un no šī skaita 26 sievietes ir notiesātas par slepkavību un 23 — par grūtniecības pārtraukšanu, turklāt visas notiesātās sievietes izcieš ļoti ilgus cietumsodus, neraugoties uz to, ka saskaņā ar starptautiskajiem standartiem viņas nav noziedznieces; tā kā lielākā daļa šo sieviešu ir jaunas, nabadzīgas, nepietiekami izglītotas un ir dzīvojušas attālās kopienās; tā kā pašreiz tiesā izskatīšanai ir iesniegtas divas lietas; tā kā pēc pēdējiem 10 cietumā pavadītiem gadiem Teodora del Carmen Vásquez lieta 2017. gada 13. decembrī tika pārskatīta Otrās instances krimināltiesā un viņas apelācija tika noraidīta, bet spriedums Evelyn Beatriz Hernandez Cruz lietā tika apstiprināts 2017. gada oktobrī; |
| --- | --- |

C.

tā kā Salvadorā kopš 2000. gada pret vismaz 120 sievietēm ir sākta kriminālvajāšana par grūtniecības pārtraukšanu vai slepkavību, ja auglis ir gājis bojā grūtniecības pēdējos mēnešos, un no šī skaita 26 sievietes ir notiesātas par slepkavību un 23 — par grūtniecības pārtraukšanu, turklāt visas notiesātās sievietes izcieš ļoti ilgus cietumsodus, neraugoties uz to, ka saskaņā ar starptautiskajiem standartiem viņas nav noziedznieces; tā kā lielākā daļa šo sieviešu ir jaunas, nabadzīgas, nepietiekami izglītotas un ir dzīvojušas attālās kopienās; tā kā pašreiz tiesā izskatīšanai ir iesniegtas divas lietas; tā kā pēc pēdējiem 10 cietumā pavadītiem gadiem Teodora del Carmen Vásquez lieta 2017. gada 13. decembrī tika pārskatīta Otrās instances krimināltiesā un viņas apelācija tika noraidīta, bet spriedums Evelyn Beatriz Hernandez Cruz lietā tika apstiprināts 2017. gada oktobrī;

| D. | tā kā “Las 17” (17 sieviešu grupas) sastāvā ir sievietes, kas saņēmušas visbargākos sodus, izciešot tos ieslodzījumā gadu desmitiem ilgi laika posmā no 2000. gada līdz 2011. gadam; tā kā dažas no viņām ir arī atbrīvotas pēc tam, kad tiesās tika atcelti iepriekšējie spriedumi; |
| --- | --- |

D.

tā kā “Las 17” (17 sieviešu grupas) sastāvā ir sievietes, kas saņēmušas visbargākos sodus, izciešot tos ieslodzījumā gadu desmitiem ilgi laika posmā no 2000. gada līdz 2011. gadam; tā kā dažas no viņām ir arī atbrīvotas pēc tam, kad tiesās tika atcelti iepriekšējie spriedumi;

| E. | tā kā ar dzimumu saistīta vardarbība Salvadorā ir liela problēma un dati liecina, ka ik pēc trim stundām notiek seksuāls uzbrukums kādai sievietei, izvarošanas rezultāts bieži vien ir negribēta grūtniecība un ir ārkārtīgi liels feminicīda skaits, taču tiesā tiek izskatīti tikai 5 % šo gadījumu; |
| --- | --- |

E.

tā kā ar dzimumu saistīta vardarbība Salvadorā ir liela problēma un dati liecina, ka ik pēc trim stundām notiek seksuāls uzbrukums kādai sievietei, izvarošanas rezultāts bieži vien ir negribēta grūtniecība un ir ārkārtīgi liels feminicīda skaits, taču tiesā tiek izskatīti tikai 5 % šo gadījumu;

| F. | tā kā visu publisko iestāžu, tostarp slimnīcu un klīniku, darbiniekiem, ir pienākums ziņot par pacientēm, kurām ir dzemdību sarežģījumi, un tas ir pacientu konfidencialitātes tiesību pārkāpums, radot apstākļus, kad sievietes cieš stigmatizācijas dēļ; tā kā pienākums ziņot par pacientēm nozīmē to, ka sievietes, kurām grūtniecības laikā ir nopietni sarežģījumi, izvēlas nesaņemt medicīnisko aprūpi bailēs no vajāšanas un ieslodzīšanas; tā kā neziņošana tiek uzskatīta par noziedzīga nodarījuma piesegšanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā visu publisko iestāžu, tostarp slimnīcu un klīniku, darbiniekiem, ir pienākums ziņot par pacientēm, kurām ir dzemdību sarežģījumi, un tas ir pacientu konfidencialitātes tiesību pārkāpums, radot apstākļus, kad sievietes cieš stigmatizācijas dēļ; tā kā pienākums ziņot par pacientēm nozīmē to, ka sievietes, kurām grūtniecības laikā ir nopietni sarežģījumi, izvēlas nesaņemt medicīnisko aprūpi bailēs no vajāšanas un ieslodzīšanas; tā kā neziņošana tiek uzskatīta par noziedzīga nodarījuma piesegšanu;

| G. | tā kā Salvadorā to sieviešu un meiteņu skaits, kuras ir nogalinātas dzimuma dēļ, ir satriecoši augsts; tā kā 2015. un 2016. gadā tika nogalinātas 1 097 sievietes un 2017. gadā laikaposmā no janvāra līdz jūnijam — 201 sieviete; tā kā saskaņā ar Salvadoras Sieviešu miera organizācijas (ORMUSA) sniegto informāciju pagājušajā gadā Salvadoras Valsts civilā policija reģistrēja 3 947 sūdzības par seksuāliem uzbrukumiem, no kurām 1 049 bija izvarošanas gadījumi, tostarp ģimenē, un 1 873 gadījumos cietušās personas bija nepilngadīgas vai rīcībnespējīgas personas; |
| --- | --- |

G.

tā kā Salvadorā to sieviešu un meiteņu skaits, kuras ir nogalinātas dzimuma dēļ, ir satriecoši augsts; tā kā 2015. un 2016. gadā tika nogalinātas 1 097 sievietes un 2017. gadā laikaposmā no janvāra līdz jūnijam — 201 sieviete; tā kā saskaņā ar Salvadoras Sieviešu miera organizācijas (ORMUSA) sniegto informāciju pagājušajā gadā Salvadoras Valsts civilā policija reģistrēja 3 947 sūdzības par seksuāliem uzbrukumiem, no kurām 1 049 bija izvarošanas gadījumi, tostarp ģimenē, un 1 873 gadījumos cietušās personas bija nepilngadīgas vai rīcībnespējīgas personas;

| H. | tā kā Salvadorā ir augsts pusaudžu grūtniecības rādītājs un to veicina arī dzimumizglītības trūkums skolās; tā kā seksuāla vardarbība un izvarošana ir galvenie pāragras grūtniecības iemesli; tā kā saskaņā ar Veselības ministrijas sniegto informāciju 2015. gadā bija 1 445 gadījumi, kad grūtniecība bija iestājusies 10–14 gadu vecām meitenēm; |
| --- | --- |

H.

tā kā Salvadorā ir augsts pusaudžu grūtniecības rādītājs un to veicina arī dzimumizglītības trūkums skolās; tā kā seksuāla vardarbība un izvarošana ir galvenie pāragras grūtniecības iemesli; tā kā saskaņā ar Veselības ministrijas sniegto informāciju 2015. gadā bija 1 445 gadījumi, kad grūtniecība bija iestājusies 10–14 gadu vecām meitenēm;

| I. | tā kā 1998. gadā Salvadorā par abortu visos gadījumos noteica kriminālsodus, tostarp gadījumos, kad grūtniecības dēļ ir apdraudēta sievietes vai meitenes dzīvība, kā arī izvarošanas, incesta vai nedzīva augļa gadījumos; tā kā turklāt 1999. gadā tika pieņemts konstitucionāls grozījums, atzīstot, ka embrijs uzskatāms par cilvēku jau no ieņemšanas brīža; tā kā tādēļ ikviena persona, kas veic vai izraisa abortu pat pirms augļa izveidošanās, ir saucama pie atbildības un sodāma ar cietumsodu no diviem līdz astoņiem gadiem, taču daudzos gadījumos apsūdzētāji ir pastiprinājuši apsūdzību, norādot, ka ir notikusi slepkavība vainu pastiprinošos apstākļos un par to ir piemērojams 50 gadu ilgs cietumsods; tā kā tiesību akti, kas potenciāli pieļauj pārtraukt grūtniecību minētajos gadījumos, netiek skatīti Nacionālajā asamblejā kopš 2016. gada oktobra, taču pašlaik notiek debates, lai panāktu turpmāku progresu; |
| --- | --- |

I.

tā kā 1998. gadā Salvadorā par abortu visos gadījumos noteica kriminālsodus, tostarp gadījumos, kad grūtniecības dēļ ir apdraudēta sievietes vai meitenes dzīvība, kā arī izvarošanas, incesta vai nedzīva augļa gadījumos; tā kā turklāt 1999. gadā tika pieņemts konstitucionāls grozījums, atzīstot, ka embrijs uzskatāms par cilvēku jau no ieņemšanas brīža; tā kā tādēļ ikviena persona, kas veic vai izraisa abortu pat pirms augļa izveidošanās, ir saucama pie atbildības un sodāma ar cietumsodu no diviem līdz astoņiem gadiem, taču daudzos gadījumos apsūdzētāji ir pastiprinājuši apsūdzību, norādot, ka ir notikusi slepkavība vainu pastiprinošos apstākļos un par to ir piemērojams 50 gadu ilgs cietumsods; tā kā tiesību akti, kas potenciāli pieļauj pārtraukt grūtniecību minētajos gadījumos, netiek skatīti Nacionālajā asamblejā kopš 2016. gada oktobra, taču pašlaik notiek debates, lai panāktu turpmāku progresu;

| J. | tā kā Salvadora turpina reliģisku, kultūras un citu apsvērumu dēļ liegt sievietēm un meitenēm iespēju droši un legāli pārtraukt grūtniecību, tādējādi pārkāpjot viņu tiesības uz veselību, dzīvību un fizisko un garīgo neaizskaramību; |
| --- | --- |

J.

tā kā Salvadora turpina reliģisku, kultūras un citu apsvērumu dēļ liegt sievietēm un meitenēm iespēju droši un legāli pārtraukt grūtniecību, tādējādi pārkāpjot viņu tiesības uz veselību, dzīvību un fizisko un garīgo neaizskaramību;

| K. | tā kā Izglītības ministrija nesen sagatavoja materiālus, lai valsts skolu mācību programmā iekļautu izglītošanu par seksuālo un reproduktīvo veselību, taču dažādu spēku pretestības dēļ rediģētajos galīgajos materiālos ir akcentēta seksuālā atturība, neraugoties uz to, ka 42 % sieviešu par grūtniecēm kļūst jau līdz 20 gadu vecumam; |
| --- | --- |

K.

tā kā Izglītības ministrija nesen sagatavoja materiālus, lai valsts skolu mācību programmā iekļautu izglītošanu par seksuālo un reproduktīvo veselību, taču dažādu spēku pretestības dēļ rediģētajos galīgajos materiālos ir akcentēta seksuālā atturība, neraugoties uz to, ka 42 % sieviešu par grūtniecēm kļūst jau līdz 20 gadu vecumam;

| L. | tā kā Latīņamerikas valstīs māšu mirstības risks ir četras reizes lielāks pusaudzēm līdz 16 gadu vecumam; tā kā 65 % fistulu gadījumu veidojas pusaudžu grūtniecības laikā, atstājot nopietnas sekas uz viņu dzīvi, tostarp smagas veselības problēmas, un izraisot sociālo atstumtību; tā kā agrīna grūtniecība ir bīstama arī zīdaiņiem, kuru mirstība šādas grūtniecības gadījumā par 50 % pārsniedz vidējo rādītāju; tā kā līdz par 40 % sieviešu šajā reģionā ir cietušas no seksuālas vardarbības; tā kā 95 % Latīņamerikā izdarītu abortu nav droši; |
| --- | --- |

L.

tā kā Latīņamerikas valstīs māšu mirstības risks ir četras reizes lielāks pusaudzēm līdz 16 gadu vecumam; tā kā 65 % fistulu gadījumu veidojas pusaudžu grūtniecības laikā, atstājot nopietnas sekas uz viņu dzīvi, tostarp smagas veselības problēmas, un izraisot sociālo atstumtību; tā kā agrīna grūtniecība ir bīstama arī zīdaiņiem, kuru mirstība šādas grūtniecības gadījumā par 50 % pārsniedz vidējo rādītāju; tā kā līdz par 40 % sieviešu šajā reģionā ir cietušas no seksuālas vardarbības; tā kā 95 % Latīņamerikā izdarītu abortu nav droši;

| M. | tā kā Veselības ministrija ziņo, ka no 2011. gada līdz 2015. gadam ar abortu saistītu komplikāciju dēļ ir mirušas 14 sievietes, ārpusdzemdes grūtniecības dēļ — 13 sievietes un 63 sievietes ir mirušas pašreizējā aborta regulējuma spēkā esamības laikā; tā kā 10—19 gadu vecu grūtnieču nāves cēlonis 57 % gadījumu ir bijusi pašnāvība; tā kā daudzas sievietes baidās lūgt medicīnisko palīdzību tad, kad viņām ir radušies ar grūtniecību saistīti sarežģījumi, un tas izraisa vairāk nāves gadījumu, kaut arī tos varētu novērst; tā kā tas jo īpaši skar sievietes, kurām ir niecīgi saimnieciskie līdzekļi un kurām nav pieejami seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumi un ar to saistītās tiesības; |
| --- | --- |

M.

tā kā Veselības ministrija ziņo, ka no 2011. gada līdz 2015. gadam ar abortu saistītu komplikāciju dēļ ir mirušas 14 sievietes, ārpusdzemdes grūtniecības dēļ — 13 sievietes un 63 sievietes ir mirušas pašreizējā aborta regulējuma spēkā esamības laikā; tā kā 10—19 gadu vecu grūtnieču nāves cēlonis 57 % gadījumu ir bijusi pašnāvība; tā kā daudzas sievietes baidās lūgt medicīnisko palīdzību tad, kad viņām ir radušies ar grūtniecību saistīti sarežģījumi, un tas izraisa vairāk nāves gadījumu, kaut arī tos varētu novērst; tā kā tas jo īpaši skar sievietes, kurām ir niecīgi saimnieciskie līdzekļi un kurām nav pieejami seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumi un ar to saistītās tiesības;

| N. | tā kā organizācijas “Human Rights Watch” un “Amnesty International” norāda, ka Salvadorā sievietes, kam bijis spontāns aborts vai nedzīvi dzimuši bērni, bieži tiek vajātas uz aizdomu pamata, ka viņas veikušas abortu; tā kā šādos gadījumos medicīniskais personāls bieži vien ziņo par sievietēm un rezultātā viņas tiek apcietinātas slimnīcā; |
| --- | --- |

N.

tā kā organizācijas “Human Rights Watch” un “Amnesty International” norāda, ka Salvadorā sievietes, kam bijis spontāns aborts vai nedzīvi dzimuši bērni, bieži tiek vajātas uz aizdomu pamata, ka viņas veikušas abortu; tā kā šādos gadījumos medicīniskais personāls bieži vien ziņo par sievietēm un rezultātā viņas tiek apcietinātas slimnīcā;

| O. | tā kā ANO eksperti brīdina, ka Salvadoras iestāžu lēmums rada smagus sieviešu un meiteņu tiesību pārkāpumus, kas saistīti ar viņu tiesībām uz dzīvību, veselību, fizisko un garīgo neaizskaramību, tādējādi apdraudot viņu ekonomiskās un sociālās iespējas; |
| --- | --- |

O.

tā kā ANO eksperti brīdina, ka Salvadoras iestāžu lēmums rada smagus sieviešu un meiteņu tiesību pārkāpumus, kas saistīti ar viņu tiesībām uz dzīvību, veselību, fizisko un garīgo neaizskaramību, tādējādi apdraudot viņu ekonomiskās un sociālās iespējas;

| P. | tā kā ANO Ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību komiteja 2015. gada martā izvirzīja prasību Salvadorai pārskatīt un grozīt tās tiesību aktus par abortiem, lai nodrošinātu to pieskaņošanu tiesībām citās jomās, piemēram, tiesībām uz veselību un dzīvību; tā kā fiziska, seksuāla un psiholoģiska vardarbība pret sievietēm ir būtisks cilvēktiesību pārkāpums; |
| --- | --- |

P.

tā kā ANO Ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību komiteja 2015. gada martā izvirzīja prasību Salvadorai pārskatīt un grozīt tās tiesību aktus par abortiem, lai nodrošinātu to pieskaņošanu tiesībām citās jomās, piemēram, tiesībām uz veselību un dzīvību; tā kā fiziska, seksuāla un psiholoģiska vardarbība pret sievietēm ir būtisks cilvēktiesību pārkāpums;

| Q. | tā kā Salvadora aktīvi piedalījās ANO Sieviešu statusa komisijas 61. sesijā; tā kā visām pusēm būtu jāturpina veicināt ANO Pekinas Rīcības platforma, kas cita starpā attiecas uz tādiem elementiem kā piekļuve izglītībai un veselībai, kas ir cilvēku pamattiesības, un seksuālās un reproduktīvās tiesības; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Salvadora aktīvi piedalījās ANO Sieviešu statusa komisijas 61. sesijā; tā kā visām pusēm būtu jāturpina veicināt ANO Pekinas Rīcības platforma, kas cita starpā attiecas uz tādiem elementiem kā piekļuve izglītībai un veselībai, kas ir cilvēku pamattiesības, un seksuālās un reproduktīvās tiesības;

| R. | tā kā ANO līguma vērotāju iestādes, tostarp Cilvēktiesību komiteja (HRC) un Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komiteja, ir aicinājušas vairākas Latīņamerikas valstis noteikt izņēmumus attiecībā uz ierobežojumiem abortu likumos gadījumos, kad grūtniecība apdraud sievietes dzīvību vai veselību, kad ir konstatēti smagi augļa attīstības traucējumi un kad grūtniecība ir iestājusies izvarošanas vai incesta rezultātā; |
| --- | --- |

R.

tā kā ANO līguma vērotāju iestādes, tostarp Cilvēktiesību komiteja (HRC) un Sieviešu diskriminācijas izskaušanas komiteja, ir aicinājušas vairākas Latīņamerikas valstis noteikt izņēmumus attiecībā uz ierobežojumiem abortu likumos gadījumos, kad grūtniecība apdraud sievietes dzīvību vai veselību, kad ir konstatēti smagi augļa attīstības traucējumi un kad grūtniecība ir iestājusies izvarošanas vai incesta rezultātā;

| S. | tā kā ANO augstais cilvēktiesību komisārs Zeid Ra’ad Al Hussein pauda bažas par sieviešu un meiteņu stāvokli Salvadorā pēc šīs valsts apmeklējuma 2017. gada novembrī; tā kā viņš aicināja Salvadoru noteikt Kriminālkodeksa 133. panta piemērošanas moratoriju un pārskatīt to sieviešu lietas, kuras atrodas apcietinājumā par aborta veikšanu; |
| --- | --- |

S.

tā kā ANO augstais cilvēktiesību komisārs Zeid Ra’ad Al Hussein pauda bažas par sieviešu un meiteņu stāvokli Salvadorā pēc šīs valsts apmeklējuma 2017. gada novembrī; tā kā viņš aicināja Salvadoru noteikt Kriminālkodeksa 133. panta piemērošanas moratoriju un pārskatīt to sieviešu lietas, kuras atrodas apcietinājumā par aborta veikšanu;

| T. | tā kā Konvencija par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu, Konvencija par bērna tiesībām (CRC) un Ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību komiteja (CESCR) skaidri atzīst ciešu saikni starp nedrošu nelikumīgu abortu un augstu māšu mirstības rādītāju; tā kā Konvencijā pret spīdzināšanu ir noteikts, ka valstīs, kurās ir absolūts aborta aizliegums un aborts nav atļauts nevienā gadījumā, sievietēm un meitenēm nākas saskarties ar situācijām, kad viņas tiek pazemotas un attieksme pret viņām ir nežēlīga; |
| --- | --- |

T.

tā kā Konvencija par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu, Konvencija par bērna tiesībām (CRC) un Ekonomisko, sociālo un kultūras tiesību komiteja (CESCR) skaidri atzīst ciešu saikni starp nedrošu nelikumīgu abortu un augstu māšu mirstības rādītāju; tā kā Konvencijā pret spīdzināšanu ir noteikts, ka valstīs, kurās ir absolūts aborta aizliegums un aborts nav atļauts nevienā gadījumā, sievietēm un meitenēm nākas saskarties ar situācijām, kad viņas tiek pazemotas un attieksme pret viņām ir nežēlīga;

| U. | tā kā ANO vispārējā periodiskajā pārskatā ir ietverti 10 ieteikumi Salvadoras valstij saskaņot aborta likumus ar starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem, taču Salvadoras valdība tos visus noraidīja; |
| --- | --- |

U.

tā kā ANO vispārējā periodiskajā pārskatā ir ietverti 10 ieteikumi Salvadoras valstij saskaņot aborta likumus ar starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem, taču Salvadoras valdība tos visus noraidīja;

| V. | tā kā saskaņā ar ANO Noteikumiem attiecībā uz izturēšanos pret cietumniecēm un pirmstiesas pasākumiem pret likumpārkāpējām (Bangkokas noteikumi) sievietēm, kuru aprūpē ir bērni, un grūtniecēm visos iespējamos gadījumos būtu jāsaņem ar brīvības atņemšanu nesaistīti sodi; |
| --- | --- |

V.

tā kā saskaņā ar ANO Noteikumiem attiecībā uz izturēšanos pret cietumniecēm un pirmstiesas pasākumiem pret likumpārkāpējām (Bangkokas noteikumi) sievietēm, kuru aprūpē ir bērni, un grūtniecēm visos iespējamos gadījumos būtu jāsaņem ar brīvības atņemšanu nesaistīti sodi;

| W. | tā kā neplānotu grūtniecību nepieļaušana un pusaudžu grūtniecības skaita samazināšana, nodrošinot universālu piekļuvi seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumiem, ir viens no mērķiem, kas ietverts ilgtspējīgas attīstības mērķos (IAM), |
| --- | --- |

W.

tā kā neplānotu grūtniecību nepieļaušana un pusaudžu grūtniecības skaita samazināšana, nodrošinot universālu piekļuvi seksuālās un reproduktīvās veselības pakalpojumiem, ir viens no mērķiem, kas ietverts ilgtspējīgas attīstības mērķos (IAM),

| 1. | pauž dziļas bažas par meiteņu un sieviešu cilvēktiesību stāvokli, tostarp seksuālo un reproduktīvo veselību un ar to saistītām tiesībām, Salvadorā un nosoda jebkāda veida vardarbību pret sievietēm; atgādina, ka vardarbība ir nopietns sieviešu un meiteņu cilvēktiesību un cieņas pārkāpums; uzsver, ka Starptautiskās Krimināltiesas Romas statūtu (kurus Salvadora ratificēja 2016. gada 3. martā) 7. pantā piespiedu grūtniecība ir definēta kā noziegums pret cilvēci un jebkāda veida dzimumvardarbība pret sievietēm ir smags sieviešu un meiteņu cilvēktiesību un cieņas pārkāpums; |
| --- | --- |

1.

| 2. | stingri noraida to sieviešu un meiteņu tiesāšanu un ieslodzīšanu, kurām bērni ir piedzimuši nedzīvi vai kurām ir bijuši spontānie aborti, un prasa nekavējoties viņas atbrīvot bez jebkādiem nosacījumiem; uzskata, ka nevienu nedrīkst ieslodzīt uz šādu apsūdzību pamata; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nosoda sieviešu kriminālvajāšanu par abortu veikšanu, ilgos pirmstiesas apcietinājuma periodus un nesamērīgos kriminālsodus, kas noteikti sievietēm par vēlmi izdarīt abortu, kā arī nosoda sieviešu apcietināšanu tūlīt pēc tam, kad viņas ieradušās slimnīcā, meklējot palīdzību, un ka veselības aprūpes darbinieki ziņo par šīm sievietēm iestādēm bailēs, ka var tikt sodīti paši; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nosoda aborta absolūtu noteikšanu par kriminālsodāmu noziegumu saskaņā ar Kriminālkodeksa 133., 135. un 136. pantu un šo noteikumu bargās un diskriminējošās sekas sievietēm, kuras ir spiestas izmantot nedrošas aborta metodes, tādējādi nopietni apdraudot veselību un dzīvību; aicina Salvadoras Likumdošanas asambleju ņemt vērā ANO augstā cilvēktiesību komisāra Zeid Ra’ad Al Hussein ieteikumus un Komitejas par Konvenciju par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu ieteikumu noteikt moratoriju šo pantu piemērošanai; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Salvadoru nodrošināt, ka sievietēm un meitenēm ir piekļuve drošam un legālam abortam; šajā kontekstā aicina Salvadoras Likumdošanas asambleju atbalstīt likumprojektu par Kriminālkodeksa 133., 135. un 136. panta reformas īstenošanu, lai abortu nenoteiktu par kriminālsodāmu noziegumu vismaz gadījumos, kad grūtniecība apdraud sievietes vai meitenes dzīvi vai fizisko vai garīgo veselību, kā arī tad, ja auglis gājis bojā vai grūtniecība iestājusies izvarošanas vai incesta rezultātā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Salvadoras iestādes noteikt pašreizējā likuma piemērošanas moratoriju un pārskatīt to aizturēto sieviešu lietas, kuras apsūdzētas par spontānu abortu, nedzīva bērna piedzimšanu vai nodarījumiem, kas saistīti ar aborta veikšanu, lai viņas atbrīvotu, nodrošinātu pienācīgu procesu ar abortu saistītā tiesvedībā, ļautu apsūdzētajām sievietēm sagaidīt tiesu ārpus apcietinājuma vietām un garantēt visiem veselības aprūpes darbiniekiem dienesta noslēpumu un pacientiem — konfidencialitāti; nosoda visus soda pasākumus pret sievietēm un meitenēm, kas vēlas veikt abortu, kā arī pret veselības aprūpes speciālistiem un citām personām, kas palīdz veikt un izpilda aborta procedūru, un prasa izbeigt šādus pasākumus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atgādina par Salvadoras valdības pienākumu aizsargāt iedzīvotāju tiesības un ievērot tiesiskumu attiecībā uz nevainīguma prezumpcijas principu, t. i., personas, kuras tiek tiesātas, būtu jāuzskata par nevainīgām, kamēr netiek pierādīta viņu vaina, un pierādīšanas pienākums būtu jāpilda apsūdzību uzturošajām iestādēm, nevis personai, kuru apsūdz, kas būtu atbilstoši Romas statūtiem, kurus Salvadora ir ratificējusi; aicina Salvadoras iestādes nodrošināt valsts iestāžu, tostarp tiesu iestāžu amatpersonām, apmācību par dzimumu jautājumiem; aicina EĀDD un Komisiju finansēt un atbalstīt šādus centienus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nosoda necilvēcīgos apstākļus cietumos, piemēram, spīdzināšanu, cietumnieku ieslēgšanu kamerās un ģimenes locekļu apmeklējumu atcelšanu; aicina Salvadoras valdību ratificēt Konvencijas pret spīdzināšanu fakultatīvo protokolu, kas būtu veids, kā novērst spīdzināšanu un necilvēcīgu un pazemojošu attieksmi visos cietumos un aizturēšanas vietās; prasa piešķirt starptautiskām neatkarīgām organizācijām piekļuvi aizturēšanas centriem; mudina Salvadoras iestādes uzlabot ieslodzīto sieviešu apstākļus, tostarp garantēt viņām higiēnas produktu pieejamību, tādējādi ievērojot cilvēka pamattiesības; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atgādina Salvadoras valdībai un tiesu iestādēm, ka tām ir pienākums ievērot starptautiskos standartus attiecībā uz tiesu iestāžu vienlīdzīgu pieejamību un principiem, kas garantē taisnīgu tiesu visām personām, un ka vainu var noteikt tikai tad, ja ir konkrēti un pietiekami pierādījumi; aicina Salvadoras valdību darīt pieejamus pietiekamus valsts līdzekļus, lai nodrošinātu juridisku pārstāvību tiem, kas to paši nevar atļauties; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina tiesu sistēmu nodrošināt taisnīgu tiesu Teodora del Carmen Vásquez un Evelyn Beatriz Hernandez Cruz, nodrošinot visas garantijas, un atlikt spriedumu pieņemšanu; pauž solidaritāti ar kampaņu “Las 17”, sievietēm, kuras tika netaisnīgi ieslodzītas, piespriežot pat 40 gadu ilgu sodu par spontāniem abortiem, nedzīvi dzimušiem bērniem un citiem dzemdību radītiem sarežģījumiem; pauž solidaritāti ar visām Salvadoras sievietēm, kuras tiek vajātas līdzīgu iemeslu dēļ vai apsūdzētas par “slepkavību vainu pastiprinošos apstākļos”; aicina kompetentās iestādes pārskatīt visas lietas, lai viņas attaisnotu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž nopietnas bažas par lielo skaitu bērnu grūtniecību Salvadorā; mudina Salvadoras iestādes izpildīt savas starptautiskās saistības un aizsargāt cilvēktiesības, nodrošinot to, ka visām meitenēm ir pieejama jebkāda iespējamā informācija un medicīniskie pakalpojumi saistībā ar augsta riska grūtniecībām, kas iestājušās izvarošanas rezultātā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pauž nožēlu par to, ka sieviešu un meiteņu ķermeņi, īpaši saistībā ar viņu seksuālo veselību un reproduktīvajām tiesībām, joprojām atrodas ideoloģisku cīņu krustpunktā, un aicina Salvadoru atzīt sieviešu un meiteņu neatņemamās tiesības uz fizisko neaizskaramību un tiesības patstāvīgi pieņemt lēmumus, cita starpā, attiecībā uz tiesībām brīvprātīgi plānot ģimeni un droši un legāli veikt abortu; uzskata, ka vispārējais aizliegums veikt abortu medicīnisku iemeslu dēļ, kā arī pārtraukt grūtniecību, kas iestājusies izvarošanas vai incesta rezultātā, un atteikšanās sniegt bezmaksas medicīnisko palīdzību izvarošanas gadījumā ir spīdzināšana; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē “Īpašo visaptverošo likumu par sieviešu dzīvi bez vardarbības”, par kuru vienprātīgi nobalsoja Salvadoras Likumdošanas asamblejā pārstāvēto partiju sievietes, un atgādina Salvadoras iestādēm par nepieciešamību pilnībā to īstenot, jo īpaši attiecībā uz apņemšanos aizsargāt sievietes un meitenes pret vardarbību; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atzinīgi vērtē to, ka nesen ir izveidota Salvadoras politika jautājumā par seksuālo un reproduktīvo veselību un jaunā programma “Ciudad Mujer”, kas paredz sniegt pakalpojumus 1,5 miljoniem sieviešu visā valstī, jo īpaši ar tādu pasākumu palīdzību kā informētības palielināšana un informācijas sniegšana par seksuālo un reproduktīvo veselību un ar to saistītām tiesībām, atbalsta tās centienus un mudina Salvadoras valdību nodrošināt modernas kontracepcijas informācijas un pakalpojumu pieejamību un censties nodrošināt visaptverošu dzimumizglītību valsts skolās; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mudina Padomi strādāt raitāk, lai ES varētu ratificēt un īstenot Stambulas konvenciju, tādējādi nodrošinot konsekvenci starp ES iekšējo un ārējo darbību jautājumā par vardarbību pret bērniem, sievietēm un meitenēm; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Padomi ES pamatnostādnēs par izvarošanu un vardarbību pret sievietēm un meitenēm iekļaut drošu un legālu abortu pieejamību; uzsver to, ka universāla piekļuve veselības aprūpei, jo īpaši seksuālās un reproduktīvās veselības aprūpei un ar to saistītām tiesībām, pieder pie pamattiesībām; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina ES un CELAC valstu vai to valdību vadītājus samitā uzlabot ES un CELAC rīcības plānā nodaļu par dzimumvardarbību, lai izveidotu skaidru rīcības grafiku un īstenotu pasākumus, kas paredzēti, lai garantētu pienācīgu rūpību attiecībā uz visu veidu vardarbības pret sievietēm un meitenēm novēršanā, izmeklēšanā un sodīšanā par to un lai nodrošinātu cietušajām personām pienācīgas kompensācijas; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atzinīgi vērtē ES delegācijas Salvadorā centienus apspriesties ar valsts iestādēm sieviešu tiesību jautājumos, tostarp, jautājumā par aborta noteikšanu par kriminālsodāmu noziegumu; uzstāj, ka šis jautājums jāapspriež prioritārā kārtā, un aicina EĀDD regulāri ziņot Parlamentam par rīcību šajā jomā; uzstāj, ka ES delegācijai ir jāsniedz viss nepieciešamais atbalsts sievietēm, kuras pašlaik atrodas cietumā par noziegumiem, kas saistīti ar abortu veikšanu, tostarp regulāri jāapmeklē viņas, jāsniedz atbalsts viņu tuviniekiem un jāpiedāvā juridiskā palīdzība; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atgādina par ES apņemšanos saskaņā ar Rīcības plānu par dzimumu līdztiesību un pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu ar ES ārējo attiecību starpniecību 2016.–2020. gadā; aicina EĀDD cieši sekot līdzi lietu pārskatīšanai uz vietas un aicina Komisiju nodrošināt, ka Eiropas attīstības sadarbībā tiek ievērota uz cilvēktiesībām balstīta pieeja un īpašs uzsvars tiek likts uz dzimumu līdztiesību un visa veida vardarbības pret sievietēm un meitenēm apkarošanu; aicina ES dalībvalstis un iestādes pastiprināt atbalstu vietējiem cilvēktiesību aktīvistiem un NVO, kuras rīko kampaņas par sieviešu un meiteņu tiesībām, jo īpaši seksuālo un reproduktīvo veselību un ar to saistītām tiesībām, kā arī ģimenes plānošanu Salvadorā, tostarp paredzot finansējumu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Salvadoras iestādēm, ANO augstā komisāra cilvēktiesību jautājumos birojam, Centrālamerikas valstu parlamentam, Latīņamerikas valstu parlamentam, Eiropas un Latīņamerikas Parlamentārajai asamblejai un Amerikas valstu organizācijas ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0502.

(2)  OV L 224, 6.9.2003., 1. lpp.

---

| 11.10.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 369/85 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 369/85

---

P8_TA(2017)0499

Stāvoklis Afganistānā

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. decembra rezolūcija par stāvokli Afganistānā (2017/2932(RSP))

(2018/C 369/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2016. gada 5. oktobra Briseles Starptautiskās konferences par Afganistānu, kurā Eiropas Savienība bija līdzpriekšsēdētāja, rezultātus; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 5. oktobra Briseles Starptautiskās konferences par Afganistānu, kurā Eiropas Savienība bija līdzpriekšsēdētāja, rezultātus;

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Afganistānu, jo īpaši 2015. gada 26. novembra rezolūciju par stāvokli Afganistānā, jo īpaši slepkavībām Zubulas provincē (1) un 2013. gada 13. jūnija rezolūciju par sadarbības nolīgumu starp ES un Afganistānu par partnerību un attīstību (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Afganistānu, jo īpaši 2015. gada 26. novembra rezolūciju par stāvokli Afganistānā, jo īpaši slepkavībām Zubulas provincē (1) un 2013. gada 13. jūnija rezolūciju par sadarbības nolīgumu starp ES un Afganistānu par partnerību un attīstību (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 16. oktobra secinājumus par Afganistānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 16. oktobra secinājumus par Afganistānu,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes priekšsēdētāja 2016. gada 14. septembra paziņojumu par Afganistānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes priekšsēdētāja 2016. gada 14. septembra paziņojumu par Afganistānu,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūciju 2210 (2015), ANO Drošības padomes Rezolūciju 2344 (2017) un ANO palīdzības misijas Afganistānā (UNAMA) pilnvaras, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūciju 2210 (2015), ANO Drošības padomes Rezolūciju 2344 (2017) un ANO palīdzības misijas Afganistānā (UNAMA) pilnvaras,

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2017. gada 24. jūlija kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Elementi ES stratēģijai attiecībā uz Afganistānu” (JOIN(2017)0031), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2017. gada 24. jūlija kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Elementi ES stratēģijai attiecībā uz Afganistānu” (JOIN(2017)0031),

| — | ņemot vērā organizācijas Human Rights Watch (HRW) 2017. gada 13. februāra ziņojumu “Pakistan Coercion, UN Complicity: The Mass Forced Return of Afghan Refugees” (“Pakistānas spiediens, ANO līdzdarbība: Afganistānas bēgļu masveida piespiedu atgriešana”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā organizācijas Human Rights Watch (HRW) 2017. gada 13. februāra ziņojumu “Pakistan Coercion, UN Complicity: The Mass Forced Return of Afghan Refugees” (“Pakistānas spiediens, ANO līdzdarbība: Afganistānas bēgļu masveida piespiedu atgriešana”),

| — | ņemot vērā ASV īpašā Afganistānas atjaunošanas ģenerālinspektora (SIGAR) kārtējo ceturkšņa ziņojumu ASV Kongresam 2017. gada 30. janvārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASV īpašā Afganistānas atjaunošanas ģenerālinspektora (SIGAR) kārtējo ceturkšņa ziņojumu ASV Kongresam 2017. gada 30. janvārī,

| — | ņemot vērā ES un Afganistānas Kopējo turpmāko virzību migrācijas jautājumos, kas parakstīta 2016. gada 3. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Afganistānas Kopējo turpmāko virzību migrācijas jautājumos, kas parakstīta 2016. gada 3. oktobrī,

| — | ņemot vērā 2017. gada 18. februārī parakstīto ES un Afganistānas sadarbības nolīgumu par partnerību un attīstību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 18. februārī parakstīto ES un Afganistānas sadarbības nolīgumu par partnerību un attīstību,

| — | ņemot vērā ANO 2017. gada aprīļa ziņojumu par izturēšanos pret konflikta laikā ieslodzītajiem Afganistānā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2017. gada aprīļa ziņojumu par izturēšanos pret konflikta laikā ieslodzītajiem Afganistānā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā Eiropas Savienība un tās dalībvalstis ir strādājušas ar Afganistānu un plašāku starptautisko sabiedrību kopš 2001. gada, lai cīnītos pret terorismu un ekstrēmismu, vienlaikus cenšoties panākt ilgtspējīgu mieru un attīstību; tā kā, ņemot vērā pieaugošo nemiernieku un teroristu spiedienu, ekonomiskās grūtības un politisko nestabilitāti, šo mērķu sasniegšana un panāktais ievērojamais progress ir apdraudēti; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība un tās dalībvalstis ir strādājušas ar Afganistānu un plašāku starptautisko sabiedrību kopš 2001. gada, lai cīnītos pret terorismu un ekstrēmismu, vienlaikus cenšoties panākt ilgtspējīgu mieru un attīstību; tā kā, ņemot vērā pieaugošo nemiernieku un teroristu spiedienu, ekonomiskās grūtības un politisko nestabilitāti, šo mērķu sasniegšana un panāktais ievērojamais progress ir apdraudēti;

| B. | tā kā kopš 2002. gada ES un tās dalībvalstis ir piešķīrušas Afganistānai miljardiem euro kā humāno un attīstības palīdzību un sniegušas cita veida palīdzību; tā kā ES ir Afganistānas lielākā attīstības sadarbības partnere un ir sagaidāms, ka ES un tās dalībvalstis nodrošinās līdz pat EUR 5 miljardiem no 2017. gada oktobrī Briseles konferencē par Afganistānu tai solītajiem EUR 13,6 miljardiem 2017.–2020. gadam; |
| --- | --- |

B.

tā kā kopš 2002. gada ES un tās dalībvalstis ir piešķīrušas Afganistānai miljardiem euro kā humāno un attīstības palīdzību un sniegušas cita veida palīdzību; tā kā ES ir Afganistānas lielākā attīstības sadarbības partnere un ir sagaidāms, ka ES un tās dalībvalstis nodrošinās līdz pat EUR 5 miljardiem no 2017. gada oktobrī Briseles konferencē par Afganistānu tai solītajiem EUR 13,6 miljardiem 2017.–2020. gadam;

| C. | tā kā, lai izveidotu stabilu un pārtikušu valsti ir izšķiroši svarīgi nodrošināt demokrātiju, cilvēktiesību ievērošanu, tiesiskumu un labu pārvaldību pārejas periodā un tās Pārmaiņu desmitgadē (2015.–2024.); |
| --- | --- |

C.

tā kā, lai izveidotu stabilu un pārtikušu valsti ir izšķiroši svarīgi nodrošināt demokrātiju, cilvēktiesību ievērošanu, tiesiskumu un labu pārvaldību pārejas periodā un tās Pārmaiņu desmitgadē (2015.–2024.);

| D. | tā kā pēdējo 15 gadu laikā kopš 2001. gada ievērojami uzlabojies dzīves līmenis un veselības aprūpes un izglītības pieejamība, kā arī iespēju pavēršana sievietēm ir ļāvusi IKP uz vienu iedzīvotāju pieckāršoties, bet vidējam dzīves ilgumam palielināties par 15 gadiem; tā kā saskaņā ar ASV īpašā Afganistānas atjaunošanas ģenerālinspektora (SIGAR) teikto, kopš Taliban režīma sabrukuma 2001. gadā vispārizglītojošās skolas apmeklējošo skolnieku skaits 2015. gadā bija pieaudzis no viena miljona, ko lielākoties veidoja zēni, līdz gandrīz deviņiem miljoniem, turklāt 39 % no visiem skolniekiem ir meitenes; |
| --- | --- |

D.

tā kā pēdējo 15 gadu laikā kopš 2001. gada ievērojami uzlabojies dzīves līmenis un veselības aprūpes un izglītības pieejamība, kā arī iespēju pavēršana sievietēm ir ļāvusi IKP uz vienu iedzīvotāju pieckāršoties, bet vidējam dzīves ilgumam palielināties par 15 gadiem; tā kā saskaņā ar ASV īpašā Afganistānas atjaunošanas ģenerālinspektora (SIGAR) teikto, kopš Taliban režīma sabrukuma 2001. gadā vispārizglītojošās skolas apmeklējošo skolnieku skaits 2015. gadā bija pieaudzis no viena miljona, ko lielākoties veidoja zēni, līdz gandrīz deviņiem miljoniem, turklāt 39 % no visiem skolniekiem ir meitenes;

| E. | tā kā 2017. gada 24. jūlijā Komisija un Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos nāca klajā ar kopīgo paziņojumu par ES stratēģiju attiecībā uz Afganistānu; tā kā ES četras prioritārās jomas, kas kritiski svarīgas, lai panāktu progresu Afganistānā, ir: a) miera, stabilitātes un reģionālās drošības veicināšana; b) demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību stiprināšana un labas pārvaldības un sieviešu iespēju veicināšana; c) ekonomikas un sabiedrības attīstības sekmēšana; d) ar migrāciju saistīto problēmu risināšana; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2017. gada 24. jūlijā Komisija un Savienības Augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos nāca klajā ar kopīgo paziņojumu par ES stratēģiju attiecībā uz Afganistānu; tā kā ES četras prioritārās jomas, kas kritiski svarīgas, lai panāktu progresu Afganistānā, ir: a) miera, stabilitātes un reģionālās drošības veicināšana; b) demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību stiprināšana un labas pārvaldības un sieviešu iespēju veicināšana; c) ekonomikas un sabiedrības attīstības sekmēšana; d) ar migrāciju saistīto problēmu risināšana;

| F. | tā kā kopš 2014. gada prezidenta vēlēšanu krīzes Nacionālās vienotības valdības progress reformu programmas īstenošanā ir apsīcis, kā rezultātā veidojas aizvien nestabilāka politiskā situācija; tā kā bezdarba līmenis Afganistānā ir 39 % un vairāk nekā 39 % iedzīvotāju dzīvo nabadzībā; |
| --- | --- |

F.

tā kā kopš 2014. gada prezidenta vēlēšanu krīzes Nacionālās vienotības valdības progress reformu programmas īstenošanā ir apsīcis, kā rezultātā veidojas aizvien nestabilāka politiskā situācija; tā kā bezdarba līmenis Afganistānā ir 39 % un vairāk nekā 39 % iedzīvotāju dzīvo nabadzībā;

| G. | tā kā endēmiska korupcija, iesakņojušās aizbildniecības sistēmas un Afganistānas politiski sašķeltās valdības nespēja virzīt reformas draud ar to, ka mazināsies progress vai pat zaudēts jau sasniegtais; |
| --- | --- |

G.

tā kā endēmiska korupcija, iesakņojušās aizbildniecības sistēmas un Afganistānas politiski sašķeltās valdības nespēja virzīt reformas draud ar to, ka mazināsies progress vai pat zaudēts jau sasniegtais;

| H. | tā kā 2002. gadā izveidotā Apvienoto Nāciju Organizācijas Palīdzības misija Afganistānā (UNAMA) atbalsta Afganistānas valdības centienus panākt mieru, cilvēktiesību aizsardzību un labu pārvaldību; tā kā tās pilnvaras ik gadu atjauno ANO Drošības padome un pēdējoreiz tās vienprātīgi pagarinātas līdz 2018. gadam; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2002. gadā izveidotā Apvienoto Nāciju Organizācijas Palīdzības misija Afganistānā (UNAMA) atbalsta Afganistānas valdības centienus panākt mieru, cilvēktiesību aizsardzību un labu pārvaldību; tā kā tās pilnvaras ik gadu atjauno ANO Drošības padome un pēdējoreiz tās vienprātīgi pagarinātas līdz 2018. gadam;

| I. | tā kā neraugoties uz atsevišķiem pēdējos gados gūtajiem sociālajiem, ekonomiskajiem un politiskajiem sasniegumiem, Taliban un Al -Qaeda atdzimšana un Islāma valsts (IS) jaunā klātbūtne Afganistānā tās vietējā veidojumā (Korasanas provinces Islāma valsts (ISKP)), draud nestabilitāti pārvērst plaša mēroga konfliktā; tā kā UNAMA nesenajā ziņojumā ir reģistrēts vislielākais bojā gājušo skaits kopš 2009. gada — 11 318 civiliedzīvotāji 2016. gadā, savukārt no 2017. gada janvāra līdz septembrim dzīvību jau zaudējuši 8 019 cilvēki; tā kā tas ir novedis arī pie migrācijas palielināšanās uz Eiropu; |
| --- | --- |

I.

tā kā neraugoties uz atsevišķiem pēdējos gados gūtajiem sociālajiem, ekonomiskajiem un politiskajiem sasniegumiem, Taliban un Al -Qaeda atdzimšana un Islāma valsts (IS) jaunā klātbūtne Afganistānā tās vietējā veidojumā (Korasanas provinces Islāma valsts (ISKP)), draud nestabilitāti pārvērst plaša mēroga konfliktā; tā kā UNAMA nesenajā ziņojumā ir reģistrēts vislielākais bojā gājušo skaits kopš 2009. gada — 11 318 civiliedzīvotāji 2016. gadā, savukārt no 2017. gada janvāra līdz septembrim dzīvību jau zaudējuši 8 019 cilvēki; tā kā tas ir novedis arī pie migrācijas palielināšanās uz Eiropu;

| J. | tā kā saskaņā ar jauno ASV stratēģiju attiecībā uz Afganistānu un Dienvidāziju pašreizējam ASV kontingentam 8 400 karavīru sastāvā pievienosies vēl 4 000 karavīri; tā kā jaunā ASV stratēģija pieprasa, lai Pakistāna pārtrauktu sniegt patvērumu un atbalstu teroristiem, un tajā pausts aicinājums Indijas Republikai darīt vairāk, lai palīdzētu stabilizēt situāciju reģionā; tā kā NATO vadītā Resolute Support Mission palielinās militāro klātbūtni no 13 000 uz 16 000 karavīru; tā kā topošajā ASV stratēģijā priekšroka tiks dota uz nosacījumiem balstītai pieejai, kas paredz iekļaut diplomātiskos un ekonomiskos nolīgumus militāro darbību satvarā; |
| --- | --- |

J.

tā kā saskaņā ar jauno ASV stratēģiju attiecībā uz Afganistānu un Dienvidāziju pašreizējam ASV kontingentam 8 400 karavīru sastāvā pievienosies vēl 4 000 karavīri; tā kā jaunā ASV stratēģija pieprasa, lai Pakistāna pārtrauktu sniegt patvērumu un atbalstu teroristiem, un tajā pausts aicinājums Indijas Republikai darīt vairāk, lai palīdzētu stabilizēt situāciju reģionā; tā kā NATO vadītā Resolute Support Mission palielinās militāro klātbūtni no 13 000 uz 16 000 karavīru; tā kā topošajā ASV stratēģijā priekšroka tiks dota uz nosacījumiem balstītai pieejai, kas paredz iekļaut diplomātiskos un ekonomiskos nolīgumus militāro darbību satvarā;

| K. | tā kā Afganistānā, galvenokārt no Pakistānas, atgriežas līdz šim nepieredzēts skaits oficiāli reģistrētu un oficiāli nereģistrētu Afganistānas valstspiederīgo; tā kā no Irānas Afganistānā atgriežas aptuveni divi miljoni oficiāli nereģistrētu afgāņu un viens miljons afgāņu ar bēgļu statusu; tā kā pēc ANO īpašās referentes iekšzemē pārvietoto personu cilvēktiesību jautājumos rīcībā esošajiem datiem konflikta dēļ Afganistānā ir 1,8 miljoni iekšzemē pārvietoto personu, un 2016. gadā uz citiem valsts apgabaliem bēgot glābās rekordliels cilvēku skaits — 650 000 jeb vidēji 1500 cilvēku dienā; tā kā 2016. gada otrajā pusē bija vērojams pēdējos 10 gados lielākais to afgāņu bēgļu skaita pieaugums, kuri atgriežas no Pakistānas (370 000 salīdzinājumā ar 55 000 bēgļu 2015. gadā); |
| --- | --- |

K.

tā kā Afganistānā, galvenokārt no Pakistānas, atgriežas līdz šim nepieredzēts skaits oficiāli reģistrētu un oficiāli nereģistrētu Afganistānas valstspiederīgo; tā kā no Irānas Afganistānā atgriežas aptuveni divi miljoni oficiāli nereģistrētu afgāņu un viens miljons afgāņu ar bēgļu statusu; tā kā pēc ANO īpašās referentes iekšzemē pārvietoto personu cilvēktiesību jautājumos rīcībā esošajiem datiem konflikta dēļ Afganistānā ir 1,8 miljoni iekšzemē pārvietoto personu, un 2016. gadā uz citiem valsts apgabaliem bēgot glābās rekordliels cilvēku skaits — 650 000 jeb vidēji 1500 cilvēku dienā; tā kā 2016. gada otrajā pusē bija vērojams pēdējos 10 gados lielākais to afgāņu bēgļu skaita pieaugums, kuri atgriežas no Pakistānas (370 000 salīdzinājumā ar 55 000 bēgļu 2015. gadā);

| L. | tā kā Indijas Republika ir reģiona lielākā līdzekļu devēja Afganistānai un kopš 2001. gada, kad tika gāzta Taliban valdība, tā ir sniegusi palīdzību 3 miljardu ASV dolāru vērtībā; tā kā cita starpā no šīs palīdzības ir finansēta vairāk nekā 200 skolu celtniecība Afganistānā, vairāk nekā 1 000 stipendijas studentiem no Afganistānas un dota iespēja aptuveni 16 000 afgāņiem studēt Indijā; tā kā Indija ir arī sniegusi atbalstu kritiskās infrastruktūras veidošanai Afganistānā, piemēram, ceļu izbūvei apmēram 4 000 km garumā, un redzamākie piemēri ar šo atbalstu tapušajai infrastruktūrai ir lielceļš Zarandža–Dilarama, Salmas aizsprosts, elektroenerģijas pārvades līnijas, kā arī Afganistānas parlamenta ēka; |
| --- | --- |

L.

tā kā Indijas Republika ir reģiona lielākā līdzekļu devēja Afganistānai un kopš 2001. gada, kad tika gāzta Taliban valdība, tā ir sniegusi palīdzību 3 miljardu ASV dolāru vērtībā; tā kā cita starpā no šīs palīdzības ir finansēta vairāk nekā 200 skolu celtniecība Afganistānā, vairāk nekā 1 000 stipendijas studentiem no Afganistānas un dota iespēja aptuveni 16 000 afgāņiem studēt Indijā; tā kā Indija ir arī sniegusi atbalstu kritiskās infrastruktūras veidošanai Afganistānā, piemēram, ceļu izbūvei apmēram 4 000 km garumā, un redzamākie piemēri ar šo atbalstu tapušajai infrastruktūrai ir lielceļš Zarandža–Dilarama, Salmas aizsprosts, elektroenerģijas pārvades līnijas, kā arī Afganistānas parlamenta ēka;

| M. | tā kā nestabilitātei Afganistānā ir negatīva ietekme uz Irānas un plašāka reģiona ekonomiku un drošību; tā kā Afganistānas ekonomika ir ļoti atkarīga no magoņu audzēšanai, kas pēdējos gados ir būtiski palielinājusies, kā rezultātā kaimiņos esošajā Irānā strauji pieaug narkotiku lietošana; tā kā Taliban nodarbojas ar narkotisko vielu nelikumīgu tirdzniecību, lai finansētu savas darbības; tā kā šīs tirdzniecības ierobežošana un alternatīvu ekonomisko iespēju pavēršana būtu izdevīga gan Irānai, gan Afganistānai; tā kā Afganistānas opijs ir galvenais heroīna avots ES; tā kā, lai vēl vairāk ierobežotu opiātu plūsmu uz Krievijas un Eiropas tirgiem, ir nepieciešama sadarbība ar Irānu un citām robežvalstīm, piemēram, Tadžikistānu, Turkmenistānu un Uzbekistānu; |
| --- | --- |

M.

tā kā nestabilitātei Afganistānā ir negatīva ietekme uz Irānas un plašāka reģiona ekonomiku un drošību; tā kā Afganistānas ekonomika ir ļoti atkarīga no magoņu audzēšanai, kas pēdējos gados ir būtiski palielinājusies, kā rezultātā kaimiņos esošajā Irānā strauji pieaug narkotiku lietošana; tā kā Taliban nodarbojas ar narkotisko vielu nelikumīgu tirdzniecību, lai finansētu savas darbības; tā kā šīs tirdzniecības ierobežošana un alternatīvu ekonomisko iespēju pavēršana būtu izdevīga gan Irānai, gan Afganistānai; tā kā Afganistānas opijs ir galvenais heroīna avots ES; tā kā, lai vēl vairāk ierobežotu opiātu plūsmu uz Krievijas un Eiropas tirgiem, ir nepieciešama sadarbība ar Irānu un citām robežvalstīm, piemēram, Tadžikistānu, Turkmenistānu un Uzbekistānu;

| N. | tā kā jaunās infrastruktūras dimensija ir būtiski svarīga Afganistānas nākotnei, lai šajā valstī, kas ir viena no nabadzīgākajām pasaulē, varētu rasties pilnīgi jaunas ekonomiskās un sociālās iespējas; tā kā jauna valsts infrastruktūras attīstības programma piesaistīs pozitīvas un pieaugošas reģionālās investīcija jaunā Zīda ceļa ietvaros; |
| --- | --- |

N.

tā kā jaunās infrastruktūras dimensija ir būtiski svarīga Afganistānas nākotnei, lai šajā valstī, kas ir viena no nabadzīgākajām pasaulē, varētu rasties pilnīgi jaunas ekonomiskās un sociālās iespējas; tā kā jauna valsts infrastruktūras attīstības programma piesaistīs pozitīvas un pieaugošas reģionālās investīcija jaunā Zīda ceļa ietvaros;

| O. | tā kā ziņojumi norāda uz to, ka Afganistānā ir neapgūtas minerālu rezerves viena līdz trīs triljonu dolāru vērtībā; tā kā nelikumīga ieguve ir liela problēma, kas draud ar to, ka Afganistānas potenciālais attīstības virzītājspēks varētu tikt pārvērsts konfliktu un nestabilitātes avotā; tā kā derīgo izrakteņu ieguve ir otrs lielākais Taliban ienākumu avots; |
| --- | --- |

O.

tā kā ziņojumi norāda uz to, ka Afganistānā ir neapgūtas minerālu rezerves viena līdz trīs triljonu dolāru vērtībā; tā kā nelikumīga ieguve ir liela problēma, kas draud ar to, ka Afganistānas potenciālais attīstības virzītājspēks varētu tikt pārvērsts konfliktu un nestabilitātes avotā; tā kā derīgo izrakteņu ieguve ir otrs lielākais Taliban ienākumu avots;

| 1. | atzīst, ka, neraugoties uz ilgstošiem un ievērojamiem starptautiskajiem centieniem, Afganistānā joprojām ir smags konflikts, kas ļoti kavē tās ekonomisko un sociālo attīstību; atgādina, ka Afganistānu jau gandrīz 40 gadus plosa konflikts un karš; atgādina par Eiropas Savienības mērķiem veicināt mieru, stabilitāti un drošību reģionā, stiprināt demokrātiju, tiesiskumu un cilvēktiesību ievērošanu, labu pārvaldību un iespēju nodrošināšanu sievietēm, atbalstīt ekonomisko un sabiedrības attīstību un risināt problēmas, kas saistītas ar migrāciju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina, ka pēdējā pusotrā desmitgadē Afganistāna ir panākusi progresu politikas, drošības, ekonomikas un attīstības jomās; uzsver, ka IKP uz vienu iedzīvotāju ir pieaudzis pieckārt, paredzamais mūža ilgums ir palielinājies par gandrīz 15 gadiem, un salīdzinājumā ar 2001. gadu ir būtiski pieaudzis to meiteņu skaits, kas apmeklē skolas, un patlaban no 8 līdz 9 miljoniem skolnieku 40 % ir meitenes; uzsver, ka nekas no tā nebūtu bijis iespējams bez Afganistānas iedzīvotāju centības un starptautiskās sabiedrības apņēmības, kā arī līdzekļu, zinātības un personāla nodrošināšanas uz vietas; uzsver, ka panāktais progress ir ļoti trausls un sasniegto var viegli pazaudēt; uzsver — lai panāktu turpmāku virzību, ir nepieciešamas padziļinātas reformas, stabilas kaimiņattiecības un pastāvīga nepieciešamā drošības un stabilitātes līmeņa nodrošināšana; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atzīst un godā starptautiskās sabiedrības upurēšanos, kas Afganistānai ir sniegusi drošību vairāk nekā desmitgadi, pateicoties operācijai “Ilgstoša brīvība” un ISAF misijai Afganistānā, kuru gaitā bojā gāja gandrīz 3 500 dienestā iesaistīti vīrieši un sievietes; atzinīgi vērtē NATO vadīto Resolute Support Mission, kuras sastāvā ir 39 valstis un kas darbojas kopš 2015. gada 1. janvāra, un ir pilnvarota apmācīt, konsultēt un atbalstīt Afganistānas drošības spēkus un iestādes; izsaka visdziļāko cieņu Afganistānas Valsts drošības spēkiem (ANSF) par viņu upurēšanos, jo šie spēki katru gadu cieš lielus zaudējumus cīņā pret nemierniekiem; atgādina par starptautiskās sabiedrības ikgadējo ieguldījumu aptuveni USD 1 miljarda apjomā, lai uzturētu spēkā ANSF finansēšanu līdz 2020. gadam; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzinīgi vērtē Afganistānas valdības apņemšanos īstenot valsts stratēģiju, kurā galvenā uzmanība pievērsta politiskajai, sociālajai, ekonomiskajai un drošības videi, kas ļaus Afganistānai kļūt mierīgai, drošai un ilgtspējīgai, kā norādīts 2016. gada 5. oktobrī Briselē notikušās Ministru konferences secinājumos par Afganistānu; aicina premjerministra amatu nostiprināt Afganistānas konstitūcijā, lai nodrošinātu lielāku politisko stabilitāti Afganistānā; aicina Afganistānas valdību nodrošināt pārredzamu vēlēšanu procesu 2018. gadā; aicina Afganistānas prezidentu Ašrafu Gani saskaņot savu stingro publisko apņemšanos aizsargāt tiesības un brīvības ar ātru un stingru attiecīgo tiesību aktu īstenošanu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka Afganistānas vadīts un uzturēts miera process, kurā pilnībā iekļauta visa pilsoniskā sabiedrība un visas konfliktā iesaistītās puses, ir vienīgais veids virzībai uz priekšu; atgādina Afganistānas valdībai, ka, lai būtu iespējama attīstība un tiktu veicināts miers un stabilitāte, ir jāizbeidz cīņas politisko spēku vidū; prasa ES aktīvi atbalstīt Afganistānas vadītu programmu bijušo nemiernieku atbruņošanai, demobilizācijai un reintegrācijai; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver Afganistānas nozīmību reģionālajai stabilitātei; uzsver, ka droša, stabila un labklājīga Afganistāna ir vitāli svarīga mieram un stabilitātei reģionā kopumā; šajā sakarā atgādina, cik svarīgi ir reģionālie partneri, piemēram, Centrālāzijas valstis, Irāna, Ķīna, Indija un Pakistāna; mudina tās sadarboties un konstruktīvi veicināt patiesu uz rezultātiem orientētu sarunu procesu, neparedzot nekādus priekšnosacījumus; ņem vērā četrpusējās koordinācijas grupas Afganistānas jautājumos darbu un šīs 2015. gada decembrī izveidotās grupas sastāvā ir ASV, Ķīna, Afganistāna un Pakistāna; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž lielas bažas, ka, neraugoties uz politisko vienošanos, kas tika panākta pēc 2014. gada prezidenta vēlēšanām, Afganistānā ir pasliktinājusies drošības situācija un palielinājies teroraktu skaits; pauž satraukumu par to, ka Taliban turpina paplašināt tā kontrolē esošo teritoriju un ka nesen nostiprinājušās IS un Al Qaeda teroristu grupas; norāda, ka saskaņā ar ASV īpašā Afganistānas atjaunošanas ģenerālinspektora (SIGAR) informāciju laikā no 2016. gada janvāra līdz novembrim tika nogalināti 6 785 Afganistānas bruņoto spēku karavīri un 11 777 tika ievainoti un ka arī UNAMA ir ziņojusi par 3 % palielinājumu salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu cietušo civiliedzīvotāju skaitā (3 498 nogalināto un 7 920 ievainoto); pauž nožēlu par drošības situācijas pasliktināšanos, kas noziedzīgiem grupējumiem dod iespēju nolaupīt gan Afganistānas valstspiederīgos, gan ārvalstu pilsoņus, tostarp humanitāros darbiniekus un palīdzības sniedzējus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž visdziļākās bažas par to, ka nesenākā drošības apdraudējuma — Islāma valsts parādīšanās pasliktinās jau tā trauslo drošības situāciju Afganistānā; uzsver, ka papildus savai sagrābtajai teritorijai valsts austrumos (Nangarhara), tā cenšas nostiprināt savu klātbūtni valsts ziemeļos ar Uzbekistānas Islāma kustības (IMU) palīdzību; uzsver — ja šī teritorijas sagrābšana būs veiksmīga, tiks radīti ārvalstu kaujinieku izvietošanai labvēlīgi apstākļi, jo tie tiek izspiesti no Irākas un Sīrijas, ņemot vērā IS militārās neveiksmes šajās valstīs; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, cik svarīgs ir patiess iekšējās samierināšanās process; uzsver, ka ir jācīnās pret radikalizāciju, ekstrēmismu un vervēšanu teroristu organizācijās; uzsver, ka terorisma un tā finansēšanas avotu apkarošana ir galvenais aspekts tādu apstākļu radīšanā, kas veicinātu drošību Afganistānā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | brīdina, ka vājas Afganistānas Valsts aizsardzības un drošības spēku, kā arī Nacionālās policijas spējas joprojām ir viena no būtiskākajām problēmām, kas apdraud Afganistānas drošību un atjaunošanu; atzinīgi vērtē to, ka ES turpina pievērsties afgāņu sieviešu lomas un tiesību stiprināšanai, un atzīst nepieciešamību apmācīt policistes; atzinīgi vērtē Indijas 2015. gada decembra apņemšanos atbalstīt Afganistānu, piešķirot aizsardzības aprīkojumu Afganistānas armijai un nodrošinot militāro apmācību tūkstošiem Afganistānas drošības spēku pārstāvju, kas būtiski palīdzēja uzlabot militārās spējas un atbilst 2015. gada janvārī uzsāktās NATO vadītās misijas Resolute Support mērķiem, proti, apmācīt, konsultēt un atbalstīt Afganistānas drošības spēkus un iestādes; atzinīgi vērtē darbu, kas infrastruktūras projektu un humanitārā atbalsta jomā paveikts, Afganistānai sadarbojoties ar Indijas Republiku; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzskata, ka, ņemot vērā korupcijas tiešo negatīvo ietekmi uz valsts pārvaldes kvalitāti, cīņai pret korupciju Afganistānas valdības iestādēs ir jābūt pastāvīgai pamatprioritātei; aicina Afganistānas valdību palielināt politisko iekļautību, stiprināt pārskatatbildību un aktīvi cīnīties pret iesakņojušos korupciju un nepotismu; šajā sakarā atzinīgi vērtē to, ka 2016. gada jūnijā tika izveidots Pretkorupcijas justīcijas centrs; papildus norāda uz UNAMA aicinājumu starptautiskajai sabiedrībai turpināt atbalstīt Afganistānas valdības korupcijas apkarošanas centienus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Afganistānas valdību un tās reģionālos partnerus, īpaši Irānu, cīnīties pret narkotiku nelikumīgu tirdzniecību un nelikumīgu izrakteņu ieguvi un sadarboties savā starpā, lai novērstu šo nelikumīgo praksi, kas apdraud stabilitāti reģionā; atgādina visām pusēm, ka minētās darbības ir galvenais teroristu organizāciju finansēšanas avots šajā reģionā; uzskata, ka jebkādām turpmākām derīgo izrakteņu ieguves darbībām ir jābūt ilgtspējīgām un jānodrošina ieguvumus plašai sabiedrībai saskaņā ar starptautiskiem standartiem; nosoda apspiešanu, nelegālu narkotiku tirdzniecību, zemes sagrābšanu, nelikumīgu konfiskāciju un izspiešanu, ar ko nodarbojas militāro grupējumu vadītāji; atgādina, ka opija ražošanai un tirdzniecībai Afganistānā ir postoša ietekme uz vietējiem iedzīvotājiem un vispārējo valsts drošību; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē Afganistānas dalību Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvā; mudina Afganistānas valdību palielināt pārredzamību ieguves rūpniecībā un noteikt stingras prasības par licencēm un uzraudzību, lai nodrošinātu, ka ieguves rūpniecība ir ilgtspējīga; mudina valdību pastiprināt centienus aizsargāt svarīgus publiskos resursus, piemēram, zemi un derīgos izrakteņus, pret noziedznieku un nemiernieku tīklu veiktu ekspluatāciju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | pauž atbalstu Afganistānas iedzīvotājiem un uzstāj, ka visām konfliktā iesaistītajām pusēm ir jāievēro starptautiskās humanitārās tiesības un jārespektē visu sabiedrības locekļu tiesības, sevišķi etnisko minoritāšu, sieviešu un bērnu tiesības, jo viņi pastāvošajā situācijā cieš vissmagāk; mudina Afganistānas iestādes pilnībā īstenot 2011. gada 30. janvārī Kabulā parakstīto ANO un Afganistānas rīcības plānu attiecībā uz bacha bazi praktizēšanu un rehabilitācijas nodrošināšanu no seksuālas izmantošanas cietušajiem bērniem; nosoda uzbrukumus slimnīcām un veselības aprūpes klīnikām, skolām un humānās palīdzības operācijām; pauž visstingrāko nosodījumu par to, ka aizvien netiek ievērotas cilvēktiesības, un nosoda barbarisko vardarbību, ko pret Afganistānas iedzīvotājiem vērš Taliban, IS un Al -Qaeda; vērš uzmanību uz apdraudējumu, kas saistīts ar bijušo kara noziedznieku atgriešanos, sevišķi Hizb-e-Islami dibinātāja Gulbuddin Hekmatyar atgriešanos, kuru ASV 2003. gadā atzina par teroristu un kura vārds ir saistīts ar IS nostiprināšanos Afganistānā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pauž satraukumu par to, ka Taliban kontrolētajās Afganistānas teritorijās atkal pastiprinās vardarbība pret sievietēm un pasliktinās sieviešu tiesību ievērošana un dzīves apstākļi; aicina Afganistānas parlamentu un valdību atcelt visus likumus, kas ietver sieviešu diskriminācijas elementus un ir pretrunā starptautiskajiem līgumiem, ko Afganistāna parakstījusi; atzinīgi vērtē koncentrēšanos uz sieviešu iespēcinātību un dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanu ES palīdzībā Afganistānai, jo īpaši to, ka 53 % ES programmu būtisks mērķis ir dzimumu līdztiesība; pilnībā atbalsta ANO Drošības padomes Rezolūcijas 1325 (2000) par sievietēm, mieru un drošību pilnīgu īstenošanu, un citus valsts pasākumus, kuru mērķis ir veicināt dzimumu līdztiesību un sieviešu un meiteņu iespēju veicināšanu Afganistānā, kā arī apkarot pret sievietēm vērsto vardarbību; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina reģionālo partnervalstu valdības, piemēram, Centrālāzijas valstis, Irānu, Indiju, Krieviju un Pakistānu, strādāt kopā pie tā, lai Afganistānā panāktu mieru, noturīgu sociālekonomisko attīstību un lielāku iekšējo stabilitāti, kā arī sadarboties drošības un terorisma jautājumu risināšanā, un mudina apmainīties ar izlūkdatiem un sadarboties, lai apkarotu terorismu un ekstrēmismu robežas abās pusēs; mudina visus Afganistānas reģionālos dalībniekus apņemties bez atkāpēm īstenot pārredzamu sadarbību cīņā pret terorismu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkārtoti uzsver, ka starptautiskajai sabiedrībai ir jāturpina tās iesaiste Afganistānā un jāsniedz ieguldījums valsts atjaunošanā, tās ekonomikas attīstībā un spējā pretoties terorisma draudiem; atzinīgi vērtē finanšu saistības, kuras ES un dalībvalstis apstiprināja Briseles konferencē; jo īpaši prasa atbalstīt iniciatīvas, kuru mērķis ir nodrošināt iekšzemē pārvietoto personu un atgriezušos bēgļu prioritārās vajadzības; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atzīst, ka ES un tās dalībvalstīm ir pienākums respektēt tiesības pieprasīt starptautisku aizsardzību un piedalīties UNHCR pārmitināšanas programmās; uzsver, ka tiesības un iespējas meklēt patvērumu drošā un likumīgā veidā ir būtiski svarīgas, lai nepieļautu patvēruma meklētāju bojāeju; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atzīmē, ka ES un Afganistāna ir noslēgušas neoficiālu atpakaļuzņemšanas nolīgumu par kopējo turpmāko virzību; pauž nožēlu par to, ka šā nolīguma noslēgšanai trūka parlamentārās pārraudzības un demokrātiskās kontroles; aicina reģiona valdības atturēties no afgāņu repatriācijas; norāda, ka tas ir tiešs starptautisko humanitāro tiesību pārkāpums un ka pieaugošais bēgļu skaits, pret kuriem šādi izturas, tikai palielina atbalstu teroristu grupējumiem un rada vēl lielāku nestabilitāti reģionā; uzsver, ka repatriācija uz Afganistānu apdraud atgriežamo personu dzīvību, īpaši vientuļu personu dzīvību, kurām Afganistānā nav ģimenes vai draugu tīkla un ir mazas izredzes izdzīvot; uzsver, ka ES palīdzībai un sadarbībai ir jābūt pielāgotai nolūkā panākt attīstību un izaugsmi trešajās valstīs, mazināt un visbeidzot izskaust nabadzību, nevis mudināt trešās valstis sadarboties saistībā ar neatbilstīgo migrantu atpakaļuzņemšanu vai cilvēku piespiedu aizturēšanu, liedzot tiem pārvietošanās iespēju, vai uz Eiropu virzīto migrācijas plūsmu apturēšanu (Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa rezolūcija “Bēgļu un migrantu pārvietošanās jautājumu risināšana: ES ārējās darbības nozīme” (3)) |
| --- | --- |

19.

| 20. | atzinīgi vērtē ICC prokurora lēmumu uzsākt izmeklēšanu par iespējamiem noziegumiem pret cilvēci, kas izdarīti Afganistānā kopš 2003. gada; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina Afganistānas iestādes aizstāt visus piespriestos nāvessodus un vēlreiz noteikt moratoriju nāvessoda izpildei ar mērķi pilnībā atcelt šo soda veidu; mudina Afganistānas valdību pilnībā īstenot valsts plānu par spīdzināšanas izskaušanu un pauž nožēlu par to, ka visas puses Afganistānā veic konflikta laikā ieslodzīto spīdzināšanu un slikti izturas pret viņiem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | pauž visdziļākās bažas par iekšzemē pārvietoto personu skaita pieaugumu 2016. gadā, jo pārvietojušies no jauna bija 600 000 cilvēku, kas var novest pie lielas humanitārās krīzes; mudina visas iesaistītās puses atbalstīt šos mazaizsargātos Afganistānas iedzīvotājus un aicina Afganistānas valdību palīdzēt reintegrēt viņus Afganistānas sabiedrībā; uzsver, ka saskaņā ar Afganistānas iestāžu, ANO aģentūru un citu humanitāro aģentūru aplēsēm līdz 2017. gada beigām humanitārā palīdzība būs nepieciešama 9,3 miljoniem cilvēku; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzinīgi vērtē to, ka 2017. gada 1. decembrī provizoriski stājās spēkā Eiropas Savienības un Afganistānas Sadarbības nolīgums par partnerību un attīstību, kas ir pirmais juridiski saistošais abu minēto pušu attiecību regulējums; turklāt mudina ES dalībvalstis ātri ratificēt šo nolīgumu, lai tas varētu pilnībā stāties spēkā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Afganistānas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  OV C 366, 27.10.2017., 129. lpp.

(2)  OV C 65, 19.2.2016., 133. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0124.

---

| 11.10.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 369/91 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 369/91

---

P8_TA(2017)0500

Rohingu stāvoklis

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. decembra rezolūcija par rohindžu stāvokli (2017/2973(RSP))

(2018/C 369/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Mjanmu un Mjanmas rohingu musulmaņu stāvokli, jo īpaši 2017. gada 14. septembra (1), 2016. gada 7. jūlija (2) un 2016. gada 15. decembra (3) rezolūciju, kā arī 2017. gada 13. jūnija rezolūciju par bezvalstniecību Dienvidāzijā un Dienvidaustrumāzijā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Mjanmu un Mjanmas rohingu musulmaņu stāvokli, jo īpaši 2017. gada 14. septembra (1), 2016. gada 7. jūlija (2) un 2016. gada 15. decembra (3) rezolūciju, kā arī 2017. gada 13. jūnija rezolūciju par bezvalstniecību Dienvidāzijā un Dienvidaustrumāzijā (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 16. oktobra secinājumus par Mjanmu (Birma), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 16. oktobra secinājumus par Mjanmu (Birma),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/ Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Federikas Mogerīni 2017. gada 19. novembra piezīmes Koksbazārā, Bangladešā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces/ Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) Federikas Mogerīni 2017. gada 19. novembra piezīmes Koksbazārā, Bangladešā,

| — | ņemot vērā PV/AP 2017. gada 6. septembra paziņojumu par situāciju Rakhainas pavalstī, PV/AP 2017. gada 11. septembra paziņojumu par jaunākajiem notikumiem Rakhainas pavalstī, Mjanmā un Bangladešas pierobežas reģionā, PV/AP 2017. gada 20. novembra deklarāciju Eiropas Savienības vārdā par Mjanmu/Birmu un PV/AP 2017. gada 23. novembra paziņojumu par divpusēja repatriācijas nolīguma parakstīšanu starp Mjanmas valdību un Bangladešas valdību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PV/AP 2017. gada 6. septembra paziņojumu par situāciju Rakhainas pavalstī, PV/AP 2017. gada 11. septembra paziņojumu par jaunākajiem notikumiem Rakhainas pavalstī, Mjanmā un Bangladešas pierobežas reģionā, PV/AP 2017. gada 20. novembra deklarāciju Eiropas Savienības vārdā par Mjanmu/Birmu un PV/AP 2017. gada 23. novembra paziņojumu par divpusēja repatriācijas nolīguma parakstīšanu starp Mjanmas valdību un Bangladešas valdību,

| — | ņemot vērā ES humānās palīdzības un krīžu pārvarēšanas komisāra Christos Stylianides vizīti Rakhainas pavalsts ziemeļu daļā 2017. gada maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES humānās palīdzības un krīžu pārvarēšanas komisāra Christos Stylianides vizīti Rakhainas pavalsts ziemeļu daļā 2017. gada maijā,

| — | ņemot vērā Komisijas un PV/AP 2016. gada 1. jūnija kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Elementi ES stratēģijai attiecībā uz Mjanmu/Birmu: īpaša partnerība demokrātijai, mieram un labklājībai” (JOIN(2016)0024), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un PV/AP 2016. gada 1. jūnija kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Elementi ES stratēģijai attiecībā uz Mjanmu/Birmu: īpaša partnerība demokrātijai, mieram un labklājībai” (JOIN(2016)0024),

| — | ņemot vērā kopīgo paziņojumu presei par trešo ES un Mjanmas cilvēktiesību dialogu 2016. gada 25. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo paziņojumu presei par trešo ES un Mjanmas cilvēktiesību dialogu 2016. gada 25. novembrī,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 4. decembra secinājumus par bezvalstniecību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 4. decembra secinājumus par bezvalstniecību,

| — | ņemot vērā saprašanās memorandu starp Mjanmu un Bangladešu par rohindžu repatriāciju no Bangladešas uz Mjanmu, kuru parakstīja 2017. gada 23. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā saprašanās memorandu starp Mjanmu un Bangladešu par rohindžu repatriāciju no Bangladešas uz Mjanmu, kuru parakstīja 2017. gada 23. novembrī,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes priekšsēdētāja 2017. gada 6. novembra paziņojumu par vardarbību Rakhainas pavalstī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes priekšsēdētāja 2017. gada 6. novembra paziņojumu par vardarbību Rakhainas pavalstī,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas Trešajā komitejā 2017. gada 16. novembrī apstiprināto rezolūcijas projektu par situāciju cilvēktiesību jomā Mjanmā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas Trešajā komitejā 2017. gada 16. novembrī apstiprināto rezolūcijas projektu par situāciju cilvēktiesību jomā Mjanmā,

| — | ņemot vērā Augstā cilvēktiesību komisāra biroja 2016. gada 20. jūnija ziņojumu “rohindžu musulmaņu un citu Mjanmas minoritāšu cilvēktiesību situācija” un ANO īpašā referenta par cilvēktiesību stāvokli Mjanmā 2016. gada 18. marta ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Augstā cilvēktiesību komisāra biroja 2016. gada 20. jūnija ziņojumu “rohindžu musulmaņu un citu Mjanmas minoritāšu cilvēktiesību situācija” un ANO īpašā referenta par cilvēktiesību stāvokli Mjanmā 2016. gada 18. marta ziņojumu,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 27. īpašo sesiju par rohindžu musulmaņu minoritātes un citu minoritāšu cilvēktiesību situāciju Rakhainas pavalstī Mjanmā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 27. īpašo sesiju par rohindžu musulmaņu minoritātes un citu minoritāšu cilvēktiesību situāciju Rakhainas pavalstī Mjanmā,

| — | ņemot vērā ANO 1951. gada Konvenciju par bēgļu statusu un tās 1967. gada protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1951. gada Konvenciju par bēgļu statusu un tās 1967. gada protokolu,

| — | ņemot vērā 1954. gada Konvenciju par bezvalstnieku statusu un 1961. gada Konvenciju par bezvalstniecības samazināšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1954. gada Konvenciju par bezvalstnieku statusu un 1961. gada Konvenciju par bezvalstniecības samazināšanu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos (UNHCR) globālo rīcības plānu 2014.–2024. gadam par bezvalstniecības izbeigšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos (UNHCR) globālo rīcības plānu 2014.–2024. gadam par bezvalstniecības izbeigšanu,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā padomdevējas komisijas galīgo ziņojumu par Rakhainas pavalsti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā padomdevējas komisijas galīgo ziņojumu par Rakhainas pavalsti,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautiskos paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un 1966. gada Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautiskos paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām un 1966. gada Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām,

| — | ņemot vērā ASEAN hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ASEAN hartu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā Rakhainas pavalstī Mjanmā dzīvo aptuveni viens miljons rohindžu, kas pieder galvenokārt musulmaņu minoritātes grupai un pret viņiem tiek vērstas represijas un nepārtraukti, smagi cilvēktiesību pārkāpumi, tostarp draudi dzīvībai un drošībai, viņiem ir noteikts aizliegums izmantot tiesības uz veselības aprūpi un izglītību, viņi saskaras ar pārtikas nodrošinājuma un uztura nepietiekamību, piespiedu darbu, seksuālo vardarbību un viņu politisko tiesību ierobežojumiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā Rakhainas pavalstī Mjanmā dzīvo aptuveni viens miljons rohindžu, kas pieder galvenokārt musulmaņu minoritātes grupai un pret viņiem tiek vērstas represijas un nepārtraukti, smagi cilvēktiesību pārkāpumi, tostarp draudi dzīvībai un drošībai, viņiem ir noteikts aizliegums izmantot tiesības uz veselības aprūpi un izglītību, viņi saskaras ar pārtikas nodrošinājuma un uztura nepietiekamību, piespiedu darbu, seksuālo vardarbību un viņu politisko tiesību ierobežojumiem;

| B. | tā kā rohindžas ir viena no pasaulē visvairāk vajātajām minoritātēm un tā kā viņiem ir liegtas pilnīgas pilsoniskās tiesības un viņi ir padarīti par bezvalstniekiem saskaņā ar Mjanmas 1982. gada pilsonības likumu; tā kā lielākā daļa rohindžu ir ievietoti nometnēs, kurās valda stingri brīvas pārvietošanās ierobežojumi Rakhainas pavalstī un ārpus tās; |
| --- | --- |

B.

tā kā rohindžas ir viena no pasaulē visvairāk vajātajām minoritātēm un tā kā viņiem ir liegtas pilnīgas pilsoniskās tiesības un viņi ir padarīti par bezvalstniekiem saskaņā ar Mjanmas 1982. gada pilsonības likumu; tā kā lielākā daļa rohindžu ir ievietoti nometnēs, kurās valda stingri brīvas pārvietošanās ierobežojumi Rakhainas pavalstī un ārpus tās;

| C. | tā kā nesenie uzbrukumi drošības posteņiem, kas notika 2017. gada augustā, izraisīja ārkārtīgi nesamērīgu Mjanmas militāro spēku reakciju un tā ir atbildīga par smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem pret rohindžu tautu; |
| --- | --- |

C.

tā kā nesenie uzbrukumi drošības posteņiem, kas notika 2017. gada augustā, izraisīja ārkārtīgi nesamērīgu Mjanmas militāro spēku reakciju un tā ir atbildīga par smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem pret rohindžu tautu;

| D. | tā kā kopš 2017. gada augusta vairāk nekā 646 000 rohindžu ir glābušies, meklējot patvērumu kaimiņos esošajā Bangladešā, kurā tie dzīvo šausminošos apstākļos, tā kā līdz 2017. gada beigām rohindžu bēgļu kopējais skaits Bangladešā, domājams, pārsniegs 1 miljonu; tā kā desmitiem cilvēku, tostarp sievietes un bērni, ir gājuši bojā ceļā un vairāk nekā 400 000 cilvēku ir vajadzīga veselības aprūpes un pārtikas palīdzība; tā kā pret rohindžām vērstās slepkavības, izvarošanas un spīdzināšanas un viņu ciematu nodedzināšanu izmanto kā līdzekli, lai neatgriezeniski iedragātu rohindžu sociālo struktūru un traumatizētu iedzīvotājus; |
| --- | --- |

D.

tā kā kopš 2017. gada augusta vairāk nekā 646 000 rohindžu ir glābušies, meklējot patvērumu kaimiņos esošajā Bangladešā, kurā tie dzīvo šausminošos apstākļos, tā kā līdz 2017. gada beigām rohindžu bēgļu kopējais skaits Bangladešā, domājams, pārsniegs 1 miljonu; tā kā desmitiem cilvēku, tostarp sievietes un bērni, ir gājuši bojā ceļā un vairāk nekā 400 000 cilvēku ir vajadzīga veselības aprūpes un pārtikas palīdzība; tā kā pret rohindžām vērstās slepkavības, izvarošanas un spīdzināšanas un viņu ciematu nodedzināšanu izmanto kā līdzekli, lai neatgriezeniski iedragātu rohindžu sociālo struktūru un traumatizētu iedzīvotājus;

| E. | tā kā robeža starp Mjanmu un Bangladešu ir militarizēta un uz tās ir izvietotas kājinieku mīnas, lai atturētu cilvēkus no robežšķērsošanas; |
| --- | --- |

E.

tā kā robeža starp Mjanmu un Bangladešu ir militarizēta un uz tās ir izvietotas kājinieku mīnas, lai atturētu cilvēkus no robežšķērsošanas;

| F. | tā kā saskaņā ar ANO aģentūru ziņām, humanitārajām organizācijām sniegtās piekļuves iespējas, tostarp attiecībā uz pārtikas, ūdens un zāļu piegādēm rohindžām, joprojām ir ļoti ierobežojošas; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar ANO aģentūru ziņām, humanitārajām organizācijām sniegtās piekļuves iespējas, tostarp attiecībā uz pārtikas, ūdens un zāļu piegādēm rohindžām, joprojām ir ļoti ierobežojošas;

| G. | tā kā 2017. gada 10. septembrī ANO Augstais cilvēktiesību komisārs Zeid Raad Al Hussein paziņoja, ka situācija Mjanmā “šķiet, ir tipisks etniskās tīrīšanas piemērs” un 2017. gada 5. decembrī viņš paziņoja, ka nevar izslēgt valsts spēku genocīdu pret rohindžu musulmaņiem; tā kā organizācija Amnesty International ir nosaukusi minoritāšu stāvokli Rakhainas pavalstī par aparteīdu un ANO Cilvēktiesību padome ir nosodījusi to, ka Mjanmā, “ļoti iespējams, tiek izdarīts noziegums pret cilvēci”; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2017. gada 10. septembrī ANO Augstais cilvēktiesību komisārs Zeid Raad Al Hussein paziņoja, ka situācija Mjanmā “šķiet, ir tipisks etniskās tīrīšanas piemērs” un 2017. gada 5. decembrī viņš paziņoja, ka nevar izslēgt valsts spēku genocīdu pret rohindžu musulmaņiem; tā kā organizācija Amnesty International ir nosaukusi minoritāšu stāvokli Rakhainas pavalstī par aparteīdu un ANO Cilvēktiesību padome ir nosodījusi to, ka Mjanmā, “ļoti iespējams, tiek izdarīts noziegums pret cilvēci”;

| H. | tā kā 2017. gada 23. oktobrī Ženēvā notikušajā donoru konferencē, kurā piedalījās UNHCR, OCHA, IOM, Eiropas Savienība un Kuveitas valdība, tika doti solījumi atbalstam par kopējo summu USD 344 miljonu apmērā, no kuras vairāk nekā pusi solīja ES; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2017. gada 23. oktobrī Ženēvā notikušajā donoru konferencē, kurā piedalījās UNHCR, OCHA, IOM, Eiropas Savienība un Kuveitas valdība, tika doti solījumi atbalstam par kopējo summu USD 344 miljonu apmērā, no kuras vairāk nekā pusi solīja ES;

| I. | tā kā Mjanmas un Bangladešas valdības ir parakstījušas nesaistošu saprašanās memorandu, kam būtu jāgarantē to rohindžu bēgļu droša atgriešanās, kas aizbēguši uz Bangladešu; tā kā PV/AP ir norādījusi, ka saprašanās memoranda parakstīšana ir svarīgs un gaidīts pasākums, lai risinātu vienu no mūsdienās smagākajām humanitārajām un cilvēktiesību krīzēm; tā kā nav skaidrs, cik daudz potenciālo repatriēto rohindžu tiks izmitināti nometnēs un pagaidu uzturēšanās zonās; tā kā nav zināms skaidrs grafiks, kurā notiks rohindžu atgriešanās pienācīgas drošības apstākļos un drošos mājokļos vai kurā tiks atzītas viņu pilsoniskās tiesības, |
| --- | --- |

I.

tā kā Mjanmas un Bangladešas valdības ir parakstījušas nesaistošu saprašanās memorandu, kam būtu jāgarantē to rohindžu bēgļu droša atgriešanās, kas aizbēguši uz Bangladešu; tā kā PV/AP ir norādījusi, ka saprašanās memoranda parakstīšana ir svarīgs un gaidīts pasākums, lai risinātu vienu no mūsdienās smagākajām humanitārajām un cilvēktiesību krīzēm; tā kā nav skaidrs, cik daudz potenciālo repatriēto rohindžu tiks izmitināti nometnēs un pagaidu uzturēšanās zonās; tā kā nav zināms skaidrs grafiks, kurā notiks rohindžu atgriešanās pienācīgas drošības apstākļos un drošos mājokļos vai kurā tiks atzītas viņu pilsoniskās tiesības,

| 1. | stingri nosoda nepārtraukto vardarbību un nogalināšanu, sistemātisku spēka pielietojumu un cilvēku bojāeju, palikšanu bez iztikas un pajumtes Rakhainas pavalstī; pauž dziļas bažas par humanitāro un cilvēktiesību situāciju un visdziļāko līdzjūtību un pilnīgu atbalstu rohindžu tautai; atgādina, ka Mjanmas iestādēm ir pienākums visus civiliedzīvotājus bez diskriminācijas aizsargāt pret sliktu izturēšanos, izmeklēt smagos cilvēktiesību pārkāpumus un saukt to izdarītājus pie atbildības saskaņā ar cilvēktiesību standartiem un pienākumiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa nekavējoties izbeigt pret rohindžu bēgļiem vērsto vardarbību, slepkavības, vajāšanu un izvarošanas, kā viņu māju postīšanu, ko īsteno Mjanmas drošības spēki; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mudina Mjanmas iestādes sadarboties ar starptautiskajām palīdzības aģentūrām, ES un ANO, lai nodrošinātu tūlītēju un netraucētu starptautiskās humānās palīdzības piekļuvi Rakhainas pavalstij un apkārtējām teritorijām, tostarp īpaša atbalsta sniegšanu neaizsargātajām iedzīvotāju grupām, piemēram, bērniem, vecākiem cilvēkiem un no seksuālās vardarbības cietušajiem; mudina valdību īstenot pasākumus saskaņā ar ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 2106 (2013), lai novērstu seksuālās vardarbības gadījumus un reaģētu uz tiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Mjanmas iestādes nodrošināt neatkarīgu novērotāju piekļuvi, jo īpaši to sniedzot ANO faktu vākšanas misijai, ko 2017. gada martā izveidoja ANO Cilvēktiesību padome, lai nodrošinātu neatkarīgu un objektīvu izmeklēšanu saistībā ar apgalvojumiem par smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem, ko veikušas visas iesaistītās puses; aicina visas iesaistītās puses nepieļaut nesodāmību par cilvēktiesību pārkāpumiem; atgādina — ja ir iegūti pierādījumi par cilvēktiesību pārkāpumiem, attiecīgās personas ir jāsauc pie atbildības, rīkojot taisnīgu tiesas procesu neatkarīgā civilajā tiesā un nenosakot nāvessoda piemērošanu; uzstājīgi prasa turpināt ANO Drošības padomes darbības, tostarp vērsties Starptautiskajā Krimināltiesā, ja Mjanma nespēj vai nevēlas veikt kriminālvajāšanu vai pati iesniegt prasību tiesā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Mjanmas valdību vietējām un starptautiskām mediju organizācijām piešķirt pilnīgu un netraucētu piekļuvi Rakhainas pavalstij un garantēt mediju darbinieku drošību; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkārtoti prasa Mjanmas valdībai nekavējoties izbeigt kājnieku mīnu izmantošanu un iznīcināt jau izvietotās mīnas, tostarp tās, kas nesen izvietotas pie robežas ar Bangladešu; mudina starptautisko sabiedrību sniegt tehnisku atbalstu šajā sakarībā; atzinīgi vērtē Bangladešas īstenotos centienus, kas saistīti ar humāno krīzi vienā no tās kaimiņvalstīm; atzinīgi vērtē aizsardzību, ko Bangladeša ir nodrošinājusi rohindžām, kuras bēg no Mjanmas, un mudina to turpināt sniegt atbalstu sadarbībā ar UNHCR; aicina Bangladešu turpināt veicināt starptautisko NVO humānas palīdzības operācijas, atvieglojot birokrātijas slogu, reģistrācijas procesu un pārvietošanās ierobežojumus; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda uz saprašanās memorandu par repatriāciju, kas noslēgts starp Mjanmu un Bangladešu; mudina puses pilnībā ievērot rohindžu brīvprātīgu, drošu un cilvēka cienīgu atgriešanos viņu izcelsmes vietās bez jebkāda veida diskriminācijas un pilnīgā ANO pārraudzībā; uzstāj, ka Mjanmas iestādēm jāsniedz ticami apliecinājumi, ka bēgļi, kuri atgriežas, netiks vajāti vai piespiedu kārtā ievietoti atsevišķas nometnēs, pamatojoties uz etnisko vai reliģisko piederību, un jāgarantē cilvēktiesību iestāžu veikta neatkarīga un objektīva uzraudzība; atkārtoti uzsver neizraidīšanas principu un atkārto UNHCR2017. gada 24. novembrī pausto secinājumu, ka “pašlaik Mjanmas Rakhainas pavalstī nepastāv apstākļi, kuros būtu iespējama droša un noturīga atgriešanās”; prasa ES uzņemties šo starptautisko centienu vadību, kopā ar ANO rīkojot starpvaldību augstākā līmeņa sanāksmi; ierosina minētajā sanāksmē sniegt pārskatu par rohindžu repatriācijas procesu un viņu pilsonisko tiesību atjaunošanu un sākt procedūru pret cilvēci izdarīto noziegumu neatkarīgai izmeklēšanai; |
| --- | --- |

7.

| 8. | prasa ES un tās dalībvalstīm palielināt finansiālo un materiālo atbalstu bēgļu uzņemšanai, vienlaikus pārliecinoties, ka palīdzība netiek izmantota bēgļiem un personām, kuras atgriežas, nepieņemamiem risinājumiem; aicina starptautiskos dalībniekus vienoties par finansiāli atbalstu, kas sniedz ilgtspējīgu risinājumu pārvietoto rohindžu un uzņēmēju kopienu vajadzībām, sniedzot piekļuvi pienācīgiem un uzlabotiem pakalpojumiem; pievērš īpašu uzmanību steidzami vajadzīgajam finansējumam USD 10 miljonu apmērā, lai sniegtu medicīnas specialistu un garīgās veselības pakalpojumus no izvarošanas un uz dzimumu balstītas vardarbības cietušajiem; aicina Komisiju atbalstīt seksuālas vardarbības un citu noziegumu pret rohindžām pilnīgu izmeklēšanu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž nopietnas bažas par ziņojumiem par rohindžu sieviešu un meiteņu tirdzniecību Mjanmā un Bangladešā un mudina abu valstu iestādes sadarboties ar UNHCR un cilvēktiesību organizācijām, lai izbeigtu cilvēku tirdzniecību un sniegtu aizsardzību un atbalstu cietušajām sievietēm un meitenēm; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mudina Mjanmas valdību novērst ieilgušo un sistemātisko diskrimināciju; uzsver, ka bez pamatcēloņu apkarošanas nav iespējams izbeigt viņu nožēlojamo stāvokli; šajā sakarā atzīmē, ka tiesību liegšana minoritātēm Mjanmā attiecas ne tika uz rohindžām, bet skar arī etniskās grupas, tostarp Kačinas un Šanas pavalstī; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzinīgi vērtē padomdevējas komisijas par Rakhainas pavalsti galīgo ziņojumu, kas tika izstrādāts pēc valsts padomnieces prasības; uzsvērti mudina Mjanmas iestādes pēc iespējas drīz iecelt īstenošanas struktūru, lai pilnībā īstenotu Annan komisijas ieteikumus; mudina ES, ANO un citus starptautiskos dalībniekus atbalstīt šo procesu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka padomdevējas komisijas ieteikumu attiecībā uz nepieciešamību pieskaņot tiesību normas par pilsonību starptautiskajiem standartiem un līgumiem, kuriem Mjanma ir pievienojusies; mudina Mjanmas valdību grozīt pilsonības likumu un izsniegt juridiski atzītus pilsonības dokumentus rohindžu iedzīvotājiem, tā lai viņi tiek atzīti kā etniskā minoritāte un tiek ievērotas viņu pašidentifikācijas tiesības; mudina valdību izsniegt identitātes kartes, kurās nav norādīta reliģiskā piederība; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzstāj, ka ir jāizbeidz rohindžu tautas segregācija Mjanmā; prasa atcelt rohindžu uzraudzību un demontēt visus kontroles punktus, kuri nav nepieciešami; mudina Mjanmas valdību nodrošināt, ka rohindžu iedzīvotāji var brīvi ceļot Rakhainas pavalstī un pārējā valstī, un jo īpaši, ka tiek nodrošinātas viņu tiesības piekļūt veselības aprūpes pakalpojumiem, pārtikai, izglītībai un nodarbinātībai; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina visas puses atbalstīt efektīvu, demokrātisku iestāžu un spēcīgas pilsoniskās sabiedrības veidošanu, pamattiesību un pamatbrīvību ievērošanu un labas pārvaldības, tiesiskuma un neatkarīgu un objektīvu tiesu iestāžu veicināšanu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | prasa ES un tās dalībvalstīm steidzami pieņemt mērķtiecīgas soda sankcijas pret personām militārajos un drošības dienestos, kas ir atbildīgas par plaši izplatītu cilvēktiesību pārkāpumu veicināšanu Mjanmā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pauž nožēlu par ANO Drošības padomes nespēju vienoties par izšķirošiem pasākumiem un prasa ES un tās dalībvalstīm pastiprināt spiedienu uz tiem, kuri bloķē nozīmīgu rīcību, tostarp Ķīnu un Krieviju; |
| --- | --- |

16.

| 17. | prasa ES un tās dalībvalstīm paplašināt Mjanmai noteiktā un spēkā esošā ieroču embargo darbības jomu; turklāt aicina ANO Drošības padomi noteikt visaptverošu ieroču embargo attiecībā uz Mjanmu, apturot visu tiešo un netiešo piegādi, pārdošanu vai nodošanu, tostarp visu ieroču, munīcijas un citu militāro un drošības iekārtu piegādi un pārkraušanu, kā arī apmācības nodrošināšanu vai citu militāro un drošības palīdzību; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Mjanmas valdību, tostarp valsts padomnieci Aung San Suu Kyi, nepārprotami nosodīt jebkādu rasu vai reliģiskā naida kurināšanu un cīnīties pret sociālo diskrimināciju un vardarbību pret rohindžu minoritāti, kā arī noteikt vispārējas tiesības uz reliģijas vai ticības brīvību; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina ASEAN valstu un reģionālās valdības turpināt rīkoties un palielināt spiedienu uz Mjanmas valdību un valsts militārajiem spēkiem, prasot izbeigt tiesību pārkāpumus un aizsargāt visus civiliedzīvotājus Rakhainas pavalstī un visā Mjanmā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atgādina, ka Saharova balva tiek piešķirta tiem, kuri līdzās atbilstībai citiem kritērijiem aizstāv arī cilvēktiesības un minoritāšu tiesības un ievēro starptautiskās tiesības; vērš uzmanību uz nepieciešamību apsvērt to, vai Saharova balvu varētu atcelt gadījumos, ja balvas laureāts pēc balvu piešķiršanas pārkāpj minētos kritērijus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mudina galvenos starptautiskos un reģionālos dalībniekus, jo īpaši Ķīnu, izmantot visas to rīcībā esošās divpusējās, daudzpusējās un reģionālās platformas, lai pieprasītu izbeigt zvērības un panāktu miermīlīgu risinājumu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina PV/AP un dalībvalstis būtiski palielināt spiedienu uz Mjanmas iestādēm un drošības dienestiem, lai izbeigtu vardarbību un diskrimināciju pret rohindžu tautu un sadarbotos ar ANO, ASEAN un reģionālajām valdībām, lai apturētu segregāciju Mjanmā; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina PV/AP informēt Parlamentu par ES delegācijas darbību ASEM ārlietu ministru sanāksmē Nay Pyi Taw2017. gada 21. novembrī; mudina atsākt ES un Mjanmas Cilvēktiesību padomes dialogu, lai galvenokārt risinātu jautājumus, kas saistīti ar rohindžu kopienu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina Komisiju apsvērt iespējamās sekas Mjanmai piešķirto tirdzniecības preferenču kontekstā, tostarp apsvērt iespēju uzsākt izmeklēšanu saskaņā ar mehānismiem, kas paredzēti iniciatīvā “Viss, izņemot ieročus”; |
| --- | --- |

24.

| 25. | prasa ES un tās dalībvalstīm atbalstīt UNHRC globālo rīcības plānu 2014.–2024. gadam par bezvalstniecības izbeigšanu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Mjanmas valdībai un parlamentam, Bangladešas valdībai un parlamentam, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Komisijai, ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ASEAN ģenerālsekretāram, ASEAN Starpvaldību cilvēktiesību komisijai, ANO īpašajam referentam par cilvēktiesību stāvokli Mjanmā, ANO Augstajam komisāram bēgļu jautājumos un ANO Cilvēktiesību padomei. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0351.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0316.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0506.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0247.

---

| 11.10.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 369/96 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 369/96

---

P8_TA(2017)0501

Direktīvas par seksuālas vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu īstenošana

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. decembra rezolūcija par to, kā tiek īstenota Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Direktīva 2011/93/ES par seksuālas vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu (2015/2129(INI))

(2018/C 369/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. un 6. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 82. panta 2. punktu un 83. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. un 6. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 82. panta 2. punktu un 83. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7., 8., 24., 47., 48. un 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7., 8., 24., 47., 48. un 52. pantu,

| — | ņemot vērā ANO 1989. gada 20. novembra Konvenciju par bērna tiesībām un tai pievienotos protokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1989. gada 20. novembra Konvenciju par bērna tiesībām un tai pievienotos protokolus,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes 2007. gada 25. oktobra Konvenciju par bērnu aizsardzību pret seksuālu izmantošanu un seksuālu vardarbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes 2007. gada 25. oktobra Konvenciju par bērnu aizsardzību pret seksuālu izmantošanu un seksuālu vardarbību,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes 2001. gada 23. novembra Konvenciju par kibernoziegumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes 2001. gada 23. novembra Konvenciju par kibernoziegumiem,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Bērna tiesību stratēģijas (2016.–2021.) pieņemšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Bērna tiesību stratēģijas (2016.–2021.) pieņemšanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Direktīvu 2011/93/ES par seksuālas vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2004/68/TI (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 13. decembra Direktīvu 2011/93/ES par seksuālas vardarbības pret bērniem, bērnu seksuālas izmantošanas un bērnu pornogrāfijas apkarošanu, un ar kuru aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2004/68/TI (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimuma standartus un atceļ Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (2); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimuma standartus un atceļ Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (2);

| — | ņemot vērā 2014. gada 27. novembra rezolūciju par ANO Konvencijas par bērna tiesībām (3) 25. gadskārtu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 27. novembra rezolūciju par ANO Konvencijas par bērna tiesībām (3) 25. gadskārtu,

| — | ņemot vērā 2015. gada 11. marta rezolūciju par cīņu pret bērnu seksuālu izmantošanu internetā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 11. marta rezolūciju par cīņu pret bērnu seksuālu izmantošanu internetā (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 2. maija paziņojumu “Eiropas stratēģija “Bērniem labāks internets”” (COM(2012)0196) un Komisijas 2016. gada 6. jūnija ziņojumu “Galīgais novērtējums par Savienības daudzgadu programmu to bērnu aizsardzībai, kuri izmanto internetu un citas saziņas tehnoloģijas (“Drošāks internets”)” (COM(2016)0364), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 2. maija paziņojumu “Eiropas stratēģija “Bērniem labāks internets”” (COM(2012)0196) un Komisijas 2016. gada 6. jūnija ziņojumu “Galīgais novērtējums par Savienības daudzgadu programmu to bērnu aizsardzībai, kuri izmanto internetu un citas saziņas tehnoloģijas (“Drošāks internets”)” (COM(2016)0364),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 16. decembra ziņojumu, kurā novērtēts, cik lielā mērā dalībvalstis veikušas pasākumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu Direktīvu 2011/93/ES (COM(2016)0871), un Komisijas 2016. gada 16. decembra ziņojumu, kurā novērtēta Direktīvas 2011/93/ES 25. pantā minēto pasākumu īstenošana (COM(2016)0872), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 16. decembra ziņojumu, kurā novērtēts, cik lielā mērā dalībvalstis veikušas pasākumus, kas vajadzīgi, lai izpildītu Direktīvu 2011/93/ES (COM(2016)0871), un Komisijas 2016. gada 16. decembra ziņojumu, kurā novērtēta Direktīvas 2011/93/ES 25. pantā minēto pasākumu īstenošana (COM(2016)0872),

| — | ņemot vērā Eiropola 2016. gada ziņojumu, kurā novērtēti organizētās noziedzības draudi internetā (iOCTA), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropola 2016. gada ziņojumu, kurā novērtēti organizētās noziedzības draudi internetā (iOCTA),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2017. gada 27. februāra ziņojumu “Bērniem draudzīga tiesu sistēma: tiesvedībā iesaistīto bērnu (cietušo, liecinieku vai lietas pušu) perspektīvas un pieredze deviņās ES dalībvalstīs”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2017. gada 27. februāra ziņojumu “Bērniem draudzīga tiesu sistēma: tiesvedībā iesaistīto bērnu (cietušo, liecinieku vai lietas pušu) perspektīvas un pieredze deviņās ES dalībvalstīs”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 12. aprīļa paziņojumu “Bērnu migrantu aizsardzība” (COM(2017)0211), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 12. aprīļa paziņojumu “Bērnu migrantu aizsardzība” (COM(2017)0211),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, kā arī 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmumā par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, kā arī 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmumā par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A8-0368/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A8-0368/2017),

| A. | tā kā seksuālā vardarbība pret bērniem un bērnu seksuālā izmantošana ir 1989. gada ANO Konvencijā par bērna tiesībām un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā noteikto pamattiesību, jo īpaši bērnu tiesību uz viņu labklājībai nepieciešamo aizsardzību un rūpēm, nopietns pārkāpums; |
| --- | --- |

A.

tā kā seksuālā vardarbība pret bērniem un bērnu seksuālā izmantošana ir 1989. gada ANO Konvencijā par bērna tiesībām un Eiropas Savienības Pamattiesību hartā noteikto pamattiesību, jo īpaši bērnu tiesību uz viņu labklājībai nepieciešamo aizsardzību un rūpēm, nopietns pārkāpums;

| B. | tā kā, īstenojot jebkādus pasākumus, lai cīnītos pret šiem nodarījumiem, pirmām kārtām jāņem vērā bērna intereses, kā tas noteikts Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un ANO Konvencijā par bērna tiesībām; |
| --- | --- |

B.

tā kā, īstenojot jebkādus pasākumus, lai cīnītos pret šiem nodarījumiem, pirmām kārtām jāņem vērā bērna intereses, kā tas noteikts Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un ANO Konvencijā par bērna tiesībām;

| C. | tā kā Direktīva 2011/93/ES ir visaptverošs juridisks dokuments, kurā ietverti noteikumi par materiālajām krimināltiesībām un kriminālprocesu, pasākumiem, kas paredzēti, lai sniegtu palīdzību un aizsargātu cietušos, un preventīviem pasākumiem, tostarp administratīviem pasākumiem, un tā kā, lai šo direktīvu īstenotu, ir nepieciešama dažādu nozaru dalībnieku, piemēram, tiesībaizsardzības iestāžu, tiesu iestāžu, nepilngadīgo aizsardzības jomā aktīvi darbojošos vecāku un ģimenes asociāciju, nevalstisku organizāciju, interneta pakalpojumu sniedzēju u. c., cieša iesaiste; |
| --- | --- |

C.

tā kā Direktīva 2011/93/ES ir visaptverošs juridisks dokuments, kurā ietverti noteikumi par materiālajām krimināltiesībām un kriminālprocesu, pasākumiem, kas paredzēti, lai sniegtu palīdzību un aizsargātu cietušos, un preventīviem pasākumiem, tostarp administratīviem pasākumiem, un tā kā, lai šo direktīvu īstenotu, ir nepieciešama dažādu nozaru dalībnieku, piemēram, tiesībaizsardzības iestāžu, tiesu iestāžu, nepilngadīgo aizsardzības jomā aktīvi darbojošos vecāku un ģimenes asociāciju, nevalstisku organizāciju, interneta pakalpojumu sniedzēju u. c., cieša iesaiste;

| D. | tā kā Komisijas īstenošanas ziņojumā nav sniegta nekāda statistika par tādu tīmekļa vietņu likvidēšanu un bloķēšanu, kurās ir ievietoti vai kuras izplata attēlus, kas ataino seksuālu vardarbību pret bērniem, turklāt nav sniegta statistika par satura dzēšanas ātrumu, par to, cik bieži tiesībaizsardzības iestādes iepazīstas ar ziņojumiem, par kavēšanos, veicot izņemšanas, jo izmeklēšanas gaitā nedrīkst pieļaut iejaukšanos, vai par to, cik bieži šādus glabātus datus tiesu vai tiesībaizsardzības iestādes faktiski ir izmantojušas; |
| --- | --- |

D.

tā kā Komisijas īstenošanas ziņojumā nav sniegta nekāda statistika par tādu tīmekļa vietņu likvidēšanu un bloķēšanu, kurās ir ievietoti vai kuras izplata attēlus, kas ataino seksuālu vardarbību pret bērniem, turklāt nav sniegta statistika par satura dzēšanas ātrumu, par to, cik bieži tiesībaizsardzības iestādes iepazīstas ar ziņojumiem, par kavēšanos, veicot izņemšanas, jo izmeklēšanas gaitā nedrīkst pieļaut iejaukšanos, vai par to, cik bieži šādus glabātus datus tiesu vai tiesībaizsardzības iestādes faktiski ir izmantojušas;

| E. | tā kā viena no lielākajām problēmām seksuālās vardarbības pret bērniem izmeklēšanā un vainīgo saukšanā pie atbildības ir no cietušajām personām saņemtu ziņojumu trūkums; tā kā zēni par vardarbību ziņo retāk; |
| --- | --- |

E.

tā kā viena no lielākajām problēmām seksuālās vardarbības pret bērniem izmeklēšanā un vainīgo saukšanā pie atbildības ir no cietušajām personām saņemtu ziņojumu trūkums; tā kā zēni par vardarbību ziņo retāk;

| F. | tā kā bērni, kas kļuvuši par seksuālās vardarbības vai izmantošanas upuriem, gūst daudzas un ilgstošas fiziskas un/vai psiholoģiskas traumas, no kurām viņi nevar atlabt pat pieaugušā vecumā; |
| --- | --- |

F.

tā kā bērni, kas kļuvuši par seksuālās vardarbības vai izmantošanas upuriem, gūst daudzas un ilgstošas fiziskas un/vai psiholoģiskas traumas, no kurām viņi nevar atlabt pat pieaugušā vecumā;

| G. | tā kā seksuāla vardarbība pret bērniem un bērnu seksuāla izmantošana internetā ir jauna parādība un internetā izplatās jauna veida noziegumi, piemēram,“atriebības pornogrāfija” un seksuāla rakstura izspiešana, un dalībvalstīm ir jācīnās pret šiem noziegumiem, izmantojot konkrētus pasākumus; |
| --- | --- |

G.

tā kā seksuāla vardarbība pret bērniem un bērnu seksuāla izmantošana internetā ir jauna parādība un internetā izplatās jauna veida noziegumi, piemēram,“atriebības pornogrāfija” un seksuāla rakstura izspiešana, un dalībvalstīm ir jācīnās pret šiem noziegumiem, izmantojot konkrētus pasākumus;

| H. | tā kā tiesībaizsardzības iestādes saskaras ar grūtībām, ko rada vienādranga un privātie tīkli, kuros notiek apmaiņa ar materiāliem, kuros atainota seksuāla vardarbība pret bērniem; tā kā jau agrā vecumā jāpalielina meiteņu un zēnu informētība par riskiem un par to, cik svarīgi digitālajā laikmetā ir ievērot cieņu pret citiem cilvēkiem un viņu privātumu; |
| --- | --- |

H.

tā kā tiesībaizsardzības iestādes saskaras ar grūtībām, ko rada vienādranga un privātie tīkli, kuros notiek apmaiņa ar materiāliem, kuros atainota seksuāla vardarbība pret bērniem; tā kā jau agrā vecumā jāpalielina meiteņu un zēnu informētība par riskiem un par to, cik svarīgi digitālajā laikmetā ir ievērot cieņu pret citiem cilvēkiem un viņu privātumu;

| I. | tā kā bērni migranti, jo īpaši meitenes, kā arī ievērojama procentuāla daļa zēnu (5), ceļā līdz Eiropai ir jo īpaši pakļauti seksuālai vardarbībai un seksuālai izmantošanai, ko īsteno cilvēku tirgotāji, kontrabandisti, narkotiku tirgotāji, prostitūcijas tīklu dalībnieki, kā arī citas personas vai tīkli, kas izmanto šo bērnu neaizsargātību; |
| --- | --- |

I.

tā kā bērni migranti, jo īpaši meitenes, kā arī ievērojama procentuāla daļa zēnu (5), ceļā līdz Eiropai ir jo īpaši pakļauti seksuālai vardarbībai un seksuālai izmantošanai, ko īsteno cilvēku tirgotāji, kontrabandisti, narkotiku tirgotāji, prostitūcijas tīklu dalībnieki, kā arī citas personas vai tīkli, kas izmanto šo bērnu neaizsargātību;

| J. | tā kā sekstūrisma industrija skar ievērojamu skaitu bērnu, jo īpaši meitenes, kā arī ievērojamu procentuālo daļu zēnu; |
| --- | --- |

J.

tā kā sekstūrisma industrija skar ievērojamu skaitu bērnu, jo īpaši meitenes, kā arī ievērojamu procentuālo daļu zēnu;

| K. | tā kā, lai nodrošinātu atbilstību Eiropas Savienības Pamattiesību hartai, veicot pasākumus saskaņā ar Direktīvas 2011/93/ES 47. apsvērumu par tīmekļa vietņu bloķēšanu un izņemšanu, ir jāievēro šīs direktīvas 25. pantā norādītie aizsardzības pasākumi; |
| --- | --- |

K.

tā kā, lai nodrošinātu atbilstību Eiropas Savienības Pamattiesību hartai, veicot pasākumus saskaņā ar Direktīvas 2011/93/ES 47. apsvērumu par tīmekļa vietņu bloķēšanu un izņemšanu, ir jāievēro šīs direktīvas 25. pantā norādītie aizsardzības pasākumi;

| L. | tā kā, veicot sistemātisku pārskatu un metaanalīzi, ir konstatēts, ka to bērnu skaits, kuriem ir invaliditāte un kuri cieš fiziskas vai seksuālas vardarbības dēļ, ir trīs reizes lielāks nekā veselo bērnu skaits, kuri cieš fiziskas vai seksuālas vardarbības dēļ; |
| --- | --- |

L.

tā kā, veicot sistemātisku pārskatu un metaanalīzi, ir konstatēts, ka to bērnu skaits, kuriem ir invaliditāte un kuri cieš fiziskas vai seksuālas vardarbības dēļ, ir trīs reizes lielāks nekā veselo bērnu skaits, kuri cieš fiziskas vai seksuālas vardarbības dēļ;

| M. | tā kā jēdziena “bērnu pornogrāfija” izmantošana nav piemērota, lai definētu Direktīvas 2011/93/ES 5. pantā un 2. panta c) punktā minētos noziedzīgos nodarījumus, un var kaitēt cietušajiem bērniem, |
| --- | --- |

M.

tā kā jēdziena “bērnu pornogrāfija” izmantošana nav piemērota, lai definētu Direktīvas 2011/93/ES 5. pantā un 2. panta c) punktā minētos noziedzīgos nodarījumus, un var kaitēt cietušajiem bērniem,

Galvenie secinājumi un ieteikumi

| 1. | nepārprotami nosoda visus pret bērniem vērstas seksuālās vardarbības vai bērnu izmantošanas veidus, kā arī vardarbīgu un ļaunprātīgu bērnu viktimizāciju visos līmeņos; atzinīgi vērtē Eiropas Padomes Bērna tiesību stratēģijas (2016.–2021.) pieņemšanu; aicina visas ES iestādes un dalībvalstis veikt attiecīgus pasākumus, lai nepieļautu pret bērniem vērstu fizisku un psiholoģisku varmācību, tostarp fizisku vardarbību, seksuālu vardarbību un seksuālu izmantošanu, un aizsargātu bērnus no tās; aicina visas ES iestādes un dalībvalstis rīkoties vienoti un efektīvi, lai izskaustu seksuālu vardarbību, ļaunprātīgu izmantošanu un vispār jebkādus seksuālus noziegumus pret bērniem; prasa ES iestādēm un dalībvalstīm skaidri noteikt bērnu aizsardzību par prioritāti, plānojot un īstenojot politikas virzienus, kuri, iespējams, var bērnus ietekmēt negatīvi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka Direktīva 2011/93/ES ir stabils un visaptverošs juridisks regulējums, ar kura palīdzību apkarot seksuālu vardarbību pret bērniem un bērnu seksuālu izmantošanu; pauž nožēlu par to, ka dalībvalstīm ir radušies būtiski sarežģījumi šīs direktīvas transponēšanā un īstenošanā, jo īpaši attiecībā uz noteikumiem par prevenciju, izmeklēšanu un kriminālvajāšanu, kā arī cietušo aizsardzību un palīdzību cietušajiem, un ka vēl nav ticis izmantots šīs direktīvas pilnīgs potenciāls; mudina dalībvalstis paātrināt centienus transponēt šo direktīvu pilnībā un pareizi; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka pēc tiesību aktu transponēšanas tie tiek efektīvi īstenoti, lai nodrošinātu aizsardzību un palīdzību cietušajiem bērniem un pilnīgu neiecietību pret seksuālu vardarbību, kas vērsta pret bērniem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž nožēlu par to, ka Komisija nevarēja iesniegt īstenošanas ziņojumus Direktīvas 2011/93/ES 28. pantā noteiktajā termiņā un ka abos Komisijas iesniegtajos novērtējuma ziņojumos ir dokumentēts tikai tas, kā dalībvalstis to ir transponējušas savos tiesību aktos, un nav pilnībā novērtēts, vai ir nodrošināta atbilstība šai direktīvai; aicina dalībvalstis sadarboties un sniegt Komisijai visu būtisko informāciju, tostarp statistiku, par šīs direktīvas īstenošanu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka, runājot par noziegumiem pret bērniem, jēdziens “materiāls, kurā atainota seksuāla vardarbība pret bērnu” ir piemērotāks nekā “bērnu pornogrāfija”; aicina Komisiju un dalībvalstis termina “bērnu pornogrāfija” vietā pieņemt un izmantot jēdzienu “materiāls, kurā atainota seksuāla vardarbība pret bērnu”; taču uzsver, ka jauna terminoloģija nekādā gadījumā neierobežo nodarījumus, kas uzskaitīti kā “bērnu pornogrāfija” Direktīvas 2011/93/ES 5. pantā saistībā ar 2. panta c) punktu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž nožēlu, ka Komisijas īstenošanas ziņojumā nav norādīts, vai tā ir novērtējusi INHOPE sistēmas efektivitāti gadījumos, kad tā nosūta ziņojumus attiecīgajiem partneriem trešās valstīs; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pauž nožēlu, ka Komisija nav vākusi datus par izmantotajiem bloķēšanas veidiem; pauž nožēlu, ka nav publiskoti dati par to, cik tīmekļa vietņu ir bloķēšanas sarakstos katrā valstī; pauž nožēlu par to, ka nav novērtēta drošības metožu, piemēram, šifrēšanas, izmantošana, lai nodrošinātos pret bloķēšanas sarakstu noplūdi un to, ka tādējādi minētās metodes kļūst ļoti neproduktīvas; atzinīgi vērtē to, ka pēc tam, kad Komisija 2011. gadā veicināja obligātu bloķēšanu, tā ir nepārprotami atmetusi šo nostāju; |
| --- | --- |

6.

Materiālās krimināltiesību normas (direktīvas 3. 4. un 5. pants)

| 7. | ņem vērā to, ka dalībvalstis ir transponējušas Direktīvā 2011/93/ES iekļautās materiālās krimināltiesību normas; taču pauž bažas par to, ka dažas dalībvalstis nav pilnībā transponējušas noteikumus par nodarījumiem saistībā ar seksuālu izmantošanu (4. pants), nodarījumiem saistībā ar seksuālu vardarbību, kad ļaunprātīgi tiek izmantota atzīta uzticība, autoritāte vai ietekme uz bērnu (3. panta 5. punkta i) apakšpunkts) vai ļaunprātīgi tiek izmantota bērna īpaši neaizsargātā situācija (3. panta 5. punkta ii) apakšpunkts), un par juridisko personu atbildību (12. pants); |
| --- | --- |

7.

| 8. | jo īpaši uzskata, ka dalībvalstīm būtu jādara viss iespējamais, lai cīnītos pret to, ka nesodīti paliek tie likumpārkāpēji, kuri veic seksuālu vardarbību pret bērniem, kā arī tie indivīdi vai juridiskās personas, kuri atbalsta bērnu seksuālu izmantošanu un seksuālu vardarbību pret bērniem, piedalās šajos nodarījumos vai ir līdzzinātāji; uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai dalībvalstis nodrošinātu, ka fiziskās un juridiskās personas ir atbildīgas gadījumos, kad šāda juridiska persona, nepietiekami pārraugot vai uzraugot savu dalībnieku, ir pieļāvusi vai veicinājusi noziegumu izdarīšanu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | jo īpaši pauž bažas par draudiem un riskiem, kurus tiešsaistes dimensija rada bērniem, galvenokārt par bērnu vervēšanu tiešsaistē, kā arī par iedraudzināšanu un citiem kūdīšanas veidiem; uzskata, ka tādēļ ir jārod risinājumi, kā identificēt un izmeklēt šādu bīstamu praksi un ziņot par to; uzsver, ka ir jāpaaugstina bērnu aizsardzības līmenis tiešsaistē, vienlaikus sākot programmas, kas paredzētas, lai palielinātu izpratni un informētību par draudiem tiešsaistē; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atgādina Komisijai, ka ar tiešsaistes saturu saistītajiem ierobežojumiem vajadzētu būt likumpamatotiem, labi definētiem, samērīgiem, leģitīmiem un tādiem, ar kuru palīdzību var sasniegt skaidru mērķi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | pauž bažas par to, ka palielinās seksuālās vardarbības pret bērniem straumēšana tiešraidē un ka likumpārkāpēji ļoti prasmīgi un inovatīvi izmanto progresīvās tehnoloģijas; uzskata, ka tādēļ visām dalībvalstīm būtu jāizstrādā inovatīvas tehniskas lietojumprogrammas, lai atklātu un bloķētu piekļuvi šādam saturam, vienlaikus ierobežojot maksājumus par šāda veida pakalpojumiem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka ir jāpievēršas jauniem tiešsaistes noziegumu veidiem, piemēram, atriebības pornogrāfijai un seksuāla rakstura izspiešanai, kas skar jauniešus, jo īpaši pusaugu meitenes; aicina dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādes un tiesu iestādes pieņemt konkrētus pasākumus, lai apkarotu šo nozieguma jauno veidu, un aicina interneta nozares dalībniekus, palīdzības dienestus, NVO un visas attiecīgās struktūras uzņemties kopīgu atbildību un censties rast risinājumus, kā novērst šos noziegumus, tostarp plašāk izmantojot pieejamās tehnoloģijas un izstrādājot jaunas tehnoloģijas, ar kuru palīdzību tiks sekmēta to personu identificēšana, kas izdara noziegumus tiešsaistē; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkārtoti norāda, ka ikvienam indivīdam ir tiesības lemt par saviem personas datiem, jo īpaši — ekskluzīvas tiesības kontrolēt personiskas informācijas izmantošanu un izpaušanu un tiesības tikt aizmirstam, kuras definētas kā iespēja nekavējoties dzēst saturu, kas var kaitēt personas cieņai; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka dalībvalstīm, kas to vēl nav izdarījušas, ir jānosaka kriminālatbildība ne vien par iedraudzināšanu tiešsaistē, bet arī bērnu kibervajāšanu un vilināšanu tiešsaistē; atgādina, ka jēdziens “kibervajāšana” tiek attiecināts uz gadījumiem, kad pieaugušie tiešsaistē sazinās ar nepilngadīgo vai personu, kuru viņi uzskata par nepilngadīgu, nolūkā pret šo personu izdarīt noziegumu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pauž nožēlu, ka nav sniegta statistika par kriminālprocesuālajām darbībām, kas paredzētas, lai attiecīgos gadījumos izņemtu ierīces; |
| --- | --- |

15.

Izmeklēšana un kriminālvajāšana

| 16. | norāda, ka vairākas dalībvalstis nav īstenojušas prasību sākt kriminālvajāšanu par noziedzīgiem nodarījumiem pietiekamā laika posmā pēc tam, kad cietušais sasniedzis pilngadību; tāpēc mudina dalībvalstis nodrošināt, ka tiesību aktos noteiktie termiņi, kādos par šiem noziegumiem var ziņot un sākt kriminālvajāšanu, ir pietiekami gari un ka tie, kā minimums, sākas, kad cietušais bērns sasniedz pilngadību, lai nodrošinātu iespējas sākt kriminālvajāšanu par šo noziegumu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka ir svarīgi īstenot 17. pantu, lai nodrošinātu, ka dalībvalstu jurisdikcijā tiek ietverti noziedzīgi nodarījumi, kas izdarīti, izmantojot informācijas un komunikāciju tehnoloģijas (IKT), kurām ir piekļūts no to teritorijas, neatkarīgi no tā, vai šīs tehnoloģijas atrodas to teritorijā; uzsver nepieciešamību izstrādāt praktiskus priekšnoteikumus, veidojot kopēju ES pieeju kibertelpas jurisdikcijas jomā, kā norādīts tieslietu un iekšlietu ministru 2016. gada 26. janvāra neformālās sanāksmes laikā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pauž nožēlu par to, ka ne visi Direktīvā 2011/93/ES uzskaitītie nodarījumi ir iekļauti dalībvalstu tiesību aktos, ņemot vērā ekstrateritoriālo jurisdikciju; pauž nožēlu par to, ka dažas dalībvalstis garantē, ka ārvalstīs izdarīti seksuālās vardarbības noziegumi tiks izmeklēti bez cietušās personas sūdzības; aicina dalībvalstis efektīvi novērst šīs nepilnības; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina visas dalībvalstis piešķirt pienācīgus finanšu resursus un cilvēkresursus tiesībaizsardzības iestādēm un tiesu iestādēm, lai tās spētu apkarot seksuālu vardarbību pret bērniem un bērnu ļaunprātīgu izmantošanu, tostarp nodrošināt īpašu apmācību policijas darbiniekiem un izmeklētājiem; aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt resursus, kas paredzēti cietušo personu identificēšanai, un mudina tās deviņas dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas, nekavējosties transponēt Direktīvas 2011/93/ES 15. panta 4. punktu par cietušo personu identificēšanu un īstenot šo noteikumu, izveidojot īpašas izmeklēšanas grupas, kuru rīcībā būtu attiecīgi instrumenti un resursi; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pauž nožēlu, ka joprojām trūkst precīzu statistikas datu un datu par izdarīto noziegumu skaitu, jo īpaši tādā jomā kā seksuālā vardarbība pret bērnu un ļaunprātīga izmantošana, jo ir ļoti liels neziņoto gadījumu procentuālais skaits, parādās jauni noziegumu veidi un pastāv atšķirības starp dažādās dalībvalstīs izmantotajām definīcijām un metodoloģijām; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka dažas no būtiskākajām problēmām, ar kurām saskaras tiesībaizsardzības un tiesu iestādes, izmeklējot noziegumus, kas saistīti ar seksuālu vardarbību pret bērniem internetā, un uzsākot kriminālvajāšanu par šādiem noziegumiem, rodas galvenokārt tāpēc, ka izmeklēšanai ir pārrobežu raksturs un ir jāpaļaujas uz elektroniskiem pierādījumiem; jo īpaši norāda uz nepieciešamību modernizēt digitālos izmeklēšanas paņēmienus, lai neatpaliktu no ātrā tehnoloģiju progresa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina dalībvalstis uzlabot tiesībaizsardzības iestāžu sadarbību, tostarp pastiprināti izmantot kopīgas izmeklēšanas grupas; mudina iestādes atzīt, ka pārāk liela paļāvība uz palīdzības dienestiem un nozares dalībniekiem var būt nelietderīga un cīņa pret materiāliem, kuros atainota seksuāla vardarbība pret bērniem, tiek vien eksternalizēta; |
| --- | --- |

22.

| 23. | aicina dalībvalstis piemērot Direktīvas 2011/93/ES noteikumus nākotnes prasībām atbilstošā veidā; mudina nozares dalībniekus un interneta pakalpojumu sniedzējus izmantot modernu tehnoloģiju un ieguldīt inovatīvos risinājumos, lai palielinātu iespējas identificēt un saukt pie atbildības likumpārkāpējus, likvidēt kriminālnoziedznieku tīklus tiešsaistē, kā arī aizsargāt cietušās personas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pauž bažas par to, ka interneta piekļuves pakalpojumu sniedzēji izmanto datu nesēja klases (NAT CGN) tīkla adrešu tulkošanas tehnoloģijas, kas ļauj vairākiem lietotājiem vienlaikus kopīgi lietot vienu un to pašu IP adresi, tādējādi mazinot drošību tiešsaistē un spējas noteikt atbildību; aicina dalībvalstis mudināt interneta piekļuves pakalpojumu sniedzējus un tīkla operatorus veikt nepieciešamos pasākumus, lai ierobežotu IP adrešu lietotāju skaitu, pakāpeniski izskaust CGN tehnoloģiju izmantošanu un veikt nepieciešamās investīcijas, lai steidzami pieņemtu nākamās paaudzes interneta protokola 6. versijas (IPv6) adreses; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina dalībvalstis nostiprināt policijas un tiesu iestāžu sadarbību, kā arī pilnībā izmantot pašreizējās ES sadarbības iespējas, ko nodrošina Eiropols (jo īpaši analīzes projekta (AP) “Twins” un Eiropas Kibernoziedzības centra kontekstā) un Eurojust, lai panāktu uzlabojumus izmeklēšanā un vainīgo kriminālvajāšanā; uzsver, ka šajā nolūkā būtu jāpiešķir Eiropolam un Eurojust pietiekami resursi uzdevumu izpildei šajā jomā, un mudina apmainīties ar paraugpraksi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina dalībvalstis nostiprināt policijas un tiesu iestāžu sadarbību, lai apkarotu bērnu migrantu tirdzniecību un kontrabandu, kuri, galvenokārt meitenes, taču arī zēni, ir jo īpaši neaizsargāti pret vardarbību, tirdzniecību un seksuālu izmantošanu; prasa uzlabot sadarbību un nodrošināt ātru informācijas apmaiņu starp iestādēm, lai atrastu pazudušos bērnus, un nodrošināt datubāzu sadarbspēju; aicina dalībvalstis pieņemt holistisku pieeju, iesaistot visus attiecīgos dalībniekus, un pastiprināt sadarbību ar tiesībaizsardzības iestādēm, sociālajiem dienestiem un pilsonisko sabiedrību; atzīst pilsoniskās sabiedrības svarīgo lomu neaizsargātu bērnu identificēšanā, ņemot vērā to, ka bērni migranti neuzticas tiesībaizsardzības iestādēm; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mudina dalībvalstis pastiprināt centienus apkarot bērnu seksa tūrismu un saukt pie atbildības likumpārkāpējus un līdzzinātājus, ņemot vērā visu iesaistīto dalībnieku atbildību; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzskata, ka dalībvalstis būtu jāmudina izveidot īpašu starptautisku tīklu sekstūrisma apkarošanai un ka šo tīklu varētu papildināt ar valdības virzītu politiku, piemēram, ieviešot finansēšanas programmas, lai palīdzētu apdraudētajās zonās dzīvojošām ģimenēm un bērniem; |
| --- | --- |

28.

Prevencija (direktīvas 22., 23. un 24. pants)

| 29. | aicina dalībvalstis izveidot efektīvas preventīvas intervences programmas, tostarp regulāras apmācības programmas, visām amatpersonām, izglītojošajam personālam, vecāku asociācijām un ieinteresētajām personām, kam ir saskarsme ar cietušajiem bērniem, lai viņi varētu labāk novērtēt noziegumu izdarīšanas risku; |
| --- | --- |

29.

| 30. | mudina visas dalībvalstis īstenot atbilstīgus pasākumus, piemēram, sabiedrības informētības palielināšanu, profilakses kampaņas, iestāžu, vecāku, skolotāju, bērnu un nepilngadīgo apmācību un izglītošanu, kurus veic sadarbībā arī ar bērnu un nepilngadīgo aizsardzībā iesaistītām aktīvām vecāku organizācijām, kā arī attiecīgām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, lai popularizētu medijpratību, drošību tiešsaistē un ģimenes vērtību (piem., savstarpējas atbildības, cieņas un rūpēšanās), cilvēka cieņas, pašvērtējuma, nevardarbības nozīmi un kopumā — bērna tiesības uz aizsardzību pret visa veida seksuālu vardarbību un seksuālu izmantošanu; |
| --- | --- |

30.

| 31. | prasa ES iestādēm un dalībvalstīm izveidot bērnu aizsardzības daudzposmu sistēmu, kas pamatotos uz bērna interesēm un bērna pamattiesību pilnīgu ievērošanu, lai skaidri darītu zināmu, ka dažādu veidu fiziska, seksuāla un emocionāla vardarbība pret bērniem nav pieņemama un ir sodāma likumā paredzētajā kārtībā; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mudina dalībvalstis apmainīties ar paraugpraksi saistībā ar izglītojošiem materiāliem un mācību programmām, kas paredzētas visiem iesaistītajiem dalībniekiem, piemēram, skolotājiem, pedagogiem, vecākiem un tiesībaizsardzības iestādēm, nolūkā palielināt informētību par iedraudzināšanu un citiem riskiem bērnu drošībai tiešsaistē; mudina dalībvalstis izveidot vērienīgas izglītības programmas, kuru mērķauditorija būtu gan vecāki, gan jaunieši, lai viņiem iemācītu apzināties draudus internetā un mudinātu viņus ziņot par incidentiem, kuriem viņi ir bijuši liecinieki vai kuros viņi ir cietuši, jo īpaši izmantojot bērnu vajadzībām izveidotus palīdzības dienestus; uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt vecākiem norādījumus, kā novērtēt riskus, ar kuriem varētu saskarties viņu bērni, un kā noteikt iespējamas seksuālas vardarbības tiešsaistē agrīnas pazīmes; aicina pakalpojumu sniedzējus censties intensificēt tiešsaistes risku apzināšanās pasākumus, jo īpaši attiecībā uz bērniem, izstrādājot interaktīvus rīkus un informatīvus materiālus; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mudina dalībvalstis savos tiesību aktos ietvert obligātas to personu iepriekšējas darbības pārbaudes saistībā ar kriminālsodāmību, kuras piesakās strādāt darbā vai veikt brīvprātīgo darbu, kas saistīts ar piekļuvi bērniem vai autoritātes izmantošanu pār bērniem, un regulāri apmainīties ar informāciju par personām, kuras apdraud bērnus; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina dalībvalstis apmainīties ar informāciju par bērnu seksuālās izmantošanas noziedzniekiem, lai viņi nevarētu nepamanīti pārvietoties no vienas dalībvalsts uz citu nolūkā iekārtoties darbā vai strādāt brīvprātīgo darbu ar bērniem vai bērnu iestādēs; mudina dalībvalstis uzlabot informācijas apmaiņu par notiesājošiem spriedumiem un aizliegumiem, kā arī valsts reģistros nodrošināt sistemātisku un konsekventu datu vākšanu par likumpārkāpējiem; mudina dalībvalstis pildīt Direktīvas 2011/93/ES 22. pantā noteiktās saistības un nodrošināt efektīvas, zinātniski izvērtētas intervences programmas un pasākumus, kas paredzēti personām, kuras uzskata, ka viņas varētu izdarīt noziegumus, kas saistīti ar seksuālu vardarbību pret bērniem, un citus direktīvas 3.–7. pantā minētos noziedzīgos nodarījumus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | norāda, ka dažas dalībvalstis ir izstrādājušas īpašas darbības sistēmas un attīstījušas tādas tiesu ekspertīzes spējas, kas ļauj izmeklēt seksuālas vardarbības pret bērnu gadījumus; taču norāda, ka lielākajai daļai dalībvalstu nav ne specializētu izmeklēšanas dienestu, ne finanšu līdzekļu, lai iegādātos tiesu ekspertīžu veikšanai nepieciešamos materiālus, piemēram, īpašu programmatūru izmeklēšanas veikšanai tiešsaistē; tādēļ iesaka ES atbalstīt šos dienestus, nepieciešamības gadījumā nodrošinot attiecīgus līdzekļus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | norāda, ka par tiesībaizsardzību atbildīgajām iestādēm nav ziņots par lielāko daļu gadījumu, kad ir notikusi seksuāla vardarbība pret bērniem un bērnu seksuāla izmantošana; aicina Komisiju un dalībvalstis veikt atbilstošus pasākumus, lai uzlabotu un veicinātu ziņošanu par vardarbību pret bērniem un apsvērtu sistemātiskas un tiešas ziņošanas mehānisma izveidi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | aicina dalībvalstis izveidot vai nostiprināt bērniem paredzētus palīdzības dienestus, kas sniegtu palīdzību un atbalstu bērniem, kuri ir cietuši no seksuālas vardarbības vai izmantošanas, un kas īsteno bērnu pamattiesības tikt uzklausītiem; lūdz dalībvalstīm nodrošināt, ka: palīdzības dienesti ir pieejami visu diennakti, tiem var piekļūt, izmantojot dažādus saziņas līdzekļus, tie ievēro konfidencialitāti un ir pieejami bērniem bez maksas, turklāt palīdzības dienesti ir nepārprotami iekļauti valsts bērnu aizsardzības sistēmās un tiem tiek garantēts strukturāls un ilgtermiņa finansējums; |
| --- | --- |

37.

Palīdzība cietušajiem un viņu aizsardzība (direktīvas 18., 19. un 20. pants)

| 38. | aicina dalībvalstis pilnībā īstenot Direktīvu 2012/29/ES par noziegumos cietušo tiesībām, pieņemt konkrētus pasākumus cietušo bērnu aizsardzībai un apmainīties ar paraugpraksi, lai nodrošinātu, ka bērni saņem pienācīgu palīdzību un atbalstu visā kriminālprocesa laikā un pēc tam; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atzinīgi vērtē dažās dalībvalstīs īstenoto bērnu aizsardzības paraugpraksi, un kā vienu no piemēriem var minēt Barnhuset Zviedrijā; aicina dalībvalstis pievērsties juridiskās palīdzības nodrošināšanai, psiholoģiskā atbalsta un palīdzības sniegšanai un nepieļaut bērnu atkārtotu viktimizāciju; mudina dalībvalstis sākt informētības palielināšanas kampaņas reģionālā un valsts līmenī, lai sekmētu atbalsta sniegšanu cietušajiem bērniem un veicinātu sabiedrības viedokļa kultūras maiņu, nepieļaujot nekādu cietušās personas vainojošu attieksmi, kas var papildus traumatizēt vardarbībā cietušos bērnus; |
| --- | --- |

39.

Likvidēšana un bloķēšana (25. pants)

| 40. | atzinīgi vērtē to, ka dalībvalstis ir pieņēmušas tiesību aktus un administratīvus pasākumus, lai likvidētu savā teritorijā mitinātās tīmekļa vietnes, kurās ir materiāli, kas ataino seksuālu vardarbību pret bērniem; aicina dalībvalstis pilnībā īstenot Direktīvas 2011/93/ES 25. pantu un piešķirt prioritāti ātrai tāda materiāla likvidēšanai izcelsmes vietā, kurā atainota seksuāla vardarbība pret bērniem, nodrošinot attiecīgus aizsardzības pasākumus; pauž nožēlu par to, ka tikai puse dalībvalstu savos tiesību aktos ir ietvērusi noteikumus, uz kuru pamata tās var bloķēt lietotāju piekļuvi šādām tīmekļa vietnēm savā teritorijā; atgādina, ka cīņā pret tādu materiālu izplatīšanu, kuros atainota seksuāla vardarbība pret bērniem, dzēšanas pasākumi būtībā ir efektīvāki nekā bloķēšanas pasākumi, jo bloķēšanas gadījumā saturs netiek dzēsts; |
| --- | --- |

40.

| 41. | pauž nožēlu un bažas par to, ka, lai gan Komisija savā ziņojumā ir informējusi, ka sešpadsmit gadus pēc Direktīvas 2000/31/EK (Elektroniskās tirdzniecības direktīva) stāšanās spēkā dažās dalībvalstīs netiek īstenotas informēšanas un izņemšanas procedūras, tā nav norādījusi, ka tiks īstenota jebkāda darbība, lai pieprasītu minētajām dalībvalstīm ievērot ES tiesību aktus; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina Komisiju pielikt lielākas pūles, lai vāktu informāciju, kas nepieciešama, lai pārliecinātos, kādas procedūras tiek īstenotas dalībvalstīs, kurās nav spēkā ne informēšanas un izņemšanas procedūras, ne krimināltiesiski pasākumi, un sākt pienākumu neizpildes procedūras pret dalībvalstīm, ja tiek konstatēts, ka tās nepilda Direktīvā 2000/31/EK paredzētās saistības šajā jautājumā; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pauž nožēlu par to, ka Komisija nav novērtējusi bloķēšanas sarakstu drošību, bloķēšanai izmantotās tehnoloģijas tajās valstīs, kuras ir īstenojušas pasākumus, tādu drošības pasākumu īstenošanu, piemēram, šifrēšanu, kuri attiecas uz bloķēšanas sarakstu glabāšanu un paziņošanu, kā arī nav sniegusi nekādu jēgpilnu analīzi par šā pasākuma efektivitāti; |
| --- | --- |

43.

| 44. | norāda, ka Direktīvā 2011/93/ES nav paredzēta obligāta bloķēšana; atzīst, ka bloķēšana nav ne vienīgā, ne arī uzticamākā tehnoloģija; iesaka dzēst materiālu, kurā atainota vardarbība pret bērniem, bērnu ļaunprātīga izmantošana un seksuāla vardarbība pret bērniem, tā izcelsmes vietā, veicot efektīvas tiesiskas un tiesībaizsardzības darbības; |
| --- | --- |

44.

| 45. | mudina dalībvalstis sadarbībā ar interneta nozares dalībniekiem paātrināt informēšanas un izņemšanas procedūras, kuras vēl aizvien ir pārāk laikietilpīgas, un izveidot partnerattiecības ar tiešsaistes nozares dalībniekiem, Eiropolu un Eurojust, lai nepieļautu tīklu un sistēmu uzlaušanu un ļaunprātīgu izmantošanu nolūkā izplatīt materiālus, kuros atainota seksuāla vardarbība pret bērniem; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aicina dalībvalstis gadījumos, kad šādu saturu dara pieejamu trešās valstis, pastiprināt sadarbību ar attiecīgajām trešām valstīm un Interpolu, lai nodrošinātu attiecīgā satura nekavējošu dzēšanu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | iesaka attiecīgajām iestādēm regulāri atjaunināt to tīmekļa vietņu melnos sarakstus, kurās ir materiāli, kas ataino seksuālu vardarbību pret bērniem, un ziņot par tām interneta pakalpojumu sniedzējiem, lai nepieļautu, piemēram, nepamatotu likvidēšanu un lai nodrošinātu samērīgumu; iesaka šādus tīmekļa vietņu melnos sarakstus ar Eiropola, tā Eiropas Kibernoziedzības centra un Interpola starpniecību izplatīt starp dalībvalstīm; šajā sakarā uzskata, ka varētu izmantot jauno izstrādāto jaukšanas tehnoloģiju, ar kuras palīdzību var automātiski noteikt un atpazīt attēlus; uzsver, ka ikviena īstenojamā tehnoloģija būtu rūpīgi jāpārbauda, lai nepieļautu vai vismaz mazinātu uzlaušanas, ļaunprātīgas izmantošanas vai nelabvēlīgas ietekmes iespējamību; |
| --- | --- |

47.

| 48. | mudina INHOPE tīklu sadarboties ar saviem dalībniekiem, lai izveidotu drošu anonīmu ziņošanas mehānismu par dziļā tīmekļa tīkliem, piemēram, tumšā tīmekļa tīkliem, kuri konstatēti TOR tīklā, kas nodrošina tikpat augsta līmeņa anonimitātes standartu kā preses organizācijas trauksmes cēlējiem, lai šādu tīklu izmantotājiem būtu iespēja publiskot informāciju vai ziņot par materiālu, kurā atainota seksuāla vardarbība pret bērniem; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mudina dalībvalstis noteikt, ka interneta pakalpojumu sniedzējiem (IPS) ir pienākums aktīvi ziņot tiesībaizsardzības iestādēm un valsts palīdzības dienestiem par viņu infrastruktūrā konstatētajiem materiāliem, kuros atainota seksuāla vardarbība pret bērniem; aicina Komisiju turpināt nodrošināt finansējumu saskaņā ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (EISI), lai palīdzības dienestu rīcībā būtu pienācīgi resursi pildīt tiem uzticēto uzdevumu — risināt ar nelikumīgu tiešsaistes saturu saistītus jautājumus; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atzīst aktīvo un atbalstošo lomu, ko, apkarojot materiālus, kuros atainota vardarbība pret bērniem, uzņēmušās pildīt pilsoniskās sabiedrības organizācijas, piemēram, INHOPE palīdzības dienestu tīkls, tostarp “Internet Watch Foundation” Apvienotajā Karalistē; mudina Komisiju sadarbībā ar INHOPE noteikt un īstenot labāko praksi, jo īpaši attiecībā uz statistikas datu ziņošanu un efektīvu sadarbību tiesībaizsardzības jomā; mudina tās dalībvalstis, kuras vēl nav izveidojušas šādus palīdzības dienestus, tos izveidot un uzskata, ka būtu jāatļauj tiem aktīvi meklēt internetā materiālus, kuros atainota vardarbība pret bērniem; |
| --- | --- |

50.

| 51. | mudina tās dalībvalstis, kuras to vēl nav izdarījušas, nekavējoties izveidot drošus un bērniem piemērotus tādus ziņošanas un konsultāciju mehānismus, piemēram, tālruņa vai datora līnijas ar e-pasta adresēm vai planšetdatoru vai viedtālruņu lietojumprogrammas, kurus interneta lietotāji var izmantot, lai ziņotu (pat anonīmi) par tiešsaistē pieejamiem materiāliem, kas ataino vardarbību pret bērniem, un kuri spēj ātri novērtēt šo paziņoto saturu, lai īstenotu tūlītējas informēšanas un izņemšanas procedūras un dzēstu saturu, kas tiek mitināts ārpus to teritorijas; prasa nepārprotami atzīt un stiprināt šos palīdzības dienestus un mudina dalībvalstis piešķirt tiem pietiekamus resursus, tostarp atbilstīgus budžeta līdzekļus un apmācītus un pieredzējušus speciālistus; uzskata, ka būtu jāatļauj minētajiem palīdzības dienestiem proaktīvi meklēt tiešsaistē materiālu, kurā atainota seksuāla vardarbība pret bērniem, un pieņemt sabiedrības ziņojumus; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver, ka ir jāveicina un jāatbalsta ES informatīvās programmas, kas palīdz sabiedrības locekļiem pievērst iestāžu uzmanību nelikumīgam vai bērniem kaitīgam tiešsaistes saturam; |
| --- | --- |

52.

| 53. | aicina Komisiju regulāri informēt Parlamentu par pašreizējo stāvokli saistībā ar to, kā dalībvalstis nodrošina atbilstību direktīvai, sniedzot detalizētus un salīdzināmus datus par to, kā dalībvalstis novērš un apkaro seksuālu vardarbību pret bērniem un bērnu seksuālu izmantošanu tiešsaistē un bezsaistē; aicina Komisiju iesniegt visaptverošāku ziņojumu par direktīvas īstenošanu, iekļaujot tajā papildu informāciju un statistiku par tādu tīmekļa vietņu likvidēšanu un bloķēšanu, kurās ir materiāli, kas ataino seksuālu vardarbību pret bērniem, statistiku par to, cik ātri tiek dzēsts nelikumīgs saturs pēc 72 stundu termiņa, informāciju par tiesībaizsardzības iestāžu rīcību gadījumos, kad tiek ziņots par noziedzīgiem nodarījumiem, par kavēšanos, veicot izņemšanas, jo izmeklēšanas gaitā nedrīkst pieļaut iejaukšanos, informāciju par to, kā tiesu iestādes un tiesībaizsardzības iestādes izmanto glabātos datus, kā arī par palīdzības dienestu rīcību, lai sazinātos ar mitināšanas pakalpojumu sniedzējiem pēc tam, kad ir informētas tiesībaizsardzības iestādes; uzdod attiecīgajai komitejai rīkot uzklausīšanu par pašreizējo stāvokli saistībā ar īstenošanu un, iespējams, apsvērt papildu ziņojuma par turpmākajiem pasākumiem pieņemšanu, ņemot vērā direktīvas īstenošanu; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  OV L 335, 17.12.2011., 1. lpp.

(2)  OV L 315, 14.11.2012., 57. lpp.

(3)  OV C 289, 9.8.2016., 57. lpp.

(4)  OV C 316, 30.08.2016., 109. lpp.

(5)  Pētījumos noskaidrots, ka zēni var jo īpaši nevēlēties ziņot par seksuālu vardarbību, tostarp tādu iemeslu dēļ, kuri ir saistīti ar sabiedrības pieņēmumiem par vīriešiem. Sk., piemēram, Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta Ex-post ietekmes novērtēšanas nodaļas pētījumu, PE 598.614, 16. lpp. un Schaefer G. A., Mundt I. A, Ahlers C. J. un Bahls C. publikāciju “Child Sex Abus and psychological impairment in victims: results of an online study initiated by victims” (“Seksuāla vardarbība pret bērniem un cietušajiem nodarītais psiholoģiskais kaitējums: cietušo ierosināta tiešsaistes pētījuma rezultāti”), Journal of Child Sex Abuse, 21. sēj., Nr. 3, 2012., 343.–360. lpp.

---

| 11.10.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 369/105 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 369/105

---

P8_TA(2017)0502

Lūgumrakstu komitejas apspriedes 2016. gadā

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. decembra rezolūcija par Lūgumrakstu komitejas apspriežu rezultātiem 2016. gadā (2017/2222(INI))

(2018/C 369/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Lūgumrakstu komitejas apspriežu rezultātiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Lūgumrakstu komitejas apspriežu rezultātiem,

| — | ņemot vērā gada ziņojumu par Eiropas Ombuda darbību 2016. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā gada ziņojumu par Eiropas Ombuda darbību 2016. gadā,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 10. un 11. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 10. un 11. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 24 un 227. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 24 un 227. pantu,

| — | ņemot vērā LESD 228. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 228. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 44. pantu par tiesībām iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 44. pantu par tiesībām iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam,

| — | ņemot vērā LESD noteikumus, kas attiecas uz pienākumu neizpildes procedūru, jo īpaši Līguma 258. un 260. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD noteikumus, kas attiecas uz pienākumu neizpildes procedūru, jo īpaši Līguma 258. un 260. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu un 216. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu un 216. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu (A8-0387/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lūgumrakstu komitejas ziņojumu (A8-0387/2017),

| A. | tā kā 2016. gadā tika saņemti 1 569 lūgumraksti salīdzinājumā ar 1 431 lūgumrakstu 2015. gadā, no kuriem 1 110 lūgumraksti (70,8 %) tika atzīti par pieņemamiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2016. gadā tika saņemti 1 569 lūgumraksti salīdzinājumā ar 1 431 lūgumrakstu 2015. gadā, no kuriem 1 110 lūgumraksti (70,8 %) tika atzīti par pieņemamiem;

| B. | tā kā 2016. gadā bija 6 132 Lūgumrakstu portāla lietotāji, kuri atbalstīja vienu vai vairākus lūgumrakstus, salīdzinājumā ar 902 lietotājiem 2015. gadā un tā kā 2016. gadā viena lūgumraksta atbalstu skaits bija 18 810 vienam lietotājam salīdzinājumā ar 1 329 2015. gadā; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2016. gadā bija 6 132 Lūgumrakstu portāla lietotāji, kuri atbalstīja vienu vai vairākus lūgumrakstus, salīdzinājumā ar 902 lietotājiem 2015. gadā un tā kā 2016. gadā viena lūgumraksta atbalstu skaits bija 18 810 vienam lietotājam salīdzinājumā ar 1 329 2015. gadā;

| C. | tā kā saņemto lūgumrakstu skaits nav pārāk liels salīdzinājumā ar ES kopējo iedzīvotāju skaitu; tā kā šis skaits norāda, ka daļa ES iedzīvotāju ir informēti un izmanto tiesības iesniegt lūgumrakstu un cer, ka ar lūgumrakstu procedūras palīdzību pievērsīs ES iestāžu uzmanību jautājumiem, par kuriem tie ir nobažījušies un kuri ir ES kompetenču jomā; tā kā tomēr ir nepieciešami lielāki centieni, lai palielinātu informētību un veicinātu tiesības iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam; |
| --- | --- |

C.

tā kā saņemto lūgumrakstu skaits nav pārāk liels salīdzinājumā ar ES kopējo iedzīvotāju skaitu; tā kā šis skaits norāda, ka daļa ES iedzīvotāju ir informēti un izmanto tiesības iesniegt lūgumrakstu un cer, ka ar lūgumrakstu procedūras palīdzību pievērsīs ES iestāžu uzmanību jautājumiem, par kuriem tie ir nobažījušies un kuri ir ES kompetenču jomā; tā kā tomēr ir nepieciešami lielāki centieni, lai palielinātu informētību un veicinātu tiesības iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam;

| D. | tā kā tiesības iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam dod ES pilsoņiem un iedzīvotājiem iespēju iesniegt oficiālu prasību tieši to pārstāvjiem, un tādēļ šīs tiesības ir pienācīgi jāaizsargā un jāveicina; tā kā šīs tiesības ir būtiskas, lai nodrošinātu ES pilsoņu un iedzīvotāju aktīvu līdzdalību Eiropas Savienības darbības jomās; |
| --- | --- |

D.

tā kā tiesības iesniegt lūgumrakstu Eiropas Parlamentam dod ES pilsoņiem un iedzīvotājiem iespēju iesniegt oficiālu prasību tieši to pārstāvjiem, un tādēļ šīs tiesības ir pienācīgi jāaizsargā un jāveicina; tā kā šīs tiesības ir būtiskas, lai nodrošinātu ES pilsoņu un iedzīvotāju aktīvu līdzdalību Eiropas Savienības darbības jomās;

| E. | tā kā Eiropas Parlaments jau ilgu laiku ir bijis starptautiskā lūgumrakstu iesniegšanas procesa izveides priekšgalā un tam joprojām ir Eiropā visatvērtākā un pārredzamākā sistēma, kas jo īpaši nodrošina lūgumrakstu iesniedzēju pilnīgu līdzdalību Parlamenta darbībās; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas Parlaments jau ilgu laiku ir bijis starptautiskā lūgumrakstu iesniegšanas procesa izveides priekšgalā un tam joprojām ir Eiropā visatvērtākā un pārredzamākā sistēma, kas jo īpaši nodrošina lūgumrakstu iesniedzēju pilnīgu līdzdalību Parlamenta darbībās;

| F. | tā kā komitejas nozīme Eiropas iedzīvotāju iesaistīšanā lēmumu pieņemšanas procesā ir viena no visbūtiskākajām īpatnībām, kas sekmē Parlamenta tēla un pilnvaru stiprināšanu vēlētāju vidū, nodrošinot iestādei iespēju pārbaudīt un uzraudzīt, kā ES tiesību aktus īsteno dalībvalstis un citas ES iestādes; |
| --- | --- |

F.

tā kā komitejas nozīme Eiropas iedzīvotāju iesaistīšanā lēmumu pieņemšanas procesā ir viena no visbūtiskākajām īpatnībām, kas sekmē Parlamenta tēla un pilnvaru stiprināšanu vēlētāju vidū, nodrošinot iestādei iespēju pārbaudīt un uzraudzīt, kā ES tiesību aktus īsteno dalībvalstis un citas ES iestādes;

| G. | tā kā aktīva līdzdalība ir iespējama vienīgi, balstoties demokrātiskos un pārredzamos visu ES iestāžu procesos, kas ļauj Parlamentam un Lūgumrakstu komitejai padarīt savu darbu pieejamāku iedzīvotājiem un jēgpilnu; |
| --- | --- |

G.

tā kā aktīva līdzdalība ir iespējama vienīgi, balstoties demokrātiskos un pārredzamos visu ES iestāžu procesos, kas ļauj Parlamentam un Lūgumrakstu komitejai padarīt savu darbu pieejamāku iedzīvotājiem un jēgpilnu;

| H. | tā kā personas, kas iesniedz un atbalsta lūgumrakstus, ir aktīvi iedzīvotāji, kas savukārt sagaida, ka ES iestādes radīs pievienoto vērtību, risinot iedzīvotājiem svarīgus jautājumus; tā kā tad, ja uz lūgumrakstiem netiek pienācīgi reaģēts, visticamāk, rodas neapmierinātība un tādējādi vilšanās Savienībā; |
| --- | --- |

H.

tā kā personas, kas iesniedz un atbalsta lūgumrakstus, ir aktīvi iedzīvotāji, kas savukārt sagaida, ka ES iestādes radīs pievienoto vērtību, risinot iedzīvotājiem svarīgus jautājumus; tā kā tad, ja uz lūgumrakstiem netiek pienācīgi reaģēts, visticamāk, rodas neapmierinātība un tādējādi vilšanās Savienībā;

| I. | tā kā ir atzīts, ka iedzīvotāji iespēju vērsties Lūgumrakstu komitejā izmanto kā galējo līdzekli, kad citas reģionālā un valsts līmeņa struktūras nespēj atrisināt viņiem svarīgus jautājumus; |
| --- | --- |

I.

tā kā ir atzīts, ka iedzīvotāji iespēju vērsties Lūgumrakstu komitejā izmanto kā galējo līdzekli, kad citas reģionālā un valsts līmeņa struktūras nespēj atrisināt viņiem svarīgus jautājumus;

| J. | tā kā lūgumraksti dod Parlamentam iespēju uzklausīt un palīdzēt atrisināt problēmas, kas ietekmē iedzīvotājus, un tā kā, pamatojoties uz lūgumrakstiem, būtu jānovērtē ES tiesību aktu ietekme uz ES iedzīvotāju ikdienas dzīvi; |
| --- | --- |

J.

tā kā lūgumraksti dod Parlamentam iespēju uzklausīt un palīdzēt atrisināt problēmas, kas ietekmē iedzīvotājus, un tā kā, pamatojoties uz lūgumrakstiem, būtu jānovērtē ES tiesību aktu ietekme uz ES iedzīvotāju ikdienas dzīvi;

| K. | tā kā iedzīvotāju tiešas līdzdalības palielināšanās un lēmumu pieņemšanas kvalitātes uzlabošanās ES līmenī ir iespējama tikai tad, ja tam pamatā ir demokrātiska pārvaldība, kas spēj nodrošināt pārredzamību, pamattiesību efektīvu aizsardzību un ES pilsoņu lūgumu iekļaušanu ES politiskajā dienas kārtībā; |
| --- | --- |

K.

tā kā iedzīvotāju tiešas līdzdalības palielināšanās un lēmumu pieņemšanas kvalitātes uzlabošanās ES līmenī ir iespējama tikai tad, ja tam pamatā ir demokrātiska pārvaldība, kas spēj nodrošināt pārredzamību, pamattiesību efektīvu aizsardzību un ES pilsoņu lūgumu iekļaušanu ES politiskajā dienas kārtībā;

| L. | tā kā lūgumraksti ir lietderīgs informācijas avots, kas ļauj cita starpā atklāt ES tiesību aktu pārkāpumus, kā arī ES tiesību aktu nepilnības un neatbilstības saistībā ar mērķi nodrošināt visu iedzīvotāju pamattiesību pilnīgu aizsardzību; |
| --- | --- |

L.

tā kā lūgumraksti ir lietderīgs informācijas avots, kas ļauj cita starpā atklāt ES tiesību aktu pārkāpumus, kā arī ES tiesību aktu nepilnības un neatbilstības saistībā ar mērķi nodrošināt visu iedzīvotāju pamattiesību pilnīgu aizsardzību;

| M. | tā kā lūgumraksti sniedz svarīgu informāciju dažādās izmantošanas jomās citām Parlamenta komitejām, arī attiecībā uz likumdošanas darbībām; tā kā atbildība par to, lai pamattiesības iesniegt lūgumrakstu tiktu īstenotas, pienācīgi izskatot lūgumrakstus, ir visam Parlamentam; |
| --- | --- |

M.

tā kā lūgumraksti sniedz svarīgu informāciju dažādās izmantošanas jomās citām Parlamenta komitejām, arī attiecībā uz likumdošanas darbībām; tā kā atbildība par to, lai pamattiesības iesniegt lūgumrakstu tiktu īstenotas, pienācīgi izskatot lūgumrakstus, ir visam Parlamentam;

| N. | tā kā katrs lūgumraksts būtu rūpīgi jānovērtē un jāizskata un tā kā katra lūgumraksta iesniedzējam ir tiesības saņemt pirmo atbildi no Lūgumrakstu komitejas, kura pilnībā attiecas uz izvirzīto jautājumu, ievērojot tiesības uz labu pārvaldību, kas ietvertas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. pantā; tā kā pēc lūgumrakstu sākotnējās novērtēšanas vai pēc sazināšanās ar Komisiju un valsts iestādēm ir vajadzīga turpmāka sarakste un papildu atbildes, lai veiktu turpmākus pasākumus un rastu risinājumus; |
| --- | --- |

N.

tā kā katrs lūgumraksts būtu rūpīgi jānovērtē un jāizskata un tā kā katra lūgumraksta iesniedzējam ir tiesības saņemt pirmo atbildi no Lūgumrakstu komitejas, kura pilnībā attiecas uz izvirzīto jautājumu, ievērojot tiesības uz labu pārvaldību, kas ietvertas Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 41. pantā; tā kā pēc lūgumrakstu sākotnējās novērtēšanas vai pēc sazināšanās ar Komisiju un valsts iestādēm ir vajadzīga turpmāka sarakste un papildu atbildes, lai veiktu turpmākus pasākumus un rastu risinājumus;

| O. | tā kā lūgumrakstu pieņemamības kritēriji saskaņā ar LESD 227. pantu un Eiropas Parlamenta Reglamenta 215. pantu nosaka, ka lūgumrakstiem ir jāatbilst oficiāliem pieņemamības nosacījumiem, proti, proti, lūgumraksta tematam ir jāattiecas uz Eiropas Savienības darbības jomu un tieši jāskar lūgumraksta iesniedzējs, kam jābūt Eiropas Savienības pilsonim vai iedzīvotājam; tā kā ir skaidrs, ka šīs darbības jomas sniedzas tālāk par ES ekskluzīvās kompetences vienkāršu apkopošanu; tā kā 459 lūgumraksti tika atzīti par nepieņemamiem, jo tie neatbilda oficiālajiem nosacījumiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā lūgumrakstu pieņemamības kritēriji saskaņā ar LESD 227. pantu un Eiropas Parlamenta Reglamenta 215. pantu nosaka, ka lūgumrakstiem ir jāatbilst oficiāliem pieņemamības nosacījumiem, proti, proti, lūgumraksta tematam ir jāattiecas uz Eiropas Savienības darbības jomu un tieši jāskar lūgumraksta iesniedzējs, kam jābūt Eiropas Savienības pilsonim vai iedzīvotājam; tā kā ir skaidrs, ka šīs darbības jomas sniedzas tālāk par ES ekskluzīvās kompetences vienkāršu apkopošanu; tā kā 459 lūgumraksti tika atzīti par nepieņemamiem, jo tie neatbilda oficiālajiem nosacījumiem;

| P. | tā kā, lai nodrošinātu Lūgumrakstu komitejas darba efektivitāti, nepamatotu un nepieņemamu lūgumrakstu izskatīšana būtu jāslēdz un pamatojums jānosūta lūgumraksta iesniedzējam; tā kā lūgumrakstu izskatīšanas procedūrā vienmēr būtu jāņem vērā lūgumraksta iesniedzēju intereses; |
| --- | --- |

P.

tā kā, lai nodrošinātu Lūgumrakstu komitejas darba efektivitāti, nepamatotu un nepieņemamu lūgumrakstu izskatīšana būtu jāslēdz un pamatojums jānosūta lūgumraksta iesniedzējam; tā kā lūgumrakstu izskatīšanas procedūrā vienmēr būtu jāņem vērā lūgumraksta iesniedzēju intereses;

| Q. | tā kā lūgumrakstu izskatīšanas procedūras īpašā, interaktīvā specifika un iedzīvotāju galvenā nozīme tajā padara katru lietu unikālu un izslēdz iepriekš noteikta termiņa piemērošanu; tā kā šādās procedūrās administrācijai vajadzīga īpaši elastīga pieeja un sabiedrisko attiecību prasmes; |
| --- | --- |

Q.

tā kā lūgumrakstu izskatīšanas procedūras īpašā, interaktīvā specifika un iedzīvotāju galvenā nozīme tajā padara katru lietu unikālu un izslēdz iepriekš noteikta termiņa piemērošanu; tā kā šādās procedūrās administrācijai vajadzīga īpaši elastīga pieeja un sabiedrisko attiecību prasmes;

| R. | tā kā ievērojams skaits lūgumrakstu tiek apspriesti publiski Lūgumrakstu komitejas sanāksmēs; tā kā lūgumraksta iesniedzējiem ir tiesības iepazīstināt ar savu lūgumrakstu un bieži vien lūgumrakstu iesniedzēji pilnībā piedalās apspriešanā, tādējādi sniedzot aktīvu ieguldījumu komitejas darbā; tā kā 2016. gadā 201 lūgumraksta iesniedzējs piedalījās komitejas apspriedēs, bet 61 lūgumraksta iesniedzējs aktīvi iesaistījās uzstājoties; |
| --- | --- |

R.

tā kā ievērojams skaits lūgumrakstu tiek apspriesti publiski Lūgumrakstu komitejas sanāksmēs; tā kā lūgumraksta iesniedzējiem ir tiesības iepazīstināt ar savu lūgumrakstu un bieži vien lūgumrakstu iesniedzēji pilnībā piedalās apspriešanā, tādējādi sniedzot aktīvu ieguldījumu komitejas darbā; tā kā 2016. gadā 201 lūgumraksta iesniedzējs piedalījās komitejas apspriedēs, bet 61 lūgumraksta iesniedzējs aktīvi iesaistījās uzstājoties;

| S. | tā kā iedzīvotāju sniegtā informācija lūgumrakstos un komitejas sanāksmēs, kuru papildina Komisijas, dalībvalstu vai citu struktūru sniegtā ekspertīze, ir nozīmīga komitejas darbā; |
| --- | --- |

S.

tā kā iedzīvotāju sniegtā informācija lūgumrakstos un komitejas sanāksmēs, kuru papildina Komisijas, dalībvalstu vai citu struktūru sniegtā ekspertīze, ir nozīmīga komitejas darbā;

| T. | tā kā 2016. gadā lūgumrakstos visbiežāk tika paustas bažas saistībā ar iekšējo tirgu (jo īpaši attiecībā uz pakalpojumu sniegšanu un cilvēku brīvu pārvietošanos), pamattiesībām (sevišķi bērnu un personu ar invaliditāti tiesībām), sociālajām lietām (darba apstākļiem), vides jautājumiem (atkritumu apsaimniekošana, piesārņojums un vides aizsardzība) un īpašo Brexit problēmu (iegūto tiesību zaudēšana un pilnvaras rīkot referendumu); |
| --- | --- |

T.

tā kā 2016. gadā lūgumrakstos visbiežāk tika paustas bažas saistībā ar iekšējo tirgu (jo īpaši attiecībā uz pakalpojumu sniegšanu un cilvēku brīvu pārvietošanos), pamattiesībām (sevišķi bērnu un personu ar invaliditāti tiesībām), sociālajām lietām (darba apstākļiem), vides jautājumiem (atkritumu apsaimniekošana, piesārņojums un vides aizsardzība) un īpašo Brexit problēmu (iegūto tiesību zaudēšana un pilnvaras rīkot referendumu);

| U. | tā kā kopš 2014. gada beigām darbojas Parlamenta Lūgumrakstu portāls; tā kā 2016. gadā 1 067 lūgumrakstus (68 % no saņemtajiem lūgumrakstiem) iesniedza, izmantojot portāla tīmekļa vietni, salīdzinājumā ar 992 lūgumrakstiem 2015. gadā; tā kā ir veikti tehniski uzlabojumi, tostarp uzlabota meklēšanas funkcija, kas sniedz labumu gan lietotājiem, gan portāla administratoriem; tā kā lūgumrakstu kopsavilkumi tiek augšupielādēti neilgi pēc pieņemšanas; tā kā ir pārskatīti konfidencialitātes iestatījumi un paziņojumi par personas datu aizsardzību un ir ieviests bieži uzdoto jautājumu (BUJ) kopums; tā kā lūgumrakstu kopsavilkumi no 2015. un 2016. gada tika augšupielādēti, izmantojot jaunu migrācijas rīku; tā kā ir veikts meklētajprogrammas optimizācijas process; tā kā ir veiksmīgi apstrādāts liels skaits individuāla atbalsta pieprasījumu no lietotājiem; tā kā tiek gatavoti nākamie projekta posmi, kas nodrošinās tādas funkcijas kā, piemēram, automātisks elektronisks paziņojums par katra attiecīgā lūgumraksta iekļaušanu komitejas darba kārtībā, pievienojot saiti uz paredzēto straumēšanu tīmeklī, kā arī pēc tam — attiecīgās sanāksmes protokola un komitejas debašu videomateriālu augšupielāde, kas paredzēta attiecīgo lūgumrakstu iesniedzējiem un atbalstītājiem; |
| --- | --- |

U.

tā kā kopš 2014. gada beigām darbojas Parlamenta Lūgumrakstu portāls; tā kā 2016. gadā 1 067 lūgumrakstus (68 % no saņemtajiem lūgumrakstiem) iesniedza, izmantojot portāla tīmekļa vietni, salīdzinājumā ar 992 lūgumrakstiem 2015. gadā; tā kā ir veikti tehniski uzlabojumi, tostarp uzlabota meklēšanas funkcija, kas sniedz labumu gan lietotājiem, gan portāla administratoriem; tā kā lūgumrakstu kopsavilkumi tiek augšupielādēti neilgi pēc pieņemšanas; tā kā ir pārskatīti konfidencialitātes iestatījumi un paziņojumi par personas datu aizsardzību un ir ieviests bieži uzdoto jautājumu (BUJ) kopums; tā kā lūgumrakstu kopsavilkumi no 2015. un 2016. gada tika augšupielādēti, izmantojot jaunu migrācijas rīku; tā kā ir veikts meklētajprogrammas optimizācijas process; tā kā ir veiksmīgi apstrādāts liels skaits individuāla atbalsta pieprasījumu no lietotājiem; tā kā tiek gatavoti nākamie projekta posmi, kas nodrošinās tādas funkcijas kā, piemēram, automātisks elektronisks paziņojums par katra attiecīgā lūgumraksta iekļaušanu komitejas darba kārtībā, pievienojot saiti uz paredzēto straumēšanu tīmeklī, kā arī pēc tam — attiecīgās sanāksmes protokola un komitejas debašu videomateriālu augšupielāde, kas paredzēta attiecīgo lūgumrakstu iesniedzējiem un atbalstītājiem;

| V. | tā kā Eiropas pilsoņu iniciatīva (ECI) ir svarīgs instruments iedzīvotāju līdzdalības pastiprināšanai ES politikas lēmumu pieņemšanas procesā, kas, pilnībā izmantojot visu tā potenciālu, varētu palielināt iedzīvotāju uzticēšanos ES iestādēm un sekmēt reālas un iekļaujošas Eiropas Savienības izveidi; tā kā Komisijas 2017. gada 13. septembrī izvirzītais tiesību akta priekšlikums attiecībā uz spēkā esošās Regulas (ES) Nr. 211/2011 par Eiropas pilsoņu iniciatīvas (COM(2017)0482) pārskatīšanu ir sākums ļoti vajadzīgajam pārskatīšanas procesam, lai šis rīks kļūtu ES iedzīvotājiem pieejamāks un noderīgāks; |
| --- | --- |

V.

tā kā Eiropas pilsoņu iniciatīva (ECI) ir svarīgs instruments iedzīvotāju līdzdalības pastiprināšanai ES politikas lēmumu pieņemšanas procesā, kas, pilnībā izmantojot visu tā potenciālu, varētu palielināt iedzīvotāju uzticēšanos ES iestādēm un sekmēt reālas un iekļaujošas Eiropas Savienības izveidi; tā kā Komisijas 2017. gada 13. septembrī izvirzītais tiesību akta priekšlikums attiecībā uz spēkā esošās Regulas (ES) Nr. 211/2011 par Eiropas pilsoņu iniciatīvas (COM(2017)0482) pārskatīšanu ir sākums ļoti vajadzīgajam pārskatīšanas procesam, lai šis rīks kļūtu ES iedzīvotājiem pieejamāks un noderīgāks;

| W. | tā kā bija plānoti četri faktu vākšanas braucieni saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 216.a pantu; tā kā faktu vākšanas braucieni ir Lūgumrakstu komitejas galvenais rīks — gan tāpēc, ka tā ir unikāla iespēja sarežģītos jautājumos savākt informāciju no dažādām ieinteresētajām personām, gan tāpēc, ka tā ir iespēja uzskatāmi parādīt Parlamenta darbu iedzīvotājiem dažādās Eiropas vietās; tā kā notika divi faktu vākšanas braucieni, proti, viens uz Spāniju pēc vairāku lūgumrakstu saņemšanas no ES iedzīvotājiem attiecībā uz Ūdens pamatdirektīvas iespējamu pārkāpšanu un otrs uz Slovākiju attiecībā uz ES struktūrfondu izmantošanu ilgtermiņa uzturēšanās centros personām ar invaliditāti; tā kā divi pārējie faktu vākšanas braucieni, no kuriem viens bija uz Īriju un otrs uz Itāliju, tika atcelti; |
| --- | --- |

W.

tā kā bija plānoti četri faktu vākšanas braucieni saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 216.a pantu; tā kā faktu vākšanas braucieni ir Lūgumrakstu komitejas galvenais rīks — gan tāpēc, ka tā ir unikāla iespēja sarežģītos jautājumos savākt informāciju no dažādām ieinteresētajām personām, gan tāpēc, ka tā ir iespēja uzskatāmi parādīt Parlamenta darbu iedzīvotājiem dažādās Eiropas vietās; tā kā notika divi faktu vākšanas braucieni, proti, viens uz Spāniju pēc vairāku lūgumrakstu saņemšanas no ES iedzīvotājiem attiecībā uz Ūdens pamatdirektīvas iespējamu pārkāpšanu un otrs uz Slovākiju attiecībā uz ES struktūrfondu izmantošanu ilgtermiņa uzturēšanās centros personām ar invaliditāti; tā kā divi pārējie faktu vākšanas braucieni, no kuriem viens bija uz Īriju un otrs uz Itāliju, tika atcelti;

| X. | tā kā Lūgumrakstu komiteja ir atbildīga par attiecībām ar Eiropas Ombuda biroju, kurš ir atbildīgs par sūdzību, kuras saņemtas no ES pilsoņiem, izmeklēšanu attiecībā uz ES iestāžu un struktūru administratīvam kļūmēm; |
| --- | --- |

X.

tā kā Lūgumrakstu komiteja ir atbildīga par attiecībām ar Eiropas Ombuda biroju, kurš ir atbildīgs par sūdzību, kuras saņemtas no ES pilsoņiem, izmeklēšanu attiecībā uz ES iestāžu un struktūru administratīvam kļūmēm;

| Y. | tā kā Eiropas ombude Emily O’Reilly2016. gada 20. jūnija sanāksmē iepazīstināja Lūgumrakstu komiteju ar 2015. gada ziņojumu un tā kā Lūgumrakstu komitejas gada ziņojums savukārt daļēji balstās Ombuda gada ziņojumā; |
| --- | --- |

Y.

tā kā Eiropas ombude Emily O’Reilly2016. gada 20. jūnija sanāksmē iepazīstināja Lūgumrakstu komiteju ar 2015. gada ziņojumu un tā kā Lūgumrakstu komitejas gada ziņojums savukārt daļēji balstās Ombuda gada ziņojumā;

| Z. | tā kā Lūgumrakstu komiteja ir Eiropas Ombudu tīkla locekle, kurā ir arī Eiropas Ombuds, valsts un reģionālie ombudi un līdzīgas dalībvalstu, kandidātvalstu un citu Eiropas Ekonomikas zonas valstu struktūras un kurš tiecas sekmēt apmaiņu ar informāciju par ES tiesību aktiem un politiku un dalīties ar labāko praksi; |
| --- | --- |

Z.

tā kā Lūgumrakstu komiteja ir Eiropas Ombudu tīkla locekle, kurā ir arī Eiropas Ombuds, valsts un reģionālie ombudi un līdzīgas dalībvalstu, kandidātvalstu un citu Eiropas Ekonomikas zonas valstu struktūras un kurš tiecas sekmēt apmaiņu ar informāciju par ES tiesību aktiem un politiku un dalīties ar labāko praksi;

| AA. | tā kā 147 saņemtie lūgumraksti (120 2016. gadā) attiecas uz dažādiem jautājumiem — galvenokārt uz pilsoņu tiesību aizsardzību, ko rosināja Apvienotās Karalistes referendums par izstāšanos no Eiropas Savienības; |
| --- | --- |

AA.

tā kā 147 saņemtie lūgumraksti (120 2016. gadā) attiecas uz dažādiem jautājumiem — galvenokārt uz pilsoņu tiesību aizsardzību, ko rosināja Apvienotās Karalistes referendums par izstāšanos no Eiropas Savienības;

| AB. | tā kā 2016. gada janvārī pieņemtās un līdz šim īstenotās Lūgumrakstu komitejas pamatnostādnes ieviesa skaidrību un struktūru komitejas darbā un lūgumrakstu apstrādē; |
| --- | --- |

AB.

tā kā 2016. gada janvārī pieņemtās un līdz šim īstenotās Lūgumrakstu komitejas pamatnostādnes ieviesa skaidrību un struktūru komitejas darbā un lūgumrakstu apstrādē;

| AC. | tā kā Parlamenta Reglamenta reforma (pieņemta plenārsēdē 2016. gada decembrī) arī attiecas uz lūgumrakstu procedūras izmaiņām un precizēšanu; |
| --- | --- |

AC.

tā kā Parlamenta Reglamenta reforma (pieņemta plenārsēdē 2016. gada decembrī) arī attiecas uz lūgumrakstu procedūras izmaiņām un precizēšanu;

| AD. | tā kā tīri formāla pieeja, izskatot lūgumrakstus saistībā ar vides novērtējumiem, apdraud ES vides tiesību aktu pienācīgu īstenošanu dalībvalstīs un paļāvību uz Komisijas spējām efektīvi veikt uzraudzību, lai nodrošinātu, ka iedzīvotāju pamattiesības tiek pilnībā aizsargātas, |
| --- | --- |

AD.

tā kā tīri formāla pieeja, izskatot lūgumrakstus saistībā ar vides novērtējumiem, apdraud ES vides tiesību aktu pienācīgu īstenošanu dalībvalstīs un paļāvību uz Komisijas spējām efektīvi veikt uzraudzību, lai nodrošinātu, ka iedzīvotāju pamattiesības tiek pilnībā aizsargātas,

| 1. | uzsver būtisko nozīmi, kāda ir Lūgumrakstu komitejai kā kontaktpunktam, kur ES pilsoņi un iedzīvotāji var iesniegt savas sūdzības par pārkāpumiem un nepilnībām ES tiesību aktu piemērošanā dalībvalstīs, kā arī ES tiesību aktu nepilnībām un neatbilstībām; uzsver vajadzību pilnībā nodrošināt, lai iestādes jautājumus risinātu savlaicīgi un izsmeļošā, objektīvā un taisnīgā veidā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzīst, ka lūgumraksti ir svarīgs nepastarpinātas informācijas avots ne tikai par pārkāpumiem un trūkumiem ES tiesību aktu piemērošanā dalībvalstīs, bet arī par iespējamām nepilnībām ES tiesību aktos un iedzīvotāju priekšlikumiem par jauniem tiesību aktiem, kurus varētu pieņemt, vai iespējamiem spēkā esošo tiesību aktu uzlabojumiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina, ka lūgumraksti ļauj Parlamentam un citām ES iestādēm atrast saikni ar tiem ES iedzīvotājiem, kurus ietekmē ES tiesību aktu piemērošana dažādos administratīvajos līmeņos; uzskata, ka spēja nodrošināt pārredzamību, tiešu iedzīvotāju iesaistīšana, pamattiesību pilnīgu aizsardzību, skaidru uzlabojumu ES iestāžu reaģēšanas darbībās, lai atrisinātu un novērstu problēmas, uz kurām uzmanību vērsuši iedzīvotāji, kā arī labāka ES iestāžu un ES struktūru sadarbība ar valsts, reģionālajam un vietējām iestādēm ir svarīgs līdzeklis Savienības lēmumu pieņemšanas procesa demokrātiskās leģitimitātes un pārskatatbildības pastiprināšanai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | apstiprina, ka lūgumrakstu efektīva izskatīšana vienlaikus apstrīd un paplašina Komisijas un Parlamenta spējas reaģēt un atrisināt problēmas saistībā ar tiesību aktu transponēšanu un nepareizu piemērošanu; norāda, ka Komisija uzskata — ES tiesību aktu īstenošana ir prioritāte, lai tie varētu sniegt iedzīvotājiem ieguvumus ikdienas dzīvē; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina skaidri nošķirt lūgumrakstu iesniedzēju un viņu atbalstītāju statusu un tiesības atbilstīgi pārredzamības principiem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | joprojām uzskata, ka galvenais pienākums ir nodrošināt, lai gadījumos, kad lūgumraksti ir nepieņemami vai nepamatoti, to atzīšana par nepieņemamiem vai slēgšana netiktu nesamērīgi kavēta; šajā ziņā uzsver prasību, ka nepamatotu lūgumrakstu atzīšana par nepieņemamiem vai slēgšana ir rūpīgi jāpamato lūgumraksta iesniedzējam; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzīst, ka efektīva ES tiesību aktu piemērošana stiprina uzticēšanos ES iestādēm; atgādina, ka Lisabonas līgumā nostiprinātās tiesības iesniegt lūgumrakstu ir nozīmīgs Eiropas pilsonības elements un reāls ES tiesību aktu piemērošanas un iespējamo nepilnību kontroles barometrs; aicina Lūgumrakstu komiteju regulāri rīkot sanāksmes ar attiecīgajām valstu lūgumrakstu komitejām par svarīgiem lūgumrakstiem, lai pievērstu uzmanību Eiropas iedzīvotāju bažām par ES un dalībvalstīm un arī turpmāk stiprinātu viņu tiesības, uzlabojot Eiropas likumdošanas procesu un tiesību aktu īstenošanu; tādēļ aicina visas iestādes, kuras valstu un Eiropas līmenī iesaistītas lūgumrakstu izskatīšanā un tajos izklāstīto problēmu risināšanā, paust stingru apņēmību izvirzīt to par prioritāti; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atgādina Komisijai, ka lūgumraksti ir unikāls līdzeklis, lai apzinātu situācijas, kad ES tiesību aktu noteikumi netiek pildīti, un veikt izmeklēšanu, izmantojot Eiropas Parlamenta politisko uzraudzību; atgādina Komisijai, ka ir pienācīgi jāapstrādā Lūgumrakstu komitejas lūgumi sniegt atbalstu, un atgādina par Parlamenta aicinājumu Komisijai arī komitejas sanāksmēs uzlabot savu atbilžu kvalitāti gan pēc būtības, gan satura, lai nodrošinātu, ka Eiropas iedzīvotāju lūgumrakstos paustās bažas tiek pienācīgi un pārredzamā veidā izskatītas; norāda, ka veidam, kādā tiek izskatīti lūgumrakstos ietvertie jautājumi, ir būtiska ietekme uz iedzīvotājiem attiecībā uz to, vai ES tiesību aktos noteiktās tiesības iesniegt lūgumrakstu ir spēkā, un attiecībā uz viņu uzskatiem par Eiropas iestādēm; prasa Komisijai apzināt līdzekļus sadarbības uzlabošanai ar dalībvalstu iestādēm, kas attiecas uz atbildēm par jautājumiem saistībā ar ES tiesību aktu īstenošanu un ievērošanu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzskata — tam, ka valstu tiesas ir galvenās atbildīgās par ES tiesību aktu pareizu īstenošanu dalībvalstīs, nekādi nevajadzētu izslēgt proaktīvāku Komisijas rīcību, Līgumu ievērošanas uzraudzītājas statusā nodrošinot atbilstību ES tiesību aktiem, jo īpaši gadījumos, kas saistīti ar vides un sabiedrības veselības aizsardzību, kad galvenokārt jāievēro piesardzības princips; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka iespējami augstākā ranga Padomes un Komisijas pārstāvjiem jāpiedalās Lūgumrakstu komitejas sanāksmēs un uzklausīšanās, ja minēto iestāžu iesaistīšanās vajadzīga apspriesto jautājumu satura dēļ; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisijas amatpersonas, kas piedalās Lūgumrakstu komitejas sanāksmēs, būt gataviem iesaistīties pienācīgā dialogā ar lūgumrakstu iesniedzējiem un neizlīdzēties tikai ar atbildēm, kas iepriekš sagatavotas un nosūtītas sanāksmei; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina izpētīt telekonferences pakalpojumu izmantošanas iespējas; mudina izmantot jaunās audiovizuālās tehnoloģijas, lai lūgumrakstu iesniedzējiem nodrošinātu iespēju intensīvāk iesaistīties komitejas darbā, reāllaikā piedaloties savu lūgumrakstu izskatīšanā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nepiekrīt Komisijas aizvien biežākajai Parlamenta divdesmit septītā gada pārskata par Eiropas Savienības tiesību aktu piemērošanas pārraudzību (2009. gads) interpretācijai, saskaņā ar kuru tai ir tiesības slēgt lietas, par kurām oficiālais lēmums virzībā uz pienākumu neizpildes procedūru vēl nav pieņemts, vai pārtraukt aktīvās pienākumu neizpildes procedūras, kas tiek izskatītas valsts tiesā; atgādina, ka 2016. gada 15. decembra rezolūcijas 11. punktā (1) par Lūgumrakstu komitejas darbību Parlaments atkārtoti apstiprināja, ka nepiekrīt Komisijas sākotnējai nostājai minētajā ziņojumā, kā to bija paudis savā 2011. gada 14. septembra rezolūcijā (2) , kur jo īpaši 1., 23. un 32. punktā Komisijai tika prasīts savu spēju robežās pastiprināt centienus, lai nodrošinātu ES tiesību aktu konsekventu īstenošanu, izmantojot pienākumu neizpildes procedūras mehānismus neatkarīgi no tiesvedības norises valsts līmenī; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atsaucoties uz Komisijas 2017. gada 6. jūlija gada ziņojumu par Eiropas Savienības tiesību akta piemērošanas pārraudzību 2016. gadā (COM(2017)0370), pauž nopietnas bažas, ka ierosināto pārkāpuma lietu skaits ievērojami (par 21 %) palielinājies, salīdzinot ar iepriekšējo gadu; aicina Komisiju rīkoties un izpildīt Parlamenta aicinājumu izplatīt informāciju par aktuālo pārkāpuma procedūru stāvokli; uzsver, ka lūgumrakstiem ir svarīga nozīme, lai atklātu Eiropas tiesību aktu sliktu īstenošanu vai novēlotu transponēšanu; atgādina Komisijai, ka Lūgumrakstu komiteja ir apņēmusies laikus un atbildīgi reaģēt uz iedzīvotāju vēlmēm, vienlaikus nodrošinot demokrātisko kontroli un ES tiesību aktu pareizu piemērošanu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | prasa Komisijai iesniegt precīzu statistiku par to lūgumrakstu skaitu, pamatojoties uz kuriem ir sākta ES pilotprocedūra vai pārkāpuma procedūra; turklāt aicina iesniegt ziņojumus par lietām saistībā ar pārkāpuma procedūrām un/vai pašreiz notiekošām procedūrām un dokumentu apmaiņu ES pilotprocedūru un pārkāpuma procedūru laikā, ja reiz tās ir slēgtas saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas judikatūras piemērošanu, lai sekmētu strukturētu dialogu un samazinātu strīdu noregulēšanas termiņu; aicina Komisiju un Lūgumrakstu komiteju apspriesties par šiem ziņojumiem, proaktīvi iesaistot priekšsēdētāja vietnieku, kas atbild par tiesību aktu piemērošanu un vienkāršošanu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mudina Komisiju pienācīgi izmantot savas pilnvaras, kas izriet no Līgumu ievērošanas uzraudzītājas statusa, jo šādam uzdevumam ir ārkārtīgi svarīga nozīme ES darbībā attiecībā uz iedzīvotājiem un Eiropas likumdevējiem; aicina laikus īstenot pārkāpuma procedūras, lai nekavējoties izbeigtu situācijas, kurās ES tiesību akti netiek ņemti vērā; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzskata, ka sadarbība ar pārējām Parlamenta komitejām ir būtiski svarīga; šajā sakarā atsaucas uz Lūgumrakstu komitejas pamatnostādņu pieņemšanu, kurās precizēts princips izveidot lūgumrakstu tīklu ar citām komitejām; atzinīgi vērtē to, ka ir pieņemtas šāda tīkla pamatnostādnes; vērš uzmanību uz anketu, kas izplatīta visām komitejām, lai labāk izprastu to procedūras lūgumrakstu izskatīšanai, kuri iesniegti atzinuma vai informācijas saņemšanai; ar gandarījumu norāda, ka pirmā tīkla darbinieku sanāksme notika 2016. gadā un tīkla locekļu sanāksme 2017. gadā notika divas reizes; ar gandarījumu konstatē, ka panākta virzība Lūgumrakstu komitejas un citu komiteju darba koordinēšanā un izveidots politikas jomu tematiska iedalīšana katrai attiecīgajai komitejai, kas nodrošinās iespēju uzlabot citām komitejām nosūtīto lūgumrakstu turpmāko izskatīšanu; aicina stiprināt PETI tīklu, lai integrētu lūgumrakstus aktuālajā likumdošanas procesā; ierosina sniegt Eiropas Parlamenta deputātu darbiniekiem īpašus norādījumus par tiesībām iesniegt lūgumrakstu, lai viņi varētu labāk palīdzēt procesa izpildē iesaistītajām ieinteresētajām pusēm; |
| --- | --- |

17.

| 18. | pauž nožēlu par to, ka Pamattiesību harta ir piemērojama dalībvalstīs tikai tad, ja īsteno ES tiesību aktus; atgādina, par to, ka daudzi iedzīvotāji ir atzinuši tās īstenošanu par neskaidru un neapmierinošu; pauž nožēlu, ka Eiropas Savienības Tiesa ir interpretējusi Pamattiesību hartu piesardzīgā veidā, tomēr ļaujot paplašināt Hartas piemērošanas jomu, lai iekļautu valsts noteikumus, ar kuriem īsteno ES tiesību aktus, kā arī tos, kuri nodrošina ES noteikumu efektīvu piemērošanu; uzskata, ka vairākuma ES iedzīvotāju gaidas saistībā ar Hartā noteiktajām tiesībām ir plašākas par to pašreizējo piemērošanas jomu; uzsver, ka pārāk ierobežota vai nesaskaņota 51. panta interpretācija atsvešina iedzīvotājus no ES; mudina Komisiju veikt pasākumus, lai nodrošinātu, ka 51. panta darbības jomas interpretācija ir cik vien iespējams saskaņota un plaša; atzinīgi vērtē Pamattiesību aģentūras ieviesto interaktīvo rīku, kas nodrošina vieglu piekļuvi informācijai par to, kurā dalībvalsts iestādē vērsties ar jautājumiem par pamattiesībām; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda, ka lūgumrakstu iesniedzēji uztraucas par savām turpmākajām tiesībām pēc Apvienotās Karalistes referenduma par izstāšanos no Eiropas Savienības, ko pierādīja lielais skaits lūgumrakstu attiecībā uz Apvienoto Karalisti; atgādina 2017. gada 5. aprīļa rezolūciju (3) , ar ko Eiropas Parlaments uzsver, ka izstāšanās līgumu var noslēgt tikai ar tā piekrišanu, kā arī savu prasību par taisnīgu attieksmi pret ES 27 dalībvalstu pilsoņiem, kuri dzīvo vai ir dzīvojuši Apvienotajā Karalistē, un pret Apvienotās Karalistes pilsoņiem, kuri dzīvo vai ir dzīvojuši ES 27 dalībvalstīs, un uzskata, ka šo pilsoņu attiecīgajām tiesībām un interesēm sarunās būtu jāpiešķir pilnīga prioritāte; norāda, ka nav atrisinātas problēmas saistībā ar balsošanas tiesībām un balsošanas tiesību ierobežošanu Apvienotās Karalistes pilsoņiem, kuri vairāk nekā 15 gadus dzīvo citur ES; atgādina, ka Lūgumrakstu komiteja ir aktīvi iesaistījusies ES un Apvienotās Karalistes iedzīvotāju tiesību aizstāvībā, palīdzot sagatavot Parlamenta 2017. gada 5. aprīļa un 2017. gada 3. oktobra rezolūcijas (4) par pašreizējo stāvokli sarunās ar Apvienoto Karalisti saistībā ar tās paziņojumu par nodomu izstāties no ES, uzdodot sagatavot pētījumu par Brexit ietekmi saistībā ar tiesībām uz lūgumraksta iesniegšanu un Lūgumrakstu komitejas kompetences jomām, pienākumiem un darbībām, kā arī 2017. gada 21. jūnija sanāksmē izskatot lūgumrakstus, kuri attiecas uz Brexit un iedzīvotāju tiesībām; atbalsta Komisijas apņemšanos pilnībā garantēt Eiropas iedzīvotāju tiesības, kuri dzīvo Apvienotajā Karalistē, sarunu laikā par Apvienotās Karalistes izstāšanos un pēc tās izstāšanās no ES un aicina Komisiju nodrošināt visas iegūtās tiesības Apvienotās Karalistes pilsoņiem, kuri dzīvo citās Eiropas Savienības valstīs, un nodrošināt, ka pilsoņi netiek izmantoti, lai sarunās iegūtu izdevīgāku stāvokli, un sarunu rezultāts nemazina viņu tiesības; |
| --- | --- |

19.

| 20. | norāda, ka Lūgumrakstu komiteja pašreiz veic svarīgu darbu saistībā ar lūgumrakstiem, kuri attiecas uz invaliditātes jautājumiem, un uzsver komitejas apņemšanos turpināt atbalstīt centienus pastiprināt personu ar invaliditāti tiesības; aicina Eiropas iestādes rādīt piemēru šajā jautājumā un nodrošināt, lai valsts iestāžu veiktie īstenošanas pasākumi pilnībā un konsekventi atbilst ES tiesību aktiem un ANO Konvencijai par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD); uzsver, ka faktu vākšanas brauciens uz Slovākiju notika 2016. gada 22. un 23. septembrī, lai savāktu informāciju par iestādēs ievietoto personu ar invaliditāti dzīves kvalitāti, un ka Lūgumrakstu komiteja ieteica Komisijai izpētīt pašreizējo situāciju; uzsver, ka nepieciešams uzlabot personu ar invaliditāti politisko līdzdalību, jo īpaši nākamo Eiropas Parlamenta vēlēšanu sagatavošanā, kā arī atzīt visu personu ar invaliditāti tiesības balsot saskaņā ar UNCRPD 12. un 29. pantu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atkārtoti uzsver, ka komiteja strādā pie tā, lai atbalstītu 2013. gada Marrākešas līguma, kas atvieglo piekļuvi iespieddarbiem personām, kuras ir neredzīgas, ar redzes traucējumiem vai drukas lasītnespēju citu iemeslu dēļ ratifikāciju un ātru īstenošanu; uzsver, ka šajā ziņā būtiska ir 2016. gada 3. februāra (5) īsā rezolūcija par Marrākešas līguma ratifikāciju, kur pausts aicinājums visām iesaistītajām pusēm ātrāk rīkoties, lai izbeigtu ieilgušo stāvokli un atvieglotu ratifikāciju ES līmenī; norāda, ka Parlaments un Padome ir panākušas vienošanos par Komisijas tiesību akta priekšlikumiem par Mārrākešas līguma īstenošanu (COM(2016)0595 un COM(2016)0596), kas ir kļuvusi saistoša (6); |
| --- | --- |

21.

| 22. | vērš uzmanību uz diviem gada ziņojumiem — gada ziņojumu par visām komitejas darbībām 2015. gadā (7) un gada ziņojumu par Eiropas Ombuda darbu 2015. gadā (8)— un vairākiem komiteju atzinumiem, piemēram, par adopcijas pārrobežu atzīšanu (9), par ES iespējām uzlabot zāļu pieejamību (10), par ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām īstenošanu, īpašu uzmanību pievēršot UNCRPD komitejas (11) noslēguma apsvērumiem par piemērojamo Savienības tiesību aktu piemērošanu: 2014. gada ziņojums (12) par pamattiesību stāvokli Eiropas Savienībā 2015. gadā (13); |
| --- | --- |

22.

| 23. | norāda, ka komiteja atbalsta Eiropas pilsoņu iniciatīvu; ņem vērā Komisijas priekšlikumu regulas pārskatīšanai, lai palielinātu tās kā demokrātiskas līdzdalības instrumenta nozīmi; pauž nožēlu par to, ka Komisija nav pienācīgi ņēmusi vērā pašreizējo darbu pie neleģislatīvas rezolūcijas par Eiropas pilsoņu iniciatīvas izstrādes, jo īpaši Lūgumrakstu komitejas atzinumu, tādējādi pienācīgi neņemot vērā arī Iestāžu nolīgumu; aicina Komisiju nākamajā likumdošanas procedūrā ņemt vērā Lūgumrakstu komitejas atzinumu, lai ar Eiropas pilsoņu iniciatīvas palīdzību panāktu ES iedzīvotāju pilnīgu un efektīvu iesaistīšanos lēmumu pieņemšanā ES; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pauž nožēlu par to, ka Komisija nav izmantojusi tās pašas kontroles pilnvaras, lai novērstu tādu piesārņojošu dīzeļdegvielas automobiļu laišanu vienotajā tirgū, kuru NO2 emisiju atmosfērā īpatsvars ir būtisks, pārsniedzot iepriekš minētās robežvērtības, un kas neatbilst ES normām par tipveida apstiprināšanu un par emisijām, ko rada vieglie pasažieru un komerciālie transportlīdzekļi; atgādina, ka šis aspekts ir ietverts to iedzīvotāju paustajās bažās, kas izmantojuši tiesības iesniegt lūgumrakstu, lai pieprasītu efektīvu cilvēku veselības, vides un patērētāju tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka attiecībā uz pārredzamību un iedzīvotāju piekļuvi ES iestāžu dokumentiem ir vajadzīgi noteikumi, lai visaugstākajā līmenī nodrošinātu iedzīvotāju demokrātisko tiesību aizsardzību; uzskata, ka šajā sakarā ir savlaicīgi jāierosina Regulas (EK) Nr. 1049/2001 grozījumi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver Parlamenta ciešo sadarbību ar Eiropas Ombudu, kā arī tā ieguldījumu Eiropas Ombudu tīklā; atzinīgi vērtē Ombuda un Lūgumrakstu komitejas lieliskās attiecības iestāžu līmenī; jo īpaši atzinīgi vērtē Ombuda regulāro ieguldījumu komitejas darbā visa gada laikā; uzsver Ombuda būtisko nozīmi, palīdzot uzlabot lēmumu pieņemšanas un pārvaldības procesus ES līmenī, kam pēc iespējas ātri jākļūst pilnīgi pārredzamiem, objektīviem un kuru mērķis ir aizsargāt iedzīvotāju tiesības efektīvā un lietderīgā veidā; atbalsta pašreizējā Ombuda darbu dažādās kompetences jomās, tostarp viņas pašiniciatīvas un veiktās stratēģiskās izmeklēšanas, kas uzlabo ne tikai pārvaldību, bet arī Savienības demokrātisko darbību; atzinīgi vērtē Eiropas Ombuda iniciatīvas, lai vairāk gūtu no tīkla potenciāla un pastiprinātu tā redzamību; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzinīgi vērtē Labas pārvaldības balvu, kuru Eiropas Ombuda birojs izveidoja 2016. gadā, lai atzītu ES iestāžu darbiniekus, aģentūras un struktūras, kas līdztekus ikdienas darbam iesaistās labas pārvaldības sekmēšanā; aicina atjaunināt spēkā esošo Labas administratīvās prakses kodeksu, iekļaujot to juridiski saistošā regulā, citu aspektu starpā iekļaujot konkrētus noteikumus par interešu konfliktu novēršanu visos ES iestāžu, aģentūru un struktūru līmeņos; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver plašo jautājumu loku iesniegtajos lūgumrakstos, sākot ar iekšējo tirgu, tieslietām, enerģētikas un transporta jomu līdz pat pamattiesībām, veselības aprūpei, vides tiesību aktiem, invaliditātei un dzīvnieku labturībai, kā arī par Brexit ietekmi uz iedzīvotājiem dažādās jomās; uzsver, ka 2016. gadā par 10 % (1 569) ir palielinājies saņemto lūgumrakstu skaits un aicina Eiropas iestādes nodrošināt pietiekamu skaitu darbinieku dienestos, kas atbild par lūgumrakstu izskatīšanu, jo īpaši Lūgumrakstu komitejas sekretariātā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mudina Komisiju nodrošināt visaptverošu analīzi par to, kā tiek ievēroti ES tiesību akti dalībvalstu veikto vides novērtējumu jomā attiecībā uz atļauju saņemšanu veikt infrastruktūras projektus, saistībā ar kuriem iedzīvotāji, izmantojot lūgumrakstus, ir liecinājuši par nopietnu apdraudējumu cilvēku veselībai un videi; uzstāj uz to, cik svarīga ir šāda Komisijas analīze un iespējamie atvasinātie pasākumi, kurus proaktīvi ex ante īsteno, lai novērstu neatgriezenisku vides degradāciju saskaņā ar piesardzības principu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | vērš uzmanību uz to, ka ir daudz lūgumrakstu, kas saistīti ar par bērnu labklājības iestādēm un bērnu tiesību aizsardzību, jo īpaši pārrobežu situācijās; pauž atzinību par komitejas darba grupas par bērnu labklājību paveikto; pievērš uzmanību īsajam rezolūcijas priekšlikumam “Bērna interešu aizsardzība (pāri robežām) Eiropā”, kuru pieņēma 2016. gada martā; pieņem zināšanai priekšlikumu attiecībā uz regulas “Brisele IIa” pārstrādāšanu par jurisdikciju, lēmumu atzīšanu un izpildi laulības lietās un lietās par vecāku atbildību un par bērnu starptautisko nolaupīšanu un norāda, ka vairāki lūgumrakstos norādītie jautājumi, piemēram, attiecas uz procedūrām un praksi, ko dalībvalstu kompetentās iestādes izmantojušas lēmumos, kam ir starptautiskas sekas attiecībā uz bērniem, un, ka ir padziļināti jāpēta atgriešanas procesa efektivitāte pēc bērnu starptautiskas nolaupīšanas, ko izdarījis kāds no vecākiem, lai atrisinātu pašreizējās problēmas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzsver pastāvīgo un lielo lūgumrakstu skaitu saistībā ar dzīvnieku labturību un atkārtoti izsaka nožēlu par kavēšanos, kas notikusi, īstenojot Eiropas Savienības dzīvnieku labturības un aizsardzības stratēģiju 2012.–2015. gadam; uzskata, ka ir būtiski sākt īstenot jaunu stratēģiju ES līmenī, lai novērstu visas pašreizējās nepilnības un nodrošinātu pilnīgu un efektīvu dzīvnieku labturības aizsardzību, izmantojot skaidru un izsmeļošu tiesisko regulējumu, kas pilnībā atbilst LESD 13. panta prasībām; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pauž nožēlu, ka nav panākta nekāda vērā ņemama virzība lietā, kas attiecas uz Igaunijas un Latvijas nepilsoņu vēlēšanu tiesību jautājumu, kas bija izvirzīts Lūgumrakstā Nr. 0747/2016; uzsver, jebkāda lieka kavēšanās var izraisīt neuzticēšanos Eiropas iestādēm; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver SOLVIT tīkla svarīgo nozīmi, kurš sniedz iedzīvotājiem un uzņēmumiem iespējas paust bažas par ES tiesību aktu iespējamu pārkāpšanu no publisko iestāžu puses citās dalībvalstīs; aicina Komisiju un pašas dalībvalstis popularizēt SOLVIT, lai padarītu to noderīgāku un pamanāmāku iedzīvotājiem; šajā sakarā atzinīgi vērtē Rīcības plānu SOLVIT pastiprināšanai, kuru Komisija publicēja 2017. gada maijā; aicina Komisiju ātri ieviest šo Rīcības plānu un ziņot par rezultātiem Eiropas Parlamentam; |
| --- | --- |

33.

| 34. | norāda uz uzlabojumiem, kuri veikti lūgumrakstu portālā; uzsver turpmāku tehnisku uzlabojumu nepieciešamību portālā, lai nodrošinātu, ka Lūgumrakstu komiteja ir pilnībā sagatavota risināt neparedzētas situācijas, piemēram, pēkšņa iesniegto lūgumrakstu skaita pieauguma gadījumā; uzskata, ka pašreiz notiekošā portāla tehniskā uzlabošana un labāka tehniskā kapacitāte ir svarīga raita lūgumrakstu procesa nodrošināšanai; uzsver portāla kā viegli piekļūstamas saziņas vārtejas nozīmi iedzīvotājiem un lūgumrakstu iesniedzējiem, arī mobilo ierīču lietotājiem un personām ar invaliditāti; sagaida, ka ātri tiks ieviesti projekta pārējie posmi, tādējādi lūgumrakstu iesniedzējiem un lūgumrakstu atbalstītājiem nodrošinot labāku interaktīvu pieredzi un plašāku informāciju reāllaikā; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina nodrošināt mērķtiecīgāku un aktīvāku preses un komunikācijas dienesta darbu un lielāku klātbūtni sociālajos medijos, lai Komiteja aktīvāk varētu reaģēt uz sabiedrības problēmām; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju un Lūgumrakstu komitejas ziņojumu nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Ombudam, dalībvalstu valdībām, kā arī to parlamentiem, lūgumrakstu komitejām un valstu ombudiem vai līdzīgām kompetentajām struktūrām. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0512.

(2)  OV C 51 E, 22.2.2013., 66. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0102.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0361.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0037.

(6)  OV L 242, 20.9.2017., 1. lpp. un 6. lpp.

(7)  Atzinums pieņemts 2016. gada 30. novembrī.

(8)  Atzinums pieņemts 2016. gada 11. novembrī.

(9)  Atzinums pieņemts 2016. gada 21. aprīlī.

(10)  Atzinums pieņemts 2016. gada 15. novembrī.

(11)  Atzinums pieņemts 2016. gada 27. aprīlī.

(12)  Atzinums pieņemts 2016. gada 22. aprīlī.

(13)  Atzinums pieņemts 2016. gada 12. oktobrī.

---

| 11.10.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 369/114 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 369/114

---

P8_TA(2017)0503

Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģija

Eiropas Parlamenta 2017. gada 14. decembra rezolūcija par Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģiju (2016/2327(INI))

(2018/C 369/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību,

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 20. jūlija paziņojumu “Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģija” (COM(2016)0501), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 20. jūlija paziņojumu “Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģija” (COM(2016)0501),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 28. marta Balto grāmatu “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 28. marta Balto grāmatu “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu” (COM(2011)0144),

| — | ņemot vērā Komisijas 1998. gada 31. marta paziņojumu “Transports un CO2 – Kopienas pieejas izstrāde” (COM(1998)0204), kas tika publicēts pēc Kioto protokola pieņemšanas, bet kura saturs nav pietiekami atspoguļots atbilstošos pasākumos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 1998. gada 31. marta paziņojumu “Transports un CO2 – Kopienas pieejas izstrāde” (COM(1998)0204), kas tika publicēts pēc Kioto protokola pieņemšanas, bet kura saturs nav pietiekami atspoguļots atbilstošos pasākumos,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 9. septembra rezolūciju par 2011. gada Baltās grāmatas par transportu īstenošanu — novērtējums un virzība uz ilgtspējīgu mobilitāti” (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 9. septembra rezolūciju par 2011. gada Baltās grāmatas par transportu īstenošanu — novērtējums un virzība uz ilgtspējīgu mobilitāti” (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 23. februāra atzinumu par Komisijas 2016. gada 20. jūlija paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģija”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 23. februāra atzinumu par Komisijas 2016. gada 20. jūlija paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģija”,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/33/EK par “tīro” un energoefektīvo autotransporta līdzekļu izmantošanas veicināšanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/33/EK par “tīro” un energoefektīvo autotransporta līdzekļu izmantošanas veicināšanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1315/2013 par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 661/2010/ES (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1315/2013 par Savienības pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 661/2010/ES (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Regulu (EK) Nr. 443/2009, ar ko, īstenojot daļu no Kopienas integrētās pieejas CO2 emisiju samazināšanai no vieglajiem transportlīdzekļiem, nosaka emisijas standartus jauniem vieglajiem automobiļiem (4), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 11. maija Regulu (ES) Nr. 510/2011 par emisiju standartu noteikšanu jauniem vieglajiem kravas automobiļiem saistībā ar Savienības integrēto pieeju vieglo transportlīdzekļu CO2 emisiju samazināšanai (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Regulu (EK) Nr. 443/2009, ar ko, īstenojot daļu no Kopienas integrētās pieejas CO2 emisiju samazināšanai no vieglajiem transportlīdzekļiem, nosaka emisijas standartus jauniem vieglajiem automobiļiem (4), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 11. maija Regulu (ES) Nr. 510/2011 par emisiju standartu noteikšanu jauniem vieglajiem kravas automobiļiem saistībā ar Savienības integrēto pieeju vieglo transportlīdzekļu CO2 emisiju samazināšanai (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 13. decembra Direktīvu 1999/94/EK attiecībā uz patērētājiem domātas informācijas pieejamību par degvielas ekonomiju un CO2 emisijām saistībā ar jaunu vieglo automobiļu tirdzniecību (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 13. decembra Direktīvu 1999/94/EK attiecībā uz patērētājiem domātas informācijas pieejamību par degvielas ekonomiju un CO2 emisijām saistībā ar jaunu vieglo automobiļu tirdzniecību (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Regulu (EK) Nr. 595/2009 par mehānisko transportlīdzekļu un motoru tipa apstiprinājumu attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro VI), par piekļuvi transportlīdzekļu remonta un tehniskās apkopes informācijai, par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 715/2007 un Direktīvā 2007/46/EK un par Direktīvu 80/1269/EEK, 2005/55/EK un 2005/78/EK atcelšanu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Regulu (EK) Nr. 595/2009 par mehānisko transportlīdzekļu un motoru tipa apstiprinājumu attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro VI), par piekļuvi transportlīdzekļu remonta un tehniskās apkopes informācijai, par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 715/2007 un Direktīvā 2007/46/EK un par Direktīvu 80/1269/EEK, 2005/55/EK un 2005/78/EK atcelšanu (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 29. aprīļa Regulu (ES) 2015/757 par jūras transporta oglekļa dioksīda emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju un ar ko groza Direktīvu 2009/16/EK (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 29. aprīļa Regulu (ES) 2015/757 par jūras transporta oglekļa dioksīda emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju un ar ko groza Direktīvu 2009/16/EK (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu un ar ko groza un sekojoši atceļ Direktīvas 2001/77/EK un 2003/30/EK (10),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 13. oktobra Direktīvu 98/70/EK, kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/12/EEK (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 13. oktobra Direktīvu 98/70/EK, kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/12/EEK (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 9. septembra Direktīvu (ES) 2015/1513, ar kuru groza Direktīvu 98/70/EK, kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti, un Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 9. septembra Direktīvu (ES) 2015/1513, ar kuru groza Direktīvu 98/70/EK, kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti, un Direktīvu 2009/28/EK par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu (12),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 30. novembra paziņojumu “Eiropas sadarbīgo intelektisko transporta sistēmu stratēģija — liels solis ceļā uz sadarbīgu, satīklotu un automatizētu pārvietošanos” (COM(2016)0766), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 30. novembra paziņojumu “Eiropas sadarbīgo intelektisko transporta sistēmu stratēģija — liels solis ceļā uz sadarbīgu, satīklotu un automatizētu pārvietošanos” (COM(2016)0766),

| — | ņemot vērā ģenerālplānu sadarbspējīgu, sadarbīgu intelektisko transporta sistēmu izvēršanai ES, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ģenerālplānu sadarbspējīgu, sadarbīgu intelektisko transporta sistēmu izvēršanai ES,

| — | ņemot vērā Komisijas 1999. gada 26. maija Direktīvu 1999/52/EK, ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 96/96/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tehniskajām apskatēm (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 1999. gada 26. maija Direktīvu 1999/52/EK, ar ko tehnikas attīstībai pielāgo Padomes Direktīvu 96/96/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju tehniskajām apskatēm (13),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/52/EK par ceļu lietotāju nodokļa elektronisko iekasēšanas sistēmu savstarpēju izmantojamību Kopienā (14) un Komisijas 2009. gada 6. oktobra Lēmumu 2009/750/EK par Eiropas ceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas sistēmas un tās tehnisko elementu definēšanu (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīvu 2004/52/EK par ceļu lietotāju nodokļa elektronisko iekasēšanas sistēmu savstarpēju izmantojamību Kopienā (14) un Komisijas 2009. gada 6. oktobra Lēmumu 2009/750/EK par Eiropas ceļu lietotāju nodevu elektroniskās iekasēšanas sistēmas un tās tehnisko elementu definēšanu (15),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 22. septembra Regulu (ES) Nr. 913/2010 par Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravas pārvadājumiem (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 22. septembra Regulu (ES) Nr. 913/2010 par Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravas pārvadājumiem (16),

| — | ņemot vērā Padomes 1992. gada 7. decembra Direktīvu 92/106/EEK par vienotu noteikumu ieviešanu attiecībā uz dažu veidu kombinētajiem kravu pārvadājumiem starp dalībvalstīm (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1992. gada 7. decembra Direktīvu 92/106/EEK par vienotu noteikumu ieviešanu attiecībā uz dažu veidu kombinētajiem kravu pārvadājumiem starp dalībvalstīm (17),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1073/2009 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautiskajam autobusu pārvadājumu tirgum un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 561/2006 (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1073/2009 par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz piekļuvi starptautiskajam autobusu pārvadājumu tirgum un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 561/2006 (18),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Direktīvu 2014/94/ES par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Direktīvu 2014/94/ES par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu (19),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/59/EK par ostas iekārtām, kas paredzētas kuģu atkritumu un kravu atlieku uzņemšanai (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/59/EK par ostas iekārtām, kas paredzētas kuģu atkritumu un kravu atlieku uzņemšanai (20),

| — | ņemot vērā rezultātus, kas gūti Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) asamblejas 39. sesijā 2016. gadā Monreālā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezultātus, kas gūti Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) asamblejas 39. sesijā 2016. gadā Monreālā,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvu 2005/35/EK par kuģu radīto piesārņojumu un par sankciju ieviešanu par pārkāpumiem (21), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/123/EK (22), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīvu 2005/35/EK par kuģu radīto piesārņojumu un par sankciju ieviešanu par pārkāpumiem (21), kas grozīta ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/123/EK (22),

| — | ņemot vērā Parlamenta Izmeklēšanas komitejas ziņojumu par izmeklēšanu saistībā ar emisiju mērījumiem autobūves nozarē attiecībā uz komitejas darba rezultātiem (A8-0049/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta Izmeklēšanas komitejas ziņojumu par izmeklēšanu saistībā ar emisiju mērījumiem autobūves nozarē attiecībā uz komitejas darba rezultātiem (A8-0049/2017),

| — | ņemot vērā 2015. gada 2. decembra rezolūciju par ilgtspējīgu mobilitāti pilsētās (23), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 2. decembra rezolūciju par ilgtspējīgu mobilitāti pilsētās (23),

| — | ņemot vērā 2016. gada 23. jūnija rezolūciju par progresa ziņojumu par atjaunojamo enerģiju (24), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 23. jūnija rezolūciju par progresa ziņojumu par atjaunojamo enerģiju (24),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. decembra Direktīvu (ES) 2016/2284 par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu un ar ko groza Direktīvu 2003/35/EK un atceļ Direktīvu 2001/81/EK (25), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 14. decembra Direktīvu (ES) 2016/2284 par dažu gaisu piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu un ar ko groza Direktīvu 2003/35/EK un atceļ Direktīvu 2001/81/EK (25),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 4. aprīļa ieteikumu Padomei un Komisijai, ņemot vērā izmeklēšanu saistībā ar emisiju mērījumiem autobūves nozarē (26), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 4. aprīļa ieteikumu Padomei un Komisijai, ņemot vērā izmeklēšanu saistībā ar emisiju mērījumiem autobūves nozarē (26),

| — | ņemot vērā Parlamenta pilnvaras starpiestāžu sarunām par tipa apstiprināšanas un tirgus uzraudzības pārskatīšanu, kas pieņemtas 2017. gada 4. aprīlī (27), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta pilnvaras starpiestāžu sarunām par tipa apstiprināšanas un tirgus uzraudzības pārskatīšanu, kas pieņemtas 2017. gada 4. aprīlī (27),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 2. decembra pieņemto aprites ekonomikas tiesību aktu kopumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 2. decembra pieņemto aprites ekonomikas tiesību aktu kopumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0356/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0356/2017),

| A. | tā kā Parīzes nolīguma, kuru ES ratificēja 2016. gada 4. novembrī un kas stājās spēkā tajā pašā dienā, 151 dalībnieks ir apņēmies temperatūras pieaugumu saglabāt krietni zem 2 oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālo līmeni un censties panākt, lai temperatūra nepieaugtu vairāk par 1,5 oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālo līmeni; |
| --- | --- |

A.

tā kā Parīzes nolīguma, kuru ES ratificēja 2016. gada 4. novembrī un kas stājās spēkā tajā pašā dienā, 151 dalībnieks ir apņēmies temperatūras pieaugumu saglabāt krietni zem 2 oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālo līmeni un censties panākt, lai temperatūra nepieaugtu vairāk par 1,5 oC salīdzinājumā ar pirmsindustriālo līmeni;

| B. | tā kā autotransports rada vairāk nekā 70 % no transporta kopējām siltumnīcefekta gāzu emisijām (SEG) un lielāko daļu gaisa piesārņojuma, un tāpēc darbībām ir jānotiek galvenokārt šajā jomā, tomēr centieni samazināt emisijas būtu jāpastiprina visās transporta nozarēs; |
| --- | --- |

B.

tā kā autotransports rada vairāk nekā 70 % no transporta kopējām siltumnīcefekta gāzu emisijām (SEG) un lielāko daļu gaisa piesārņojuma, un tāpēc darbībām ir jānotiek galvenokārt šajā jomā, tomēr centieni samazināt emisijas būtu jāpastiprina visās transporta nozarēs;

| C. | tā kā dabasgāze (piemēram, saspiesta dabasgāze (CNG) un sašķidrināta dabasgāze (LNG)), un jo īpaši biometāns, sintētiskais metāns un sašķidrinātā naftas gāze (LPG) varētu palīdzēt transporta nozares dekarbonizācijā, jo īpaši kuģniecības un smagdarba transportlīdzekļu jomā; |
| --- | --- |

C.

tā kā dabasgāze (piemēram, saspiesta dabasgāze (CNG) un sašķidrināta dabasgāze (LNG)), un jo īpaši biometāns, sintētiskais metāns un sašķidrinātā naftas gāze (LPG) varētu palīdzēt transporta nozares dekarbonizācijā, jo īpaši kuģniecības un smagdarba transportlīdzekļu jomā;

| D. | tā kā 2011. gada Baltajā grāmatā Komisija pauda apņēmību līdz 2050. gadam samazināt transporta radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas vismaz par 60 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni; tā kā, lai nodrošinātu atbilstību Parīzes nolīgumam, līdz gadsimta vidum būs krasi jāsamazina transporta radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2011. gada Baltajā grāmatā Komisija pauda apņēmību līdz 2050. gadam samazināt transporta radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas vismaz par 60 % salīdzinājumā ar 1990. gada līmeni; tā kā, lai nodrošinātu atbilstību Parīzes nolīgumam, līdz gadsimta vidum būs krasi jāsamazina transporta radītās siltumnīcefekta gāzu emisijas;

| E. | tā kā uzticams plāns par emisiju ilgtermiņa samazināšanu dotu transportlīdzekļu ražotājiem tiem nepieciešamo plānošanas drošību attiecībā uz investīcijām jaunās tehnoloģijās; |
| --- | --- |

E.

tā kā uzticams plāns par emisiju ilgtermiņa samazināšanu dotu transportlīdzekļu ražotājiem tiem nepieciešamo plānošanas drošību attiecībā uz investīcijām jaunās tehnoloģijās;

| F. | tā kā transporta nozares dekarbonizācijai ilgtermiņā ir vajadzīga plaša atjaunojamo enerģijas avotu izmantošana, kas ir diversificēta atbilstoši dažādiem transporta veidiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā transporta nozares dekarbonizācijai ilgtermiņā ir vajadzīga plaša atjaunojamo enerģijas avotu izmantošana, kas ir diversificēta atbilstoši dažādiem transporta veidiem;

| G. | tā kā gan privātas, gan publiskas elektriskas piedziņas transporta sistēmas var palīdzēt risināt galvenās problēmas, kas saistītas ar mobilitāti pilsētās, samazinot CO2 emisijas un ilgtspējīgi novēršot piesārņojumu un troksni; tā kā elektrotransportlīdzekļu ilgtspējas līmenis arī ir atkarīgs no atjaunojamās elektroenerģijas izmantošanas; |
| --- | --- |

G.

tā kā gan privātas, gan publiskas elektriskas piedziņas transporta sistēmas var palīdzēt risināt galvenās problēmas, kas saistītas ar mobilitāti pilsētās, samazinot CO2 emisijas un ilgtspējīgi novēršot piesārņojumu un troksni; tā kā elektrotransportlīdzekļu ilgtspējas līmenis arī ir atkarīgs no atjaunojamās elektroenerģijas izmantošanas;

| H. | tā kā transporta nozare rada vairāk nekā 25 % SEG emisiju Eiropas Savienībā, no kurām autotransporta daļa ir vairāk nekā 70 %; tā kā transports ir galvenais gaisa piesārņojuma cēlonis pilsētu teritorijās; tā kā šāds gaisa piesārņojums Eiropas Savienībā izraisa vairāk nekā 400 000 priekšlaicīgas nāves gadījumu gadā (28) un rada veselības aprūpes izmaksas no EUR 330 miljardiem līdz EUR 940 miljardiem (29), kas veido no 3 % līdz 9 % no ES IKP; tā kā daļiņām un slāpekļa oksīdiem ir īpaši negatīva ietekme uz sabiedrības veselību; |
| --- | --- |

H.

tā kā transporta nozare rada vairāk nekā 25 % SEG emisiju Eiropas Savienībā, no kurām autotransporta daļa ir vairāk nekā 70 %; tā kā transports ir galvenais gaisa piesārņojuma cēlonis pilsētu teritorijās; tā kā šāds gaisa piesārņojums Eiropas Savienībā izraisa vairāk nekā 400 000 priekšlaicīgas nāves gadījumu gadā (28) un rada veselības aprūpes izmaksas no EUR 330 miljardiem līdz EUR 940 miljardiem (29), kas veido no 3 % līdz 9 % no ES IKP; tā kā daļiņām un slāpekļa oksīdiem ir īpaši negatīva ietekme uz sabiedrības veselību;

| I. | tā kā transporta nozare ir vismazāk dekarbonizētā un ar fosilo kurināmo vēl arvien nodrošina vairāk nekā 94 % tai vajadzīgās enerģijas; tā kā tās SEG emisijas jau veido gandrīz ceturto daļu no kopējās ES CO2 emisijas un turpina pieaugt; |
| --- | --- |

I.

tā kā transporta nozare ir vismazāk dekarbonizētā un ar fosilo kurināmo vēl arvien nodrošina vairāk nekā 94 % tai vajadzīgās enerģijas; tā kā tās SEG emisijas jau veido gandrīz ceturto daļu no kopējās ES CO2 emisijas un turpina pieaugt;

| J. | tā kā pasažieru un kravu pārvadājumu attīstība ir lielā mērā atkarīga no dažādu transporta veidu efektīvas izmantošanas un Eiropas transporta politikas pamatā vajadzētu būt efektīvai komodalitātei, atbilstoši kurai pēc iespējas jādod priekšroka energoefektīvāko un ilgtspējīgāko transporta veidu izmantošanai; |
| --- | --- |

J.

tā kā pasažieru un kravu pārvadājumu attīstība ir lielā mērā atkarīga no dažādu transporta veidu efektīvas izmantošanas un Eiropas transporta politikas pamatā vajadzētu būt efektīvai komodalitātei, atbilstoši kurai pēc iespējas jādod priekšroka energoefektīvāko un ilgtspējīgāko transporta veidu izmantošanai;

| K. | tā kā modālā pāreja nodrošinās optimālu sadalījumu starp dažādiem transporta veidiem un savietojamību gan viena transporta veida ietvaros, gan starp dažādiem transporta veidiem, veicinās noturīgākas transporta un loģistikas ķēdes un netraucētas satiksmes plūsmas dažādiem transporta veidiem un dažādos transporta mezglos; |
| --- | --- |

K.

tā kā modālā pāreja nodrošinās optimālu sadalījumu starp dažādiem transporta veidiem un savietojamību gan viena transporta veida ietvaros, gan starp dažādiem transporta veidiem, veicinās noturīgākas transporta un loģistikas ķēdes un netraucētas satiksmes plūsmas dažādiem transporta veidiem un dažādos transporta mezglos;

| L. | tā kā saskaņā ar 2013. gadā publicēto Īpašo Eirobarometru Nr. 406 aptuveni 50 % ES iedzīvotāju ik dienu izmanto personiskās automašīnas, kamēr tikai 16 % izmanto sabiedrisko transportu un tikai 12 % — velosipēdus; |
| --- | --- |

L.

tā kā saskaņā ar 2013. gadā publicēto Īpašo Eirobarometru Nr. 406 aptuveni 50 % ES iedzīvotāju ik dienu izmanto personiskās automašīnas, kamēr tikai 16 % izmanto sabiedrisko transportu un tikai 12 % — velosipēdus;

| M. | tā kā jūras transportā izmantotā flotes degviela ir viens no visvairāk piesārņojošajiem degvielas veidiem, un tas nozīmē, ka šajā nozarē ir ļoti lielas iespējas emisijas samazināt, veicinot un integrējot alternatīvas piedziņas sistēmas; |
| --- | --- |

M.

tā kā jūras transportā izmantotā flotes degviela ir viens no visvairāk piesārņojošajiem degvielas veidiem, un tas nozīmē, ka šajā nozarē ir ļoti lielas iespējas emisijas samazināt, veicinot un integrējot alternatīvas piedziņas sistēmas;

| N. | tā kā sabiedrības veselības un vides aizsardzības nodrošināšanai vajadzētu būt kopīgai sabiedrības problēmai un atbildībai, kurā visām ieinteresētajām personām jāuzņemas svarīga loma; |
| --- | --- |

N.

tā kā sabiedrības veselības un vides aizsardzības nodrošināšanai vajadzētu būt kopīgai sabiedrības problēmai un atbildībai, kurā visām ieinteresētajām personām jāuzņemas svarīga loma;

| O. | tā kā Septītajā Savienības vides rīcības programmā skaidri atzīta transporta loma, lai sasniegtu Savienības 2050. gada redzējumu par “labklājīgu dzīvi ar pieejamajiem planētas resursiem”; |
| --- | --- |

O.

tā kā Septītajā Savienības vides rīcības programmā skaidri atzīta transporta loma, lai sasniegtu Savienības 2050. gada redzējumu par “labklājīgu dzīvi ar pieejamajiem planētas resursiem”;

| P. | tā kā kopš Biodegvielu Direktīvas pieņemšanas 2003. gadā tiesiskais regulējums vairākkārt mainīts; tā kā likumdošanas pieejā ir nepieciešama zināma stabilitāte, lai piesaistītu investīcijas modernās biodegvielās; |
| --- | --- |

P.

tā kā kopš Biodegvielu Direktīvas pieņemšanas 2003. gadā tiesiskais regulējums vairākkārt mainīts; tā kā likumdošanas pieejā ir nepieciešama zināma stabilitāte, lai piesaistītu investīcijas modernās biodegvielās;

| Q. | tā kā pāreja uz aprites ekonomiku nozīmē arī to, ka patērētāji arvien vairāk kļūs par pakalpojumu lietotājiem, un pāreja uz šiem jaunajiem uzņēmējdarbības modeļiem varētu ievērojami ietekmēt resursu efektīvu izmantošanu transporta nozarē; |
| --- | --- |

Q.

tā kā pāreja uz aprites ekonomiku nozīmē arī to, ka patērētāji arvien vairāk kļūs par pakalpojumu lietotājiem, un pāreja uz šiem jaunajiem uzņēmējdarbības modeļiem varētu ievērojami ietekmēt resursu efektīvu izmantošanu transporta nozarē;

| R. | tā kā vairāk nekā 100 miljoni Eiropas iedzīvotāju ir pakļauti trokšņa līmeņiem, kas pārsniedz ES robežvērtību — 55 decibeli (dB), tostarp aptuveni 32 miljoni no viņiem ir pakļauti ļoti stipram troksnim, kura līmenis pārsniedz 65 dB; |
| --- | --- |

R.

tā kā vairāk nekā 100 miljoni Eiropas iedzīvotāju ir pakļauti trokšņa līmeņiem, kas pārsniedz ES robežvērtību — 55 decibeli (dB), tostarp aptuveni 32 miljoni no viņiem ir pakļauti ļoti stipram troksnim, kura līmenis pārsniedz 65 dB;

| S. | tā kā saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas (PVO) ziņām ceļu satiksmes radītais troksnis ir otrais kaitīgākais vides faktors Eiropā, atpaliekot vien no gaisa piesārņojuma, un tā kā ik gadu vismaz 9 000 priekšlaicīgas nāves gadījumu ir saistīti ar satiksmes trokšņa raisītām sirds slimībām; |
| --- | --- |

S.

tā kā saskaņā ar Pasaules Veselības organizācijas (PVO) ziņām ceļu satiksmes radītais troksnis ir otrais kaitīgākais vides faktors Eiropā, atpaliekot vien no gaisa piesārņojuma, un tā kā ik gadu vismaz 9 000 priekšlaicīgas nāves gadījumu ir saistīti ar satiksmes trokšņa raisītām sirds slimībām;

| T. | tā kā gadījumā, ja tiktu īstenotas PVO pamatnostādnes par PM2,5 iedarbību uz cilvēku, iedzīvotāju vidējais dzīves pagarinātos par aptuveni 22 mēnešiem un ikgadējais finanšu ietaupījums būtu aptuveni EUR 31 miljards, |
| --- | --- |

T.

tā kā gadījumā, ja tiktu īstenotas PVO pamatnostādnes par PM2,5 iedarbību uz cilvēku, iedzīvotāju vidējais dzīves pagarinātos par aptuveni 22 mēnešiem un ikgadējais finanšu ietaupījums būtu aptuveni EUR 31 miljards,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģija” un piekrīt viedoklim, ka pāreja uz mazemisiju mobilitāti ir svarīga, lai sekmētu plašāku pāreju uz ilgtspējīgu, mazoglekļa un aprites ekonomiku; aicina Komisiju un dalībvalstu kompetentās iestādes pilnībā iesaistīties stratēģijas īstenošanā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka Parīzes nolīguma izpildes nolūkā jāpanāk, lai līdz gadsimta vidum praktiski tiktu pārtrauktas SEG emisijas no transporta, un ka transporta radītās gaisa piesārņotāju emisijas būtiski jāsamazina, lai vismaz nekavējoties panāktu PVO sabiedrības veselības pamatnostādņu izpildi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | norāda, ka pāreja uz mazemisiju mobilitāti ne tikai labvēlīgi ietekmē sabiedrības veselību un vidi, bet arī rada nozīmīgus problēmas un iespējas autotransporta, dzelzceļa, jūras un aviācijas jomas ražotājiem un piegādātājiem, kā arī novatoriskiem enerģētikas, transporta un loģistikas pakalpojumu sniedzējiem, jo īpaši MVU; uzsver, ka ir vajadzīgs izmaksu ziņā efektīvā pieejā balstīts pienācīgs atbalsts jaunām tehnoloģijām un uzņēmējdarbības modeļiem, rosinot inovatīvas partnerības starp lielajiem uzņēmumiem, MVU un jaundibinātiem uzņēmumiem, lai izdotos efektīvi samazināt siltumnīcefekta gāzu emisijas transporta nozarē; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzīst, ka ir nepieciešamas būtiskas izmaiņas transporta pieprasījuma pārvaldībā un telpiskajā plānošanā, lai nodrošinātu vajadzīgo pāreju uz multimodālu pieeju; atgādina, ka transports būtu uzlūkojams kā svarīgs pakalpojums, nevis mērķis pats par sevi; šajā sakarā atbalsta Eiropas transporta tīkla (TEN-T) pilnīgu izveidi; atkārtoti uzsver, ka pārejā uz ilgtspējīgu aprites un mazoglekļa transporta nozari jāpalielina pakalpojumu lietotāju informētība par resursu efektīvu izmantošanu; uzskata, ka viens no pašiem svarīgākajiem faktoriem, kas sekmētu ieradumu maiņu un pāreju uz ilgtspējīgākiem transporta veidiem, ir cenu ziņā pieejama, labi attīstīta un multimodāla sabiedriskā transporta sistēma, kura iekļauj pilsētu satiksmes mezglus un savieno ar lauku apvidiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina, ka attiecībā uz 2011. gada Balto grāmatu par transportu Parlaments uzsvēra, ka Eiropas ilgtspējīgas mobilitātes politikas pamatā jābūt plašam politikas instrumentu klāstam, lai nodrošinātu pāreju uz mazāk piesārņojošiem un energoefektīvākiem transporta veidiem izmaksu ziņā efektīvā veidā; norāda, ka izmaiņas pašreizējās transporta veidu attiecībās ir nepieciešamas, lai mobilitāti atdalītu no pašreizējās transporta sistēmas nelabvēlīgās ietekmes, piemēram, sastrēgumiem, gaisa piesārņojuma, trokšņa, satiksmes negadījumiem un klimata pārmaiņām; šajā sakarā atzīst, ka modālās pārejas politika līdz šim nav devusi apmierinošus rezultātus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mudina Komisiju saistībā ar virzību uz ilgtspējīgāku un efektīvāku transportu pasaules mēroga saskaņotos pasākumos uzņemties vadošo lomu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju nodrošināt spēkā esošo tiesību aktu pilnīgu īstenošanu un, ja vajadzīgs, ierosināt papildu konkrētus pasākumus transporta nozarē, lai sasniegtu Eiropas mērķus klimata jomā, ietverot visus transporta veidus, tostarp pilsētu mobilitāti tādā veidā, kas neapdraud transporta nozares konkurētspēju; aicina Komisiju arī atbalstīt to tehnoloģiju ieviešanu tirgū, kas veicina pāreju uz mazemisiju mobilitāti, palielinot transportlīdzekļu efektivitāti un saglabājot drošumu; aicina Komisiju saistībā ar atbilstības nodrošināšanu Parīzes nolīgumam atjaunināt 2011. gada Balto grāmatu par transportu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž pārliecību, ka, vērtējot ilgtspēju, ir jāņem vērā visa transportlīdzekļu ekoloģiskais pēdas nospiedums — ražošana, izmantošana un atkritumu likvidēšana, kā arī vajadzīgā infrastruktūra, un šā iemesla dēļ uzsver, ka tikai tehnoloģiju ziņā neitrāla enerģijas avotu struktūra var piedāvāt reālus un patiesi ilgtspējīgus risinājumus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | norāda, ka transporta nozares ilgtspējīgai pārejai ir nepieciešama daudzu ieinteresēto personu sistēmiska rīcība, iesaistoties pilsoniskajai sabiedrībai, patērētājiem, sociālajiem partneriem, MVU, inovatīviem jaunuzņēmumiem, lielajiem uzņēmumiem, kas darbojas pasaules mērogā, kā arī politiķiem un valsts iestādēm visos pārvaldes līmeņos; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju atzīt arvien lielāko ietverto emisiju nozīmi, paredzot stimulus visā aprites ciklā radīto emisiju uzskaitei; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju atzīt arvien pieaugošo aprites cikla emisiju mērīšanas nozīmi, sākot no energoapgādes emisijām līdz emisijām produkta ražošanā un tā aprites cikla beigās, ierosinot visaptverošus priekšlikumus, kas orientētu ražotājus izvēlēties optimālus risinājumus, lai nodrošinātu, ka iepriekšējā posma un turpmāko posmu emisijas nemazina ieguvumus no transportlīdzekļu uzlabota energopatēriņa tā ekspluatācijas laikā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju steidzami ieviest un uzlabot CO2 standartus visu veidu autotransportam, jo izmaksu ziņā efektīvi transportlīdzekļu standarti ir, iespējams, visefektīvākais pasākums, lai laikposmā līdz 2030. gadam uzlabotu energoefektivitāti Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atgādina, ka energoefektivitāte būtu jāuzskata par labāko enerģijas alternatīvu un tāpēc visi pasākumi izmaksu ziņā efektīvai energoefektivitātes paaugstināšanai un enerģijas patēriņa samazināšanai būtu jānosaka par prioritāti, tie jāveicina un pienācīgi jāintegrē transporta politikā un Eiropas līmeņa pasākumos klimata jomā; |
| --- | --- |

13.

Transporta sistēmas optimizācija

Lielāka efektivitāte

| 14. | aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot savienojamību starp dažādiem ES reģioniem, un attiecināt to arī uz attāliem, mazāk attīstītiem un pierobežā esošiem Savienības reģioniem; šajā sakarībā aicina Komisiju pārskatīt ES pieeju attiecībā uz gaisa satiksmes savienojumiem un izpētīt iespēju izstrādāt savienojamības indeksu, ņemot vērā arī mijiedarbību ar citiem transporta veidiem; uzsver, ka tas būtu jāapvieno ar investīcijām mazemisiju alternatīvās un to veicināšanu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | stingri mudina dalībvalstis paātrināt Eiropas vienotās gaisa telpas ieviešanu, jo pašreizējā sadrumstalotība pagarina lidojumu ilgumu, veicina kavēšanos un palielina degvielas patēriņu un CO2 emisijas; norāda, ka tas palīdzēs sasniegt 10 % emisiju samazinājumu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Komisiju uzturēt augstus mērķus attiecībā uz inovācijām, veicinot pētījumus par fotoelementu enerģijas izmantošanu aviācijas nozarē (piemēram, Solar Impulse 2) un alternatīvām atjaunojamām šķidrajām degvielām; |
| --- | --- |

16.

Taisnīga un efektīva cenu noteikšana

| 17. | uzskata, ka taisnīguma un vienlīdzīgu konkurences apstākļu nodrošināšanā dažādiem transporta veidiem Eiropā būtiska nozīme ir precīzākiem cenu signāliem visiem transporta veidiem, kas labāk atspoguļotu principus “piesārņotājs maksā” un “lietotājs maksā”; norāda, ka pašreizējie politikas virzieni būtu jānovērtē no šāda viedokļa; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzskata, ka ikvienam transporta veidam būtu jāsedz tā radītās robežizmaksas gan par infrastruktūras nolietošanu (“lietotājs maksā”), gan ārējās izmaksas, piemēram, par gaisa piesārņojumu un troksni (“piesārņotājs maksā”); uzskata, ka šo abu principu piemērošana ES mērogā palīdzēs novērst pašreizējās nesamērības maksājumos par dažādiem transporta veidiem; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzsver, ka tiesību aktiem par cenu noteikšanu transportam nevajadzētu radīt negodīgu konkurenci, kas nelabvēlīgi ietekmē ilgtspējīgākus transporta veidus, piemēram, dzelzceļu, un mudina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumiem, lai garantētu godīgu konkurenci šajā jomā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atzinīgi vērtē Komisijas centienus izstrādāt standartus sadarbspējīgām elektroniskām ceļa nodevu iekasēšanas sistēmām ES, kā arī gaidāmo Eurovignette direktīvas pārskatīšanu, kurā būtu jāiekļauj gan samaksa atkarībā no nobrauktā attāluma, gan iespēja noteikt atšķirīgu maksu atkarībā no CO2 emisijām, kā arī iespēja noteikt atšķirīgu maksu, pamatojoties uz atjauninātajiem Euro standartiem; uzskata, ka plašāk būtu jāpiemēro samaksa atkarībā no nobrauktā attāluma un tā jāattiecina uz visiem vieglajiem automobiļiem un vieglajiem kravas automobiļiem, vienlaikus paredzot zināmu elastību attiecībā uz attālākajiem un mazapdzīvotiem reģioniem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzsver, ka transporta modālās pārejas nolūkā ir jāveicina multimodalitāte un sabiedriskais transports un jāveic investīcijas šajās jomās; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina Komisiju steidzami atjaunināt savu rokasgrāmatu par transporta ārējām izmaksām, ņemot vērā datus par emisijām reālos braukšanas apstākļos; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka aviācija pašlaik ir transporta veids, kurā vismazāk tiek internalizētas ārējās izmaksas, un tādēļ aicina Komisiju pildīt Parīzes nolīgumu un izpētīt iespējas ieviest saskaņotus starptautiskus pasākumus saistībā ar aviācijas degvielas nodokli un aviobiļešu atbrīvojuma no PVN atcelšanu; |
| --- | --- |

23.

Loģistika un digitalizācija

| 24. | atzīst, ka loģistikai var būt būtiska nozīme transporta radīto oglekļa emisiju samazināšanā, izmantojot videi draudzīgas sadarbības stratēģijas, kas vērstas uz piegādes ķēdes integrāciju, multimodālo transportu, piegādes konsolidāciju un reverso loģistiku; uzskata, ka digitālās tehnoloģijas ir būtiskas šo mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzskata, ka intelektiskās transporta sistēmas, braukšana saistītās kolonās (platooning) un autonomie un satīklotie transportlīdzekļi var būt nozīmīgs ieguvums, uzlabojot gan individuālo, gan komercpārvadājumu efektivitāti autotransporta, dzelzceļa, jūras un gaisa transporta nozarē; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atzīst, ka satīkloto automobiļu tehnoloģijas ne tikai uzlabos ceļu satiksmes drošību, bet tām būs arī būtiska ekoloģiskā ietekme, un norāda uz to, ka 5G tīkla augstas jaudas un zema latentuma nodrošināšanai ir vajadzīga blīva tīkla infrastruktūra, lai labāk izmantotu satīkloto un autonomo transportlīdzekļu piedāvātās iespējas un uzlabotu mobilitāti pilsētvidē; atzīst, ka saskaņā ar plašāku Eiropas rūpniecības digitalizācijas procesu daudziem uzņēmumiem būs jāpapildina savas pārejas stratēģijas ar mobilitāti, tādējādi sniedzot būtiskas iespējas MVU un jaunuzņēmumiem transporta nozarē, un pauž pārliecību, ka šis process būtu jāatbalsta; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka sabiedriskajam transportam, kas ir daļa koncepcijā par mobilitāti kā pakalpojumu, ir milzīgs potenciāls samazināt satiksmes apjomu un ar to saistītās emisijas, un aicina Komisiju veicināt sabiedriskā transporta sistēmu digitalizāciju un savienojamību, lai novērstu šķēršļus starp transporta veidiem un sistēmām un sekmētu to izmantošanu; vienlaikus uzskata, ka pasākumi būtu jāpielāgo atbilstoši attiecīgo lauku vai pilsētu teritoriju specifikai, jo lauku apvidos ekonomisko dzīvotspēju panākt ir grūtāk; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt konkrētas iniciatīvas par efektīvāku transportu lauku vidē un grūti pieejamos apgabalos, ņemot vērā arī sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistības; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atbalsta iniciatīvas par mobilitātes pārvaldību, lai panāktu efektīvākus un videi draudzīgākus intermodālus transporta pakalpojumus un viedu mobilitāti, kas var būt izšķiroši svarīgi, lai veicinātu mobilitātes kā pakalpojuma un sinhronizētas intermodalitātes (“sinhromodalitātes”) koncepcijas; uzskata — lai vēl vairāk uzlabotu mobilitāti kā pakalpojumu, turpmākajā regulējumā būtu atbilstīgi jāapsver ieguldījums, ko sniedz intelektiskās transporta vadības sistēmas (ITS), IKT spēju attīstība, sistēmu sadarbspēja, koplietošanas pakalpojumi un integrēta biļešu tirdzniecība multimodāliem pārvadājumiem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | norāda, ka pilsētās kravas automobiļi rada neproporcionāli lielu gaisa un trokšņa piesārņojumu un veicina sastrēgumu veidošanos; tāpēc aicina efektīvāk optimizēt piegādes ķēdi pilsētās; aicina Komisiju mudināt izmantot bezemisiju viegldarba komerciālos transportlīdzekļus, bezemisiju autobusus, atkritumu izvešanas automobiļus, taksometrus un kravas velosipēdus vietēja mēroga pārvadājumos; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver iespējamos ieguvumus no svara samazināšanas un pašreizējās infrastruktūras efektīvākas izmantošanas, tostarp labāka satiksmes sadalījuma un uzlabotiem intermodāliem risinājumiem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina Komisiju saistībā ar digitālā vienotā tirgus tiesību aktiem uzsvērt drošāku, viedāku un dabai draudzīgāku transportlīdzekļu potenciālu ceļu satiksmē, kā arī veicināt projektus par ierīcēm no transportlīdzekļa uz transportlīdzekli un no transportlīdzekļa uz ceļa iekārtām, kas būtu daļa no ekonomikas stimulēšanas inovācijas interesēs un jaunu uzņēmējdarbības iespēju pavēršana Eiropas IKT uzņēmumiem; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, cik svarīgi ir investēt optimālos iekšzemes savienojumos, lai samazinātu iekšzemes transporta ekoloģiskās pēdas nospiedumu, rosinot izmantot multimodālos savienojumus, ilgtspējīgu dzelzceļa transportu, iekšzemes kravu pārvadājumus, reāllaika transporta datus un IT lietojumprogrammas, kas atrodas pie Eiropas transporta tīkla koridoriem; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pauž pārliecību, ka mobilitātes pārvaldības iniciatīvu veicināšanai reģionos un pilsētās, institūcijās un nozarēs ir ievērojamas iespējas samazināt nepieciešamību iedzīvotājiem ceļot gan attāluma, gan ātruma ziņā; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina dalībvalstis atbalstīt izmēģinājuma projektus, kas mudinās plašāk izmantot elektrotransportlīdzekļus un ar alternatīvām modernām biodegvielām darbināmus transportlīdzekļus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver, ka ir vajadzīga visaptveroša ES pieeja, lai būtu iespējama transporta ātra digitalizācija, kas kopā ar labākiem transporta plānošanas risinājumiem un pāreju uz principu par mobilitāti kā pakalpojumu ievērojami palīdzēs uzlabot efektivitāti un būtiski ietekmēs sabiedrību; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzskata, ka labāka transporta plānošana, labāk izmantota digitalizācija un loģistika ir jomas ar ļoti lielu emisiju samazināšanas potenciālu un ka ļoti ātri varētu īstenot daudzus lētus un vienkāršus pasākumus ar izmērāmu ietekmi, piemēram, plūsmas un slodzes optimizāciju un “e-krava” sistēmas ieviešanu; tāpēc aicina Komisiju identificēt un noteikt šādus pasākumus, lai tuvākajā nākotnē tos veicinātu; aicina izveidot saskaņotu tiesisko regulējumu un standartus, kas ļaus visā Eiropā attīstīt inovatīvus loģistikas un transporta risinājumus; |
| --- | --- |

36.

| 37. | atbalsta Komisiju un pārvadātājus centienos izstrādāt projektus, kas sniegtu konsekventu informāciju par salīdzināmu CO2 pēdas nospiedumu, ko rada dažādi transporta veidi, izmantojot publikācijas, informēšanu, rezervēšanas procesu un biļešu tirdzniecību; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzsver, ka IKT standartizācijas politika noteikti ir jāpielāgo tirgum un izmaiņām politikā, lai panāktu “e-kravu” un intelektisko transporta sistēmu sadarbspēju; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, cik svarīga ir sadarbspēja, lai samazinātu smagkravas transportlīdzekļu (HDV) radītās emisijas, turklāt gan pilsētas, gan ārpuspilsētas transportā; |
| --- | --- |

39.

Mazemisiju alternatīvās enerģijas

| 40. | uzsver, ka elektriskās mobilitātes risinājumi, kuru pamatā ir ilgtspējīgu enerģijas avotu izmantošana, sniedz lielas iespējas dekarbonizēt transporta nozari; tomēr uzskata par maz ticamu, ka pirms 2030. gada izdosies optimizēt izmantotās tehnoloģijas un lielā mērogā nodrošināt attiecīgās infrastruktūras iespējas; atkārtoti aicina īstenot tehnoloģiskās inovācijas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atzinīgi vērtē centienus izveidot un nodrošināt visaptverošu un savstarpēji savietojamu infrastruktūru atjaunojamās enerģijas un/vai ilgtspējīgu alternatīvu degvielu piegādei transportlīdzekļiem ar alternatīvu piedziņu; šajā sakarībā aicina Komisiju rīkoties saskaņoti ar dalībvalstīm, lai nodrošinātu gan Direktīvas 2014/94/ES par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu attiecīgo noteikumu, gan arī Direktīvas 2010/31/ES par ēku energoefektivitāti, kura grozīta ar Direktīvu (ES) .../... (procedūra 2016/0381(COD)) 8. panta pilnīgu transponēšanu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina Komisiju pieņemt vērienīgu rīcības plānu attiecībā uz elektrotransportlīdzekļu ieviešanu tirgū un sniegt dalībvalstīm ieteikumus, lai mudinātu tās ieviest fiskālos stimulus bezemisiju un mazemisiju transportlīdzekļiem; uzsver, ka uzlādes un degvielas uzpildes infrastruktūras pieejamībai un piekļūstamībai, tostarp privātās un sabiedriskās ēkās saskaņā ar Ēku energoefektivitātes direktīvu (Direktīva 2010/31/ES, ĒEED), kā arī elektrotransportlīdzekļu konkurētspējai ir izšķiroša nozīme, lai palielinātu patērētāju uzticēšanos; uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt, lai elektroenerģija elektrotransportlīdzekļiem tiktu iegūta no ilgtspējīgiem enerģijas avotiem; šajā sakarībā aicina īstenot Eiropas ilgtermiņa iniciatīvu par nākamās paaudzes akumulatoriem, kā arī izveidot nepieciešamo infrastruktūru, lai sekmētu ilgtspējīgus standartus enerģijas un mazemisiju transportlīdzekļu ražošanai; |
| --- | --- |

42.

| 43. | aicina Komisiju ātri nākt klajā ar izvērtējumu par to, kā dalībvalstīs tiek īstenota Direktīva 2014/94/ES par nepiesārņojošu enerģiju transportam, un vērsties pret dalībvalstīm, kuras vēl nav iesniegušas valsts stratēģiju; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzskata, ka visefektīvākā pieeja autotransporta ietekmes uz klimata pārmaiņām samazināšanai būtu degvielas piegādātājiem noteikts pienākums samazināt piegādātās enerģijas SEG emisijas, piegādājot no atjaunojamiem energoresursiem iegūtu elektroenerģiju, ūdeņradi, ilgtspējīgas tradicionālās un modernās biodegvielas, sintētiskās degvielas vai citas mazemisiju degvielas (piemēram, CNG, LNG); |
| --- | --- |

44.

| 45. | atgādina Komisijai, cik steidzami ir fosilajam kurināmajam vēl arvien sniegtos finanšu stimulus piešķirt alternatīviem un ilgtspējīgiem enerģijas veidiem, lai veiktu konkrētu rīcību ilgtspējīgai visas sabiedrības enerģētikas pārkārtošanai; |
| --- | --- |

45.

| 46. | prasa īstenot vērienīgāku pieeju attiecībā uz atjaunojamiem energoresursiem transporta jomā salīdzinājumā ar to, kas ierosināta Atjaunojamo energoresursu direktīvas pārstrādātajā redakcijā, lai ilgtermiņā panāktu transporta nozares dekarbonizāciju; |
| --- | --- |

46.

| 47. | mudina ieviest īpašus stimulus attiecībā uz ilgtspējīgu alternatīvo degvielu attīstību transporta veidiem, kuriem pašlaik nav alternatīvu šķidrajai degvielai; šādi stimuli jāiekļauj jaunajā Atjaunojamo energoresursu direktīvā, kā arī integrētajos nacionālajos enerģētikas un klimata plānos, kā paredzēts ierosinātajā regulā par Enerģētikas savienības pārvaldību; |
| --- | --- |

47.

| 48. | atgādina, ka 94 % Eiropas transporta ir atkarīgi no naftas produktiem, un uzskata, ka ilgtspējīgas vietējās biodegvielas samazina atkarību no fosilā kurināmā importa, tādējādi stiprinot ES energoapgādes drošību; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumu par tiešo un netiešo subsīdiju pārtraukšanu fosilajām degvielām vēlākais līdz 2020. gadam; |
| --- | --- |

49.

| 50. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt LNG potenciālu, lai padarītu mobilitāti, ekonomiku un nodarbinātību ilgtspējīgas (30); |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzsver dabasgāzes (piemēram, CNG un LNG) un jo īpaši biometāna un sintētiskā metāna iespējamo lomu, īstenojot pāreju uz transporta nozares dekarbonizāciju, jo īpaši kuģniecības, smagdarba transportlīdzekļu un pilsētas autobusu jomā; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pieņem zināšanai, ka pārstrādātajā direktīvā par atjaunojamo energoresursu izmantošanas veicināšanu ierosināti ierobežojumi, lai līdz 2030. gadam pakāpeniski pārtrauktu izmantot pirmās paaudzes biodegvielas un panāktu transporta nozares ilgtermiņa dekarbonizāciju; šajā sakarībā aicina Komisiju nošķirt pirmās paaudzes biodegvielas ar augstu SEG efektivitāti un zemu risku attiecībā uz netiešu zemes izmantošanas maiņu no tādām biodegvielām, kas neatbilst šiem kritērijiem, un pēc iespējas drīz veikt pasākumus, lai pakāpeniski pārtrauktu par biodegvielas sastāvdaļu izmantot tādas sākvielas, tostarp palmu eļļu, kuras veicina mežu izciršanu vai kūdrāju izmantošanu; uzsver, ka modernām biodegvielām vajadzīgo investīciju piesaistīšanai ir svarīgi radīt stabilu un prognozējamu tiesisko vidi, kurā pienācīgi ņem vērā investīciju ciklus; vērš uzmanību uz iespējamiem ieguvumiem klimata jomā no ES lauksaimniecības ražošanas, kura būtu balstīta uz biodegvielām ar augstu SEG efektivitāti un zemu risku attiecībā uz netiešu zemes izmantošanas maiņu, jo īpaši attiecībā uz emisijām, kas saistītas ar dzīvnieku olbaltumvielu liela mēroga importu no trešām valstīm; |
| --- | --- |

52.

| 53. | mudina Komisiju izstrādāt objektīvus kritērijus moderno biodegvielu atzīšanai, lai stimulētu inovāciju un ieviešanu tirgū; |
| --- | --- |

53.

| 54. | uzsver, cik svarīgi ir panākt transporta nozares ilgtermiņa dekarbonizāciju, un aicina Komisiju veicināt modernu biodegvielu ar augstu SEG efektivitāti plašāku ieviešanu tirgū, lai nodrošinātu atbilstību atkritumu apsaimniekošanas hierarhijai kā daļai no aprites ekonomikas un stingru vides un sociālās ilgtspējības kritēriju ievērošanu, tādējādi vēl vairāk samazinot fosilā kurināmā izmantošanu un SEG emisijas; atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu stiprināt prasības attiecībā uz biodegvielu sniegto SEG aiztaupījumu, lai panāktu, ka tās turpina sekmēt ES mērķu klimata jomā sasniegšanu; uzsver, cik svarīga ir bioenerģijas emisiju un piesaistījumu stingra un ticama uzskaite atbilstoši ierosinātajai Zemes Izmantošanas, Zemes Izmantošanas Maiņas un Mežsaimniecības (ZIZIMM) regulai (COM(2016)0479); |
| --- | --- |

54.

| 55. | uzsver, ka dalībvalstu klimata mērķu aprēķināšanā saskaņā ar ierosināto Kopīgu centienu regulu (COM(2016)0482) būtu jāņem vērā tikai tās no pārtikas kultūraugiem iegūtās biodegvielas, kuras atbilst ilgtspējības kritērijiem; |
| --- | --- |

55.

| 56. | aicina Komisiju cieši sekot līdzi no atjaunojamiem enerģijas avotiem iegūta ūdeņraža tehnoloģijas izstrādei un apņemties veikt priekšizpēti par ūdeņraža lomu un izmantošanas iespējām Eiropas transporta sistēmā; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzsver, ka sintētiskās degvielas (šķidras vai gāzveida), ko iegūst ar atjaunojamās enerģijas pārpalikumu, jo īpaši ar saules un vēja enerģiju maksimālās ražošanas brīžos un kas citādi ietu zudumā, varētu palīdzēt samazināt esošo transporta parku SEG emisijas no aprites cikla viedokļa, vienlaikus arī palielinot atjaunojamās enerģijas lietderīgu izmantošanu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | aicina Komisiju un dalībvalstis saistībā ar aprites ekonomiku, emisiju un klimata politiku un Savienības mērķiem atjaunojamās enerģijas jomā palielināt un pilnībā atbalstīt videi draudzīgas biogāzes ražošanu, veicot kūtsmēslu pārstrādi; |
| --- | --- |

58.

| 59. | atzinīgi vērtē to, ka ES uzņēmumi pašlaik ir vadošās pozīcijās pasaulē tādās jomās kā sintētisko degvielu tehnoloģijas, un uzskata to par iespēju stiprināt ekonomikas izaugsmi un nodrošināt augstas kvalitātes nodarbinātību ES; tādēļ uzsver, cik svarīgi ir izveidot sistēmu, kas palīdz turpināt attīstīt un ieviest šādas tehnoloģijas; |
| --- | --- |

59.

| 60. | uzskata, ka ar izcelsmes apliecinājumu veicināšanu varētu ievērojami palielināt atjaunojamās enerģijas īpatsvaru transporta nozarē. |
| --- | --- |

60.

| 61. | atzīmē, ka ES pieejai ilgtspējīgai enerģijai vajadzētu būt tehnoloģiski neitrālai un ES ilgtspējas politikas virzienu mērķiem vajadzētu būt vērstiem uz klimatam un veselībai kaitīgo emisiju samazināšanu; |
| --- | --- |

61.

| 62. | aicina Komisiju pilnībā izmantot Kopīgā pētniecības centra (JRC) potenciālu, lai veiktu pētījumus transporta vajadzībām paredzētas nepiesārņojošas enerģijas jomā; |
| --- | --- |

62.

| 63. | atzinīgi vērtē programmas “Apvārsnis 2020” atbalstu pētniecībai, attīstībai un inovācijām ekoloģiski tīra transporta un ilgtspējīgas enerģijas jomās un prasa šo atbalstu turpināt nākamajā DFS (Daudzgadu finanšu shēma); |
| --- | --- |

63.

| 64. | uzsver pētniecības un izstrādes nozīmi, lai risinātu tehnoloģiskas problēmas saistībā ar mazemisiju mobilitāti; mudina Komisiju turpināt tās stingro atbalstu pētniecības programmām, piemēram, Clean Sky un SESAR (Eiropas Vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmas izpēte); |
| --- | --- |

64.

Transporta infrastruktūra un investīcijas

| 65. | saistībā ar Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF) un TEN-T mudina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt ES līdzfinansējumu transporta projektiem, kas veicina klimata aizsardzību, uzlabo gaisa kvalitāti un samazina ārējās izmaksas; |
| --- | --- |

65.

| 66. | uzskata, ka Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (EISI) projekti ir ļoti svarīgi Eiropas mazemisiju mobilitātes stratēģijai, un pauž nožēlu par to, ka EISI budžets tika izmantots ESIF vajadzībām; tādēļ prasa atjaunot EISI budžetu, un atgādina, ka ESIF II būtu jāfinansē no citiem avotiem; turklāt uzskata, ka nedrīkstētu pieļaut ESIF finansējuma izmantošanu projektiem, kuri tiesīgi saņemt EISI finansējumu; |
| --- | --- |

66.

| 67. | uzsver, ka svarīgi ir veiksmīgi izmantot ESIF vai arī ESIF apvienot ar ESI fondiem; uzskata, ka dalībvalstīm būtu vairāk jāinvestē savā dzelzceļa sistēmā un jācenšas palielināt kohēzijas fondu apgūšanas līmeni dzelzceļa projektiem; |
| --- | --- |

67.

| 68. | norāda, cik svarīgi ir uzturēt infrastruktūras tīklu labā stāvoklī un ar augstu kvalitāti, kas atvieglo satiksmes plūsmu un ļauj samazināt sastrēgumus un tādējādi — arī CO2 un citu piesārņotāju emisijas; |
| --- | --- |

68.

| 69. | mudina Komisiju darīt pieejamus vairāk līdzekļus pilsētām, lai tās varētu kopīgi izteikt piedāvājumus par infrastruktūru vai tehnoloģijām, kas veicinātu pilsētas transporta dekarbonizāciju un samazinātu gaisa piesārņojumu no autotransporta; atzīmē, ka tas ietvertu gan publiskas uzlādes stacijas elektrotransportlīdzekļiem, automobiļu un velosipēdu koplietošanas sistēmas un sabiedriskā transporta attīstīšanu, gan arī citus pasākumus; |
| --- | --- |

69.

| 70. | uzsver, ka finanšu atbalsta pasākumi ir svarīgi gan nozares inovācijai, gan vides aizsardzībai infrastruktūras darbu laikā; |
| --- | --- |

70.

Iedzīvotāju un lēmumu pieņēmēju mudināšana ieradumu maiņai

| 71. | mudina pilsētas SEG samazināšanas mērķus un tīra gaisa stratēģijas iekļaut savos mobilitātes plānos (piemēram, ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānos (SUMP)), un aicina Komisiju piešķirt prioritāti ES līdzfinansējumam pilsētu mobilitātes projektiem, kas palīdz sasniegt šos mērķus, tostarp atbalstot inovācijas, kas pilsētām dod iespējas šajā jomā; |
| --- | --- |

71.

| 72. | uzskata, ka viens no efektīvākajiem veidiem emisiju samazināšanai un transporta efektivitātes uzlabošanai ir veicināt kolektīvo sabiedrisko transportu; uzskata, ka ir svarīgi veicināt sabiedriskā transporta pakalpojumu lomu; turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis arī veicināt un stimulēt videi draudzīgāku un mazāk piesārņojošu transportlīdzekļu iegādi gan sabiedrisko iestāžu, gan privātām vajadzībām; |
| --- | --- |

72.

| 73. | uzsver videi draudzīga valsts iepirkuma sniegtās iespējas ilgtspējīgāka transporta panākšanai, jo īpaši attiecībā uz pilsētas un piepilsētas autobusiem; |
| --- | --- |

73.

| 74. | aicina Komisiju nostiprināt to līderpozīcijās esošo pilsētu tīklus, kuras pilsētplānošanā dod priekšroku ilgtspējīgai mobilitātei, tostarp iešanai ar kājām, riteņbraukšanai, efektīvākam sabiedriskajam transportam, automobiļu koplietojumam un koplietošanai, un mudināt vietējās, reģionālās un valsts iestādes dalīties labākajā pieredzē gan par SEG emisiju samazināšanu, gan tīra gaisa stratēģijām; aicina Komisiju arī mudināt vietējās, reģionālās un valsts iestādes pilnībā integrēt transporta, mājokļu un zemes izmantošanas plānošanas vajadzības un procedūras, lai labāk sasniegtu klimata politikas mērķus; |
| --- | --- |

74.

| 75. | tā kā Eiropas standarti attiecībā uz viegldarba transportlīdzekļiem neatspoguļo emisijas reālos braukšanas apstākļos, aicina Komisiju un dalībvalstis izpētīt, kādus ieguvumus sniegtu marķējuma vai standarta ieviešana īpaši zemas emisijas transportlīdzekļiem (ULEV), kas emisiju robežvērtībām atbilstu reālos braukšanas apstākļos; |
| --- | --- |

75.

| 76. | uzskata, ka vairāk uzmanības būtu jāpievērš tam, lai palielinātu nemotorizētu transporta veidu integrāciju un pievilcību, jo tas visaptveroši samazinātu privātā transporta veidu pievilcību; |
| --- | --- |

76.

| 77. | aicina Komisiju mazemisiju mobilitātes stratēģijās iekļaut lauku un attālo apgabalu iedzīvotāju transporta vajadzības; |
| --- | --- |

77.

| 78. | mudina visas publiskās struktūras publiskajā iepirkumā iekļaut ilgtspējības kritērijus. |
| --- | --- |

78.

| 79. | atbalsta Komisiju, dalībvalstis un reģionus centienos veikt lielākas investīcijas Eiropas veloceliņu tīkla kombinēšanā un integrēšanā ar TEN-T dzelzceļa tīkliem; |
| --- | --- |

79.

| 80. | uzsver, ka ir aizkavējies priekšlikums pārskatīt Vispārējās drošības regulu un aicina Komisiju iesniegt šādu priekšlikumu līdz 2017. gada beigām; uzskata, ka tehnoloģija intelektiskai ātruma pielāgošanai ir pietiekami izstrādāta un var glābt daudz dzīvību, tāpēc tā nekavējoties būtu jāievieš visos transportlīdzekļos; uzsver, ka tiešā redzamība kravas automobiļos ir ļoti efektīvs risinājums, lai izvairītos no negadījumiem ar neaizsargātiem satiksmes dalībniekiem, un ka par priekšlikuma daļu vajadzētu kļūt obligātiem standartiem šajā jomā; |
| --- | --- |

80.

Īpašās prasības atsevišķās nozarēs

Motocikli, vieglie automobiļi un vieglie kravas automobiļi

| 81. | aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumu par līdz 2025. gadam sasniedzamiem emisiju standartiem vieglajiem automobiļiem un vieglajiem kravas automobiļiem saskaņā ar nostāju, ko Eiropas Parlaments paudis divu 2013. gada tiesību aktu (31) pieņemšanas procesā un kas apstiprināti pievienotajos Komisijas paziņojumos par mērķi 2025. gadam (32); uzsver, ka šie autoparka vidējie standarti būtu jāaprēķina, pamatojoties uz jauno vieglajiem transportlīdzekļiem paredzēto pasaules mēroga testa procedūru (WLTP), un ka tajos būtu jāatspoguļo ES klimata un enerģētikas politikas satvarā 2030. gadam un Parīzes nolīguma ilgtermiņa mērķos paredzētais emisiju ilgtermiņa samazināšanas plāns; |
| --- | --- |

81.

| 82. | atzinīgi vērtē jaunās WLTP ieviešanu; tomēr uzsver, ka ir jāņem vērā pētījumos konstatētais, proti, jaunie WLTP laboratorijas testa cikla rezultāti vēl arvien par aptuveni 20 % atšķiras no emisijām reālos braukšanas apstākļos un vēl arvien iespējama rezultātu optimizācija un manipulācijas ar tiem, tāpēc WLTP papildināšanai būtu jāizstrādā mērķtiecīga ex-post metodoloģija CO2 emisiju noteikšanai reālos braukšanas apstākļos (RDE); norāda, ka šī metodoloģija varētu balstīties uz transportlīdzekļos jau iebūvētām mērierīcēm, piemēram, degvielas patēriņa skaitītājiem (FCM); turklāt norāda, ka šādā nolūkā un uzticamu datu iegūšanai būtu jāizstrādā standartizēta pieeja degvielas patēriņa vērtību iegūšanai, uzglabāšanai, izmantošanai un paziņošanai, maksimāli izmantojot automašīnās jau iebūvētos sensorus un vienlaikus pilnībā ievērojot privātuma noteikumus; aicina Komisiju apsvērt papildu risinājumus transporta nozarē radīto CO2 emisiju samazināšanai, un jo īpaši vairāk ņemt vērā to, kā mazāks transportlīdzekļu svars ļauj tieši samazināt tā radīto CO2 emisiju apjomu; |
| --- | --- |

82.

| 83. | atgādina — lai RDE testi būtu efektīvi un mazinātos atšķirības starp emisijām, kas mērītas laboratorijā un reālos braukšanas apstākļos, testa specifikācijas un novērtēšanas procedūras būtu jānosaka ļoti uzmanīgi un tām būtu jāattiecas uz ļoti atšķirīgiem braukšanas apstākļiem, proti, dažāda temperatūra, motora slodze, transportlīdzekļa ātrums, augstums virs jūras līmeņa, ceļa veids un citi parametri, kas sastopami, braucot Savienībā; |
| --- | --- |

83.

| 84. | aicina ātri pieņemt saskaņotu, obligātu un pārredzamu ES marķēšanas sistēmu, kas sniegtu patērētājiem precīzus, pamatotus un salīdzināmus datus par tirgū laisto automobiļu degvielas patēriņu, aprites ciklu, CO2 emisijām un gaisa piesārņotāju emisijām; aicina pārskatīt ES automobiļu marķēšanas direktīvu (Direktīvu 1999/94/EK), kuru varētu grozīt, lai obligāta būtu arī prasība sniegt informāciju par citu gaisa piesārņotāju, piemēram, slāpekļa oksīdu un daļiņu, emisijām; |
| --- | --- |

84.

| 85. | aicina Komisiju pārskatīt direktīvu par nepiesārņojošu enerģiju transportam (Direktīvu 2014/94/ES) un ierosināt priekšlikumu regulai par CO2 standartu noteikšanu jaunajiem automobiļiem, kas ienāks tirgū no 2025. gada, ar mērķi tirgū vairs nelaist jaunus automobiļus, kas rada CO2 emisijas; |
| --- | --- |

85.

| 86. | aicina Komisiju ieviest bezemisiju transportlīdzekļu īpatsvara minimālo mērķi visiem ražotājiem; |
| --- | --- |

86.

| 87. | uzsver ieguvumus Eiropas ekonomikai, ko dos agrīna pāreja uz tādiem transportlīdzekļiem, kuriem aprites cikla izvērtējuma (LCA) pētījumos konstatēta vismazākā ietekme uz klimatu; uzsver, ka šāda pāreja nodrošinās to, ka Eiropas autoražotāji arī turpmāk būs konkurētspējīgi pasaules mērogā, nodrošinot gan esošās darba vietas, gan radot jaunas; |
| --- | --- |

87.

| 88. | cer, ka pieaugoša finansējuma daļa tiks piešķirta tehnoloģiju pētījumiem par elektromotoru akumulatoru ražošanu, apriti un likvidēšanu, lai panāktu, ka tie arvien mazāk kaitē videi; |
| --- | --- |

88.

| 89. | atzīmē, ka Komisija ir uzsākusi vairākas pārkāpumu procedūras pret dalībvalstīm, kas ir pārkāpušas Direktīvu 2008/50/EK par gaisa kvalitāti, pastāvīgi pārsniedzot NO2 un PM10 robežvērtības; mudina Komisiju īstenot savas kontroles pilnvaras, lai novērstu to, ka tirgū tiek laisti piesārņojoši dīzeļmotora transportlīdzekļi, kas ievērojami veicina NO2 un PM10 izplūdi atmosfērā un neatbilst ES noteikumiem par tipa apstiprinājumu un vieglo automobiļu un vieglo kravas automobiļu emisijām; |
| --- | --- |

89.

| 90. | uzsver nepieciešamību veicināt plašu MVU dalību transportlīdzekļu un to daļu ražošanā, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus transporta tirgū un sekmētu pētniecību un inovāciju; |
| --- | --- |

90.

| 91. | aicina Komisiju nodrošināt, ka regulējumā par CO2 laikposmā pēc 2020. gada cik vien iespējams ņem vērā visas tehnoloģiskās pieejas autotransporta radīto CO2 emisiju samazināšanai; norāda, ka regulējumā jo īpaši būtu jāņem vērā iespējas, ko sniedz jaunākās alternatīvās degvielas (piemēram, elektrodegvielas; sintētiskās degvielas vai tehnoloģijas, kas elektroenerģiju izmanto gāzes vai šķidrās degvielas iegūšanai); |
| --- | --- |

91.

Smagkravas transportlīdzekļi

| 92. | atzīmē, ka HDV radīs 40 % no autotransporta kopējā CO2 emisiju apjoma, ja līdz 2030. gadam netiks veikti papildu pasākumi; tāpēc mudina Komisiju līdz 2017. gada beigām nākt klajā ar priekšlikumu par HDV sertifikāciju, uzraudzību un ziņošanu, kā arī līdz 2018. gadam iesniegt priekšlikumu ar vērienīgiem līdz 2025. gadam sasniedzamiem mērķiem CO2 emisijas jomā, balstoties uz labākajiem pieejamajiem datiem; atzinīgi vērtē transportlīdzekļu patērētās enerģijas aprēķināšanas rīka (VECTO) kravu pārvadājumu efektivitātes simulatoru un uzsver, ka jāturpina nodrošināt piekļuve pārredzamiem, reālistiskiem un atjauninātiem pārraudzības datiem; |
| --- | --- |

92.

| 93. | aicina Komisiju sākt izstrādāt Eiropas stratēģiju attiecībā uz zemu oglekļa emisiju līmeni kravas automobiļiem, pamatojoties uz salīdzinošu pētījumu, lai atvieglotu energoefektīvu un nulles emisijas autobusu un kravas automobiļu ieviešanu tirgū; norāda, ka jau pastāv dalībvalstu iniciatīvas, lai izskatītu iespējas panākt bezemisiju kravu autopārvadājumus; |
| --- | --- |

93.

| 94. | uzskata, ka būtu jāatbalsta arvien plašāka nepiesārņojošu, piemēram, elektrisku vai ar sašķidrinātu dabasgāzi darbināmu, dzinēju izmantošana smagdarba transportlīdzekļos, un tam vajadzīgas būtiskas un stratēģiskas investīcijas infrastruktūrā; |
| --- | --- |

94.

| 95. | aicina Komisiju noteikt un arī ļaut dalībvalstīm ieviest stimulus mazemisiju vai bezemisiju transportlīdzekļu satiksmei un to prioritārai braukšanai TEN-T tīklos; |
| --- | --- |

95.

| 96. | uzsver, ka mazemisiju un bezemisiju pilsētas autobusi ļautu būtiski samazināt piesārņojošo vielu emisijas pilsētu teritorijās; tādēļ aicina sākt izmantot bezemisiju pilsētas autobusus, iekļaujot Eiropas zaļā publiskā iepirkuma kritērijus tīro autotransporta līdzekļu direktīvā (Direktīvā 2009/33/EK), kuru pašlaik pārskata; aicina Komisiju un dalībvalstis atvieglot un veicināt pieejamo ES fondu, piemēram ESIF, izmantošanu attiecīgo pasākumu atbalstam; |
| --- | --- |

96.

| 97. | uzsver, cik svarīgi ir radīt pareizos apstākļus, lai stimulētu mazemisiju alternatīvu enerģiju transportam un norāda, ka to var veicināt, nodrošinot, ka nozarei ir precīzs un ilgtermiņa regulējums, uz kura pamata veikt investīcijas attiecībā uz degvielu dekarbonizāciju un citām jaunām tehnoloģijām; aicina Komisiju apsvērt iespēju veikt priekšizpēti par iespējamiem risinājumiem piedāvājumam, kas būtu pamatā zemu oglekļa emisiju stratēģijai kravu autopārvadājumu nozarē; |
| --- | --- |

97.

| 98. | atbalsta Komisijas plānu Nepiesārņojošu autobusu platformas izveidei, kura apvienotu autobusu nozares uzņēmējus, vietējās iestādes, autobusu ražotājus un enerģijas piegādātājus, lai veicinātu mazāk piesārņojošu transportlīdzekļu ātru ieviešanu, un aicina Komisiju veicināt autobusu satiksmes kā ekoloģiski ilgtspējīga transporta veida izmantošanu; |
| --- | --- |

98.

| 99. | atzīmē, ka jau pastāv daudzas jaunas tehnoloģijas un inovācijas, kas balstās uz esošajām tehnoloģijām, un ar kurām var panāk būtiskus ieguvumus vides jomā, piemēram, labākas riepas, smērvielas, efektīvākas pārvades sistēmas un hibrīddzinēji, un ka Eiropai būtu jācenšas kļūt par tehnoloģiju līderi šajā jomā; aicina Komisiju izvērtēt, kāda ir šo tehnoloģiju nozīme efektivitātes un vides snieguma uzlabošanā; |
| --- | --- |

99.

| 100. | uzsver, cik svarīgi ir uzlabot gaisa kvalitāti Eiropas Savienībā un ievērot gan ES gaisa kvalitātes robežvērtības, gan arī PVO ieteiktos līmeņus; šajā sakarībā aicina Komisiju pārskatīt emisiju ierobežojumus, kas noteikti I pielikumā Regulai (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (Euro 5 un Euro 6) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai, un nākt klajā ar nepieciešamajiem priekšlikumiem par jauniem tehnoloģiju ziņā neitrāliem Euro 7 emisiju ierobežojumiem, kas no 2025. gada būtu piemērojami visiem vieglajiem transportlīdzekļiem, uz kuriem attiecas šī regula; |
| --- | --- |

100.

| 101. | uzsver, ka emisiju samazināšanas un gaisa kvalitātes mērķu sasniegšanai ir vajadzīga rīcība, kas skars arī vecākus transportlīdzekļus, un šajā sakarā atgādina, ka modernizēšana ir ātrākais un izmaksu ziņā efektīvākais veids, kā samazināt vecāku transportlīdzekļu emisijas un piesārņojumu, jo ar sistemātiski ieviestu uzlabotu dīzeļmotoru izplūdes gāzu pēcapstrādi var panākt, ka arī vecāki smagdarba transportlīdzekļi, piemēram, autobusi un kravas automobiļi, var darboties videi nekaitīgākā veidā, atbilstot pat visstingrākajām emisiju prasībām un panākot maksimālu samazinājumu attiecībā uz NOx, NO2 un daļiņu izmešiem; tādēļ aicina Komisiju nākt klajā ar vienotām ES pamatnostādnēm, lai mudinātu dalībvalstis pilnībā izmantot modernizācijas risinājumu iespējas, kā arī nodrošināt tiesības saņemt finansējumu no ES finanšu instrumentiem, kuru mērķis ir dekarbonizēt transporta sistēmu. |
| --- | --- |

101.

Tipa apstiprināšana un tirgus uzraudzība

| 102. | prasa veidot visaptverošāku un saskaņotāku tipa apstiprināšanas un tirgus uzraudzības sistēmu ES līmenī, paredzot stingru un uzticamu ES pārraudzības un kontroles sistēmu, lai risinātu trūkumus un nepilnības tiesību aktos, kas konstatētas dīzeļmotoru emisiju skandāla rezultātā; uzsver, ka ir svarīgi ātri pieņemt Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanu un tirgus uzraudzību (COM(2016)0031); šajā sakarībā atgādina par Eiropas Parlamenta sarunu mandātu, kuru apstiprināja 2017. gada 4. aprīlī; uzsver, ka minētās regulas pieņemšanai būtu jānodrošina konsekventi un pārredzamāki vienlīdzīgas konkurences apstākļi visām ieinteresētajām personām transportlīdzekļu nozarēs, jāizveido efektīvi noteikumi patērētāju aizsardzībai un jānodrošina, ka tiek pilnībā ieviesta jaunā tipa apstiprināšanas un tirgus uzraudzības sistēma; |
| --- | --- |

102.

| 103. | atzinīgi vērtē Komisijas 2017. gada 26. janvārī pieņemtos “Norādījumus par papildu emisijas stratēģiju un pārveidošanas ierīču klātbūtnes novērtēšanu”, kuru mērķis ir palīdzēt dalībvalstīm un kompetentajām iestādēm atklāt pārveidošanas ierīces; |
| --- | --- |

103.

| 104. | pauž nožēlu, ka ir apstiprināti lieli atbilstības koeficienti attiecībā uz NOx emisijām, kas sniedz iespēju apiet noteikumus un pieļaut pārmērīgas emisijas, tostarp no automobiļiem laikposmā pēc 2020. gada; mudina Komisiju 2017. gadā pārskatīt atbilstības koeficientu NOx emisiju testēšanai reālos braukšanas apstākļos (RDE), kā tas paredzēts otrajā RDE regulējuma kopumā, un turpināt to pārskatīt ik gadu saskaņā ar tehnoloģijas attīstību, lai vēlākais līdz 2021. gadam šā koeficienta vērtību samazinātu līdz 1; |
| --- | --- |

104.

| 105. | aicina ātri pieņemt ceturto RDE tiesību aktu kopumu, lai pabeigtu darbu pie tiesiskā regulējuma attiecībā uz jauno tipa apstiprināšanas procedūru, un ātri piemērot šo regulējumu; |
| --- | --- |

105.

Dzelzceļš

| 106. | stingri atbalsta Komisijas jaunos uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus par trūkstošajiem pārrobežu dzelzceļa satiksmes savienojumiem reģionālā līmenī un atzinīgi vērtē perspektīvu pēc iespējas samazināt vai padarīt minimālu ietekmi uz klimatu; aicina Komisiju arī turpmāk ņemt vērā šos projektus un nākt klajā ar uzaicinājumiem iesniegt priekšlikumus saistībā ar Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu, kā arī saistībā ar grozījumiem Regulā (ES) Nr. 913/2010 par Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem, lai labāk ņemtu vērā dažādu veidu dzelzceļa pārvadājumu reālo efektivitāti saistībā ar to ietekmi uz energoefektivitāti transporta nozarē; |
| --- | --- |

106.

| 107. | atbalsta to, ka Komisija par prioritārām uzskata investīcijas dzelzceļa infrastruktūrā, jo īpaši attiecībā uz trūkstošajiem un pārrobežu savienojumiem; šajā sakarā atgādina, ka jo īpaši kravu pārvadājumu jomā dzelzceļš ir efektīva un ilgtspējīga masu transporta sistēma; |
| --- | --- |

107.

| 108. | atbalsta to, ka jāpanāk pāreja no autotransporta uz dzelzceļu transportu (Shift2Rail), uzlabojot dažādu transporta veidu savietojamību; |
| --- | --- |

108.

| 109. | mudina pieņemt vērienīgus priekšlikumus par Kombinēto pārvadājumu direktīvu, ar kuriem labāk veicinātu efektīvus kravu pārvadājumus un mudinātu kravu novirzīšanu uz dzelzceļu un iekšējiem ūdensceļiem, lai sasniegtu modālās pārejas mērķus 2030. un 2050. gadam, kas iekļauti desmit mērķos attiecībā uz konkurētspējīgu un resursu ziņā efektīvu transporta sistēmu 2011. gada Baltajā grāmatā par transportu; |
| --- | --- |

109.

| 110. | aicina dalībvalstis, Komisiju un dzelzceļa nozares ieinteresētās personas veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai darbību sāktu kopuzņēmums “Shift2Rail”, un tādējādi tiktu paātrināta moderno tehnoloģiju integrēšana inovatīvos dzelzceļa risinājumos, palielināts dzelzceļa transporta pievilcīgums un nostiprinātas Eiropas dzelzceļa pārvadājumu nozares pozīcijas; |
| --- | --- |

110.

| 111. | aicina dalībvalstis nekavējoties pilnībā un efektīvi īstenot Direktīvu 2012/34/ES, Komisijas Īstenošanas regulu (ES) 2015/909 un 4. dzelzceļa tiesību aktu kopumu, lai nodrošinātu sliežu ceļu piekļuves maksas konkurētspējīgu noteikšanu un tā ļautu līdzvērtīgi konkurēt visiem transporta veidiem; |
| --- | --- |

111.

| 112. | aicina Komisiju izpētīt trūkumus dzelzceļa pasažieru pārvadājumos (piemēram, saistībā ar nodokļiem, sliežu ceļu piekļuves maksas noteikšanu un tiešām un netiešām subsīdijām) salīdzinājumā ar citiem transporta veidiem un radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus; |
| --- | --- |

112.

| 113. | atkārtoti uzsver, cik svarīga ir savietojamība un koordinācija ar citiem transporta veidiem, uzlabota uzticamība un trokšņa samazināšana, kā arī netraucēts multimodālais transports; |
| --- | --- |

113.

| 114. | uzsver, ka ir pilnībā, efektīvi un vienādi jāīsteno Regula (ES) Nr. 913/2010 par Eiropas dzelzceļa tīklu konkurētspējīgiem kravu pārvadājumiem, kas dos labumu gan kravām, gan arī nozarei; |
| --- | --- |

114.

Aviācija

| 115. | aicina Komisiju uzlabot aviācijas efektivitāti, tostarp nodrošinot Eiropas vienotās gaisa telpas ātru īstenošanu dalībvalstīs, aktīvi piedaloties ICAO darbā, lai panāktu vērienīgus starptautiskos CO2 standartus, un piešķirot pienācīgu finansējumu Eiropas Vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmas izpētes kopuzņēmumam SESAR un kopīgajai tehnoloģiju ierosmei “Clean Sky”; |
| --- | --- |

115.

| 116. | atgādina, ka gaisa telpa arī ir daļa no ES vienotā tirgus un ka jebkura sadrumstalotība, kuru izraisa tās neefektīva izmantošana vai atšķirīgās valstu prakses (piemēram, attiecībā uz funkcionālām procedūrām, nodokļiem, nodevām u. c.), papildus tam, ka tā negatīvi ietekmē pārējo tirgu un ierobežo tā ES konkurētspēju, palielina arī lidojumu ilgumu, kavēšanās ilgumu, degvielas patēriņu un CO2 emisijas; |
| --- | --- |

116.

| 117. | uzsver, ka aviācijas nozarei būtu jādod pienācīgs, taisnīgs un efektīvs ieguldījums 2030. gada klimata mērķu un Parīzes nolīguma uzdevumu un tādējādi arī klimata politikas ilgtspējīgas attīstības mērķa sasniegšanā; |
| --- | --- |

117.

| 118. | norāda uz ICAO asamblejas 39. sesijas lēmumu izstrādāt pasaules mēroga tirgus pasākuma (MBM) shēmu starptautiskās aviācijas jomā; aicina Komisiju novērtēt lēmumu, tostarp valstu brīvprātīgas saistības un atrunas, un uzraudzīt virzību uz lēmuma īstenošanu gan starptautiskā, gan valsts līmenī tajās 67 valstīs, kuras apņēmušās brīvprātīgi piedalīties globālajā tirgus pasākumā; aicina Komisiju savlaicīgi sniegt novērtējumu par šā nolīguma noteikumu piemērotību, ar kuru iecerēts nodrošināt oglekļa ziņā neitrālu izaugsmi un ierobežot aviācijas nozares arvien pieaugošās emisijas saskaņā ar Parīzes nolīguma mērķiem; atzīmē, ka ICAO shēmas pārskatīšana ir paredzēta reizi trijos gados, lai nodrošinātu, ka tās darbības joma ir vēl vērienīgāka un spēcīgāka; |
| --- | --- |

118.

| 119. | ņem vērā Komisijas 2017. gada 3. februāra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK nolūkā saglabāt pašreizējo darbības jomas ierobežojumu attiecībā uz aviācijas darbības darbībām un sagatavoties globālā tirgus pasākuma ieviešanai no 2021. gada (COM(2017)0054), kurā ierosināts turpināt piemērot ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ETS) aviācijas nozarei ierobežotā ģeogrāfiskā teritorijā; aicina Komisiju veikt turpmāku novērtējumu un pārskatīt ES ETS laikposmam pēc 2020. gada, līdzko būs vairāk skaidrības attiecībā uz globālā tirgus pasākuma īstenošanu; |
| --- | --- |

119.

| 120. | uzsver, ka liela nozīme ir stimuliem izmantot vislabākos un īsākos lidojumu maršrutus, lai ietaupītu degvielu un samazinātu kaitīgās emisijas salīdzinājumā ar garākiem maršrutiem, kurus izvēlas, lai izvairītos no gaisa telpām ar lielākām izmaksām; |
| --- | --- |

120.

| 121. | uzsver, ka ir svarīgi arī turpmāk sekmēt pētniecību šajā jomā ar mērķi palielināt investīcijas tehnoloģijās ilgtspējīgas aviācijas attīstīšanai — veicinot vieglāku gaisa kuģu konstrukciju, izmantojot digitālās un satelītu tehnoloģijas, lai atbalstītu efektīvāku lidojumu maršrutu pārvaldību, ražojot un ieviešot alternatīvas jaunās paaudzes degvielas, jo īpaši ņemot vērā to, ka šajā nozarē nav daudz alternatīvu tradicionālajām šķidrajām degvielām — tostarp izmantojot publiskā un privātā sektora partnerības; |
| --- | --- |

121.

| 122. | aicina Komisiju meklēt jaunus veidus, kā atbalstīt no atjaunojamiem energoresursiem ražotas aviācijas degvielas ieviešanu, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas aviācijas nozarē; |
| --- | --- |

122.

| 123. | aicina dalībvalstis un aeronautikas nozari sekmēt turpmāku pasākumu attīstīšanu, lai veicinātu pārdomātas iniciatīvas, kuru mērķis ir samazināt aviācijas nozares emisijas ielidojot un izlidojot no lidostām un pašās lidostās; |
| --- | --- |

123.

Jūras transports

| 124. | ņem vērā Starptautiskās Jūrniecības organizācijas (SJO) līmenī veiktos pasākumus, lai ierobežotu starptautiskās jūras transporta emisijas, un tāpēc mudina SJO nekavējoties pieņemt skaidrus SEG emisiju samazināšanas mērķus un pasākumus; tomēr uzsver, ka uz CO2 emisijām, kas emitētas Savienības ostās un reisos uz Savienības ostām un no tām, no 2023. gada attiecināma ES ETS, ja netiek ieviesta salīdzināma sistēma SJO ietvaros; mudina Komisiju paredzēt nosacījumus, lai veicinātu alternatīvu degvielu, piemēram, dabasgāzes, sašķidrinātas naftas gāzes un ūdeņraža, izmantošanu, un sekmētu atjaunojamo energoresursu tehnoloģiju (piemēram, buru, bateriju, saules enerģijas paneļu un vēja ģeneratoru) integrāciju jūrniecības nozarē; šajā sakarā uzsver, ka jāizskata dalībvalstu un ES līmeņa finanšu instrumentu izmantošana, lai paātrinātu investīcijas vidi saudzējošā flotē; |
| --- | --- |

124.

| 125. | uzsver — lai izpildītu COP21 Parīzes nolīgumā ietverto apņemšanos saglabāt globālās sasilšanas līmeni krietni zem 2 grādiem un nodrošinātu efektīvu globālo SEG emisiju samazināšanu no starptautiskās kuģošanas, kā arī risinātu pašreizējos tirgus šķēršļus kuģu konstrukcijas un darbības efektivitātei, būtu konsekventi jāgroza ES monitoringa, ziņošanas un verifikācijas (MRV) sistēma, lai tā tiktu pieskaņota SJO nesen pieņemtajai Datu vākšanas sistēmai (DCS), vienlaikus turpinot nodrošināt pārskatāmību, verifikāciju un datu vākšanu par reālajiem pārvadāšanas darbiem; |
| --- | --- |

125.

| 126. | uzsver, ka ir svarīgi pilnībā transponēt un īstenot Direktīvu par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu (Direktīva 2014/94/ES), tostarp LNG uzpildes punktu izveidi TEN-T koridoros un jūras ostās. uzskata, ka ar LNG plašāku izmantošanu kravu pārvadāšanā varētu sekmēt mazemisiju mobilitāti, ņemot vērā starptautiskos ilgtermiņa mērķus klimata un enerģētikas jomā; |
| --- | --- |

126.

| 127. | uzskata, ka ir jāizveido Eiropas Melnās jūras makroreģions, lai nodrošinātu, ka tiek īstenotas no šī reģiona pārrobežu sadarbības izrietošās iespējas; |
| --- | --- |

127.

| 128. | uzsver, ka inovatīvi finansēšanas risinājumi un Eiropas Investīciju bankas piedāvāto ES investīciju atbalsta mehānismu izmantošana būtu noderīgi instrumenti, lai palīdzētu kuģu īpašniekiem uzņemties un/vai segt sākotnējās izmaksas saistībā ar SEG emisiju samazināšanu. |
| --- | --- |

128.

| 129. | atzinīgi vērtē SJO nesen noteikto vispārējo sēra satura ierobežojumu 0,5 % apmērā, kam visā pasaulē būtu jānovērš 250 000 priekšlaicīgas nāves gadījumu; |
| --- | --- |

129.

| 130. | atbalsta nodomu ieviest vairāk sēra emisijas un NOx emisijas kontroles zonas visā Eiropā; |
| --- | --- |

130.

| 131. | atgādina, ka samazināt kvēpu emisijas no jūras transporta, jo īpaši Arktikas reģionā, ir izšķiroši svarīgi globālās sasilšanas mazināšanai; |
| --- | --- |

131.

| 132. | uzsver nozīmīgo lomu, kāda emisiju samazināšanā var būt kombinētajam transportam; pieņem zināšanai Komisijas priekšlikumus par Kombinēto pārvadājumu direktīvas (COM(2017)0648) modernizēšanu, kam būtu jāsekmē pāreja uz kravu pārvadāšanu pa dzelzceļu un iekšzemes ūdensceļiem; |
| --- | --- |

132.

Iekšējie ūdensceļi

| 133. | uzskata, ka ir vajadzīgi papildu pasākumi, lai nodrošinātu klimatam nekaitīgu un efektīvu iekšējo ūdensceļu transporta nozari; atkārtoti uzsver, cik svarīgi šīs nozares inovācijām ir finanšu atbalsta pasākumi, lai palielinātu kuģu energoefektivitāti un aizsargātu vidi infrastruktūras darbu laikā; |
| --- | --- |

133.

| 134. | aicina Komisiju 2018. gadā veikt direktīvas Par upju informācijas pakalpojumiem (RIS) (33) pārskatīšanu, lai veicinātu RIS izmantošanu emisiju samazināšanai iekšējos ūdensceļos, un noteikt ES mēroga juridisko pamatu pārrobežu datu apmaiņai, dodot iespēju visaptveroši īstenot pārrobežu RIS un digitālo integrāciju ar citiem transporta veidiem; |
| --- | --- |

134.

| 135. | uzsver, ka iekšzemes ūdensceļu transports Eiropā būtu jāveicina un jāizmanto, un aicina Komisiju piešķirt finansējumu nogrimušo kuģu izcelšanai, ņemot vērā gan šādu darbību augstās izmaksas, gan arī reģionālās attīstības iespējas un iekšējo ūdensceļu transporta un pārvadājumu darbību paplašināšanos iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

135.

| 136. | mudina Komisiju un dalībvalstis ierosināt pasākumus attiecībā uz vēja un saules enerģijas izmantošanu, kā arī par videi nekaitīgāku dzinēju un degvielu izmantošanu kuģiem iekšzemes ūdensceļos, citstarp norādot uz šīs jomas līderu labāko praksi un atbalsot nepiesārņojošus iekšzemes ūdensceļus no esošā fonda kuģu norakstīšanai lūžņos un ar ESIF un EIB instrumentiem; |
| --- | --- |

136.

| 137. | uzsver, ka, ņemot vērā faktiskās tirgus vajadzības, ir vajadzīgs stingrs ES, valsts un reģionālā līmeņa atbalsts, lai nodrošinātu, ka pietiekams skaits iekšzemes ūdensceļu ostu TEN-T pamattīklā ir aprīkotas ar alternatīvas enerģijas infrastruktūru un publiski pieejamiem uzpildes un uzglabāšanas punktiem iekšzemes ūdensceļu transportam, kas izvietoti pienācīgos attālumos; |
| --- | --- |

137.

o

o o

| 138. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

138.

---

(1)  OV C 316, 22.9.2017., 155. lpp.

(2)  OV L 120, 15.5.2009., 5. lpp.

(3)  OV L 348, 20.12.2013., 1. lpp.

(4)  OV L 140, 5.6.2009., 1. lpp.

(5)  OV L 145, 31.5.2011., 1. lpp.

(6)  OV L 12, 18.1.2000., 16. lpp.

(7)  OV L 188, 18.7.2009., 1. lpp.

(8)  OV L 123, 19.5.2015., 55. lpp.

(9)  OV L 275, 25.10.2003., 32. lpp.

(10)  OV L 140, 5.6.2009., 16. lpp.

(11)  OV L 350, 28.12.1998., 58. lpp.

(12)  OV L 239, 15.9.2015., 1. lpp.

(13)  OV L 142, 5.6.1999., 26. lpp.

(14)  OV L 166, 30.4.2004., 124. lpp.

(15)  OV L 268, 13.10.2009., 11. lpp.

(16)  OV L 276, 20.10.2010., 22. lpp.

(17)  OV L 368, 17.12.1992., 38. lpp.

(18)  OV L 300, 14.11.2009., 88. lpp.

(19)  OV L 307, 28.10.2014., 1. lpp.

(20)  OV L 332, 28.12.2000., 81. lpp.

(21)  OV L 255, 30.9.2005., 11. lpp.

(22)  OV L 280, 27.10.2009., 52. lpp.

(23)  OV C 399, 24.11.2017., 10. lpp.

(24)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0292.

(25)  OV L 344, 17.12.2016., 1. lpp.

(26)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0100.

(27)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0097.

(28)  https://www.eea.europa.eu/soer-2015/europe/air

(29)  https://www.eea.europa.eu/publications/air-quality-in-europe-2015/download

(30)  Eiropas Parlamenta 2016. gada 25. oktobra rezolūcija par ES stratēģiju attiecībā uz sašķidrināto dabasgāzi un gāzes glabāšanu (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0406).

(31)  OV L 103, 5.4.2014., 15. lpp.; OV L 84, 20.3.2014., 38. lpp.

(32)  Skat. Padomes dokumentus 5584/14 un 6642/14.

(33)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 7. septembra Direktīva 2005/44/EK par saskaņotiem upju informācijas pakalpojumiem (RIS) attiecībā uz Kopienas iekšējiem ūdensceļiem (OV L 255, 30.9.2005., 152. lpp.).

---

IETEIKUMI

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2017. gada 13. decembra

| 11.10.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 369/132 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 369/132

---

P8_TA(2017)0491

Ieteikums pēc izmeklēšanas attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. decembra ieteikums Padomei un Komisijai pēc izmeklēšanas attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (2016/3044(RSP))

(2018/C 369/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 116. un 226. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 116. un 226. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 19. aprīļa Lēmumu 95/167/EK, Euratom, EOTK par sīki izstrādātiem Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanas noteikumiem (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 1995. gada 19. aprīļa Lēmumu 95/167/EK, Euratom, EOTK par sīki izstrādātiem Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību izmantošanas noteikumiem (1),

| — | ņemot vērā 2016. gada 8. jūnija lēmumu izveidot izmeklēšanas komiteju, kuras uzdevums ir pārbaudīt apgalvojumus par iespējamiem pārkāpumiem un administratīvām kļūmēm Savienības tiesību aktu piemērošanā attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, šīs komitejas kompetenci, skaitlisko sastāvu un pilnvaru termiņu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 8. jūnija lēmumu izveidot izmeklēšanas komiteju, kuras uzdevums ir pārbaudīt apgalvojumus par iespējamiem pārkāpumiem un administratīvām kļūmēm Savienības tiesību aktu piemērošanā attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, šīs komitejas kompetenci, skaitlisko sastāvu un pilnvaru termiņu (2),

| — | ņemot vērā 2015. gada 25. novembra (3) un 2016. gada 6. jūlija (4) rezolūcijas par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 25. novembra (3) un 2016. gada 6. jūlija (4) rezolūcijas par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem,

| — | ņemot vērā 2015. gada 16. decembra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par uzņēmumu ienākuma nodokļa politikas pārredzamības, koordinācijas un konverģences veicināšanu Savienībā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 16. decembra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par uzņēmumu ienākuma nodokļa politikas pārredzamības, koordinācijas un konverģences veicināšanu Savienībā (5),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 26. jūnija ziņojumu par novērtējumu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas riskiem, kuri skar iekšējo tirgu un attiecas uz pārrobežu darbībām (COM(2017)0340), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 26. jūnija ziņojumu par novērtējumu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas un terorisma finansēšanas riskiem, kuri skar iekšējo tirgu un attiecas uz pārrobežu darbībām (COM(2017)0340),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības finanšu izlūkošanas vienību platformas (ES FIU platformas) 2016. gada 15. decembra informācijas apkopojumu un trūkumu analīzi par ES FIU pilnvarām un šķēršļiem informācijas ieguvei un apmaiņai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības finanšu izlūkošanas vienību platformas (ES FIU platformas) 2016. gada 15. decembra informācijas apkopojumu un trūkumu analīzi par ES FIU pilnvarām un šķēršļiem informācijas ieguvei un apmaiņai,

| — | ņemot vērā Izmeklēšanas komitejas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas sagatavoto ieteikuma projektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Izmeklēšanas komitejas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas sagatavoto ieteikuma projektu,

| — | ņemot vērā Izmeklēšanas komitejas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas sagatavoto galīgo ziņojumu (A8-0357/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Izmeklēšanas komitejas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas sagatavoto galīgo ziņojumu (A8-0357/2017),

| — | ņemot vērā Reglamenta 198. panta 12. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 198. panta 12. punktu,

1.   
  Vispārīgi jautājumi

| 1. | ar bažām norāda, ka Panamas dokumenti ir iedragājuši pilsoņu uzticēšanos mūsu finanšu un nodokļu sistēmām; uzsver, ka ir svarīgi atjaunot sabiedrības uzticēšanos un nodrošināt taisnīgas un pārredzamas nodokļu sistēmas un nodokļu un sociālo taisnīgumu; šajā nolūkā prasa Eiropas Savienībai un tās dalībvalstīm pienācīgi īstenot un pastiprināt juridiskos instrumentus, lai pārietu no slepenības uz pārredzamību, savstarpēju sadarbību un informācijas apmaiņu un lai efektīvāk cīnītos pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, un aicina dalībvalstis vienkāršot savas nodokļu sistēmas, lai nodrošinātu taisnīgāku nodokļu politiku un investētu reālajā ekonomikā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver nepieciešamību steidzami pārskatīt Eiropas nodokļu modeli, lai ierobežotu negodīgu konkurenci starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž nožēlu par to, ka Parlamenta izmeklēšanas komiteja, kuras uzdevums ir pārbaudīt apgalvojumus par iespējamiem pārkāpumiem un administratīvām kļūmēm Savienības tiesību aktu piemērošanā attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, konstatēja lielu skaitu administratīvu kļūmju saistībā ar ES tiesību aktu īstenošanu, un uzsver savas nopietnās bažas par Trešās direktīvas par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu (AMLD III) (6) pārkāpumiem saistībā ar finanšu izlūkošanas vienību (FIU) sadarbību; mudina gan Komisiju, gan dalībvalstis pastiprināt savus centienus, saistības, sadarbību un investīcijas finanšu un cilvēku resursos, lai uzlabotu uzraudzību un izpildi, — ne tikai ar mērķi efektīvāk nepieļaut un apkarot nelikumīgās darbības, piemēram, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanu nodokļu jomā, bet arī, lai nepieļautu un apkarotu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un agresīvu nodokļu plānošanu, kas var būt legāla, bet ir pretrunā likuma garam; atgādina par apsūdzības izvirzīšanas paredzamības principu; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka tiesību aktu pārkāpumi tiek pienācīgi sodīti; uzstāj, ka šādi centieni ir izmaksu ziņā lietderīgi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina dalībvalstis veikt pasākumus saistībā ar paziņotiem nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas gadījumiem un ziņojumiem par aizdomīgiem darījumiem, lai veiktu pienācīgu izmeklēšanu, tiklīdz iestādes ir informētas par šo informāciju; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina par ES programmu par aizdomīgu darījumu ziņojumiem un uzsver nepieciešamību nodrošināt ciešāku starptautisko sadarbību starp ES un ārpussavienības valstu finanšu izlūkošanas vienībām; turklāt prasa lielākas izmeklēšanas pilnvaras Eiropas iestādēm, jo īpaši Eiropolam un Eirojustam, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas lietās; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atgādina, ka pienācīgas pārbaudes par galīgajiem faktiskajiem īpašniekiem ir būtisks priekšnoteikums, lai novērstu pastkastītes uzņēmumu izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai (kā to parādīja Azerbaidžānas “naudas mazgātavas” lieta); turklāt prasa efektīvi īstenot un piemērot Eiropas direktīvu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina dalībvalstis atturēties no piedāvājuma puses agresīvas nodokļu plānošanas, izmantojot reklāmu un piedāvājot nodokļu nolēmumus un priekšrocības vai ad hoc noteikumus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina visas jurisdikcijas, kuras jau ir transponējušas vai vēl transponēs ESAO BEPS novēršanas ieteikumus valsts tiesību aktos, ievērojot ne tikai ieteikumu burtu, bet arī garu; atgādina, ka pārredzamība ir svarīgs instruments, lai cīnītos pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un jo īpaši pret agresīvu nodokļu plānošanu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pauž nožēlu par to, ka joprojām pastāv daudzas nepilnības spēkā esošajos tiesību aktos par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas apkarošanu gan ES, gan valstu līmenī, un uzskata, ka ir steidzami nepieciešams pilnībā īstenot un turpināt stiprināt spēkā esošos tiesību aktus; atzinīgi vērtē pastiprinātos centienus un progresu, kas panākts kopš “Panamas dokumentu” publicēšanas, ierosinot jaunus tiesību aktu priekšlikumus ar mērķi ieviest visaptverošas stratēģijas, bet pauž nožēlu par to, ka dažās dalībvalstīs trūkst politiskās gribas panākt progresu attiecībā uz reformām un izpildi efektīvu pārmaiņu īstenošanai; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pauž nožēlu par to, ka nodokļu politikas jautājumus Padomes līmenī bieži bloķē atsevišķas dalībvalstis; atkārto TAXE1 komitejas izteiktos brīdinājumus par to, ka, piešķirot katrai dalībvalstij veto tiesības nodokļu jautājumos, vienprātības noteikums Padomē mazina stimulu no pašreizējā status quo virzīties uz risinājumu, kas balstīts uz lielāku sadarbību; atkārtoti aicina Komisiju izmantot LESD 116. pantā paredzēto procedūru, kas nodrošina iespēju mainīt vienprātības prasību gadījumos, kad Komisija konstatē, ka atšķirības normatīvajos vai administratīvajos aktos dalībvalstīs rada konkurences apstākļu izkropļojumu iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda, ka nodokļu apiešana, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācija joprojām ir globāla parādība un tādēļ ir vajadzīga vispusīga, skaidra un konsekventa atbildes reakcija, kas pamatotos uz savstarpēju atbalstu un ciešāku sadarbību ES un pasaules līmenī; mudina Komisiju uzņemties vadošu lomu globālajā cīņā pret nodokļu apiešanu, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ar bažām norāda, ka trūkst vērienīgu un konkrētu pasākumu cīņai pret nodokļu oāzēm; šajā sakarībā vērš uzmanību uz to, ka šīs problēmas risināšanai nepietiks tikai ar pārredzamības uzlabošanu vien; tāpēc uzsver, ka steidzami jāpanāk starptautiska sadarbība un daudzpusēja pieeja, kurā jāiesaista gan attīstītās, gan jaunattīstības valstis; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina dalībvalstis un ES iestādes atbalstīt un veicināt ANO līmeņa starpvaldību samitu nolūkā izstrādāt ceļvedi un kopīgu rīcības plānu, lai darītu galu nodokļu oāzēm; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka ir nepieciešams definēt digitālās nozares uzņēmumu jēdzienu, lai pilnībā ņemtu vērā darījumdarbības vides digitalizāciju un nodrošinātu, ka pret uzņēmumiem, kas gūst ieņēmumus kādā dalībvalstī bez fiziskas klātbūtnes, izturas tāpat kā pret uzņēmumiem ar fizisku darījumdarbības veikšanas vietu; tādēļ aicina Komisiju digitālos uzņēmumus ņemt vērā visos Eiropas pasākumos, kuru mērķis ir apkarot nodokļu apiešanu un kuri saistīti ar nodokļiem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Komisiju un dalībvalstis rīkoties proaktīvi, lai risinātu šos jautājumus kā prioritāti, nevis gaidīt plašsaziņas līdzekļu atklājumus; atgādina, ka pārredzamība nevar būt tikai sektorāla; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzsver, ka ir nepieciešams uzmanīt, lai Brexit neveicinātu ne nodokļu konkurenci starp pārējām 27 dalībvalstīm piesaistīt konkrētas nozares un pakalpojumus, kas pašlaik atrodas Apvienotajā Karalistē, ne arī mazinātu centienus apkarot nodokļu nemaksāšanu Apvienotajā Karalistē un tās aizjūras un saistītajās teritorijās; vērš Komisijas uzmanību uz to, ka šī dimensija būtu pienācīgi jāņem vērā Brexit otrajā posmā sarunās par visiem partnerības vai tirdzniecības nolīgumiem ar Apvienoto Karalisti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pauž nožēlu par Komisijas lēmumu izbeigt savu apņemšanos attiecībā uz divgadu ziņojumiem par korupcijas apkarošanu visās dalībvalstīs; norāda, ka Komisija korupcijas apkarošanas uzraudzību turpinās Eiropas pusgada procesā; uzskata, ka šajā procesā korupcijas apkarošanu varētu aizēnot citi ekonomikas un finanšu jautājumi; aicina Komisiju rādīt piemēru, atsākot ziņojuma publicēšanu, kā arī apņemties sagatavot daudz uzticamāku un visaptverošāku korupcijas apkarošanas stratēģiju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju un dalībvalstis veikt ietekmes novērtējumu par iespēju paredzēt finanšu kontu un pastkastītes uzņēmumu obligātu reģistrāciju vai aizliegt īpašumtiesības, tostarp faktiskās īpašumtiesības, ES pilsoņiem un ES uzņēmumiem valstīs, kas iekļautas ES nesadarbīgo jurisdikciju sarakstā un ES sarakstā ar valstīm ar stratēģiskām nepilnībām AML/CFT režīmos, lai nepieļautu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanu nodokļu jomā; |
| --- | --- |

18.

2.   
  Izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešana

2.1   Ārzonas struktūras

| 19. | uzsver, ka ir steidzami nepieciešams izveidot kopējas starptautiskas definīcijas tam, kas ir ārzonas finanšu centrs, nodokļu oāzes, slepenību nodrošinošas oāzes, nodokļu jurisdikcijas, kas nesadarbojas, un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas ziņā augsta riska valsts; prasa par šīm definīcijām vienoties starptautiski, neskarot kopīga ES melnā saraksta tūlītēju publicēšanu; uzsver, ka šīs definīcijas paredz skaidrus un objektīvus kritērijus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atgādina dalībvalstīm, cik svarīgs ir GAAR princips nodokļu politikā, un mudina nodokļu iestādes izmantot šo principu konsekventi, lai izvairītos no struktūrām, kas izveidotas nolūkā veikt krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzskata, ka, cenšoties sekmēt lielāku starptautisku sadarbību, ļoti būtiski ir arī saglabāt šo definīciju juridisko objektivitāti un piemērošanu, jo dažas jurisdikcijas varētu apņemties ievērot starptautiski saskaņotus standartus, bet nepiemērot tos praksē; uzsver, ka šīs definīcijas nevajadzētu saistīt ar politiskiem aizspriedumiem un tām būtu jāmotivē sarakstā iekļautās jurisdikcijas pieņemt pasākumus, kas veicina to svītrošanu no saraksta; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atgādina, ka formāla apņemšanās ievērot starptautiski atzītus standartus ir pirmais solis, bet tikai šo standartu pienācīgi īstenošana un reāli un patiesi centieni mazinās riska faktorus un īstenos sekmīgu cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atgādina, ka brīvās zonas un brīvostas nedrīkst izmantot ļaunprātīgi, lai panāktu tādu pašu rezultātu kā nodokļu oāzēs vai apietu starptautiskos pārredzamības noteikumus nolūkā legalizēt nelikumīgi iegūtus līdzekļus; aicina Komisiju risināt jautājumu par brīvostām Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina Komisiju iesniegt likumdošanas priekšlikumu, lai nodrošinātu, ka uz ārzonas struktūrām ar faktiskajiem īpašniekiem dalībvalstīs attiecas līdzīgas revīzijas un pārskatu publiskošanas prasības kā tajā Eiropas jurisdikcijā, kurā faktiskais īpašnieks atrodas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzskata, ka ES būtu jānosaka, ka komerciālo attiecību uzturēšana ar nodokļu oāzēs izveidotām juridiskām struktūrām ir nelegāla, ja galīgo saņēmēju nav iespējams identificēt; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina Komisiju publicēt ikgadēju publisku pārskatu par ES līdzekļu izmantošanu, kā arī Eiropas Investīciju bankas (EIB) un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības bankas (ERAB) naudas pārvedumiem uz ārzonu struktūrām, tostarp bloķēto projektu skaitu un raksturu, paskaidrojuma piezīmes ar pamatojumu projektu bloķēšanai un turpmākos pasākumus, kas veikti, lai nodrošinātu, ka ES līdzekļi nekādā gadījumā tieši vai netieši neveicina izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanu nodokļu jomā; |
| --- | --- |

26.

2.1.1.   Kopīgs ES saraksts ar nodokļu jurisdikcijām, kas nesadarbojas

| 27. | atzinīgi vērtē Komisijas vadošo lomu, veidojot kritērijus kopējam ES sarakstam ar nodokļu jurisdikcijām, kas nesadarbojas; pauž nožēlu par šī procesa pārmērīgo ilgumu; aicina Padomi nevis mazināt, bet gan palielināt minētā saraksta kritēriju vērienīguma līmeni; uzstāj, ka visi Komisijas ierosinātie kritēriji būtu jāņem vērā, tostarp, bet ne tikai, uzņēmumu ienākuma nodokļa trūkums vai uzņēmumu ienākuma nodokļa likme, kas ir tuvu nullei, un uzsver to nozīmi, lai saraksts būtu efektīvs un stingri noteikts; uzskata, ka pārredzamības kritēriji būtu pilnībā jāpiemēro un ka kritērijos būtu pienācīgi jāņem vērā arī īstenošana un izpilde; aicina Padomi šī saraksta efektivitātes un ticamības nolūkā ieviest stingras, proporcionālas un atturošas vienotas sankcijas pret sarakstā minētajām valstīm un uzsver, ka atsevišķu valstu novērtējumi būtu jāveic pārredzamā veidā; aicina Padomi un Komisiju ieviest pārredzamu un objektīvu pārskatīšanas mehānismu, paredzot arī Parlamenta iesaistīšanu turpmākajā saraksta atjaunināšanā; atgādina, ka šāda saraksta mērķis ir mainīt šādu jurisdikciju uzvedību attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un krāpšanu nodokļu jomā; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pauž nožēlu par to, ka Padomes apstiprinātajā un publicētajā ES nesadarbīgo nodokļu jurisdikciju sarakstā uzmanība ir pievērsta tikai jurisdikcijām ārpus ES, neiekļaujot ES valstis, kurām ir bijusi sistemātiska loma kaitējošas nodokļu prakses veicināšanā un nodrošināšanā un kuras neatbilst taisnīgu nodokļu kritērijam; uzsver, ka Oxfam veiktā simulācija parādīja, ka vismaz četras dalībvalstis būtu iekļautas sarakstā, ja tiktu pārbaudītas saskaņā ar tiem pašiem ES kritērijiem; pauž bažas par to, ka ES valstu a priori izslēgšana no pārbaudes ietekmē visa procesa efektivitāti, uzticamību un leģitimitāti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzskata, ka tad, kad būs izveidots ES saraksts ar nodokļu jomā nesadarbīgām jurisdikcijām, Komisijai būtu jāierosina saistīti tiesību akti, nosakot saskaņotus pienākumus nodokļu iestādēm katrā dalībvalstī, lai ik gadu atklātu datus, kas satur kopējo vērtību un galamērķi naudas pārskaitījumiem no katras dalībvalsts uz katru šajā sarakstā iekļauto jurisdikciju; |
| --- | --- |

29.

| 30. | prasa piemērot sankcijas arī tiem uzņēmumiem, bankām, grāmatvedības un juridisko pakalpojumu uzņēmumiem un nodokļu konsultantiem, par kuriem ir pierādīts, ka tie ir veikuši nelikumīgas, kaitējošas vai neatļautas darbības saistībā ar jurisdikcijām, kas nesadarbojas, vai ir veicinājuši nelikumīgus, kaitējošus vai neatļautus uzņēmumu ieņēmumu nodokļu pasākumus, izmantojot šajās jurisdikcijās pieejamos juridiskos instrumentus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pauž nožēlu par to, ka “Panamas dokumentos” figurēja vairāki ES pilsoņi, uzņēmumi un politiski redzamas personas (PRP); mudina dalībvalstis precizēt, vai šāda parādīšanās ir tikusi pienācīgi izmeklēta un, ja šāda izmeklēšana ir veikta, vai tika konstatēti valsts tiesību aktu pārkāpumi; uzsver, ka diemžēl līdzīgi veidā daudzi iedzīvotāji, organizācijas un PRP, kad tika aicināti sadarboties ar Parlamenta izmeklēšanas komiteja, kuras uzdevums ir pārbaudīt apgalvojumus par iespējamiem pārkāpumiem un administratīvām kļūmēm Savienības tiesību aktu piemērošanā attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, atteicās sniegt informāciju, kas būtu noderīga saistībā ar komitejas mērķiem; |
| --- | --- |

31.

| 32. | norāda, ka saskaņā ar jaunākajiem Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) datiem par ārvalstu tiešajām investīcijām Luksemburgā un Nīderlandē kopā ir vairāk ārvalstu investīciju nekā ASV un vairums no tām ir īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības, kurām nav būtiskas saimnieciskas darbības, un Īrijā ir vairāk ārvalstu investīciju nekā Vācijā vai Francijā; norāda, ka saskaņā ar Valsts statistikas biroja informāciju ārvalstu investīcijas Maltā ir 1 474 % no tās ekonomikas apjoma; norāda, ka saskaņā ar Amsterdamas universitātes veikto pētījumu 23 % no visām uzņēmumu investīcijām nodokļu oāzēs nonāca caur Nīderlandi; uzskata, ka šie dati skaidri liecina par to, ka dažas dalībvalstis veicina pārmērīgu peļņas novirzīšanu uz citu dalībvalstu rēķina; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina Komisiju līdz 2018. gada beigām iesniegt ziņojumu, kur tiktu vērtēti dalībvalstu un to atkarīgo jurisdikciju, reģionu vai citu administratīvo struktūru nodokļu režīmi, kuri veicina izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanu nodokļu jomā un potenciāli var kaitējoši ietekmēt vienoto tirgu; |
| --- | --- |

33.

2.1.2.   ES saraksts ar augsta riska trešām valstīm nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas jomā

| 34. | pauž nožēlu par to, ka Komisija līdz šim nav veikusi savu neatkarīgo novērtējumu, kurā norādītu augsta riska trešās valstis ar stratēģiskām nepilnībām, kā paredzēts saskaņā ar AMLD noteikumiem, bet ir balstījusies vienīgi uz sarakstu, ko sagatavojusi Finanšu darījumu darba grupa (FATF), kurā piedalās arī Komisija; pauž nožēlu par to, ka Komisija nesniedza apmierinošu atbildi uz Parlamenta pieprasījumiem šajā sakarā; |
| --- | --- |

34.

| 35. | mudina Komisiju paātrināt darbu pie sava saraksta un ziņot Parlamentam par to, kā tiek īstenots tās ceļvedis un jo īpaši apņemšanās palielināt visus resursus, kas vajadzīgi finanšu noziegumu novēršanas darba grupai; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai ES mērķi būtu vērienīgāki nekā FATF mērķi šajā jautājumā; šajā sakarā uzsver nepieciešamību vairāk investēt cilvēkresursos un finanšu resursos vai arī to piešķiršanu optimizēt Komisijas ietvaros, lai pastiprinātu pārbaužu procedūru; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzskata, ka šā saraksta mērķis ir veicināt jurisdikciju uzvedības maiņu attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu un atturēt citas valstis no līdzīgas potenciāli kaitīgas politikas īstenošanas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina Komisiju būt par centrālo iestādi gan attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas augsta riska trešo valstu sarakstu, gan attiecībā uz Eiropas nodokļu oāžu saraksta pārskatīšanu, lai nodrošinātu saskaņotību un papildināmību; |
| --- | --- |

38.

2.2   Citi nodokļu tiesību akti

| 39. | atzinīgi vērtē jaunos tiesību aktus, kas pieņemti pēdējos divos gados, reaģējot uz LuxLeaks; atzinīgi vērtē ES apņēmību attiecībā uz ESAO BEPS projektu; aicina dalībvalstis ātri transponēt ES tiesību aktus savās tiesību sistēmās un nodrošināt to izpildi; |
| --- | --- |

39.

| 40. | prasa nodrošināt vērienīgu publisku pārskatu sniegšanu par katru valsti (CbCR), lai uzlabotu nodokļu pārredzamību un publisko kontroli pār daudznacionāliem uzņēmumiem, jo tas ļautu plašākai sabiedrībai piekļūt informācijai par gūto peļņu, saņemtajām subsīdijām un samaksātajiem nodokļiem jurisdikcijās, kurās tie darbojas; mudina Padomi panākt kopēju vienošanos par priekšlikumu sākt sarunas ar pārējām ES iestādēm, lai pieņemtu publisku pārskatu sniegšanu par katru valsti, kas ir viens no galvenajiem pasākumiem, lai panāktu lielāku pārredzamību par uzņēmumu nodokļu informāciju visiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver, ka publiska pārskatu sniegšana par katru valsti ļaus investoriem un akcionāriem ņemt vērā uzņēmumu nodokļu politiku, kad tie iesaistās akcionāru sapulcēs un pieņem investīciju lēmumus; |
| --- | --- |

41.

| 42. | atgādina, ka nodokļu informācijai vajadzētu kļūt par būtisku sastāvdaļu korporāciju finanšu pārskatos; |
| --- | --- |

42.

| 43. | aicina Padomi panākt ātru un vērienīgu vienošanos par kopējās konsolidētās uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes (KKUINB) abiem pasākumiem; atgādina, ka papildus izmaksu samazināšanai uzņēmumiem un zemākām nodokļu administrēšanas izmaksām dalībvalstīm tas atrisinātu jautājumu par transfertcenu noteikšanu un nodrošinātu godīgāku konkurenci vienotajā tirgū; uzsver, ka nodokļu bāzes saskaņošana ir labākais risinājums, lai izbeigtu nodokļu optimizāciju un agresīvu nodokļu plānošanu ar juridiskiem līdzekļiem; atgādina, ka ir vajadzīga jēdziena “pastāvīga darījumdarbības vieta” jauna definīcija, lai nodrošinātu, ka nodokļus iekasē vietā, kurā notiek ekonomiskā darbība un vērtības radīšana; uzsver, ka līdztekus tam būtu jāizstrādā saistošu kritēriju minimums, ar ko nolūkā izvairīties no “pastkastītes uzņēmumiem” noteiktu, vai ekonomiskā darbība ir pietiekama, lai nodokli uzliktu attiecīgajā dalībvalstī, jo īpaši saistībā ar digitālās ekonomikas izvirzītajiem uzdevumiem; |
| --- | --- |

43.

| 44. | mudina Komisiju un dalībvalstis virzīties uz daudz vērienīgākām reformām nodokļu jomā; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver, ka, lai vienota nodokļu sistēma varētu darboties kā līdzeklis peļņas novirzīšanas izbeigšanai, tai ir jābūt globālai, un ka KKUINB ieviešana ES līmenī rada risku, ka pašreizējie zaudējumi no dalībvalstīm uz pārējo pasauli varētu tikt bloķēti, tāpat arī pārējās pasaules izmantošana dažām dalībvalstīm; norāda, ka tikai ES mēroga pieeja varētu novērst stimulus peļņas novirzīšanai ES ietvaros, bet palielināt stimulus un iespējas peļņas novirzīšanai ārpus ES; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atgādina savus ieteikumus nodrošināt automātiskas informācijas apmaiņas par nodokļu nolēmumiem attiecināšanu uz visiem nolēmumiem un Komisijai sniegt piekļuvi visai attiecīgajai informācijai, lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti Eiropas konkurences noteikumi (7); |
| --- | --- |

46.

| 47. | aicina Komisiju pēc iespējas drīzāk nākt klajā ar leģislatīvu priekšlikumu pārskatīt Direktīvu par administratīvu sadarbību (DAC) (8) ar mērķi veicināt lielāku sadarbību nodokļu jomā starp dalībvalstīm, nosakot pienākumu atbildēt uz grupas pieprasījumiem nodokļu jautājumos, lai katra Eiropas valsts varētu citām sniegt visu nepieciešamo informāciju pārrobežu nodokļu nemaksātāju kriminālvajāšanai; atgādina par Parlamenta priekšlikumu grozīt DAC, lai uzlabotu dalībvalstu koordinēšanu nodokļu revīziju jomā (9); |
| --- | --- |

47.

| 48. | pauž nožēlu par to, ka saskaņā ar ES valsts atbalsta noteikumiem nesamaksātie nodokļi, kas atgūti no nelikumīga nodokļu atbalsta saņēmējiem, pieder atbalstu piešķīrušajai valstij, nevis valstīm, kuras ir cietušas no nodokļu bāzes samazināšanās kropļojošu nodokļu shēmu rezultātā; aicina Komisiju šajā nolūkā izstrādāt atbilstošas metodes, lai aprēķinātu ieņēmumu zaudējumus skartajām dalībvalstīm, un atbilstošas atgūšanas procedūras, lai nodrošinātu, ka nesamaksātie nodokļi tiek izplatīti tām dalībvalstīm, kurās saimnieciskā darbība faktiski tika veikta; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzskata, ka nodokļu reformās vienmēr jāļauj pilsoņiem veikt pārbaudi un jāsniedz pilsoniskajai sabiedrībai piekļuve, informācija un apmācība, lai produktīvi iesaistītos šīs politikas izstrādē, bet pašreizējā praksē tas nenotiek; |
| --- | --- |

49.

| 50. | turklāt uzsver, ka nodokļu tiesību akti valstu vai Eiropas līmenī ir jāvienkāršo un jāsagatavo tādā veidā, lai padarītu tos pieejamus visiem iedzīvotājiem, novēršot sarežģītību, kas kalpo nodokļu apiešanas industrijai; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina Komisiju nākt klajā ar pārskatītu Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīvu 2014/24/ES par publisko iepirkumu (10), iekļaujot pasākumus ar mērķi novērst publiskās pārvaldes iestāžu sadarbību ar uzņēmumiem, kas izmanto nodokļu oāzes; |
| --- | --- |

51.

| 52. | aicina Komisiju sākt visaptverošu novērtējumu par Uzņēmējdarbības nodokļu rīcības kodeksa grupas 19 gadu darbu, galveno uzmanību pievēršot rezultātiem, kas panākti saistībā ar kaitējošu pārrobežu uzņēmumu nodokļa režīmu novēršanu publiska pārskata veidā; prasa reformēt Rīcības kodeksa grupu, pamatojoties uz konstatējumiem un nodrošinot tās darbam lielāku pārredzamību un efektivitāti, ņemot vērā, ka šai grupai ir jāuzņemas centrālā loma ES centienos panākt uzlabojumus šajā jomā; prasa, lai Parlaments iegūtu pārbaudes pilnvaras un pārskatatbildību attiecībā uz šo grupu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | aicina Komisiju apkopot sarakstu ar kaitējošiem nodokļu režīmiem, ar kuriem Rīcības kodeksa grupa līdz šim nav spējusi vienoties par rīcību, un publicēt šo sarakstu; aicina Komisiju līdz 2020. gadam novērtēt ietekmi, kāda ir saiknes pieejai atbilstīgiem “patentlodziņa” režīmiem, un, ja iespējams, kvantificēt to ietekmi uz inovāciju un zaudējumiem nodokļu iekasēšanā; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pauž nožēlu par to, ka “Panamas dokumentos” figurēja vairākas ES dalībvalstis; aicina Komisiju sadarbībā ar nodokļu iestādēm sākt plašu novērtējumu par tādiem kaitējošiem nodokļu pasākumiem dalībvalstīs, kuri kropļo konkurenci, un esošajiem pretpasākumiem, kā arī šo pasākumu plašāku ietekmi uz citām jurisdikcijām; prasa izveidot efektīvu pārbaudes mehānismu nolūkā uzraudzīt dalībvalstis attiecībā uz iespējamiem jauniem kaitīgiem nodokļu pasākumiem, ko tās varētu ieviest; |
| --- | --- |

54.

| 55. | aicina Komisiju iesniegt tiesību akta priekšlikumu nolūkā risināt jautājumu par pārrobežu reorganizāciju un mītnes vietas maiņu un sniegt skaidrus noteikumus par uzņēmuma mītnes pārvietošanu ES ietvaros, tostarp noteikumus, lai cīnītos pret pastkastītes uzņēmumiem; |
| --- | --- |

55.

| 56. | mudina Komisiju un visas dalībvalstis nodrošināt, ka tiek izbeigta uzņēmumu ienākuma nodokļa inversijas prakse, saskaņā ar kuru starptautisku korporāciju pārņem mazāks uzņēmums, kas atrodas nodokļu oāzē, un piešķir šai korporācijai šā mazākā uzņēmuma juridisko adresi tā, lai korporācijas galvenā mītne it kā tiktu pārcelta un samazinātos tās vispārējais nodokļu slogs, turklāt šim procesam seko vēl arī ieņēmumu samazināšana, veicot no nodokļiem atskaitāmus maksājumus nodokļu oāzei (piemēram, aizdevumu, licenču maksu un pakalpojumu veidā), jo šo pasākumu mērķis ir ļaut starptautiskām korporācijām izvairīties no nodokļiem par iekšzemē gūto peļņu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzsver nepieciešamību pievērst īpašu uzmanību kaitējošām nodokļu praksēm, kas tiek izmantotas arvien vairāk, piemēram, ļaunprātīgi izmantojot “patentlodziņa” režīmus, atvasinātos instrumentus, mijmaiņas darījumus utt. ar mērķi izvairīties no nodokļu maksāšanas; |
| --- | --- |

57.

| 58. | atzinīgi vērtē Komisijas valsts atbalsta izmeklēšanas rezultātus 2016. gada augustā par to, ka Īrija uzņēmumam Apple nelikumīgi piešķīra nepamatotu nodokļu atvieglojumu EUR 13 miljardu apmērā; apšauba Īrijas valdības lēmumu iesniegt apelāciju pret šo lēmumu, cenšoties neiekasēt maksājamo summu; |
| --- | --- |

58.

| 59. | aicina dalībvalstis konstatēt un pārtraukt izmantot jebkāda veida nodokļu amnestiju, kas varētu izraisīt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas vai neļaut valsts iestādēm izmantot sniegtos datus finanšu noziegumu izmeklēšanas veikšanai; |
| --- | --- |

59.

| 60. | pauž bažas par Amerikas Savienoto Valstu (ASV) administrācijas nodomiem veicināt nodokļu atvieglojumus lielām korporācijām un finanšu deregulāciju; aicina Komisiju cieši uzraudzīt ASV ierosināto nodokļu reformu, kas pazīstama kā Blueprint, un iespēju šajā valstī īstenot nodokļu amnestiju nolūkā repatriēt lielo tehnoloģisko uzņēmumu peļņu ar ļoti zemu nodokļa likmi; |
| --- | --- |

60.

| 61. | aicina dalībvalstis atbalstīt nodokļu administrācijas, paredzot tām pienācīgu personālu, lai nodrošinātu nodokļu ieņēmumu efektīvu iekasēšanu un vēršanos pret kaitējošu nodokļu praksi, ņemot vērā, ka resursu trūkums un darbinieku skaita samazināšana, kā arī nepietiekama apmācība un tehnisku instrumentu un izmeklēšanas pilnvaru trūkums dažās dalībvalstīs ir radījuši nopietnus šķēršļus nodokļu administrācijām; |
| --- | --- |

61.

| 62. | norāda uz vienu nodokļu apiešanas shēmas piemēru Eiropas Savienībā — tā saukto “Īrijas dubulto struktūru”, kas līdz 2020. gadam tiks pakāpeniski atcelta; aicina visas dalībvalstis uzraudzīt savus nolīgumus par nodokļu dubultās uzlikšanas novēršanu (DTT), lai nodrošinātu, ka nodokļu apiešanas shēmām netiek izmantotas nodokļu neatbilstības; |
| --- | --- |

62.

| 63. | pauž nožēlu par to, ka trūkst ticamas un objektīvas statistikas par to, cik lielos apmēros notiek nodokļu apiešana un izvairīšanās no nodokļu maksāšanas; uzsver, ka ir svarīgi izstrādāt atbilstošas un pārredzamas metodes, ar kurām var noteikt šo parādību apmēru, kā arī ietekmi uz valstu publiskajām finansēm, ekonomisko aktivitāti un publiskajām investīcijām; |
| --- | --- |

63.

| 64. | aicina Komisiju izdot vadlīnijas un skaidri nošķirt, kas ir nelikumīgs un kas ir likumīgs, pat ja tas ir pret likuma garu, saistībā ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanas praksi, lai nodrošinātu juridisko noteiktību visām iesaistītajām pusēm; aicina dalībvalsts un trešās valstis nodrošināt, ka soda naudas un finansiālās sankcijas, ko uzliek nodokļu nemaksātājiem un starpniekiem, nav izņemamas no nodokļa bāzes; |
| --- | --- |

64.

| 65. | uzsver, ka atbildīgas nodokļu stratēģijas īstenošana ir uzskatāma par vienu no korporatīvās sociālās atbildības (KSA) pīlāriem un ka nodokļu nemaksāšana, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un agresīvas nodokļu plānošanas prakse nav savienojama ar KSA; atkārtoti aicina Komisiju šo elementu iekļaut atjaunotā ES stratēģijā par KSA; |
| --- | --- |

65.

| 66. | aicina uzņēmumus nodokļu saistību pilnīgu izpildi bez jebkāda veida izvairīšanās no nodokļu maksāšanas padarīt par KSA neatņemamu sastāvdaļu; |
| --- | --- |

66.

| 67. | atkārtoti uzsver TAXE2 komitejas aicinājumu Komisija struktūrā izveidot jaunu Savienības Nodokļu politikas vienotības un koordinācijas centru (TPCCC), kas varētu izvērtēt un uzraudzīt dalībvalstu nodokļu politikas pasākumus Savienības līmenī un nodrošināt, ka dalībvalstis neīsteno nekādus jaunus kaitējošus nodokļu pasākumus; iesaka, ka šāda TPCCC varētu uzraudzīt, kā dalībvalstis ievēro kopīgo Savienības sarakstu ar jurisdikcijām, kas nesadarbojas, kā arī nodrošināt un veicināt sadarbību starp valstu nodokļu iestādēm (piemēram, attiecībā uz apmācību un paraugprakses apmaiņu); |
| --- | --- |

67.

| 68. | atkārtoti norāda uz Parlamenta ieteikumiem (11) par pretpasākumu plānu, kas Savienībai un dalībvalstīm kā akcionārēm un valsts struktūru, banku un finansēšanas programmu finansētājām ir jāpiemēro attiecībā uz uzņēmumiem, kas izmanto nodokļu oāzes nolūkā ieviest agresīvas nodokļu plānošanas shēmas un kas līdz ar to neievēro Savienības labas nodokļu pārvaldības standartus; |
| --- | --- |

68.

| 69. | atkārtoti aicina Komisiju grozīt Eiropas tiesību aktus, tostarp tos, kas attiecas uz Eiropas Investīciju bankas (EIB) statūtiem, Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) regulu, četrām Kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) regulām, un pieciem Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Eiropas Sociālais fonds, Kohēzijas fonds, Eiropas Lauksaimniecības fonds lauku attīstībai, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds), lai aizliegtu izmantot ES finansējumu galīgajiem saņēmējiem vai finanšu starpniekiem, par kuriem ir pierādīta izvairīšanās no nodokļu maksāšanas vai agresīva nodokļu plānošana; |
| --- | --- |

69.

| 70. | aicina Komisiju un Padomi izveidot obligātu standartizētu publisku Eiropas Uzņēmumu reģistru, lai iegūtu atjauninātu un ticamu informāciju par uzņēmumiem un nodrošinātu pārredzamību, izmantojot pārrobežu piekļuvi salīdzināmai un uzticamai informācijai par ES uzņēmumiem; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ierosina Komisijai izvērtēt, kāda ietekme ir bijusi futbolistu pārrobežu transfēriem uz dalībvalstu ieņēmumu iekasēšanu, un izklāstīt jebkādus piemērotus pasākumus būtisku ieņēmumu zaudējumu novēršanai, tostarp pasākumus attiecībā uz šādus transfērus veicinošajiem starpniekiem; |
| --- | --- |

71.

| 72. | aicina Komisiju atturēties noslēgt tirdzniecības nolīgumus ar jurisdikcijām, kuras ES definējusi kā nodokļu oāzes; |
| --- | --- |

72.

2.3.   Informācijas apmaiņa

| 73. | pauž nožēlu par to, ka netika efektīvi īstenoti Administratīvās sadarbības direktīvas (DAC) noteikumi, kas bija spēkā laikā, uz kuru attiecas Panamas dokumentu atklājumi, un ka informācijas un nolēmumu apmaiņa notika ļoti nelielā apmērā; atgādina, ka automātiska informācijas apmaiņa starp nodokļu iestādēm ir ļoti svarīga, lai dalībvalstis varētu nodrošināt savstarpēju palīdzību nodokļu ieņēmumu iekasēšanā un radītu vienlīdzīgus konkurences apstākļus; aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus ar mērķi veicināt lielāku sadarbību nodokļu jomā starp dalībvalstīm, nosakot pienākumu atbildēt uz grupas pieprasījumiem nodokļu jautājumos, lai katra Eiropas valsts varētu citām sniegt visu nepieciešamo informāciju pārrobežu nodokļu nemaksātāju kriminālvajāšanai; |
| --- | --- |

73.

| 74. | pauž lielas bažas par to, ka nodokļu nolēmumi, ko dalībvalstis piešķir daudznacionāliem uzņēmumiem, pēdējos gados ir palielinājušies, neraugoties uz sociālo trauksmi, ko radīja LuxLeaks skandāls; |
| --- | --- |

74.

| 75. | uzstāj, ka Komisijai vajadzētu būt piekļuvei visai informācijai (ievērojot datu aizsardzības noteikumus), ar kuru apmainās saskaņā ar DAC, lai pienācīgi uzraudzītu un nodrošinātu tās īstenošanu; uzsver, ka šī informācija būtu jāglabā kādā centrālā reģistrā, ko pārvaldītu Komisija, ņemot vērā tās ekskluzīvo kompetenci konkurences jomā; |
| --- | --- |

75.

| 76. | prasa nodrošināt efektīvāku informācijas apmaiņu, apstrādi un izmantošanu visā pasaulē un uzstāj, ka noteikumi par kopējiem pārskatu standartiem (CRS) ir jāīsteno efektīvi un konsekventi, virzoties no vārdā saukšanas un kaunināšanas politikas salīdzinošās vērtēšanas sistēmā uz sankciju režīmu; vērš uzmanību uz to, ka jānodrošina informācijas apmaiņas savstarpīgums starp Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizāciju (ESAO) un iesaistītajām parakstītājvalstīm; aicina dalībvalstis atbalstīt iesaistītās jaunattīstības valstis šo standartu īstenošanā; uzsver, ka vajadzīga ne tikai valstu apņemšanās attiecībā uz CRS, bet arī sistēmas īstenošana un apliecinājums sniegto datu augstajai kvalitātei; norāda, ka pašreizējā CRS ir nepilnības, un atzinīgi vērtē to, ka ESAO pašlaik strādā pie šī standarta pilnveidošanas, lai padarītu to efektīvāku; aicina Komisiju palīdzēt novērst konstatētos trūkumus; |
| --- | --- |

76.

| 77. | prasa uzlabot publiskos komercreģistrus, publiskos faktisko īpašumtiesību reģistrus un publisko pārskatu sniegšanu par katru valsti, lai pārvarētu ierobežojumus, ko nosaka informācijas apmaiņa saskaņā ar ESAO 2017. gada jūnija “Daudzpusējo konvenciju par to, lai īstenotu ar nodokļu nolīgumu saistītus pasākumus, ar ko novērš nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu”, kas dod valstīm iespēju izvēlēties partnerus, praktiski atļaujot divpusēju pieeju; |
| --- | --- |

77.

| 78. | uzsver, ka obligātajai automātiskajai informācijas apmaiņai saistībā ar potenciāli agresīvas nodokļu plānošanas pasākumiem pārrobežu dimensijā (DAC6) vajadzētu būt pieejamai nodokļu iestādēm; |
| --- | --- |

78.

| 79. | aicina Komisiju nodrošināt informācijas apmaiņas savstarpīgumu starp ES un trešām valstīm, kuras nav parakstījušas starptautiski pieņemtos standartus; uzsver, ka ir jāpiemēro efektīvas sankcijas finanšu iestādēm, kurām ir Eiropas klienti un kuras neatbilst automātiskās informācijas apmaiņas standartiem; uzskata, ka šādā priekšlikumā būtu jāiekļauj strīdu izšķiršanas mehānisms, lai atrisinātu iespējamos konfliktus starp ES un trešām valstīm; atgādina par savu ieteikumu ieviest ieturēto nodokli vai pasākumus ar līdzīgu iedarbību, lai nepieļautu peļņas izvešanu no ES bez nodokļiem; |
| --- | --- |

79.

| 80. | uzskata, ka atbildīgajiem subjektiem, kam ir pienākums sniegt informāciju nodokļu iestādēm ir jābūt tām pašām, kas minētas direktīvā par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu, proti:






  1) | kredītiestādēm; |
| --- | --- | --- |

80.

1)

kredītiestādēm;

| 2) | finanšu iestādēm; |
| --- | --- |

2)

finanšu iestādēm;

| 3) | šādām juridiskām vai fiziskām personām, veicot savu profesionālo darbību:






  a) | revidentiem, ārštata grāmatvežiem un nodokļu konsultantiem; |
| --- | --- | --- |

3)

šādām juridiskām vai fiziskām personām, veicot savu profesionālo darbību:

a)

revidentiem, ārštata grāmatvežiem un nodokļu konsultantiem;

| b) | notāriem un citiem neatkarīgiem juridisko profesiju pārstāvjiem, ja tie piedalās — vai nu darbojoties savu klientu vārdā un labā jebkādā finanšu vai nekustamā īpašuma darījumā, vai palīdzot šāda darījuma plānošanā vai veikšanā sava klienta labā attiecībā uz:






  i) | nekustamā īpašuma vai saimniecisku vienību pirkšanu un pārdošanu; |
| --- | --- | --- |

b)

notāriem un citiem neatkarīgiem juridisko profesiju pārstāvjiem, ja tie piedalās — vai nu darbojoties savu klientu vārdā un labā jebkādā finanšu vai nekustamā īpašuma darījumā, vai palīdzot šāda darījuma plānošanā vai veikšanā sava klienta labā attiecībā uz:

i)

nekustamā īpašuma vai saimniecisku vienību pirkšanu un pārdošanu;

| ii) | klienta naudas, vērtspapīru vai citu aktīvu pārvaldīšanu; |
| --- | --- |

ii)

klienta naudas, vērtspapīru vai citu aktīvu pārvaldīšanu;

| iii) | banku, krājkontu vai vērtspapīru kontu atvēršanu vai pārvaldīšanu; |
| --- | --- |

iii)

banku, krājkontu vai vērtspapīru kontu atvēršanu vai pārvaldīšanu;

| iv) | to iemaksu veikšanu, kas vajadzīgas uzņēmumu izveidošanai, vadīšanai vai pārvaldīšanai; |
| --- | --- |

iv)

to iemaksu veikšanu, kas vajadzīgas uzņēmumu izveidošanai, vadīšanai vai pārvaldīšanai;

| v) | trastu, uzņēmumu, fondu vai līdzīgu struktūru izveidošanu, vadīšanu vai pārvaldīšanu; |
| --- | --- |

v)

trastu, uzņēmumu, fondu vai līdzīgu struktūru izveidošanu, vadīšanu vai pārvaldīšanu;

| c) | trasta un uzņēmumu pakalpojumu sniedzējiem, kas nav ietverti a) vai b) apakšpunktā; |
| --- | --- |

c)

trasta un uzņēmumu pakalpojumu sniedzējiem, kas nav ietverti a) vai b) apakšpunktā;

| d) | nekustamo īpašumu aģentiem; |
| --- | --- |

d)

nekustamo īpašumu aģentiem;

| e) | citām personām, kas tirgojas ar precēm, tiktāl, ciktāl maksājumi tiek veikti vai saņemti skaidrā naudā EUR 10 000 apmērā vai vairāk, neatkarīgi no tā, vai darījumu veic kā vienu operāciju vai kā vairākas operācijas, kuras, iespējams, ir saistītas; |
| --- | --- |

e)

citām personām, kas tirgojas ar precēm, tiktāl, ciktāl maksājumi tiek veikti vai saņemti skaidrā naudā EUR 10 000 apmērā vai vairāk, neatkarīgi no tā, vai darījumu veic kā vienu operāciju vai kā vairākas operācijas, kuras, iespējams, ir saistītas;

| f) | spēļu pakalpojumu sniedzējiem; |
| --- | --- |

f)

spēļu pakalpojumu sniedzējiem;

3.   
  Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšana

3.1.   Tiesību akti par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu

| 81. | uzsver, ka dalībvalstīm būtu efektīvi un konsekventi jāīsteno visi AMLD noteikumi; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt tiesību aktu pienācīgu izpildi; aicina Komisiju uzlabot un nodrošināt pienācīgus resursus esošajām uzraudzības sistēmām; aicina Komisiju piešķirt vairāk resursu tās darba grupai finanšu noziegumu novēršanai; |
| --- | --- |

81.

| 82. | uzsver, ka 4. AMLD tiesiskais regulējums pilnībā aizliedz anonīmas uzrādītāja akcijas, kas, ja vien tās nav pienācīgi reģistrētas, ir noderīgs instruments starptautisku shēmu veidošanai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijai; aicina dalībvalstis pienācīgi īstenot un piemērot 4. AMLD, kas stājās spēkā 2017. gada 26. jūnijā; aicina Komisiju uzraudzīt pareizu direktīvas transponēšanu un īstenošanu; |
| --- | --- |

82.

| 83. | aicina Komisiju sākt pienākumu neizpildes procedūras pret dalībvalstīm, kuras neievēro Savienības tiesību aktus, par ko liecina Panamas dokumenti un citas dokumentu noplūdes; |
| --- | --- |

83.

| 84. | uzsver nepieciešamību regulāri atjaunināt, standartizēt, savstarpēji sasaistīt un padarīt publiski pieejamus uzņēmumu, fondu, trastu un līdzīgu juridisko veidojumu faktisko īpašnieku reģistrus, lai nepieļautu galīgo faktisko īpašnieku (UBO) anonimitāti; prasa pazemināt pašreizējo robežvērtību akciju faktisko īpašumtiesību definīcijā; uzskata, ka ES un dalībvalstīm ir jāuzņemas vadošā loma, veicinot UBO pārredzamības standartus starptautiskos forumos; |
| --- | --- |

84.

| 85. | uzsver Francijas FIU pārstāvju aicinājumu Parlamenta izmeklēšanas komitejā, kuras uzdevums ir pārbaudīt apgalvojumus par iespējamiem pārkāpumiem un administratīvām kļūmēm Savienības tiesību aktu piemērošanā attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, saskaņā ar kuru, ievērojot GAFI 26 ieteikumu par finanšu uzraudzību, ES līmenī būtu skaidri jāparedz, ka uzraudzības īstenošana, ko veic kompetentā uzraudzības iestāde, var virzīties atpakaļ uz mātesuzņēmumu grupu; |
| --- | --- |

85.

| 86. | aicina Komisiju uzraudzīt publiski pieejamu zemes reģistru izveidošanu; |
| --- | --- |

86.

| 87. | prasa identificēt faktiskās īpašumtiesības, kas ietver visas fiziskās personas, kurām faktiski ir īpašumtiesības vai kontrole attiecībā uz juridisku personu, kas nav regulētā tirgū biržas sarakstā iekļauts uzņēmums, uz kuru attiecas informācijas izpaušanas prasības atbilstīgi Savienības tiesību aktiem vai līdzvērtīgiem starptautiskiem standartiem, kas nodrošina informācijas par īpašumtiesībām pienācīgu pārredzamību, izmantojot tiešas vai netiešas īpašumtiesības uz vismaz vienu akciju vai līdzvērtīgu minimālu procentu vienību minētajā struktūrā, tostarp ar uzrādītāja akcijām vai cita veida kontroli; |
| --- | --- |

87.

| 88. | norāda, ka nelikumīga nauda, kas noguldīta, izmantojot šādu darījumu dzēšanu, tiek pārveidota par likumīgos darījumos iegūtiem likumīgiem līdzekļiem; tādēļ mudina paplašināt nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas noteikumus, iekļaujot nekustamā īpašuma tirgu ar mērķi nepieļaut jaunas nelikumīgas darbības; |
| --- | --- |

88.

| 89. | uzsver nepieciešamību uzlabot klienta pienācīgas rūpības pārbaužu (CDD) piemērošanu, lai nodrošinātu, ka tiek pienācīgi novērtēti riski, kas saistīti ar klienta profilu; uzsver, ka arī tad, ja to veic ārpakalpojumu sniedzējs, CDD pienākumam vienmēr jāpaliek atbildīgo subjektu atbildības jomā; prasa šo pienākumu skaidri noteikt un paredzēt sankcijas par nolaidību vai interešu konfliktu ārpakalpojumu gadījumā; turklāt uzskata, ka atbildīgo subjektu piemērošanas jomā cita starpā būtu jāiekļauj nekustamo īpašumu aģenti, lai nodrošinātu, ka CDD noteikumi vienādi attiecas uz reglamentētiem un pašlaik nereglamentētiem dalībniekiem; prasa ES līmenī saskaņot CDD, nodrošinot atbilstīgu formu šīm procedūrām, lai garantētu atbilstību; |
| --- | --- |

89.

| 90. | uzskata, ka sankcijām par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanu nodokļu jomā vajadzētu būt bargākām un atturošākām un ka dalībvalstīm resursu novirzīšanā minēto nelegālo darbību apkarošanai būtu jāpiemēro uz risku balstīta pieeja; šajā sakarā atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanu krimināltiesībās (COM(2016)0826); aicina dalībvalstis apsvērt iespēju aizliegt ļoti nopietnos nodokļu krāpšanas gadījumos izmantot noregulējumu bez sankcijām; tomēr norāda, ka vienlaikus ES un dalībvalstīm būtu jāizstrādā stimuli katrai atbildīgo subjektu kategorijai, lai viņus atturētu no iesaistīšanās šādās darbībās un lai nebūtu izdevīgi iesaistīties šādās darbībās; aicina dalībvalstis pārskatīt noilguma termiņus attiecībā uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, lai izvairītos no noilguma iestāšanās kompetento iestāžu bezdarbības rezultātā; |
| --- | --- |

90.

| 91. | prasa Eiropas līmenī īstenot efektīvu kontroles mehānismu un sadarbību ar saistītajām jurisdikcijām, jo FATF salīdzinošo izvērtēšanu un regulāros savstarpējos izvērtējumus var viegli neitralizēt nevēlama politiska vai cita veida iecietība; |
| --- | --- |

91.

| 92. | uzsver, ka jāvienojas par kopīgu izpratni un definīciju ES līmenī attiecībā uz politiski redzamu personu; |
| --- | --- |

92.

| 93. | prasa saskaņot nodokļu noziegumu definīciju ES mērogā, izmantojot konkrētu krimināltiesību instrumentu, kas jāpieņem saskaņā ar LESD 83. panta 2. punktu vai, ja dalībvalstis nespēj vienoties, kā novērst iekšējā tirgus konkurences apstākļu kropļojumus, saskaņā ar LESD 116. pantu; prasa nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas predikatīvu nodarījumu definīciju saskaņot visā ES un sašaurināt izņēmumus, ko dalībvalstis var izmantot, lai atteiktu sadarbību un informācijas apmaiņu; atgādina Parlamenta nostāju par ceturtās un piektās Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas direktīvas pārskatīšanu, lai nodokļu noziegumus atsaistītu no pienākuma sodīt ar brīvības atņemšanu vai piemērot lēmumu par aizturēšanu; |
| --- | --- |

93.

| 94. | pauž bažas par pilsonības programmu pieņemšanu personām, kas nav ES rezidenti, — tā dēvētās zelta vīzas jeb investoru programmas trešo valstu valstspiederīgajiem apmaiņā pret finanšu investīcijām bez pienācīgas vai pat bez jebkādas CDD pārbaudes veikšanas; aicina Komisiju novērtēt dalībvalstu atbilstību AMLD un citiem saistītajiem ES tiesību aktiem, kad pilsonību piešķir saskaņā ar šādām programmām; |
| --- | --- |

94.

| 95. | aicina Komisiju un Padomi nopietni ņemt vērā Parlamenta vērienīgi pārskatīto AMLD IV (COM(2016)0450), par ko Parlamenta Ekonomikas un monetārā komiteja un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja balsoja 2017. gada 28. februārī (12) un kas varētu novērt daudzas pašreizējās nepilnības un ievērojami stiprināt pašreizējos tiesību aktus nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas novēršanai, piemēram, pastiprinot faktiskā īpašnieka definīciju, aizliedzot augstākā līmeņa vadītājus, ieceltos direktorus un citus pilnvarotos pārstāvjus uzskatīt par faktiskajiem īpašniekiem, ja vien viņi neatbilst kritērijiem, piešķirot pilnīgu publisku piekļuvi uzņēmumu un trastu faktisko īpašnieku reģistriem un AMLD pārkāpumiem piemērojot efektīvāku sankciju mehānismu; tāpēc mudina Komisiju un Padomi nevājināt Parlamenta stingro priekšlikumu pašreiz notiekošajās trialoga sarunās; |
| --- | --- |

95.

| 96. | aicina lielāku politisko un regulatīvo uzmanību pievērst potenciāliem riskiem, kas saistīti ar jaunām tehnoloģijām un finanšu produktiem, piemēram, atvasinātajiem instrumentiem, mijmaiņas darījumiem un virtuālajām valūtām (13); |
| --- | --- |

96.

| 97. | aicina Komisiju izvērtēt iespēju izmantot jauno tehnoloģiju potenciālu, piemēram, unikālu digitālu identitāti, lai vieglāk varētu atklāt smagus finanšu noziegumus, vienlaikus nodrošinot, ka tiek ievērotas pamattiesības, tostarp tiesības uz privātumu; |
| --- | --- |

97.

| 98. | prasa Komisijai steidzami sagatavot novērtējumu par ietekmi uz nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un nodokļu noziegumiem, kas izriet no e-spēļu darbībām, virtuālām valūtām, kriptovalūtām, blokķēžu un finanšu tehnoloģijām; turklāt aicina Komisiju apsvērt iespējamos pasākumus, tostarp iespēju pieņemt tiesību aktus, lai izveidotu tiesisko regulējumu attiecībā uz šādām darbībām nolūkā ierobežot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu; |
| --- | --- |

98.

| 99. | mudina konfiscēt aktīvus, kas iegūti noziedzīgu darbību rezultātā; šajā sakarā aicina ātri pieņemt regulu par līdzekļu iesaldēšanas un konfiskācijas rīkojumu savstarpēju atzīšanu, lai atvieglotu noziedzīgi iegūtu aktīvu pārrobežu atgūšanu; uzsver, ka Komisijas ierosinātais juridiskais instruments nodrošinās labāku sadarbību un vieglāku šādu rīkojumu atzīšanu, vienlaikus ievērojot subsidiaritātes principu; |
| --- | --- |

99.

| 100. | uzsver, ka ir vajadzīgi arī pasākumi, ar ko nodrošina valsts stratēģiju pielāgošanu stratēģijām, kuras īsteno ES aģentūras un struktūras, piemēram, Eiropols, Eirojusts un OLAF; norāda, ka, lai šo sadarbību veicinātu, būtu jālikvidē juridiskie šķēršļi, kas neļauj īstenot informācijas apmaiņu; |
| --- | --- |

100.

| 101. | atzinīgi vērtē Portugāles valdības nesen pieņemto lēmumu, ar ko aizliedz uzrādītāja akciju emitēšanu un nosaka, ka šādas akcijas, kas jau ir emitētas, ir jāpārveido par nomināla vērtspapīriem, un mudina Komisiju ar šādu pašu nolūku sagatavot visā ES piemērojama tiesību akta priekšlikumu; |
| --- | --- |

101.

| 102. | prasa kompetentajām iestādēm daudz stingrāk veikt rūpīgu pārbaudi, izvērtējot Eiropas Savienībā kredītiestāžu valdes locekļu un akcionāru atbilstību attiecīgo pienākumu izpildei un viņu īpašumus; uzskata, ka ar ir jāizveido atbilstoši apstākļi, lai kompetentās iestādes varētu īstenot pastāvīgu uzraudzību pār vērtēšanas kritērijiem, ko piemēro gan akcionāru, gan valdes locekļu iecelšanai, jo pašlaik kritēriji ir tādi, ka apstiprinājumu ir ļoti grūti atsaukt, ja tas jau ir sniegts; turklāt uzskata, ka termiņi un elastība attiecībā pret iespējām iebilst pret iegādi būtu jānosaka plašāk, jo īpaši tad, ja kompetentajām iestādēm pašām ir jāizvērtē informācija, kas sniegta saistībā ar notikumiem trešās valstīs un saistībā ar politiski redzamām personām; |
| --- | --- |

102.

3.2.   Finanšu ziņu vākšanas vienības (FIU)

| 103. | uzskata, ka Eiropas finanšu ziņu vākšanas vienību statusa un darbības saskaņošana pastiprinātu informācijas apmaiņu; aicina Komisiju finanšu ziņu vākšanas vienību (FIU) platformas struktūrā sākt īstenot projektu ar mērķi identificēt FIU pašlaik pieejamos informācijas avotus; aicina Komisiju sniegt norādījumus par to, kā panākt Eiropas FIU funkciju un pilnvaru ciešāku konverģenci, un šajā nolūkā noteikt vispārējā tvēruma un satura minimumu attiecībā uz finanšu, administratīvo un izpildes nodrošināšanas informāciju, kas FIU būtu jāiegūst un ar ko tām vajadzētu savstarpēji apmainīties; uzskata, ka šādos norādījumos būtu arī jāizklāsta vienota izpratne par FIU stratēģiskās analīzes funkcijām; |
| --- | --- |

103.

| 104. | uzskata, ka, lai uzlabotu efektivitāti, visām Eiropas FIU vajadzētu neierobežotu un tiešu piekļuvi visai ar to funkcijām saistītajai informācijai no atbildīgajiem subjektiem un reģistriem; FIU arī vajadzētu būt iespējai iegūt šādu informāciju pēc citas Savienības FIU pieprasījumā un apmainīties ar šo informāciju ar pieprasījumu sniedzēju FIU; |
| --- | --- |

104.

| 105. | ierosina dalībvalstīm, transponējot Direktīvu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu, atcelt prasību FIU saņemt trešās personas atļauju attiecīgo informāciju ziņu vākšanas nolūkā darīt zināmu vēl kādai FIU, lai veicinātu FIU savstarpējo informācijas apmaiņu; aicina Komisiju sniegt norādījumus par vispārīgiem noteikumiem, ko ietver Direktīva par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu, un jo īpaši par nepieciešamību “pēc savas iniciatīvas un nekavējoties” īstenot informācijas apmaiņu ar citām FIU; |
| --- | --- |

105.

| 106. | uzsver, ka ir nepieciešama efektīvāka komunikācija ne vien starp attiecīgajām kompetentajām iestādēm valsts līmenī, bet arī starp finanšu ziņu vākšanas vienībām dažādās dalībvalstīs; aicina Komisiju izveidot ES mēroga salīdzinošās novērtēšanas sistēmu, kas būtu veids, kā standartizēt informācijas vākšanu un apmaiņu un uzlabot sadarbību starp finanšu ziņu vākšanas vienībām; norāda, ka tam būtu jāietver ne vien Eiropola FIU.net uzlabošana, bet arī pats Eiropols, jo īpaši tādēļ, lai izgūtu informāciju un statistikas datus par informācijas plūsmām, darbībām un FIU veiktās analīzes rezultātiem, un Eirojusta kompetenču un resursu palielināšana, lai vērstos pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; turklāt aicina dalībvalstis palielināt FIU cilvēkresursus, finanšu resursus un tehniskos resursus, tā nostiprinot izmeklēšanas un koordinēšanas spējas, lai varētu pienācīgi apstrādāt un izmantot ziņojumus par aizdomīgiem darījumiem, kuru skaits ir palielinājies; |
| --- | --- |

106.

| 107. | norāda, ka ierobežojumi tam, kādā nolūkā drīkst izmantot informāciju, ar kuru apmainās FIU, būtu jāpārskata un jānosaka vienoti ES un globāli ierobežojumi, tā nodrošinot iespēju izmantot attiecīgo informāciju nodokļu noziegumu apkarošanai un kā pierādījumu; |
| --- | --- |

107.

| 108. | uzsver, ka iecelšanai FIU vadošos amatos ir jābūt neatkarīgai un brīvai no jebkādas politiskas neobjektivitātes, balstoties uz profesionālo kvalifikāciju, un ka atlases procesam ir jābūt pārredzamam un uzraudzītam; uzsver, ka ir nepieciešami kopīgi noteikumi par to iestāžu neatkarību, kas atbildīgas par noteikumu izpildes nodrošināšanu attiecībā uz krāpšanu nodokļu jomā un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, un uzsver arī to, ka tiesībaizsardzības iestādēm ir jābūt pilnīgi neatkarīgām, veicot turpmākus pasākumus saistībā ar FIU ziņojumiem; |
| --- | --- |

108.

| 109. | aicina Komisiju pārliecināties par to, vai visas dalībvalstis pienācīgi pilda šo pienākumu; |
| --- | --- |

109.

| 110. | atkārto savu nostāju par AMLD V attiecībā uz Eiropas FIU izveidošanu un vajadzību nodrošināt efektīvu un koordinētu informācijas apmaiņas sistēmu, kā arī centralizētas datubāzes; uzsver, ka ir jāatbalsta dalībvalstu FIU, it sevišķi pārrobežu lietās; |
| --- | --- |

110.

| 111. | uzstāj, ka kompetentajām iestādēm nevajadzētu gaidīt, līdz tās kļūst pārslogotas saistībā ar to, ka nodokļu konsultanti un nodokļu maksātāji arvien vairāk izmanto digitālās tehnoloģijas; uzskata, ka kompetentajām iestādēm būtu attiecīgi jāizstrādā savi instrumenti un jāattīsta izmeklēšanas spējas; uzskata, ka tas varētu nodrošināt jaunas iespējas kompetentajām iestādēm attiecībā uz pastāvīgo resursu piešķiršanas problēmu vai palīdzēt uzlabot savstarpējo sadarbību; |
| --- | --- |

111.

4.   
  Starpnieki

| 112. | pauž nožēlu par to, ka starpnieki pašlaik netiek regulēti viendabīgi visā ES; aicina Padomi nekavējoties izskatīt un pieņemt Komisijas priekšlikumu par obligātu automātisku apmaiņu ar informāciju par nodokļu uzlikšanu saistībā ar pārrobežu mehānismiem, par kuriem jāziņo (COM(2017)0335), un tādējādi pastiprināt starpniekiem uzliktos ziņošanas pienākumus; mudina dalībvalstis apsvērt potenciālos ieguvumus gadījumā, ja direktīvu piemērotu plašāk, t. i., arī gadījumos, kas skar tikai attiecīgo valsti; |
| --- | --- |

112.

| 113. | uzsver nepieciešamību ar šo priekšlikumu novērst nepilnības, kas potenciāli pieļauj agresīvu nodokļu plānošanu, un izstrādāt jaunus noteikumus attiecībā uz starpniekiem, kuri iesaistīti šādā praksē; |
| --- | --- |

113.

| 114. | norāda, ka līdzekļu pārvaldība lielākoties ir nereglamentēta profesija un ka būtu jāparedz saistoši starptautiski noteikumi un standarti, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus un labāk regulētu un definētu šo profesiju; šajā kontekstā aicina Komisiju uzņemties iniciatīvu visos attiecīgajos starptautiskajos forumos, rosinot šādu standartu un noteikumu veidošanu; |
| --- | --- |

114.

| 115. | atzīst, ka uzraudzība būtu jāveic kontekstā ar pašorganizēšanos un pašregulēšanu; aicina Komisiju novērtēt nepieciešamību izveidot mērķtiecīgu ES rīcību, tostarp iespēju izstrādāt tiesību aktus, lai nodrošinātu atbilstīgu uzraudzību pār atbildīgo subjektu pašregulāciju, t. i., izmantojot atsevišķu un neatkarīgu valsts regulatoru/uzraugu; |
| --- | --- |

115.

| 116. | aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm un uzraudzības struktūrām sniegt norādījumus, kas palīdzētu izveidot atbildīgo subjektu standarta ziņojuma paraugu, lai FIU varētu vieglāk apstrādāt informāciju un vieglāk ar to apmainīties; |
| --- | --- |

116.

| 117. | prasa regulēt nodokļu starpniekus, paredzot stimulus nolūkā atturēt no izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešanas un faktisko īpašnieku aizsargāšanas; |
| --- | --- |

117.

| 118. | uzsver, ka gadījumos, kad starpnieks savu darījumdarbību veic ārpus ES, ir jābūt prasībai attiecīgajam nodokļu maksātājam, negaidot, kad tiks īstenota starpnieka potenciāli agresīvās nodokļu plānošanas shēma, to pašam nosūtīt savas valsts nodokļu iestādēm, lai tās varētu attiecīgi rīkoties, reaģējot uz nodokļu iespējamo apdraudējumu; |
| --- | --- |

118.

| 119. | uzskata, ka stingrāki noteikumi par starpnieku darbību būtu izdevīgi visai nozarei, jo tad godīgi starpnieki vairs nenonāktu neizdevīgā situācijā negodīgas konkurences dēļ un tā graudi būtu atsijāti no pelavām; |
| --- | --- |

119.

| 120. | prasa ieviest efektīvākas, atturošākas un proporcionālākas sankcijas gan ES, gan dalībvalstu līmenī pret bankām un starpniekiem, kas apzināti, tīši un sistemātiski piedalās nelikumīgās nodokļu vai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas shēmās; uzsver, ka ar sankcijām būtu jāvēršas pret pašiem uzņēmumiem, kā arī augstākā vadības līmeņa darbiniekiem un valdes locekļiem, kas atbildīgi par šīm shēmām; uzsver, ka būtiskas sankcijas ir nepieciešamas, un uzskata, ka publiska kaunināšana apstiprinātos gadījumos varētu atturēt starpniekus no savu pienākumu apiešanas un sekmētu pienākumu izpildi; |
| --- | --- |

120.

| 121. | aicina dalībvalstis nodrošināt efektīvu monitoringu un uzraudzību pār sektoriem, kas visvairāk pakļauti riskiem, kurus rada neskaidras faktisko īpašumtiesību shēmas (kā Komisija tās definējusi nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas risku novērtējumā); aicina dalībvalstis sniegt norādījumus attiecībā uz riska faktoriem, kas rodas darījumos, kuros iesaistīti nodokļu konsultanti, revidenti, neatkarīgi grāmatveži, notāri un citi neatkarīgi praktizējoši juristi; |
| --- | --- |

121.

| 122. | prasa panākt, ka labāk tiek pildīti noteikumi par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, kā arī panākt to lielāku atturošo iedarbību ar lielāku publisko atpazīstamību, šajā nolūkā jo īpaši pilnveidojot publicēto statistiku par to, ar kādiem pasākumiem ir nodrošināta izpilde attiecībā uz speciālistiem, kas sniedz konsultācijas par nodokļiem un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu; |
| --- | --- |

122.

| 123. | uzsver, ka ir nepieciešama lielāka kontrole, pārraudzība un koordinācija starp valstu sertifikācijas shēmām attiecībā uz starpniekiem, kuri praktizē kā nodokļu profesionāļi Eiropas Savienībā; prasa dalībvalstīm atsaukt licences starpniekiem, ja ir pierādīts, ka tie aktīvi veicina vai nodrošina pārrobežu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nelikumīgu nodokļu plānošanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu; |
| --- | --- |

123.

| 124. | aicina Komisiju izvērtēt, vai kompetentās iestādes dalībvalstīs ir ievērojušas starpnieku licencēšanas procedūras, kas jau ir noteiktas Savienības tiesību aktos, piemēram, Kapitāla prasību direktīvā IV; |
| --- | --- |

124.

| 125. | prasa pieņemt metodiku, saskaņā ar kuru jurista profesionālais noslēpums neietekmē pienācīgu ziņošanu par aizdomīgiem darījumiem vai citām potenciāli nelikumīgām darbībām, neskarot Eiropas Savienības Pamattiesību hartā garantētās tiesības un krimināltiesību pamatprincipus, vai uzlabot pašreizējo metodiku līdzvērtīgā veidā; |
| --- | --- |

125.

| 126. | aicina dalībvalstis ieviest antistimulus ES reģistrētiem starpniekiem darboties jurisdikcijās, kas minētas ES nesadarbīgo jurisdikciju sarakstā un ES sarakstā ar valstīm ar stratēģiskām nepilnībām AML/CFT režīmos, piemēram, izslēdzot tos no publiskā iepirkuma konkursiem; turklāt aicina Komisiju veikt ietekmes novērtējumu par iespēju aizliegt ES reģistrētiem starpniekiem darboties jurisdikcijās, kas iekļautas ES nesadarbīgo jurisdikciju sarakstā un ES sarakstā ar valstīm ar stratēģiskām nepilnībām AML/CFT režīmos; |
| --- | --- |

126.

| 127. | uzsver, ka labākai starptautiskai sadarbībai ir vajadzīgs, lai revīzijas un grāmatvedības prasības būtu saskaņotas globālā līmenī, jo tad grāmatvedības un revīzijas uzņēmumi atturētos no līdzdalības nelikumīgās nodokļu struktūrās; šajā sakarā uzskata, ka par efektīvu instrumentu būtu jāuzskata starptautisko grāmatvedības standartu labāka īstenošana; |
| --- | --- |

127.

4.1.   Bankas

| 128. | mudina visas dalībvalstis ņemt vērā ieteikumus, kas iekļauti AMLD IV, un izveidot banku kontu reģistru sistēmas vai elektroniskas datu izguves sistēmas, kuras nodrošinātu, ka FIU un kompetentajām iestādēm ir pieejama informācija par banku kontiem; iesaka apsvērt iespēju ieviest standartizētu un savstarpēji savienotu valstu bankas kontu reģistru ar visiem kontiem, kas sasaistīti ar juridiskām vai fiziskām personām, lai šī informācija būtu viegli pieejama kompetentajām iestādēm un finanšu ziņu vākšanas vienībām; |
| --- | --- |

128.

| 129. | iesaka šādā kontu reģistrā ievadīt un publiskot statistiku par darījumiem ar nodokļu oāzēm un liela riska valstīm un sadalīt datus pa grupām, darījumus ar saistītām pusēm nošķirot no darījumiem ar nesaistītām pusēm, un pa atsevišķām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

129.

| 130. | atzīst, ka tika konstatēts, ka bankas bija iesaistītas četrās plašās darbībās, proti, ārzonas struktūru nodrošināšanā un pārvaldībā, bankas kontu atvēršanā ārzonas vienībām, citu finanšu produktu nodrošināšanā un korespondentbankas pakalpojumu sniegšanā (14); uzsver, ka ir svarīgi tiesību aktus par korespondentbanku pakalpojumiem padarīt skaidrākus un stingrākus attiecībā uz līdzekļu pārvedumiem uz ārzonas jurisdikcijām, kuras nesadarbojas, paredzot pienākumu pārtraukt darbību, ja nav sniegta informācija par īpašniekiem; |
| --- | --- |

130.

| 131. | prasa stingri piemērot iedarbīgas sankcijas bankām, paredzot iespēju uz laiku apturēt banku licences derīgumu vai anulēt licenci tām finanšu iestādēm, par kurām ir pierādīts, ka tās veicina vai nodrošina nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas vai agresīvu nodokļu plānošanu; |
| --- | --- |

131.

| 132. | uzsver labākas koordinācijas nozīmi starp banku galvenajiem birojiem un filiālēm gan ES iekšienē, gan ar trešām valstīm, lai nodrošinātu pilnīgu atbilstību iekšējiem rīcības kodeksiem un tiesību aktiem par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu; |
| --- | --- |

132.

| 133. | uzsver, ka valsts banku uzraudzības pārbaudēm vajadzētu būt sistemātiskām un izlases veida pārbaudēm, lai nodrošinātu, ka visās bankās pilnībā būtu izpildīti noteikumi par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu; |
| --- | --- |

133.

| 134. | prasa piešķirt lielākas pilnvaras Eiropas Centrālajai bankai (ECB) un Eiropas Banku iestādei (EBI), lai tās regulāri varētu veikt (gan iepriekš pieteiktas, gan nepieteiktas) atbilstības pārbaudes visā ES banku nozarē, aizstājot pašreizējo pārbaužu sistēmu, kuras veic tikai tad, ja konkrētā lieta tiek izmeklēta vai ir tikusi publiskota; |
| --- | --- |

134.

| 135. | prasa izvērtēt, vai būtu lietderīgi pilnvarot uzraudzības iestādi veikt bankas izmeklēšanu gadījumos, kad konta īpašnieks ir anonīms; |
| --- | --- |

135.

| 136. | atzinīgi vērtē jau sagatavoto analīzi par riska un citiem faktoriem, kas var vājināt ES finanšu sistēmu; vērš uzmanību uz to, ka ir svarīgi noteikt, kādas jaunas tehnoloģijas un jaunus finanšu produktus potenciāli varētu izmantot kā līdzekli nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai; prasa, pamatojoties uz šo analīzi, noteikumus par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu iekļaut visos jaunos priekšlikumos, kuri pievēršas šādām jaunām tehnoloģijām, tostarp finanšu tehnoloģijai; |
| --- | --- |

136.

| 137. | aicina pēc Nīderlandes parauga izstrādāt baņķiera zvērestu, kas būtu sektora brīvprātīga apņemšanās nesadarboties ar nodokļu oāzēm; |
| --- | --- |

137.

4.2.   Juristi

| 138. | norāda, ka dienesta noslēpumu nedrīkst izmantot, lai aizsargātu vai piesegtu nelikumības vai censtos pārkāpt likuma garu; norāda, ka jurista profesionālajam noslēpumam nebūtu jāietekmē pienācīga ziņošana par aizdomīgiem darījumiem vai citām potenciāli nelikumīgām darbībām, neskarot Eiropas Savienības Pamattiesību hartā garantētās tiesības un krimināltiesību pamatprincipus; aicina dalībvalstis izstrādāt vadlīnijas par to, kā interpretēt un piemērot juridiskās konfidencialitātes principu profesionāļiem, un ierasto juridisko konsultāciju sniegšanu skaidri nošķirt no darbībām, ko veic juristi, kuri sniedz finanšu pakalpojumus; |
| --- | --- |

138.

| 139. | uzsver, ka atsevišķos gadījumos, kas skar sabiedriskās kārtības aizsardzību, juristiem, kuri sniedz citus pakalpojumus, kas nav šai profesijai raksturīgie aizstāvības, juridiskās pārstāvības vai juridisko konsultāciju pakalpojumi, var noteikt par pienākumu darīt varasiestādēm zināmu viņu rīcībā esošo informāciju; |
| --- | --- |

139.

| 140. | uzsver, ka juristiem, kas sniedz konsultācijas klientiem, vajadzētu būt juridiski līdzatbildīgiem, ja viņi izstrādā ar likumu sodāmus plānus, kā izvairīties no nodokļu maksāšanas un veikt agresīvu nodokļu plānošanu, un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas shēmas; norāda, ka tad, kad viņi piedalās krāpšanā, viņiem sistemātiski ir jāpiemēro gan kriminālsodi, gan disciplināri pasākumi; |
| --- | --- |

140.

4.3.   Grāmatvedība

| 141. | uzsver, ka labākai starptautiskai sadarbībai ir vajadzīgs, lai revīzijas un grāmatvedības prasības būtu labāk koordinētas globālā līmenī, tomēr ievērojot tādus Eiropas principus kā demokrātiskā leģitimitāte, pārredzamība, pārskatatbildība un integritāte, lai tādējādi panāktu, ka grāmatvedības un revīzijas uzņēmumi un individuāli konsultanti atturētos plānot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, agresīvu nodokļu plānošanu vai nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas struktūras; prasa pienācīgi īstenot nesen pieņemto revīzijas tiesību aktu paketi (15) un Eiropas Revīzijas pārraudzības struktūru komiteju (CEAOB) kā jaunu sistēmu sadarbībai starp valstu revīzijas pārraudzības iestādēm ES līmenī ar mērķi stiprināt ES mēroga revīziju uzraudzību; šajā sakarā uzskata, ka, lai nodrošinātu ES pārredzamības un pārskatatbildības standartu ievērošanu, par efektīvu instrumentu būtu jāuzskata starptautisko grāmatvedības standartu labāka īstenošana; |
| --- | --- |

141.

| 142. | norāda, ka definīcijai, ar kuru ES pašlaik ir noteikts, ko nozīmē uzņēmumu grupas veidošanai vajadzīgā kontrole, būtu jāattiecas uz grāmatvedības uzņēmumiem, kurus vieno uzņēmumu tīkls ar juridiski saistošiem līgumattiecību mehānismiem, kas paredz, ka tiem ir kopīgs nosaukums vai tirgvedība, profesionālie standarti, klienti, atbalsta dienesti, finansējums vai profesionālās darbības apdrošināšanas mehānismi, kā minēts Direktīvā 2013/34/ES (16) par gada finanšu pārskatiem; |
| --- | --- |

142.

| 143. | aicina Komisiju nākt klajā ar likumdošanas priekšlikumu, ar ko grāmatvedības uzņēmumus nošķir no finanšu vai nodokļu pakalpojumu sniedzējiem un ar ko nosaka visus konsultāciju pakalpojumus, tostarp nodokļu konsultantiem piemērojamus Savienības noteikumus par nesaderību, lai nepieļautu, ka tie konsultē gan publiskās ieņēmumu iestādes, gan nodokļu maksātājus, un lai nepieļautu citus interešu konfliktus; |
| --- | --- |

143.

4.4.   Trasti, fiduciāri un līdzīgiem juridiskiem veidojumi

| 144. | stingri nosoda trastu, fiduciāru un līdzīgu juridisku veidojumu ļaunprātīgu izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai; tādēļ prasa paredzēt skaidrus noteikumus, kas ļauj vieglāk uzreiz identificēt faktiskās īpašumtiesības, un cita starpā arī noteikt, ka trasta pastāvēšana ir jāapliecina ar rakstisku dokumentu un ka trastam ir jābūt reģistrētam dalībvalstī, kurā tas dibināts, tiek pārvaldīts vai veic savu darījumdarbību; |
| --- | --- |

144.

| 145. | prasa izveidot standartizētus, regulāri atjauninātus, publiski pieejamus un starpsavienotus faktisko īpašnieku reģistrus ES līmenī par visiem dalībniekiem komerciālos un nekomerciālos trastos, fiduciāros, fondos un līdzīgos juridiskos veidojumos, lai tādējādi radītu pamatu globālam reģistram; |
| --- | --- |

145.

| 146. | ES trastu reģistrā būtu jāiekļauj:






  a) | ziņas par pilnvarniekiem, norādot katra pilnvarnieka vārdu, uzvārdu (nosaukumu) un adresi un arī visu to personu vārdus, uzvārdus (nosaukumus) un adreses, kuru uzdevumā pilnvarnieki strādā; |
| --- | --- | --- |

146.

a)

ziņas par pilnvarniekiem, norādot katra pilnvarnieka vārdu, uzvārdu (nosaukumu) un adresi un arī visu to personu vārdus, uzvārdus (nosaukumus) un adreses, kuru uzdevumā pilnvarnieki strādā;

| b) | uzticības pilnvarojuma akts (trasta līgums); |
| --- | --- |

b)

uzticības pilnvarojuma akts (trasta līgums);

| c) | visi neoficiālie norādījumi (novēlējumu vēstules); |
| --- | --- |

c)

visi neoficiālie norādījumi (novēlējumu vēstules);

| d) | dibinātāja vārds, uzvārds (nosaukums) un adrese; |
| --- | --- |

d)

dibinātāja vārds, uzvārds (nosaukums) un adrese;

| e) | personas, kas nodrošina izpildi, un tām dotie norādījumi; |
| --- | --- |

e)

personas, kas nodrošina izpildi, un tām dotie norādījumi;

| f) | trasta gada pārskati; |
| --- | --- |

f)

trasta gada pārskati;

| g) | izsmeļoša informācija par visiem trasta sadalītajiem un piešķirtajiem līdzekļiem, norādot katra saņēmēja vārdu, uzvārdu (nosaukumu) un adresi; |
| --- | --- |

g)

izsmeļoša informācija par visiem trasta sadalītajiem un piešķirtajiem līdzekļiem, norādot katra saņēmēja vārdu, uzvārdu (nosaukumu) un adresi;

| h) | izvirzītie starpnieki, norādot katra starpnieka vārdu, uzvārdu (nosaukumu) un adresi; |
| --- | --- |

h)

izvirzītie starpnieki, norādot katra starpnieka vārdu, uzvārdu (nosaukumu) un adresi;

| 147. | aicina Komisiju izvērtēt, cik lielā mērā brīvostas un kuģu licencēšanu var ļaunprātīgi izmantot, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas, un vajadzības gadījumā nākt klajā ar atbilstošu priekšlikumu, lai mazinātu šādus riskus; |
| --- | --- |

147.

5.   
  Trešo valstu dimensija

| 148. | uzsver, ka ANO aizgādībā būtu jāuzlabo globālā sadarbība attiecībā uz nodokļu jomu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas jautājumiem, jo šīm darbībām ir starptautisks raksturs; uzsver, ka tikai saskaņoti un globāli atbildes pasākumi nodrošinās efektīvus risinājumus, pamatojoties uz sadarbību, un prasa, lai ES kļūtu par dzinējspēku, kas veicina taisnīgas globālās nodokļu sistēmas tapšanu; uzsver, ka ES rīcība starptautiskā līmenī būs efektīva un pārliecinoša tikai tādā gadījumā, ja neviena ES dalībvalsts vai aizjūras zeme vai teritorija (AZT) nedarbosies kā uzņēmumu ienākuma nodokļa oāze vai jurisdikcija, kas atbalsta slepenību; |
| --- | --- |

148.

| 149. | ar bažām norāda, ka ir liela sakarība starp pastkastītes uzņēmumu skaitu un nodokļu nolēmumiem, ko atsevišķu trešo valstu nodokļu jurisdikcijas noslēgušas ar ES dalībvalstīm; atzinīgi vērtē automātisko informācijas apmaiņu starp ES dalībvalstīm par tajās pieņemtajiem nodokļu nolēmumiem; tomēr pauž bažas par to, ka dažas dalībvalstis vai dažas dalībvalstu nodokļu oāžu teritorijas izdod “mutvārdu nodokļu nolēmumus”, lai apietu šo prasību; aicina Komisiju pamatīgāk izmeklēt šo praksi; |
| --- | --- |

149.

| 150. | uzsver, ka ES vajadzētu pārskatīt savus tirdzniecības, ekonomikas un citus attiecīgos divpusējos nolīgumus ar Šveici, tos pielāgojot ES nodokļu krāpniecības apkarošanas politikai, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanas tiesību aktiem un tiesību aktiem par terorisma finansēšanu, lai novērstu nopietnos trūkumus Šveices uzraudzības sistēmā, kurai raksturīga iekšējas banku darbības slepenības politikas turpināšanās, ārzonas struktūru izveide visā pasaulē, tas, ka krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas neuzskata par kriminālnoziegumu, nepietiekama uzraudzība, vāja pašregulācija atbildīgajiem subjektiem un agresīva kriminālvajāšana un iebaidīšana pret trauksmes cēlējiem; |
| --- | --- |

150.

| 151. | uzskata, ka ES ar Komisijas starpniecību vajadzētu paust tikai vienu viedokli sarunās par nodokļu nolīgumiem ar trešām valstīm, nevis turpināt divpusējo sarunu praksi, kuras rezultāti nav pārāk optimāli; uzskata, ka ES tāda pati pieeja būtu jāizmanto sarunās par turpmākajiem brīvās tirdzniecības, partnerības un sadarbības nolīgumiem, iekļaujot labas nodokļu pārvaldības klauzulas, pārredzamības prasības un noteikumus par noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu; |
| --- | --- |

151.

| 152. | uzsver, ka ir svarīgi stiprināt KKUINB nodokļu apiešanas novēršanas noteikumus, lai izbeigtu transfertcenu noteikšanu trešo valstu jurisdikcijām, kā rezultātā Savienībā uzņēmumiem samazinās nodokļa bāze; |
| --- | --- |

152.

| 153. | jo īpaši uzskata, ka, veicot sarunas par turpmākajiem tirdzniecības vai partnerības nolīgumiem vai pārskatot spēkā esošos nolīgumus, tajos būtu jāiekļauj saistoša klauzula par nodokļu nosacījumu, tostarp par ESAO BEPS rīcības plāna starptautisko standartu un FATF ieteikumu ievērošanu; |
| --- | --- |

153.

| 154. | pieprasa sarunās par nākamo tirdzniecības vai partnerattiecību nolīgumu sadaļām “Investīcijas” vai “Finanšu pakalpojumi” pamatoties uz pozitīvā saraksta principu, tā nodrošinot, ka Savienības un trešās valsts nolīguma straujāka īstenošana un liberalizācija ir izdevīga tikai darījumdarbības attīstībai vajadzīgiem finanšu sektoriem, reālajai ekonomikai un mājsaimniecībām; |
| --- | --- |

154.

| 155. | prasa ieviest stingrus izpildes pasākumus attiecībā uz visiem starptautiskajiem nolīgumiem par informācijas apmaiņu starp nodokļu iestādēm un tādējādi panākt, ka tos pienācīgi īsteno visas jurisdikcijas un ka par šo nolīgumu neizpildi tiek automātiski piemērotas efektīvas, atturošas un proporcionālas sankcijas; |
| --- | --- |

155.

| 156. | uzsver, ka ir svarīgi panākt pilnīgu un efektīvu savstarpību saistībā ar, piemēram, Ārvalstu konta nodokļa atbilstības akta (FATCA) nolīgumu un citiem līdzīgiem nolīgumiem; |
| --- | --- |

156.

| 157. | aicina dalībvalstis savas tiešās attiecības ar konkrētām valstīm izmantot kā iespēju veikt nepieciešamos pasākumus, lai izdarītu spiedienu uz attiecīgo valstu aizjūras zemēm un teritorijām (AZT) (17) un tālākajiem reģioniem (18), kuri neievēro starptautiskos standartus attiecībā uz sadarbību nodokļu jomā, pārredzamību un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu; uzskata, ka ES prasības par pārredzamību un uzticamības pārbaudi būtu faktiski jāpiemēro šajās teritorijās; |
| --- | --- |

157.

| 158. | uzsver, cik svarīgi ir precīzi definēt “ārzonas jurisdikciju”, “aizjūras zemi” un “tālāko reģionu (TR)”, jo katrs no šiem terminiem attiecas uz dažādām tiesību sistēmām, praksēm un režīmiem; uzsver nepieciešamību cīnīties pret visa veida krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas neatkarīgi no tā, kur tas notiek; norāda, ka pašreizējie režīmi tālākajiem reģioniem piemēro Savienības tiesību aktus un ievēro Savienības un starptautiskos standartus un ka to īpašais statuss ir noteikts LESD 349. pantā un apliecināts Eiropas Savienības Tiesas Lēmumā C132/14 (19); |
| --- | --- |

158.

| 159. | uzskata, ka privātuma un datu aizsardzības tiesību aktu ļaunprātīgu izmantošanu nevar izmantot, lai pārkāpumu veicējus pasargātu no likuma bardzības; |
| --- | --- |

159.

| 160. | pieprasa globālu samitu par cīņu pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu, krāpšanos ar nodokļiem un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, jo šāda sanāksme ir vajadzīga, lai izbeigtu finanšu nozares slepenību, uzlabotu starptautisko sadarbību un piespiestu trešās valstis, jo īpaši to finanšu centrus, ievērot globālos standartus, un prasa Komisijai sarīkot šādu samitu; |
| --- | --- |

160.

| 161. | aicina Komisiju izvērtēt visas izmaksas un ieguvumus un iespējamo ietekmi, kas rastos, ja būtu uzlikti lieli nodokļi kapitāla repatriācijai no trešām valstīm, kur ir mazi nodokļi; aicina Komisiju un Padomi izvērtēt noteikumus par atliktu nodokļa maksāšanu ASV, iespējamo nodokļu amnestiju, par ko paziņojusi jaunā ASV administrācija, un potenciālo starptautiskās sadarbības vājināšanu; |
| --- | --- |

161.

| 162. | uzsver, ka liela nozīme ir tam, lai divpusējā informācijas apmaiņa starp trešām valstīm un ES finanšu ziņu vākšanas vienībām kļūtu labāka; |
| --- | --- |

162.

| 163. | atgādina, ka joprojām maz līdzekļu tiek atvēlēts, lai atbalstītu iekšzemes resursu izmantošanu, un mudina Komisiju palīdzēt jaunattīstības valstīm cīnīties pret nodokļu apiešanu un sniegt šo valstu nodokļu iestādēm lielāku finansiālo un tehnisko palīdzību, tā pildot Adisabebas rīcības programmā noteiktās saistības; |
| --- | --- |

163.

Jaunattīstības valstis

| 164. | prasa ES ņemt vērā jaunattīstības valstu īpašās juridiskās iezīmes un attiecīgo neaizsargātību, piemēram, spēju trūkumu iestādēm, kurām ir pienākums cīnīties pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu; uzsver, ka nepieciešami pienācīgi pārejas periodi jaunattīstības valstīm, kurām nav spēju vākt, pārvaldīt un dalīties ar vajadzīgo informāciju automātiskas informācijas apmaiņas kontekstā; |
| --- | --- |

164.

| 165. | vērš uzmanību uz to, ka, plānojot pasākumus un izstrādājot politiku cīņai pret nodokļu apiešanu, valsts, ES un starptautiskā līmenī īpaša uzmanība būtu jāpievērš situācijai jaunattīstības valstīs, sevišķi vismazāk attīstītajās valstīs, kuras no uzņēmumu īstenotās nodokļu apiešanas cieš visvairāk un kurām parasti ir ļoti šaura nodokļu bāze un zema nodokļu ieņēmumu attiecība pret IKP; uzsver, ka ar šādiem pasākumiem un politikas nostādnēm būtu jāpalīdz valsts sektoram gūt ieņēmumus, kas atbilst valsts teritorijā radītās pievienotās vērtības apjomam, un tādējādi nodrošināt attiecīgo valstu spēju pienācīgi finansēt savu attīstības stratēģiju; |
| --- | --- |

165.

| 166. | prasa Komisijai sadarbībā ar Āfrikas Savienību (ĀS) panākt, ka Āfrikas Savienības Konvencijā par pasākumiem, kas veicami, lai nepieļautu un apkarotu korupciju, ir likts uzsvars uz nelikumīgu finanšu plūsmu apkarošanas pasākumiem; |
| --- | --- |

166.

| 167. | prasa ES un tās dalībvalstīm šajā jomā panākt spēcīgāku politikas konsekvenci attīstībai un atkārtoti prasa izanalizēt, kādas plašākas sekas varētu būt valstu un ES nodokļu politikai, lai tādējādi izvērtētu ietekmi uz jaunattīstības valstīm saistībā ar pieņemtiem nodokļu nolīgumiem un ekonomisko partnerattiecību nolīgumiem; |
| --- | --- |

167.

| 168. | aicina dalībvalstis sarunās par nodokļu konvencijām pienācīgi nodrošināt taisnīgu attieksmi pret jaunattīstības valstīm, ņemot vērā attiecīgo valstu īpašo situāciju, kā arī garantēt nodokļu uzlikšanas tiesību taisnīgu sadali starp izcelsmes valstīm un rezidences vietas valstīm; šajā sakarā aicina ievērot ANO nodokļu paraugkonvenciju un nodrošināt ar nodokļu konvenciju saistītā sarunu procesa pārredzamību; |
| --- | --- |

168.

| 169. | prasa lielāku starptautisko atbalstu sniegt jaunattīstības valstīm cīņai pret korupciju un slepenību, kas sekmē nelikumīgas finanšu plūsmas; uzsver, ka cīņai pret nelikumīgām finanšu plūsmām ir vajadzīga cieša starptautiskā sadarbība, kā arī attīstīto valstu un jaunattīstības valstu saskaņota rīcība ar privātā sektora un pilsoniskās sabiedrības līdzdalību; uzsver, ka ir jāpalīdz vairot nodokļu iestāžu veiktspēju un veicināt zināšanu nodošanu partnervalstīs; |
| --- | --- |

169.

| 170. | prasa publiskā sektora palīdzību attīstībai galvenokārt novirzīt mērķim ieviest atbilstošu tiesisko regulējumu un nostiprināt nodokļu pārvaldību un iestādes, kas atbildīgas par nelikumīgu finanšu plūsmu apkarošanu; prasa šo palīdzību sniegt kā tehniskās kompetences pārnesi attiecībā uz resursu pārvaldību, finanšu informāciju un korupcijas novēršanas noteikumiem; |
| --- | --- |

170.

| 171. | pauž nožēlu par to, ka pašreizējā ESAO Nodokļu komiteja nav pietiekami iekļaujoša; atgādina savu nostāju (20) par labi aprīkotas un ar pietiekamiem papildu resursiem apgādātas globālas iestādes izveidi ANO ietvaros, nodrošinot, ka visas valstis uz vienlīdzīgiem pamatiem var piedalīties globālās nodokļu politikas izstrādē un reformēšanā; |
| --- | --- |

171.

| 172. | pauž nožēlu, ka par līdzdalību ESAO Pasaules forumā par pārredzamības un informācijas apmaiņas jautājumiem nodokļu jomā jaunattīstības valstīm nākas maksāt, lai tās neuzskatītu par jurisdikcijām, kas nesadarbojas, un ka minētajā forumā šo valstu prakse tiek vērtēta pēc kritērijiem, kuru noteikšanā tās nav varējušas pilntiesīgi piedalīties; |
| --- | --- |

172.

| 173. | uzsver, ka reģionālo organizāciju darbībai un reģionālajai sadarbībai ir izšķiroša nozīme, lai pārrobežu mērogā īstenotu nodokļu revīziju, ievērojot subsidiaritātes principu un papildināmības principu; aicina kopīgi izstrādāt nodokļu paraugkonvenciju, kas palīdzētu izskaust nodokļu dubulto uzlikšanu un līdz ar to arī ļaunprātīgu izmantošanu; atgādina, ka šajā nolūkā būtiska būs dažādu informācijas dienestu sadarbība un savstarpēja informācijas apmaiņa; |
| --- | --- |

173.

| 174. | atgādina, ka nodokļu oāzes izlaupa pasaules dabas resursus, sevišķi jaunattīstības valstu dabas resursus; prasa ES atbalstīt jaunattīstības valstis cīņā pret korupciju, noziedzīgām darbībām, krāpšanos ar nodokļiem un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu; prasa Komisijai ar sadarbību un informācijas apmaiņu palīdzēt šīm valstīm apkarot nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas pārskaitīšanu uz nodokļu oāzēm un bankām, kuru darbības pamatā ir slepenība; pieprasa visām šīm valstīm ievērot pasaulē pieņemtos standartus, kas noteikti attiecībā uz automātisku informācijas apmaiņu par bankas kontiem; |
| --- | --- |

174.

| 175. | aicina Komisiju topošajā nolīgumā par ES un ĀKK valstu attiecībām pēc 2020. gada iekļaut noteikumus par cīņu pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, krāpšanos ar nodokļiem un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu; |
| --- | --- |

175.

| 176. | prasa Komisijai nekavējoties noteikt papildu pasākumus saskaņā ar ES tiesību aktiem par konfliktu zonās iegūtiem izrakteņiem; uzsver, ka ar papildu pasākumiem ir jānosaka vienota pieeja, kas stiprinātu pastāvīgo dialogu ar valstīm, kurām ir lieli attiecīgo izrakteņu krājumi, un tādējādi veicinātu starptautisko uzticamības pārbaudes un pārredzamības standartu (piemēram, ESAO vadlīnijās noteikto standartu) ievērošanu; |
| --- | --- |

176.

| 177. | uzskata, ka starptautiskajai sabiedrībai, arī parlamentiem, būtu jādara viss iespējamais, lai ieviestu efektīvu un pārredzamu politiku attiecībā uz nodokļiem un tirdzniecību; prasa panākt, lai ESAO, G20, G8, G77, Āfrikas Savienības, Pasaules Bankas, Starptautiskā Valūtas fonda (SVF) un Āfrikas Attīstības bankas (ADB) rīcība starptautiskā līmenī būtu konsekventāka un labāk saskaņota; |
| --- | --- |

177.

6.   
  Trauksmes cēlēji

| 178. | pauž bažas par to, ka trauksmes cēlēju saukšana pie atbildības slepenības saglabāšanas nolūkā var atturēt no ļaunprātīgu darbību atklāšanas; uzsver, ka aizsardzība būtu jāizstrādā tā, lai aizsargātu tos, kas rīkojas sabiedrības interesēs, un novērstu trauksmes cēlēju apklusināšanu, vienlaikus ņemot vērā uzņēmumu likumīgās tiesības; |
| --- | --- |

178.

| 179. | aicina Komisiju pēc iespējas drīzāk pabeigt rūpīgu novērtējumu par iespējamo juridisko pamatu turpmākai rīcībai ES līmenī un vajadzības gadījumā iesniegt visaptverošus tiesību aktus, kas aptver gan publisko, gan privāto sektoru, tostarp instrumentus trauksmes cēlēju atbalstīšanai, lai nodrošinātu efektīvu aizsardzību un pienācīgu finansiālo palīdzību pēc iespējas ātrāk; izvirza argumentu, ka trauksmes cēlējiem ir jābūt tiesībām ziņot anonīmi, vai iesniegt sūdzības prioritārā kārtā, izmantojot attiecīgo organizāciju iekšējos ziņošanas mehānismus vai kompetentas iestādes, un papildus tam viņiem ir jābauda aizsardzība neatkarīgi no ziņošanas kanāla izvēles; |
| --- | --- |

179.

| 180. | iesaka Komisijai izvērtēt labākās prakses piemērus no trauksmes cēlēju programmām, kas jau tiek īstenotas citās pasaules valstīs, un rīkot sabiedrisko apspriešanu, lai uzklausītu ieinteresēto personu viedokli par ziņošanas mehānismiem; |
| --- | --- |

180.

| 181. | uzsver pētnieciskās žurnālistikas nozīmi un aicina Komisiju raudzīties, lai sagatavotajā priekšlikumā pētnieciskajiem žurnālistiem būtu noteikta tāda pati aizsardzība kā trauksmes cēlējiem; |
| --- | --- |

181.

| 182. | uzskata, ka darba devēji būtu jāmudina ieviest iekšējās ziņošanas procedūras un ka katrā organizācijā vajadzētu būt vienai par šādu ziņojumu saņemšanu atbildīgai personai; uzskata, ka darbinieku pārstāvji būtu jāiesaista šādas atbildīgās personas iecelšanā; iesaka ES iestādēm rādīt priekšzīmi, ātri izveidojot iekšēju trauksmes cēlēju aizsardzības sistēmu; |
| --- | --- |

182.

| 183. | uzsver, ka ir svarīgi veicināt darbinieku un citu personu izpratni par trauksmes cēlēju rīcības pozitīvo lomu un par spēkā esošo trauksmes celšanas tiesisko regulējumu; mudina dalībvalstis īstenot izpratnes veicināšanas kampaņas; uzskata, ka ir jāievieš pasākumi, kas aizsargā no jebkādām represīvām un destabilizējošām darbībām, kuras vērstas pret trauksmes cēlējiem, un ka ir jāpanāk, lai viņiem nodarītais kaitējums tiktu pilnībā kompensēts; |
| --- | --- |

183.

| 184. | aicina Komisiju izstrādāt instrumentus, ar ko galvenokārt nodrošināt trauksmes cēlēju aizsardzību no nepamatotas kriminālvajāšanas, ekonomiskām sankcijām un diskriminācijas, un šajā sakarībā aicina izveidot vispārēju fondu, to daļēji finansējot ar atgūtajiem līdzekļiem vai soda naudām, lai sniegtu pienācīgu finansiālu atbalstu trauksmes cēlējiem, kuru izdzīvošana ir apdraudēta, jo viņi ir ziņojuši par svarīgiem faktiem; |
| --- | --- |

184.

7.   
  Iestāžu sadarbība

7.1.   Sadarbība ar Izmeklēšanas komiteju par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju, nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (PANA)

| 185. | atkārtoti norāda, ka ir svarīgi ievērot lojālas sadarbības principu starp ES iestādēm; |
| --- | --- |

185.

| 186. | uzskata, ka informācijas apmaiņa starp ES iestādēm būtu jāpastiprina, jo īpaši attiecībā uz atbilstošu informāciju, kas ir jādara pieejama izmeklēšanas komitejām; |
| --- | --- |

186.

| 187. | pauž nožēlu, ka Padome, tās Rīcības kodeksa grupa uzņēmējdarbības nodokļu jautājumos un dažas dalībvalstis neizrādīja lielu gatavību reaģēt uz PANA komitejas pieprasījumiem sadarboties; uzskata, ka lielāks dalībvalstu atbalsts ir būtisks, lai varētu apvienot centienus un sasniegt labākus rezultātus; uzņemas ar regulārām uzklausīšanām pārraudzīt to, kā un cik veiksmīgi darbojas Rīcības kodeksa grupa uzņēmējdarbības nodokļu jautājumos; aicina Komisiju līdz 2018. gada vidum saskaņā ar LESD 116. pantu iesniegt likumdošanas priekšlikumu, ja dalībvalstis līdz tam laikam vēl nebūs apstiprinājušas Rīcības kodeksa grupas pilnvarojuma reformu; |
| --- | --- |

187.

| 188. | iebilst pret to, ka Parlamenta izmeklēšanas komitejai tikai daļēji bija pieejami pat tie dokumenti, kas jau ir nonākuši atklātībā; |
| --- | --- |

188.

| 189. | atgādina, ka 2015. gada decembrī ECOFIN padome aicināja Augsta līmeņa darba grupu nodokļu jautājumos nolemt, vai ir nepieciešams uzlabot vispārējo pārvaldību, pārredzamību un darba metodes, un pabeigt Rīcības kodeksa grupas reformu Nīderlandes prezidentūras laikā; atgādina, ka 2016. gada martā ECOFIN padome aicināja augsta līmeņa darba grupu pārskatīt jauno pārvaldību, pārredzamību un darba metodes, jo īpaši par lēmumu pieņemšanas procesa efektivitāti, tostarp saistībā ar plašas vienprātības noteikuma izmantošanu 2017. gadā; ar interesi gaida šo centienu rezultātus; |
| --- | --- |

189.

7.2.   Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesības

| 190. | uzsver, ka spēkā esošais tiesiskais regulējums par Eiropas Parlamenta izmeklēšanas komiteju darbību ir novecojis un nenodrošina vajadzīgos apstākļus, kādos Parlamenta izmeklēšanas tiesības var tikt faktiski īstenotas; |
| --- | --- |

190.

| 191. | uzsver, ka pilnvaru trūkums un ierobežota piekļuve dokumentiem ievērojami traucēja un aizkavēja izmeklēšanu, ņemot vērā izmeklēšanas pagaidu raksturu, un liedza iespēju pilnībā izvērtēt, vai ir pamats uzskatīt, ka ir pārkāpti ES tiesību akti; |
| --- | --- |

191.

| 192. | norāda, ka vairākām nesen izveidotām izmeklēšanas komitejām un īpašajām komitejām (tostarp PANA komitejai) Komisija un Padome atsevišķos gadījumos nav iesniegušas pieprasītos dokumentus, savukārt citos gadījumos pieprasītos dokumentus tās ir iesniegušas tikai ar lielu nokavēšanos; prasa ieviest pārskatatbildības mehānismu, kas nodrošinātu, ka izmeklēšanas komitejas vai īpašās komitejas pieprasītie dokumenti, kuriem tām ir tiesības piekļūt, nekavējoties tiek nosūtīti Parlamentam un ka Parlaments tos noteikti saņem; |
| --- | --- |

192.

| 193. | uzskata, ka tiesības veikt izmeklēšanu ir Parlamentam svarīga kompetences joma; prasa ES iestādēm stiprināt Parlamenta izmeklēšanas tiesības, pamatojoties uz Līguma 226. pantu; pauž stingru pārliecību, ka spēja nosūtīt pavēstes interesējošām personām un spēja piekļūt svarīgiem dokumentiem ir būtiski svarīga Parlamenta izmeklēšanas komiteju pienācīgai darbībai; |
| --- | --- |

193.

| 194. | uzsver, ka izpildvaras demokrātiskai kontrolei ir būtiski svarīgi, lai Parlamentam būtu ES dalībvalstu parlamentiem līdzvērtīgas izmeklēšanas pilnvaras; uzskata, ka šīs demokrātiskās kontroles pienākumu veikšanai Parlamentam ir jābūt pilnvarotam izsaukt lieciniekus un uzlikt viņiem par pienākumu ierasties un iesniegt dokumentus; uzskata, ka iespējai izmantot šīs tiesības ir vajadzīgs, lai dalībvalstis piekristu pret personām, kuras neierodas vai neiesniedz dokumentus, vērsties ar sankcijām, kas noteiktas valsts tiesiskajā regulējumā par valsts parlamenta veiktu izmeklēšanu; atkārtoti pauž atbalstu nostājai, kas izklāstīta 2012. gada priekšlikumā par šo jautājumu (21); |
| --- | --- |

194.

| 195. | apņemas izveidot pastāvīgu izmeklēšanas komiteju pēc ASV Kongresa parauga; |
| --- | --- |

195.

| 196. | aicina Parlamenta politiskās grupas lemt par pagaidu īpašās komitejas izveidi pašreizējā sasaukuma laikā, lai turpinātu PANA komitejas darbu un izmeklētu nesenos Paradīzes dokumentu atklājumus; |
| --- | --- |

196.

| 197. | prasa ģenerālsekretāram saskaņā ar Parlamenta Reglamenta 116.a panta 3. punktu, neskarot nevienu citu attiecīgo pasākumu, anulēt ilgtermiņa caurlaides ikvienam uzņēmumam, kurš ir atteicies ierasties pēc izmeklēšanas komitejas oficiāla uzaicinājuma; |
| --- | --- |

197.

| 198. | aicina dalībvalstis steidzami uzlabot Rīcības kodeksa grupas pārredzamību, pārskatatbildību un darba metožu efektivitāti; |
| --- | --- |

198.

| 199. | prasa Rīcības kodeksa grupai sagatavot publiski pieejamu gada ziņojumu, tajā norādot un aprakstot viskaitējošākos nodokļu pasākumus, ko dalībvalstis ir izmantojušas, un izklāstot arī to, kādi pretpasākumi ir īstenoti; |
| --- | --- |

199.

| 200. | prasa reformu, kas vajadzīga Rīcības kodeksa grupai uzņēmējdarbības nodokļu jautājumos, pabeigt tā, lai būtu nodrošināta pilnīga pārredzamība un lai reformas procesā būtu iesaistītas visas ES iestādes un pilsoniskā sabiedrība; prasa reformas rezultātā radikāli mainīt Rīcības kodeksa grupas pārvaldības struktūru un pārredzamību, arī grupas pilnvarojumu un reglamentu, tās lēmumu pieņemšanas procesus un kritērijus, pēc kuriem nosaka kaitējošus pasākumus, ko nodokļu jomā ir veikušas dalībvalstis; |
| --- | --- |

200.

7.3.   Citas iestādes

| 201. | kā pirmo soli atzinīgi vērtē vienotas neatkarīgas Eiropas Prokuratūras (EPPO) izveidi un aicina dalībvalstīm pievienoties šai iniciatīvai; |
| --- | --- |

201.

| 202. | prasa piešķirt Komisijai spēcīgākas izpildpilnvaras, lai nodrošinātu Savienības tiesību aktu efektīvu un konsekventu īstenošanu dalībvalstīs, un prasa Eiropas Parlamentam stingrākas pārbaudes pilnvaras; |
| --- | --- |

202.

| 203. | prasa Komisijā izveidot jaunu Savienības Nodokļu politikas vienotības un koordinācijas centru (TPCCC), lai novērstu sistēmiskus trūkumus sadarbībā starp kompetentajām iestādēm visā ES; |
| --- | --- |

203.

| 204. | prasa ievērojami pastiprināt FIU.net sadarbību Eiropola sistēmā un ierosina sasaistīt šīs darbības ar ierosināto TPCCC cerībā izveidot “nodokļu Eiropolu”, kas spētu gan koordinēt dalībvalstu nodokļu politikas pasākumus, gan stiprināt dalībvalstu iestādes, izmeklējot un atklājot nelikumīgas starptautiskās nodokļu shēmas; |
| --- | --- |

204.

| 205. | aicina dalībvalstis attiecībā uz Līgumu reformu atbalstīt nosacījumu, ka lēmumi nodokļu politikas jomā Padomē ir jāpieņem ar kvalificētu balsu vairākumu, īstenojot parasto likumdošanas procedūru; |
| --- | --- |

205.

o

o o

| 206. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu un izmeklēšanas komitejas nobeiguma ziņojumu Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

206.

---

(1)  OV L 113, 19.5.1995., 1. lpp.

(2)  OV L 166, 24.6.2016., 10. lpp.

(3)  OV C 366, 27.10.2017., 51. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0310.

(5)  OV C 399, 24.11.2017., 74. lpp.

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīva 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai (OV L 309, 25.11.2005., 15. lpp.).

(7)  Eiropas Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par uzņēmumu ienākuma nodokļa politikas pārredzamības, koordinācijas un konverģences veicināšanu Savienībā; Ieteikums A4.

(8)  Padomes 2011. gada 15. februāra Direktīva 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā un ar ko atceļ Direktīvu 77/799/EEK (OV L 64, 11.3.2011., 1. lpp.).

(9)  Eiropas Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par uzņēmumu ienākuma nodokļa politikas pārredzamības, koordinācijas un konverģences veicināšanu Savienībā; Ieteikums B5.

(10)  OV L 94, 28.3.2014., 65. lpp.

(11)  Eiropas Parlamenta 2015. gada 16. decembra rezolūcija ar ieteikumiem Komisijai par uzņēmumu ienākuma nodokļa politikas pārredzamības, koordinācijas un konverģences veicināšanu Savienībā; Pieņemtie teksti, ieteikums C3.

(12)  Skat. ziņojumu A8-0056/2017.

(13)  PANA komitejas uzklausīšana ar Brooke Harrington un citiem ekspertiem 2017. gada 24. janvārī.

(14)  “Panamas dokumenti: stāsts par to, kā pasaules bagātie un varenie slēpj savu naudu”, Obermayer un Obermaier, 2016.

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Direktīva 2014/56/ES, ar kuru groza Direktīvu 2006/43/EK, ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas (OV L 158, 27.5.2014., 196. lpp.), un Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regula (ES) Nr. 537/2014 par īpašām prasībām attiecībā uz obligātajām revīzijām sabiedriskas nozīmes struktūrās un ar ko atceļ Komisijas Lēmumu 2005/909/EK (OV L 158, 27.5.2014., 77. lpp.).

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/34/ES par noteiktu veidu uzņēmumu gada finanšu pārskatiem, konsolidētajiem finanšu pārskatiem un saistītiem ziņojumiem, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/43/EK un atceļ Padomes Direktīvas 78/660/EEK un 83/349/EEK (OV L 182, 29.6.2013., 19. lpp.).

(17)  Grenlande, Jaunkaledonija un piederīgās teritorijas, Francijas Polinēzija, Francijas Dienvidjūru un Antarktikas Zemes, Volisa un Futunas salas, Majota, Senpjēra un Mikelona, Aruba, Nīderlandes Antiļas (Bonaire, Kirasao, Saba, Sintēstatiusa, Sentmartēna), Angilja, Kaimanu salas, Folklenda salas, Dienviddžordžija un Dienvidsendviču salas, Montserrata, Pitkērna, Svētās Helēnas sala un piederīgās teritorijas, Britu Antarktikas teritorija, Britu Indijas okeāna teritorija, Tērksas un Kaikosas salas, Britu Virdžīnu salas un Bermuda.

(18)  Tālākie reģioni: Kanāriju salas, Reinjona, Francijas Gviāna, Martinika, Gvadelupa, Majota, Senmartēna, Azoru salas un Madeira.

(19)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/LV/TXT/HTML/?uri=CELEX:62014CJ0132&from=LV

(20)  Eiropas Parlamenta 2016. gada 6. jūlija rezolūcija par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem (Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0310).

(21)  OV C 264 E, 13.9.2013., 41. lpp.

---

| 11.10.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 369/156 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 369/156

---

P8_TA(2017)0495

Honkonga 20 gadus pēc tās nodošanas Ķīnai

Eiropas Parlamenta 2017. gada 13. decembra ieteikums Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos par Honkongu 20 gadus pēc tās nodošanas Ķīnai (2017/2204(INI))

(2018/C 369/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabala Pamatlikumu, kas tika pieņemts 1990. gada 4. aprīlī un stājās spēkā 1997. gada 1. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabala Pamatlikumu, kas tika pieņemts 1990. gada 4. aprīlī un stājās spēkā 1997. gada 1. jūlijā,

| — | ņemot vērā Apvienotās Karalistes valdības un Ķīnas Tautas Republikas valdības 1984. gada 19. decembra kopīgo deklarāciju par Honkongas jautājumu, kas pazīstama arī kā Ķīnas un Lielbritānijas kopīgā deklarācija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienotās Karalistes valdības un Ķīnas Tautas Republikas valdības 1984. gada 19. decembra kopīgo deklarāciju par Honkongas jautājumu, kas pazīstama arī kā Ķīnas un Lielbritānijas kopīgā deklarācija,

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2017. gada 26. aprīļa kopīgos ziņojumus “Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabals: 2016. gada ziņojums” (JOIN(2017)0016), Komisijas 2016. gada 25. aprīļa ziņojumu “Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabals: 2015. gada ziņojums” (JOIN(2016)0010) un Komisijas 2015. gada 24. aprīļa ziņojumu “Honkongas īpašās pārvaldes apgabals — 2014. gada ziņojums” (JOIN(2015)0012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2017. gada 26. aprīļa kopīgos ziņojumus “Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabals: 2016. gada ziņojums” (JOIN(2017)0016), Komisijas 2016. gada 25. aprīļa ziņojumu “Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabals: 2015. gada ziņojums” (JOIN(2016)0010) un Komisijas 2015. gada 24. aprīļa ziņojumu “Honkongas īpašās pārvaldes apgabals — 2014. gada ziņojums” (JOIN(2015)0012),

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2016. gada 22. jūnija kopīgo paziņojumu par ES jaunās stratēģijas par attiecībām ar Ķīnu elementiem (JOIN(2016)0030), Komisijas 2015. gada 14. oktobra paziņojumu “Tirdzniecība visiem. Ceļā uz atbildīgāku tirdzniecības un ieguldījumu politiku” (COM(2015)0497) un Padomes 2016. gada 18. jūlija secinājumus par ES stratēģiju attiecībām ar Ķīnu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2016. gada 22. jūnija kopīgo paziņojumu par ES jaunās stratēģijas par attiecībām ar Ķīnu elementiem (JOIN(2016)0030), Komisijas 2015. gada 14. oktobra paziņojumu “Tirdzniecība visiem. Ceļā uz atbildīgāku tirdzniecības un ieguldījumu politiku” (COM(2015)0497) un Padomes 2016. gada 18. jūlija secinājumus par ES stratēģiju attiecībām ar Ķīnu,

| — | ņemot vērā ES “vienas Ķīnas” politiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES “vienas Ķīnas” politiku,

| — | ņemot vērā ES un Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabala 1999. gada sadarbības nolīgumu muitas jomā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabala 1999. gada sadarbības nolīgumu muitas jomā (1),

| — | ņemot vērā Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabala pases turētājiem piešķirtās tiesības bez vīzas ieceļot Šengenas zonā un pārējā Eiropas Savienības teritorijā (2) un ES pilsoņu pases turētājiem piešķirtās tiesības bez vīzas ieceļot Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabalā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabala pases turētājiem piešķirtās tiesības bez vīzas ieceļot Šengenas zonā un pārējā Eiropas Savienības teritorijā (2) un ES pilsoņu pases turētājiem piešķirtās tiesības bez vīzas ieceļot Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabalā,

| — | ņemot vērā 1995. gadā sākto ES un Ķīnas dialogu par cilvēktiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1995. gadā sākto ES un Ķīnas dialogu par cilvēktiesībām,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Honkongu, jo īpaši 2016. gada 24. novembra rezolūciju par Ķīnā ieslodzītā izdevēja Gui Minhai lietu (3), 2016. gada 4. februāra rezolūciju par Honkongā bezvēsts pazudušo grāmatu izdevēju lietu (4), 2005. gada 15. decembra rezolūciju par Tibetu un Honkongu (5), 2003. gada 8. aprīļa rezolūciju par Komisijas Trešo un Ceturto gada ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam attiecībā uz Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabalu (6), 2002. gada 19. decembra rezolūciju par Honkongu (7), 2000. gada 26. oktobra rezolūciju par Komisijas un Padomes Pirmo un Otro gada ziņojumu Eiropas Parlamentam attiecībā uz Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabalu (8), 1998. gada 8. oktobra rezolūciju par Komisijas paziņojumu Padomei par Eiropas Savienību un Honkongu — stāvoklis pēc 1997. gada (9) un 1997. gada 10. aprīļa rezolūciju par stāvokli Honkongā (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Honkongu, jo īpaši 2016. gada 24. novembra rezolūciju par Ķīnā ieslodzītā izdevēja Gui Minhai lietu (3), 2016. gada 4. februāra rezolūciju par Honkongā bezvēsts pazudušo grāmatu izdevēju lietu (4), 2005. gada 15. decembra rezolūciju par Tibetu un Honkongu (5), 2003. gada 8. aprīļa rezolūciju par Komisijas Trešo un Ceturto gada ziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam attiecībā uz Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabalu (6), 2002. gada 19. decembra rezolūciju par Honkongu (7), 2000. gada 26. oktobra rezolūciju par Komisijas un Padomes Pirmo un Otro gada ziņojumu Eiropas Parlamentam attiecībā uz Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabalu (8), 1998. gada 8. oktobra rezolūciju par Komisijas paziņojumu Padomei par Eiropas Savienību un Honkongu — stāvoklis pēc 1997. gada (9) un 1997. gada 10. aprīļa rezolūciju par stāvokli Honkongā (10),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ķīnu, jo īpaši 2015. gada 16. decembra rezolūciju par ES un Ķīnas attiecībām (11) un 2013. gada 14. marta rezolūciju par ES un Ķīnas attiecībām (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ķīnu, jo īpaši 2015. gada 16. decembra rezolūciju par ES un Ķīnas attiecībām (11) un 2013. gada 14. marta rezolūciju par ES un Ķīnas attiecībām (12),

| — | ņemot vērā Reglamenta 113. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 113. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0382/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu (A8-0382/2017),

| A. | tā kā 1997. gada 1. jūlijā Apvienotā Karaliste nodeva Honkongas suverenitāti Ķīnas Tautas Republikai (ĶTR); |
| --- | --- |

A.

tā kā 1997. gada 1. jūlijā Apvienotā Karaliste nodeva Honkongas suverenitāti Ķīnas Tautas Republikai (ĶTR);

| B. | tā kā Ķīnas un Lielbritānijas 1984. gada kopīgajā deklarācijā ir garantēts un Honkongas Īpašā Pārvaldes Apgabala (ĪPA) 1990. gada Pamatlikumā ir paredzēts, ka Honkonga saglabās izpildvaras, likumdošanas un tiesu varas autonomiju un neatkarību 50 gadus pēc suverenitātes nodošanas Ķīnai; |
| --- | --- |

B.

tā kā Ķīnas un Lielbritānijas 1984. gada kopīgajā deklarācijā ir garantēts un Honkongas Īpašā Pārvaldes Apgabala (ĪPA) 1990. gada Pamatlikumā ir paredzēts, ka Honkonga saglabās izpildvaras, likumdošanas un tiesu varas autonomiju un neatkarību 50 gadus pēc suverenitātes nodošanas Ķīnai;

| C. | tā kā ES un Eiropas Parlaments joprojām stingri atbalsta principu “viena valsts, divas sistēmas” un augstu Honkongas autonomijas pakāpi Ķīnas satvarā; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES un Eiropas Parlaments joprojām stingri atbalsta principu “viena valsts, divas sistēmas” un augstu Honkongas autonomijas pakāpi Ķīnas satvarā;

| D. | tā kā ES un Honkonga katru gadu organizē augsta līmeņa sanāksmi, ko sauc par strukturēto dialogu un kas tika sākts 2005. gadā; tā kā 2016. gada 17. novembrī Briselē notika 10. ikgadējais strukturētais dialogs; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES un Honkonga katru gadu organizē augsta līmeņa sanāksmi, ko sauc par strukturēto dialogu un kas tika sākts 2005. gadā; tā kā 2016. gada 17. novembrī Briselē notika 10. ikgadējais strukturētais dialogs;

| E. | tā kā ES un Honkongas divpusējās attiecības kļūst aizvien ciešākas; tā kā ES ir Honkongas otrā lielākā tirdzniecības partnere pēc Ķīnas kontinentālās daļas un Honkonga ir ES 14. lielākā preču tirdzniecības partnere un svarīga pakalpojumu tirdzniecības partnere; tā kā turpmākās divpusējās attiecības varētu labvēlīgi ietekmēt Honkongai joprojām nepieciešamā ekonomikas dažādošana, cieša saikne ar jauno Zīda ceļu un lielāka integrācija ar Pērļu upes deltas reģionu; tā kā saskaņā ar ANO Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) sniegto informāciju Honkonga bija pasaulē otrais lielākais mērķtirgus ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES un Honkongas divpusējās attiecības kļūst aizvien ciešākas; tā kā ES ir Honkongas otrā lielākā tirdzniecības partnere pēc Ķīnas kontinentālās daļas un Honkonga ir ES 14. lielākā preču tirdzniecības partnere un svarīga pakalpojumu tirdzniecības partnere; tā kā turpmākās divpusējās attiecības varētu labvēlīgi ietekmēt Honkongai joprojām nepieciešamā ekonomikas dažādošana, cieša saikne ar jauno Zīda ceļu un lielāka integrācija ar Pērļu upes deltas reģionu; tā kā saskaņā ar ANO Tirdzniecības un attīstības konferences (UNCTAD) sniegto informāciju Honkonga bija pasaulē otrais lielākais mērķtirgus ārvalstu tiešajiem ieguldījumiem;

| F. | tā kā Honkongas aizsardzības politika un ārpolitika ir ĶTR valdības kompetencē; |
| --- | --- |

F.

tā kā Honkongas aizsardzības politika un ārpolitika ir ĶTR valdības kompetencē;

| G. | tā kā Pamatlikumā Honkongas ĪPA ir paredzētas tiesības organizēt pašai savas ārējās ekonomiskās attiecības un kļūt par starptautisku organizāciju dalībnieci; |
| --- | --- |

G.

tā kā Pamatlikumā Honkongas ĪPA ir paredzētas tiesības organizēt pašai savas ārējās ekonomiskās attiecības un kļūt par starptautisku organizāciju dalībnieci;

| H. | tā kā pat pēc 1997. gada 1. jūlija joprojām bija spēkā noslēgtie nolīgumi par pilsoniskajām, politiskajām, ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām un starptautiskie cilvēktiesību nolīgumi; tā kā ĶTR arī ir parakstījusi un ratificējusi starptautiskus nolīgumus, ar kuriem tiek garantētas šīs tiesības, un tādējādi ir atzinusi cilvēktiesību nozīmi un universālumu; tā kā Ķīna ir izveidojusi forumus dialogam ar ES un citiem starptautiskajiem partneriem par jautājumiem, kas saistīti ar tiesiskumu; |
| --- | --- |

H.

tā kā pat pēc 1997. gada 1. jūlija joprojām bija spēkā noslēgtie nolīgumi par pilsoniskajām, politiskajām, ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām un starptautiskie cilvēktiesību nolīgumi; tā kā ĶTR arī ir parakstījusi un ratificējusi starptautiskus nolīgumus, ar kuriem tiek garantētas šīs tiesības, un tādējādi ir atzinusi cilvēktiesību nozīmi un universālumu; tā kā Ķīna ir izveidojusi forumus dialogam ar ES un citiem starptautiskajiem partneriem par jautājumiem, kas saistīti ar tiesiskumu;

| I. | tā kā Honkonga ir locekle vai asociētā locekle vairāk nekā 20 starptautiskajās organizācijās, tostarp Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO), Starptautiskajā Valūtas fondā (SVF), Āzijas un Klusā okeāna valstu ekonomiskās sadarbības (APEC) forumā, Interpolā, Starptautisko norēķinu bankā (BIS), Āzijas Attīstības bankā (ADB), Āzijas Infrastruktūras investīciju bankā (AIIB), Starptautiskajā Olimpiskajā komitejā, Starptautiskajā Tirdzniecības palātā un Starptautiskajā Brīvo arodbiedrību konfederācijā; |
| --- | --- |

I.

tā kā Honkonga ir locekle vai asociētā locekle vairāk nekā 20 starptautiskajās organizācijās, tostarp Pasaules Tirdzniecības organizācijā (PTO), Starptautiskajā Valūtas fondā (SVF), Āzijas un Klusā okeāna valstu ekonomiskās sadarbības (APEC) forumā, Interpolā, Starptautisko norēķinu bankā (BIS), Āzijas Attīstības bankā (ADB), Āzijas Infrastruktūras investīciju bankā (AIIB), Starptautiskajā Olimpiskajā komitejā, Starptautiskajā Tirdzniecības palātā un Starptautiskajā Brīvo arodbiedrību konfederācijā;

| J. | tā kā Honkonga ir pievienojusies Starptautiskajam paktam par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR); |
| --- | --- |

J.

tā kā Honkonga ir pievienojusies Starptautiskajam paktam par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām (ICCPR);

| K. | tā kā Pamatlikumā ir iekļauti noteikumi, kas nodrošina cilvēktiesību un individuālo brīvību aizsardzību; |
| --- | --- |

K.

tā kā Pamatlikumā ir iekļauti noteikumi, kas nodrošina cilvēktiesību un individuālo brīvību aizsardzību;

| L. | tā kā Pamatlikuma 27. pantā ir garantēta vārda, preses un publicēšanās brīvība, kā arī pulcēšanās un biedrošanās brīvība un brīvība piedalīties gājienos un demonstrācijās; |
| --- | --- |

L.

tā kā Pamatlikuma 27. pantā ir garantēta vārda, preses un publicēšanās brīvība, kā arī pulcēšanās un biedrošanās brīvība un brīvība piedalīties gājienos un demonstrācijās;

| M. | tā kā Pamatlikuma 45. un 68. pantā ir paredzēts, ka Likumdošanas padomes vadītājs un visi locekļi būtu jāievēlē vispārējās vēlēšanās; |
| --- | --- |

M.

tā kā Pamatlikuma 45. un 68. pantā ir paredzēts, ka Likumdošanas padomes vadītājs un visi locekļi būtu jāievēlē vispārējās vēlēšanās;

| N. | tā kā ĶTR Valsts padome 2014. gada 10. jūnijā izdeva balto grāmatu par politikas “viena valsts, divas sistēmas” īstenošanu Honkongā, uzsverot, ka Honkongas ĪPA autonomija ir pilnībā atkarīga no ĶTR centrālās valdības sniegtas atļaujas; |
| --- | --- |

N.

tā kā ĶTR Valsts padome 2014. gada 10. jūnijā izdeva balto grāmatu par politikas “viena valsts, divas sistēmas” īstenošanu Honkongā, uzsverot, ka Honkongas ĪPA autonomija ir pilnībā atkarīga no ĶTR centrālās valdības sniegtas atļaujas;

| O. | tā kā Honkongas tradicionāli atvērtā sabiedrība ir ļāvusi attīstīties patiesai un neatkarīgai pilsoniskajai sabiedrībai, kas aktīvi un konstruktīvi piedalās ĪPA sabiedriskajā dzīvē; |
| --- | --- |

O.

tā kā Honkongas tradicionāli atvērtā sabiedrība ir ļāvusi attīstīties patiesai un neatkarīgai pilsoniskajai sabiedrībai, kas aktīvi un konstruktīvi piedalās ĪPA sabiedriskajā dzīvē;

| P. | tā kā Honkongas pilsoniskā sabiedrība ir padziļinājusi sabiedrības izpratni par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, reliģiju, veselības aprūpi, vidi, klimata pārmaiņām, sieviešu līdzdalību politikā, vietējo darba ņēmēju tiesībām, LGBTI tiesībām un akadēmisko un kultūras brīvību; |
| --- | --- |

P.

tā kā Honkongas pilsoniskā sabiedrība ir padziļinājusi sabiedrības izpratni par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, reliģiju, veselības aprūpi, vidi, klimata pārmaiņām, sieviešu līdzdalību politikā, vietējo darba ņēmēju tiesībām, LGBTI tiesībām un akadēmisko un kultūras brīvību;

| Q. | tā kā Honkongā darbojas aktīva daudzpartiju sistēma; tā kā gadu gaitā Honkongas iedzīvotāji ir pieredzējuši masveida demonstrācijas, kurās tikusi prasīta demokrātija un Pamatlikuma pilnīga īstenošana, tostarp tā dēvētās “Lietussargu kustības” 2014. gadā organizētie protesti, kā arī plašsaziņas līdzekļu brīvība un cita starpā demonstrācijas pret Honkongas grāmatizdevēju pazušanu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Honkongā darbojas aktīva daudzpartiju sistēma; tā kā gadu gaitā Honkongas iedzīvotāji ir pieredzējuši masveida demonstrācijas, kurās tikusi prasīta demokrātija un Pamatlikuma pilnīga īstenošana, tostarp tā dēvētās “Lietussargu kustības” 2014. gadā organizētie protesti, kā arī plašsaziņas līdzekļu brīvība un cita starpā demonstrācijas pret Honkongas grāmatizdevēju pazušanu;

| R. | tā kā pēdējo 20 gadu laikā daži žurnālisti un citi plašsaziņas līdzekļu darbinieki, kas bieži vien ir atbalstījuši demokrātiju un pauduši kritiku, ir bijuši spiesti atkāpties no amata, pārcelti amatos, kuros viņiem ir jāizskata mazāk sensitīvi jautājumi, un dažos gadījumos viņiem pat ticis draudēts ar vardarbību; |
| --- | --- |

R.

tā kā pēdējo 20 gadu laikā daži žurnālisti un citi plašsaziņas līdzekļu darbinieki, kas bieži vien ir atbalstījuši demokrātiju un pauduši kritiku, ir bijuši spiesti atkāpties no amata, pārcelti amatos, kuros viņiem ir jāizskata mazāk sensitīvi jautājumi, un dažos gadījumos viņiem pat ticis draudēts ar vardarbību;

| S. | tā kā 2015. gada beigās pazuda četri Honkongas rezidenti un viens nerezidents, kas bija saistīti ar izdevniecību “Mighty Current” un tās grāmatnīcu, tā kā vairākus mēnešus vēlāk tika saņemta informācija par to, ka šīs personas ir aizturētas Ķīnas kontinentālajā daļā un viņu atrašanās vieta netika izpausta, un tā kā viens no atbrīvotajiem izdevējiem ziņoja, ka viņa atzīšanās pārkāpumu izdarīšanā tika panākta piespiedu kārtā; |
| --- | --- |

S.

tā kā 2015. gada beigās pazuda četri Honkongas rezidenti un viens nerezidents, kas bija saistīti ar izdevniecību “Mighty Current” un tās grāmatnīcu, tā kā vairākus mēnešus vēlāk tika saņemta informācija par to, ka šīs personas ir aizturētas Ķīnas kontinentālajā daļā un viņu atrašanās vieta netika izpausta, un tā kā viens no atbrīvotajiem izdevējiem ziņoja, ka viņa atzīšanās pārkāpumu izdarīšanā tika panākta piespiedu kārtā;

| T. | tā kā pēdējo dažu gadu laikā Honkongas plašsaziņas līdzekļos ir vērojama aizvien lielāka pašcenzūra attiecībā uz jautājumiem, kas skar Ķīnas kontinentālo daļu, un to apstiprina arī Honkongas Žurnālistu asociācijas veiktie apsekojumi un ziņojumi, |
| --- | --- |

T.

tā kā pēdējo dažu gadu laikā Honkongas plašsaziņas līdzekļos ir vērojama aizvien lielāka pašcenzūra attiecībā uz jautājumiem, kas skar Ķīnas kontinentālo daļu, un to apstiprina arī Honkongas Žurnālistu asociācijas veiktie apsekojumi un ziņojumi,

| U. | tā kā Honkongā tiek piedāvātas plašas iespējas iegūt augsta līmeņa apmācību un sasniegt augstu akadēmiskās izglītības līmeni, bet akadēmiskai brīvībai draud briesmas Ķīnas centrālās valdības atkārtotas iejaukšanās dēļ, jo īpaši universitāšu padomju locekļu amatu aizpildīšanā; |
| --- | --- |

U.

tā kā Honkongā tiek piedāvātas plašas iespējas iegūt augsta līmeņa apmācību un sasniegt augstu akadēmiskās izglītības līmeni, bet akadēmiskai brīvībai draud briesmas Ķīnas centrālās valdības atkārtotas iejaukšanās dēļ, jo īpaši universitāšu padomju locekļu amatu aizpildīšanā;

| V. | tā kā aptaujā, ko regulāri veic Honkongas Universitātes sabiedriskās domas programma, jau ilgstoši ir vērojama aizvien mazāka identificēšanās ar Ķīnu; |
| --- | --- |

V.

tā kā aptaujā, ko regulāri veic Honkongas Universitātes sabiedriskās domas programma, jau ilgstoši ir vērojama aizvien mazāka identificēšanās ar Ķīnu;

| W. | tā kā 2017. gada janvārī Honkongas Vides birojs publicēja pārnozaru dokumentu “Honkongas rīcības plāns klimata jomā pēc 2030. gada”, kurā, ņemot vērā Parīzes nolīgumu, ir noteikti jauni mērķi attiecībā uz oglekļa emisijām, proti līdz 2030. gadam samazināt šo emisiju intensitāti par divām trešdaļām un absolūto oglekļa emisiju apmēru par vienu trešdaļu salīdzinājumā ar 2005. gada bāzes datiem; |
| --- | --- |

W.

tā kā 2017. gada janvārī Honkongas Vides birojs publicēja pārnozaru dokumentu “Honkongas rīcības plāns klimata jomā pēc 2030. gada”, kurā, ņemot vērā Parīzes nolīgumu, ir noteikti jauni mērķi attiecībā uz oglekļa emisijām, proti līdz 2030. gadam samazināt šo emisiju intensitāti par divām trešdaļām un absolūto oglekļa emisiju apmēru par vienu trešdaļu salīdzinājumā ar 2005. gada bāzes datiem;

| X. | tā kā ĶTR un starptautiskajai tirdzniecībai ir svarīga Honkongas osta, |
| --- | --- |

X.

tā kā ĶTR un starptautiskajai tirdzniecībai ir svarīga Honkongas osta,

| 1. | iesaka Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos:






  a) | saziņā ar Honkongas ĪPA un ĶTR varas iestādēm uzsvērt, ka tāpat kā ES “vienas Ķīnas” politika” ir pamats ES iesaistei, Honkongas ĪPA Pamatlikuma un principa “viena valsts, divas sistēmas” pilnīga ievērošana ir ārkārtīgi svarīga, šobrīd un turpmāk attīstot, stiprinot un paplašinot attiecības ar ES, un ka jaukšanās Honkongas iekšlietās var kavēt šī principa ievērošanu un tādēļ būtu jāizvairās to darīt; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

saziņā ar Honkongas ĪPA un ĶTR varas iestādēm uzsvērt, ka tāpat kā ES “vienas Ķīnas” politika” ir pamats ES iesaistei, Honkongas ĪPA Pamatlikuma un principa “viena valsts, divas sistēmas” pilnīga ievērošana ir ārkārtīgi svarīga, šobrīd un turpmāk attīstot, stiprinot un paplašinot attiecības ar ES, un ka jaukšanās Honkongas iekšlietās var kavēt šī principa ievērošanu un tādēļ būtu jāizvairās to darīt;

| b) | paust nosodījumu par ĶTR nemitīgo jaukšanos Honkongas iekšlietās, kas var apdraudēt modeļa “viena valsts, divas sistēmas” ilgtermiņa dzīvotspēju; |
| --- | --- |

b)

paust nosodījumu par ĶTR nemitīgo jaukšanos Honkongas iekšlietās, kas var apdraudēt modeļa “viena valsts, divas sistēmas” ilgtermiņa dzīvotspēju;

| c) | nostiprināt divpusējo dialogu ar Honkongas ĪPA valdību, šajā nolūkā izmantojot arī ES un Honkongas ikgadējo strukturēto dialogu, par plašu tematu un politikas jomu klāstu, piemēram, demokrātiju, cilvēktiesībām, tiesiskumu, tirdzniecību, investīcijām, finanšu pakalpojumiem, muitu, vidi, klimata pārmaiņām, pētniecību un izglītību, atbalstīt principa “viena valsts, divas sistēmas” īstenošanu un turpināt to, ka PV/AP un Komisija katru gadu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par notikumu attīstību Honkongā; |
| --- | --- |

c)

nostiprināt divpusējo dialogu ar Honkongas ĪPA valdību, šajā nolūkā izmantojot arī ES un Honkongas ikgadējo strukturēto dialogu, par plašu tematu un politikas jomu klāstu, piemēram, demokrātiju, cilvēktiesībām, tiesiskumu, tirdzniecību, investīcijām, finanšu pakalpojumiem, muitu, vidi, klimata pārmaiņām, pētniecību un izglītību, atbalstīt principa “viena valsts, divas sistēmas” īstenošanu un turpināt to, ka PV/AP un Komisija katru gadu iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par notikumu attīstību Honkongā;

| d) | atzīt, ka laika gaitā Honkonga ir kļuvusi par atvērtu sabiedrību, kuras pilsoņiem ir nodrošinātas cilvēktiesības, brīvības, augsti sabiedrības veselības un drošības standarti, pārredzamība, uzticama tiesu sistēma, kurā valda tiesiskums un ir vērojams zems korupcijas līmenis, un ka Honkongas iedzīvotājiem ir leģitīmas tiesības sagaidīt, ka viņi varēs turpināt šādi dzīvot un baudīt minētās tiesības un vērtības augstā autonomijas pakāpē; |
| --- | --- |

d)

atzīt, ka laika gaitā Honkonga ir kļuvusi par atvērtu sabiedrību, kuras pilsoņiem ir nodrošinātas cilvēktiesības, brīvības, augsti sabiedrības veselības un drošības standarti, pārredzamība, uzticama tiesu sistēma, kurā valda tiesiskums un ir vērojams zems korupcijas līmenis, un ka Honkongas iedzīvotājiem ir leģitīmas tiesības sagaidīt, ka viņi varēs turpināt šādi dzīvot un baudīt minētās tiesības un vērtības augstā autonomijas pakāpē;

| e) | uzsvērt, ka Honkongas autonomijas ievērošana ir būtiska tās turpmākajai pozitīvajai attīstībai un labvēlīgām attiecībām ar Ķīnas kontinentālo daļu, kā arī dialoga atsākšanai ar Ķīnas kontinentālo daļu un Taivānu; |
| --- | --- |

e)

uzsvērt, ka Honkongas autonomijas ievērošana ir būtiska tās turpmākajai pozitīvajai attīstībai un labvēlīgām attiecībām ar Ķīnas kontinentālo daļu, kā arī dialoga atsākšanai ar Ķīnas kontinentālo daļu un Taivānu;

| f) | pilnībā apņemties atbalstīt Honkongas autonomiju, labklājību un tās pilsoņu tiesības un brīvības un paust stingru atbalstu tāda politiskā reformu procesa sākšanai, kas atbilstu starptautiskajiem standartiem un Pamatlikumam, ar kuru ĪPA iedzīvotājiem tiek piešķirtas tiesības vēlēt un tikt ievēlētiem augstāko amatpersonu atlases procesā un kurš atspoguļo Honkongas sabiedrības lielākā vairākuma viedokli; |
| --- | --- |

f)

pilnībā apņemties atbalstīt Honkongas autonomiju, labklājību un tās pilsoņu tiesības un brīvības un paust stingru atbalstu tāda politiskā reformu procesa sākšanai, kas atbilstu starptautiskajiem standartiem un Pamatlikumam, ar kuru ĪPA iedzīvotājiem tiek piešķirtas tiesības vēlēt un tikt ievēlētiem augstāko amatpersonu atlases procesā un kurš atspoguļo Honkongas sabiedrības lielākā vairākuma viedokli;

| g) | šajā sakarībā aicināt Honkongas un ĶTR valdības saglabāt apņemšanos un no jauna veidot impulsu vispārējo vēlēšanu reformai, kas attiektos uz turpmākajām Honkongas Likumdošanas padomes vadītāja un locekļu vēlēšanām, lai izveidotu demokrātisku, taisnīgu, atklātu un pārredzamu vēlēšanu sistēmu; |
| --- | --- |

g)

šajā sakarībā aicināt Honkongas un ĶTR valdības saglabāt apņemšanos un no jauna veidot impulsu vispārējo vēlēšanu reformai, kas attiektos uz turpmākajām Honkongas Likumdošanas padomes vadītāja un locekļu vēlēšanām, lai izveidotu demokrātisku, taisnīgu, atklātu un pārredzamu vēlēšanu sistēmu;

| h) | rast veidus, kā atbalstīt Honkongas demokrātijas un daudzpartiju sistēmas konsolidāciju, un paust bažas par opozīcijā esošo politisko partiju aizvien lielāku aizskaršanu un Uzņēmumu reģistra atteikumu reģistrēt vairākas demokrātijas atbalsta grupas; |
| --- | --- |

h)

rast veidus, kā atbalstīt Honkongas demokrātijas un daudzpartiju sistēmas konsolidāciju, un paust bažas par opozīcijā esošo politisko partiju aizvien lielāku aizskaršanu un Uzņēmumu reģistra atteikumu reģistrēt vairākas demokrātijas atbalsta grupas;

| i) | atzinīgi vērtēt rekordlielo vēlētāju aktivitāti pēdējās Likumdošanas padomes vēlēšanās 2016. gadā, vienlaikus paužot nožēlu par to, ka 2016. gadā Honkongas iestādes atteicās reģistrēt Likumdošanas padomes vēlēšanām jaunu neatkarību atbalstošu politisko partiju un diskvalificēja sešus kandidātus, kas uzskatīja, ka ir jāveicina lielāka Honkongas autonomija; |
| --- | --- |

i)

atzinīgi vērtēt rekordlielo vēlētāju aktivitāti pēdējās Likumdošanas padomes vēlēšanās 2016. gadā, vienlaikus paužot nožēlu par to, ka 2016. gadā Honkongas iestādes atteicās reģistrēt Likumdošanas padomes vēlēšanām jaunu neatkarību atbalstošu politisko partiju un diskvalificēja sešus kandidātus, kas uzskatīja, ka ir jāveicina lielāka Honkongas autonomija;

| j) | paust nosodījumu par demokrātiju atbalstošo politiķu personiskās drošības apdraudējumu, tostarp nolaupīšanu un fizisku vardarbību, par ko ziņojuši daži likumdevēji; |
| --- | --- |

j)

paust nosodījumu par demokrātiju atbalstošo politiķu personiskās drošības apdraudējumu, tostarp nolaupīšanu un fizisku vardarbību, par ko ziņojuši daži likumdevēji;

| k) | atzinīgi vērtēt to, ka pret galvojumu ir atbrīvoti trīs demokrātijas atbalsta kustības līderi Joshua Wong, Nathan Law un Alex Chow, kuriem nesen piesprieda cietumsodu uz laiku no sešiem līdz astoņiem mēnešiem par nelikumīgu pulcēšanos pēc tam, kad pagājušajā gadā viņiem piesprieda sodu bez brīvības atņemšanas, tostarp sabiedrisko darbu, par līdzdalību miermīlīgos protestos; mudināt Honkongas pēdējās instances tiesu izskatīt Joshua Wong, Nathan Law un Alex Chow lietas, ņemot vērā Honkongas pienākumu ievērot starptautiskās cilvēktiesības, un mudina Honkongas valdību pārskatīt sabiedriskās kārtības noteikumus, lai panāktu to atbilstību starptautisko cilvēktiesību standartiem; |
| --- | --- |

k)

atzinīgi vērtēt to, ka pret galvojumu ir atbrīvoti trīs demokrātijas atbalsta kustības līderi Joshua Wong, Nathan Law un Alex Chow, kuriem nesen piesprieda cietumsodu uz laiku no sešiem līdz astoņiem mēnešiem par nelikumīgu pulcēšanos pēc tam, kad pagājušajā gadā viņiem piesprieda sodu bez brīvības atņemšanas, tostarp sabiedrisko darbu, par līdzdalību miermīlīgos protestos; mudināt Honkongas pēdējās instances tiesu izskatīt Joshua Wong, Nathan Law un Alex Chow lietas, ņemot vērā Honkongas pienākumu ievērot starptautiskās cilvēktiesības, un mudina Honkongas valdību pārskatīt sabiedriskās kārtības noteikumus, lai panāktu to atbilstību starptautisko cilvēktiesību standartiem;

| l) | norādīt Ķīnai, ka, kaut arī Pamatlikums, Ķīnas un Lielbritānijas kopīgā deklarācija un princips “viena valsts, divas sistēmas” lielākoties tiek ievēroti, aizvien vairāk palielinās un izplatās bažas par to, ka tiek apšaubīta pieņemtā Honkongas augstas pakāpes autonomija, juridiskais spēks un Ķīnas un Lielbritānijas kopīgās deklarācijas gars; |
| --- | --- |

l)

norādīt Ķīnai, ka, kaut arī Pamatlikums, Ķīnas un Lielbritānijas kopīgā deklarācija un princips “viena valsts, divas sistēmas” lielākoties tiek ievēroti, aizvien vairāk palielinās un izplatās bažas par to, ka tiek apšaubīta pieņemtā Honkongas augstas pakāpes autonomija, juridiskais spēks un Ķīnas un Lielbritānijas kopīgās deklarācijas gars;

| m) | paust nopietnas bažas par to, ka Nacionālā Tautas kongresa Pastāvīgā komiteja bez pieprasījuma vai kā citādi pirms tiesas spriedumu pieņemšanas sniedz Pamatlikuma interpretācijas, liekot domāt, ka demokrātiski ievēlēti likumdevēji būtu jādiskvalificē, un tādējādi atsevišķos gadījumos apgrūtina uzticēšanos tiesu iestāžu pilnīgai neatkarībai; atgādināt, ka strīdu izšķiršanā kā galvenie instrumenti būtu jāizmanto Honkongas tiesu sistēma un parastais tiesvedības process; |
| --- | --- |

m)

paust nopietnas bažas par to, ka Nacionālā Tautas kongresa Pastāvīgā komiteja bez pieprasījuma vai kā citādi pirms tiesas spriedumu pieņemšanas sniedz Pamatlikuma interpretācijas, liekot domāt, ka demokrātiski ievēlēti likumdevēji būtu jādiskvalificē, un tādējādi atsevišķos gadījumos apgrūtina uzticēšanos tiesu iestāžu pilnīgai neatkarībai; atgādināt, ka strīdu izšķiršanā kā galvenie instrumenti būtu jāizmanto Honkongas tiesu sistēma un parastais tiesvedības process;

| n) | uzsvērt, ka tas, kā tika izskatīta piecu bezvēsts pazudušo grāmatizdevēju lieta, diemžēl liek apšaubīt Pamatlikumā norādīto ĪPA autonomiju un uzdot jautājumus par skaidrības trūkumu attiecībā uz Ķīnas kontinentālās daļas tiesībaizsardzības iestāžu lomu Honkongā; |
| --- | --- |

n)

uzsvērt, ka tas, kā tika izskatīta piecu bezvēsts pazudušo grāmatizdevēju lieta, diemžēl liek apšaubīt Pamatlikumā norādīto ĪPA autonomiju un uzdot jautājumus par skaidrības trūkumu attiecībā uz Ķīnas kontinentālās daļas tiesībaizsardzības iestāžu lomu Honkongā;

| o) | paust bažas saistībā ar apgalvojumiem par to, ka Honkongā darbojas Ķīnas tiesībaizsardzības aģentūras, jo tas būtu Pamatlikuma pārkāpums un būtu pretrunā principam “viena valsts, divas sistēmas; |
| --- | --- |

o)

paust bažas saistībā ar apgalvojumiem par to, ka Honkongā darbojas Ķīnas tiesībaizsardzības aģentūras, jo tas būtu Pamatlikuma pārkāpums un būtu pretrunā principam “viena valsts, divas sistēmas;

| p) | uzsvērt, ka informācijas brīvība un vārda brīvība kopumā tiek ievērota, vienlaikus paužot bažas par preses brīvības pastāvīgo pasliktināšanos Honkongā, augošo spiedienu gan uz drukātajiem, gan elektroniskajiem plašsaziņas līdzekļiem un šajā sakarībā aizvien lielāku pašcenzūru, jo īpaši ziņojot par sensitīviem jautājumiem attiecībā uz Ķīnas kontinentālo daļu vai Honkongas valdību, un kontroles pastiprināšanu attiecībā uz politiski sensitīvām grāmatām, monopolizējot gandrīz visu lielāko grāmatnīcu īpašumtiesības; |
| --- | --- |

p)

uzsvērt, ka informācijas brīvība un vārda brīvība kopumā tiek ievērota, vienlaikus paužot bažas par preses brīvības pastāvīgo pasliktināšanos Honkongā, augošo spiedienu gan uz drukātajiem, gan elektroniskajiem plašsaziņas līdzekļiem un šajā sakarībā aizvien lielāku pašcenzūru, jo īpaši ziņojot par sensitīviem jautājumiem attiecībā uz Ķīnas kontinentālo daļu vai Honkongas valdību, un kontroles pastiprināšanu attiecībā uz politiski sensitīvām grāmatām, monopolizējot gandrīz visu lielāko grāmatnīcu īpašumtiesības;

| q) | turpināt divpusējo dialogu ar Honkongas ĪPA valdību dažādās politikas jomās, kā arī par principa “viena valsts, divas sistēmas” īstenošanu; |
| --- | --- |

q)

turpināt divpusējo dialogu ar Honkongas ĪPA valdību dažādās politikas jomās, kā arī par principa “viena valsts, divas sistēmas” īstenošanu;

| r) | atkārtoti norādīt, ka neviens tiesību akts, kas ieviests saskaņā ar Pamatlikumu, tostarp tiesību akts, kas ierosināts saskaņā ar Pamatlikuma 23. pantu, piemēram, iespējamais tiesību akts par nacionālo drošību, nedrīkst traucēt Honkongas tiesu sistēmas neatkarībai un ekskluzīvajai jurisdikcijai un tam nebūtu jāapgrūtina Starptautiskajā paktā par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām paredzēto pienākumu pildīšana, kā arī tam nebūtu jārada šķēršļi tādām brīvībām kā vārda brīvība, plašsaziņas līdzekļu brīvība, biedrošanās un pulcēšanās brīvība, brīvība piedalīties demonstrācijās, veidot arodbiedrības un streikot, akadēmiskās pētniecības brīvība un kultūras un mākslas izpausmes brīvība un tas nebūtu jāizmanto, lai vērstos pret cilvēktiesību aizstāvjiem un valdības kritizētājiem; |
| --- | --- |

r)

atkārtoti norādīt, ka neviens tiesību akts, kas ieviests saskaņā ar Pamatlikumu, tostarp tiesību akts, kas ierosināts saskaņā ar Pamatlikuma 23. pantu, piemēram, iespējamais tiesību akts par nacionālo drošību, nedrīkst traucēt Honkongas tiesu sistēmas neatkarībai un ekskluzīvajai jurisdikcijai un tam nebūtu jāapgrūtina Starptautiskajā paktā par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām paredzēto pienākumu pildīšana, kā arī tam nebūtu jārada šķēršļi tādām brīvībām kā vārda brīvība, plašsaziņas līdzekļu brīvība, biedrošanās un pulcēšanās brīvība, brīvība piedalīties demonstrācijās, veidot arodbiedrības un streikot, akadēmiskās pētniecības brīvība un kultūras un mākslas izpausmes brīvība un tas nebūtu jāizmanto, lai vērstos pret cilvēktiesību aizstāvjiem un valdības kritizētājiem;

| s) | tuvākajā nākotnē iesniegt Parlamentam priekšlikumus par sadarbības attīstību ar Honkongas iestādēm nodokļu pārredzamības, tostarp automātiskas informācijas apmaiņas, jomā un cīņā pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un teroristu finansēšanu, un to pasākumu īstenošanā, ko savā nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas (BEPS) darbību kopumā pieprasījusi ESAO; |
| --- | --- |

s)

tuvākajā nākotnē iesniegt Parlamentam priekšlikumus par sadarbības attīstību ar Honkongas iestādēm nodokļu pārredzamības, tostarp automātiskas informācijas apmaiņas, jomā un cīņā pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un teroristu finansēšanu, un to pasākumu īstenošanā, ko savā nodokļu bāzes samazināšanas un peļņas novirzīšanas (BEPS) darbību kopumā pieprasījusi ESAO;

| t) | veicināt un atbalstīt reģionāli koordinētās demokrātiju atbalstošās kustības kā vienu no galvenajiem instrumentiem, ar kuru tiktu veicināta Āzijas valstu sadarbība demokrātijas un cilvēktiesību jautājumos; |
| --- | --- |

t)

veicināt un atbalstīt reģionāli koordinētās demokrātiju atbalstošās kustības kā vienu no galvenajiem instrumentiem, ar kuru tiktu veicināta Āzijas valstu sadarbība demokrātijas un cilvēktiesību jautājumos;

| u) | mudināt Honkongas valdību veikt efektīvākus pasākumus cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanu nodokļu jomā un veikt pasākumus, lai uzraudzītu un sodītu uzņēmumus, kas palīdz izvairīties no nodokļu maksāšanas un īstenot krāpšanu nodokļu jomā, izmantojot savus meitasuzņēmumus Honkongā; |
| --- | --- |

u)

mudināt Honkongas valdību veikt efektīvākus pasākumus cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un krāpšanu nodokļu jomā un veikt pasākumus, lai uzraudzītu un sodītu uzņēmumus, kas palīdz izvairīties no nodokļu maksāšanas un īstenot krāpšanu nodokļu jomā, izmantojot savus meitasuzņēmumus Honkongā;

| v) | rast veidus, kā atbalstīt Honkongas pilsonisko sabiedrību, jo īpaši organizācijas, kas ievēro universālas vērtības, veicina cilvēktiesības un sniedz atbalstu tiesu neatkarībai un preses brīvībai; uzsvērt, ka strīdus var risināt, tikai izmantojot nevardarbīga protesta izpausmes un dialogu; |
| --- | --- |

v)

rast veidus, kā atbalstīt Honkongas pilsonisko sabiedrību, jo īpaši organizācijas, kas ievēro universālas vērtības, veicina cilvēktiesības un sniedz atbalstu tiesu neatkarībai un preses brīvībai; uzsvērt, ka strīdus var risināt, tikai izmantojot nevardarbīga protesta izpausmes un dialogu;

| w) | ieteikt Honkongas Likumdošanas padomei rūpīgi izvērtēt turpmākos tiesību aktus par ātrvilcienu satiksmi, apspriežoties par šo jautājumu ar Honkongas pilsoniskās sabiedrības organizācijām un iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

w)

ieteikt Honkongas Likumdošanas padomei rūpīgi izvērtēt turpmākos tiesību aktus par ātrvilcienu satiksmi, apspriežoties par šo jautājumu ar Honkongas pilsoniskās sabiedrības organizācijām un iedzīvotājiem;

| x) | mudināt Honkongas akadēmiskās iestādes saglabāt augstus mācību programmu un pētniecības standartus un akadēmisko brīvību, bet šajā sakarībā paust bažas par universitāšu padomes locekļu amatā iecelšanas procedūru un ārēju iejaukšanos, lai mainītu skolu mācību programmas, kas varētu apdraudēt augstākās izglītības iestāžu neatkarību; veicināt Eiropas un Honkongas akadēmisko iestāžu saikņu stiprināšanu; |
| --- | --- |

x)

mudināt Honkongas akadēmiskās iestādes saglabāt augstus mācību programmu un pētniecības standartus un akadēmisko brīvību, bet šajā sakarībā paust bažas par universitāšu padomes locekļu amatā iecelšanas procedūru un ārēju iejaukšanos, lai mainītu skolu mācību programmas, kas varētu apdraudēt augstākās izglītības iestāžu neatkarību; veicināt Eiropas un Honkongas akadēmisko iestāžu saikņu stiprināšanu;

| y) | prasīt savlaicīgi pieņemt tiesību aktu par diskriminācijas nepieļaušanu; |
| --- | --- |

y)

prasīt savlaicīgi pieņemt tiesību aktu par diskriminācijas nepieļaušanu;

| z) | atgādināt, ka Honkongas sabiedrību un tās iedzīvotājus ir nopietni ietekmējusi imigrācija, tostarp bēgļi, un aicināt Honkongas valdību saskaņot savu bēgļu politiku ar starptautiskajiem standartiem, jo īpaši attiecībā uz nepilngadīgajiem bēgļiem, kas ceļo bez pavadības; |
| --- | --- |

z)

atgādināt, ka Honkongas sabiedrību un tās iedzīvotājus ir nopietni ietekmējusi imigrācija, tostarp bēgļi, un aicināt Honkongas valdību saskaņot savu bēgļu politiku ar starptautiskajiem standartiem, jo īpaši attiecībā uz nepilngadīgajiem bēgļiem, kas ceļo bez pavadības;

| aa) | norādīt, ka nesen veiktu aptauju rezultāti liecina par daudzu Honkongas iedzīvotāju vēlmi emigrēt un ka būtu žēl, ja Honkonga nevarētu piesaistīt gudrākos un labākos iedzīvotājus, un satraucoši, ja tik daudz cilvēku, jo īpaši jauniešu, zaudētu ticību nākotnei; |
| --- | --- |

aa)

norādīt, ka nesen veiktu aptauju rezultāti liecina par daudzu Honkongas iedzīvotāju vēlmi emigrēt un ka būtu žēl, ja Honkonga nevarētu piesaistīt gudrākos un labākos iedzīvotājus, un satraucoši, ja tik daudz cilvēku, jo īpaši jauniešu, zaudētu ticību nākotnei;

| ab) | pauž bažas par to, ka ANO speciālistu grupa Ziemeļkorejas jautājumos savos ziņojumos ir norādījusi, ka Honkonga ir viena no divām uzņēmējdarbības jurisdikcijām, kurās ir darbojusies lielākā daļa Ziemeļkorejas kontrolētu aizsegsabiedrību; atgādina, ka starptautisku kopuzņēmumu veidošana ar Ziemeļkoreju ir nesenākās ANO Drošības rezolūcijas Nr. 2388 (2017) pārkāpums, un mudina Honkongas iestādes risināt jautājumus, kas izraisījuši bažas ANO speciālistu grupai Ziemeļkorejas jautājumos; |
| --- | --- |

ab)

pauž bažas par to, ka ANO speciālistu grupa Ziemeļkorejas jautājumos savos ziņojumos ir norādījusi, ka Honkonga ir viena no divām uzņēmējdarbības jurisdikcijām, kurās ir darbojusies lielākā daļa Ziemeļkorejas kontrolētu aizsegsabiedrību; atgādina, ka starptautisku kopuzņēmumu veidošana ar Ziemeļkoreju ir nesenākās ANO Drošības rezolūcijas Nr. 2388 (2017) pārkāpums, un mudina Honkongas iestādes risināt jautājumus, kas izraisījuši bažas ANO speciālistu grupai Ziemeļkorejas jautājumos;

| ac) | vērst Honkongas iestāžu uzmanību uz to, ka saskaņā ar kādu pētījumu pašvaldības atkritumu apmērs Honkongā pēdējo desmit gadu laikā ir pieaudzis par 80 % un tas gandrīz divkārt pārsniedz iedzīvotāju skaita pieaugumu, un palīdzēt Honkongas iestādēm izstrādāt efektīvu atkritumu apmēra samazināšanas politiku, veicinot atkritumu pārstrādi un citus aprites ekonomikas veidus un palielinot informētību par atbildīgu patēriņu; |
| --- | --- |

ac)

vērst Honkongas iestāžu uzmanību uz to, ka saskaņā ar kādu pētījumu pašvaldības atkritumu apmērs Honkongā pēdējo desmit gadu laikā ir pieaudzis par 80 % un tas gandrīz divkārt pārsniedz iedzīvotāju skaita pieaugumu, un palīdzēt Honkongas iestādēm izstrādāt efektīvu atkritumu apmēra samazināšanas politiku, veicinot atkritumu pārstrādi un citus aprites ekonomikas veidus un palielinot informētību par atbildīgu patēriņu;

| ad) | saziņā ar Ķīnas iestādēm uzsvērt, ka Honkongas autonomijas ievērošana varētu nodrošināt modeli padziļinātu demokrātisku politisko reformu procesam Ķīnā un Ķīnas sabiedrības pakāpeniskai liberalizācijai un atvēršanai; |
| --- | --- |

ad)

saziņā ar Ķīnas iestādēm uzsvērt, ka Honkongas autonomijas ievērošana varētu nodrošināt modeli padziļinātu demokrātisku politisko reformu procesam Ķīnā un Ķīnas sabiedrības pakāpeniskai liberalizācijai un atvēršanai;

| ae) | atbalstīt ES apņemšanos stiprināt demokrātiju, tostarp tiesiskumu, tiesu varas neatkarību, pamattiesības un pamatbrīvības, pārredzamību un informācijas un vārda brīvību Honkongā; |
| --- | --- |

ae)

atbalstīt ES apņemšanos stiprināt demokrātiju, tostarp tiesiskumu, tiesu varas neatkarību, pamattiesības un pamatbrīvības, pārredzamību un informācijas un vārda brīvību Honkongā;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo ieteikumu Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ ES augstajai pārstāvei ārlietās drošības politikas jautājumos un informēšanas nolūkos Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabala valdībai un Ķīnas Tautas Republikas valdībai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 151, 18.6.1999., 20. lpp.

(2)  OV L 81, 21.3.2001., 1. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0444.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0045.

(5)  OV C 286 E, 23.11.2006., 523. lpp.

(6)  OV C 064 E, 12.3.2004., 130. lpp.

(7)  OV C 031 E, 5.2.2004., 261. lpp.

(8)  OV C 197, 12.7.2001., 387. lpp.

(9)  OV C 328, 26.10.1998., 186. lpp.

(10)  OV C 132, 28.4.1997., 222. lpp.

(11)  OV C 399, 24.11.2017., 92. lpp.

(12)  OV C 36, 29.1.2016., 126. lpp.

---

II Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2017. gada 12. decembra

| 11.10.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 369/162 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 369/162

---

P8_TA(2017)0479

Pieprasījums aizstāvēt Eleonora Forenza privilēģijas un imunitāti

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra lēmums par pieprasījumu aizstāvēt Eleonora Forenza privilēģijas un imunitāti (2017/2199(IMM))

(2018/C 369/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Gabrielle Zimmer2017. gada 20. jūlija pieprasījumu, par kuru ir paziņots 2017. gada 11. septembra plenārsesijā un ar kuru tiek pieprasīts aizstāvēt Eleonora Forenza privilēģijas un imunitāti saistībā ar starpgadījumu, kurā viņa cieta no nelikumības, kad 2017. gada 8. jūlijā G20 valstu augstākā līmeņa tikšanās laikā Hamburgā notika protesta manifestācija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Gabrielle Zimmer2017. gada 20. jūlija pieprasījumu, par kuru ir paziņots 2017. gada 11. septembra plenārsesijā un ar kuru tiek pieprasīts aizstāvēt Eleonora Forenza privilēģijas un imunitāti saistībā ar starpgadījumu, kurā viņa cieta no nelikumības, kad 2017. gada 8. jūlijā G20 valstu augstākā līmeņa tikšanās laikā Hamburgā notika protesta manifestācija,

| — | pēc Eleonora Forenza uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

pēc Eleonora Forenza uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu un 7. pantu un 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu un 7. pantu un 9. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0398/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0398/2017),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta deputāte un GUE/NGL priekšsēdētāja Gabriele Zimmer saskaņā ar Protokola Nr. 7 8. un 9. pantu pieprasīja aizstāvēt viņas politiskās grupas deputātes Eleonora Forenza parlamentāro imunitāti, ņemot vērā, ka viņa tika pārmeklēta un pēc tam viņu un grupu citu aktīvistu aizturēja Vācijas policija, kad viņi piedalījās protesta manifestācijā, kas tika rīkotas saistībā ar G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmi Hamburgā 2017. gada 8. jūlijā; tā kā pārmeklēšana un aizturēšana notika pēc minētās manifestācijas, kad Forenza kundze un viņas grupa visi kopā devās ieturēt pusdienas; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta deputāte un GUE/NGL priekšsēdētāja Gabriele Zimmer saskaņā ar Protokola Nr. 7 8. un 9. pantu pieprasīja aizstāvēt viņas politiskās grupas deputātes Eleonora Forenza parlamentāro imunitāti, ņemot vērā, ka viņa tika pārmeklēta un pēc tam viņu un grupu citu aktīvistu aizturēja Vācijas policija, kad viņi piedalījās protesta manifestācijā, kas tika rīkotas saistībā ar G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmi Hamburgā 2017. gada 8. jūlijā; tā kā pārmeklēšana un aizturēšana notika pēc minētās manifestācijas, kad Forenza kundze un viņas grupa visi kopā devās ieturēt pusdienas;

| B. | tā kā Parlamentam ir plaša rīcības brīvība attiecībā uz formulējumu, kādā tas vēlas ietērpt lēmumu, ko pieņem pēc tam, kad ir saņemta kāda deputāta iesniegta prasība aizstāvēt imunitāti (2); |
| --- | --- |

B.

tā kā Parlamentam ir plaša rīcības brīvība attiecībā uz formulējumu, kādā tas vēlas ietērpt lēmumu, ko pieņem pēc tam, kad ir saņemta kāda deputāta iesniegta prasība aizstāvēt imunitāti (2);

| C. | tā kā Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pants ir savstarpēji izslēdzošs (3); tā kā šeit apspriežamā lieta neattiecas uz Eiropas Parlamenta deputāta pausto viedokli, bet gan uz uzvedību, kas it kā traucējot sabiedrisko kārtību (iespējama dalība nekārtībās); tā kā Protokola Nr. 7 9. panta piemērojamība ir pati par sevi saprotama; |
| --- | --- |

C.

tā kā Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. un 9. pants ir savstarpēji izslēdzošs (3); tā kā šeit apspriežamā lieta neattiecas uz Eiropas Parlamenta deputāta pausto viedokli, bet gan uz uzvedību, kas it kā traucējot sabiedrisko kārtību (iespējama dalība nekārtībās); tā kā Protokola Nr. 7 9. panta piemērojamība ir pati par sevi saprotama;

| D. | tā kā saskaņā ar Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta deputātiem savā valstī ir imunitāte, ko piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem un visās citās dalībvalstīs — imunitāte attiecībā uz aizturēšanu un tiesvedību; tā kā no Itālijas ievēlētā deputāte Forenza kundze atrodas Vācijā, uz viņu līdz ar to attiecas šis izņēmums; |
| --- | --- |

D.

tā kā saskaņā ar Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta deputātiem savā valstī ir imunitāte, ko piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem un visās citās dalībvalstīs — imunitāte attiecībā uz aizturēšanu un tiesvedību; tā kā no Itālijas ievēlētā deputāte Forenza kundze atrodas Vācijā, uz viņu līdz ar to attiecas šis izņēmums;

| E. | tā kā saskaņā ar pieprasījumu aizsargāt Forenza kundzes imunitāti viņa jau kopš savas pirmās saskares ar Vācijas policiju tai ir darījusi zināmu, ka ir Eiropas Parlamenta deputāte; tā kā viņa nekavējoties ir iesniegusi dokumentus, kas pierāda viņas statusu; tā kā viņai pat izdevās panākt Itālijas konsula Hamburgā un operācijas vadījušās policijas amatpersonas telefonsarunu; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar pieprasījumu aizsargāt Forenza kundzes imunitāti viņa jau kopš savas pirmās saskares ar Vācijas policiju tai ir darījusi zināmu, ka ir Eiropas Parlamenta deputāte; tā kā viņa nekavējoties ir iesniegusi dokumentus, kas pierāda viņas statusu; tā kā viņai pat izdevās panākt Itālijas konsula Hamburgā un operācijas vadījušās policijas amatpersonas telefonsarunu;

| F. | tā kā, neskatoties uz viņas kā Eiropas Parlamenta deputāta statusu, Vācijas policija tik un tā attiecībā uz viņu veica īpaši vērienīgu fizisku pārmeklēšanu, lai pēc tam viņu aizturētu uz vairāk kā četrām stundām; |
| --- | --- |

F.

tā kā, neskatoties uz viņas kā Eiropas Parlamenta deputāta statusu, Vācijas policija tik un tā attiecībā uz viņu veica īpaši vērienīgu fizisku pārmeklēšanu, lai pēc tam viņu aizturētu uz vairāk kā četrām stundām;

| G. | tā kā Vācijas policija, ņemot vērā visu iepriekš notikušo, apzinājās to, ka tā aiztur Eiropas Parlamenta deputāti; tā kā šāda situācija ir vērtējama kā Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā pārkāpumu, jo īpaši tā 9. panta pirmās daļas b) apakšpunkta pārkāpumu; |
| --- | --- |

G.

tā kā Vācijas policija, ņemot vērā visu iepriekš notikušo, apzinājās to, ka tā aiztur Eiropas Parlamenta deputāti; tā kā šāda situācija ir vērtējama kā Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā pārkāpumu, jo īpaši tā 9. panta pirmās daļas b) apakšpunkta pārkāpumu;

| H. | tā kā, ņemot vērā lietas apstākļus, ir acīmredzami, ka Forenza kundze noziedzīga nodarījuma izdarīšanas vietā un brīdī aizturēta nav, kas nozīmē to, ka Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. panta trešā daļa piemērojama nav un ka uz Forenza kundzes lietu pilnībā attiecas viņas imunitāte, |
| --- | --- |

H.

tā kā, ņemot vērā lietas apstākļus, ir acīmredzami, ka Forenza kundze noziedzīga nodarījuma izdarīšanas vietā un brīdī aizturēta nav, kas nozīmē to, ka Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. panta trešā daļa piemērojama nav un ka uz Forenza kundzes lietu pilnībā attiecas viņas imunitāte,

| 1. | nolemj aizstāvēt Eleonora Forenza privilēģijas un imunitāti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu nekavējoties nosūtīt Vācijas Federatīvās Republikas Republikas kompetentajai iestādei un Eleonora Forenza. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Tiesas 1964. gada 12. maija spriedums, Wagner/Fohrmann un Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Tiesas 1986. gada 10. jūlija spriedums, Wybot/Faure u. c., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Vispārējās tiesas 2008. gada 15. oktobra spriedums, Mote/Parlaments, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Tiesas 2008. gada 21. oktobra spriedums, Marra/De Gregorio un Clemente, C-200/07 un C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Tiesas 2010. gada 19. marta spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Tiesas 2011. gada 6. septembra spriedums, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Vispārējās tiesas 2013. gada 17. janvāra spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-346/11 un T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Iepriekš minētā Lieta T-42/06, Gollnisch/Parlaments, 101. punkts.

(3)  Iepriekš minētās apvienotās lietas C-200/07 un C-201/07, Marra/De Gregorio un Clemente, 45. punkts.

---

| 11.10.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 369/164 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 369/164

---

P8_TA(2017)0480

Pieprasījums atcelt Ingeborg Gräßle imunitāti

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra lēmums par pieprasījumu atcelt Ingeborg Gräßle imunitāti (2017/2220(IMM))

(2018/C 369/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā pieprasījumu atcelt Ingeborg Gräßle imunitāti, kuru Elvangenas Prokuratūra (Vācija) ir nosūtījusi 2017. gada 27. jūlijā saistībā ar kriminālprocesu lietā Nr. 21 Js 11263/17 un par kuru ir paziņots 2017. gada 2. oktobra plenārsēdē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pieprasījumu atcelt Ingeborg Gräßle imunitāti, kuru Elvangenas Prokuratūra (Vācija) ir nosūtījusi 2017. gada 27. jūlijā saistībā ar kriminālprocesu lietā Nr. 21 Js 11263/17 un par kuru ir paziņots 2017. gada 2. oktobra plenārsēdē,

| — | pēc Ingeborg Gräßle uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

pēc Ingeborg Gräßle uzklausīšanas saskaņā ar Reglamenta 9. panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 7. protokola par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu, kā arī 1976. gada 20. septembra Akta par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās 6. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 1964. gada 12. maija, 1986. gada 10. jūlija, 2008. gada 15. un 21. oktobra, 2010. gada 19. marta, 2011. gada 6. septembra un 2013. gada 17. janvāra spriedumu (1),

| — | ņemot vērā Vācijas Federatīvās republikas Pamatlikuma 46. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vācijas Federatīvās republikas Pamatlikuma 46. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 5. panta 2. punktu, 6. panta 1. punktu un 9. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0397/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0397/2017),

| A. | ta kā Elvangenas Prokuratūra ir nosūtījusi pieprasījumu par Vācijas Federatīvās Republikas Eiropas Parlamenta deputātes Ingeborg Gräßle imunitāti, jo viņa esot izdarījusi Vācijas Kriminālkodeksa 229. pantā paredzēto noziedzīgo nodarījumu; tā kā kriminālvajāšana jo īpaši attiecas uz aizdomām par miesas nodarījumu nodarīšanu bez tieša nodoma; |
| --- | --- |

A.

ta kā Elvangenas Prokuratūra ir nosūtījusi pieprasījumu par Vācijas Federatīvās Republikas Eiropas Parlamenta deputātes Ingeborg Gräßle imunitāti, jo viņa esot izdarījusi Vācijas Kriminālkodeksa 229. pantā paredzēto noziedzīgo nodarījumu; tā kā kriminālvajāšana jo īpaši attiecas uz aizdomām par miesas nodarījumu nodarīšanu bez tieša nodoma;

| B. | tā kā 2017. gada 10. jūnijāGräßle kundze, atrazdamās pie savas automašīnas stūres, Heidenheimā Brenzstrasse un Ploucquetstrasse ielu krustojumu ir šķērsojusi pie sarkanās gaismas un ir izraisījusi ceļu satiksmes negadījumu, kurā kāda fiziska persona ir guvusi pleca savainojumu; tā kā ir saņemta cietušās personas sūdzība; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2017. gada 10. jūnijāGräßle kundze, atrazdamās pie savas automašīnas stūres, Heidenheimā Brenzstrasse un Ploucquetstrasse ielu krustojumu ir šķērsojusi pie sarkanās gaismas un ir izraisījusi ceļu satiksmes negadījumu, kurā kāda fiziska persona ir guvusi pleca savainojumu; tā kā ir saņemta cietušās personas sūdzība;

| C. | tā kā papildus tam saskaņā ar Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta locekļiem savā valstī ir imunitāte, ko piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā papildus tam saskaņā ar Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 9. pantu Eiropas Parlamenta locekļiem savā valstī ir imunitāte, ko piešķir attiecīgās valsts parlamenta locekļiem;

| D. | tā kā Vācijas Federatīvās Republikas Pamatlikuma 46. pantā ir noteikts, ka deputātu, par kura rīcību pienākas sods, var saukt pie atbildības vai aizturēt tikai ar Bundestāga piekrišanu, ja vien deputāts netiek aizturēts noziedzīga nodarījuma izdarīšanas brīdī vai nākamajā dienā pēc minētā noziedzīgā nodarījuma izdarīšanas; |
| --- | --- |

D.

tā kā Vācijas Federatīvās Republikas Pamatlikuma 46. pantā ir noteikts, ka deputātu, par kura rīcību pienākas sods, var saukt pie atbildības vai aizturēt tikai ar Bundestāga piekrišanu, ja vien deputāts netiek aizturēts noziedzīga nodarījuma izdarīšanas brīdī vai nākamajā dienā pēc minētā noziedzīgā nodarījuma izdarīšanas;

| E. | tā kā tikai Parlaments var lemt par imunitātes atcelšanu vai neatcelšanu šajā gadījumā; tā kā Parlaments, pieņemot lēmumu par kāda deputāta imunitātes atcelšanu vai neatcelšanu, var ņemt vērā attiecīgā deputāta viedokli (2); |
| --- | --- |

E.

tā kā tikai Parlaments var lemt par imunitātes atcelšanu vai neatcelšanu šajā gadījumā; tā kā Parlaments, pieņemot lēmumu par kāda deputāta imunitātes atcelšanu vai neatcelšanu, var ņemt vērā attiecīgā deputāta viedokli (2);

| F. | tā kā iespējamajam noziedzīgajam nodarījumam nav tieša sakara ar Gräßle kundzes darbu Eiropas Parlamenta deputātes amatā, kā arī tā nav uzskatāma par viedokli, kuru viņa ir paudusi, vai balsojumu, kuru viņa ir veikusi, pildot savas Eiropas Parlamenta deputātes funkcijas, kā tas ir noteikts Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantā; |
| --- | --- |

F.

tā kā iespējamajam noziedzīgajam nodarījumam nav tieša sakara ar Gräßle kundzes darbu Eiropas Parlamenta deputātes amatā, kā arī tā nav uzskatāma par viedokli, kuru viņa ir paudusi, vai balsojumu, kuru viņa ir veikusi, pildot savas Eiropas Parlamenta deputātes funkcijas, kā tas ir noteikts Protokola Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā 8. pantā;

| G. | tā kā šajā lietā Parlamentam nav pierādījumu par fumus persecutionis, proti, pietiekami pamatotas un precīzas aizdomas par to, ka kriminālprocess ir ierosināts, lai kaitētu deputāta politiskajai darbībai; |
| --- | --- |

G.

tā kā šajā lietā Parlamentam nav pierādījumu par fumus persecutionis, proti, pietiekami pamatotas un precīzas aizdomas par to, ka kriminālprocess ir ierosināts, lai kaitētu deputāta politiskajai darbībai;

| 1. | nolemj atcelt Ingeborg Gräßle imunitāti; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu un atbildīgās komitejas ziņojumu nekavējoties nosūtīt Vācijas Federatīvās Republikas kompetentajai iestādei un Ingeborg Gräßle. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Tiesas 1964. gada 12. maija spriedums, Wagner/Fohrmann un Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; Tiesas 1986. gada 10. jūlija spriedums, Wybot/Faure u. c., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; Tiesas 2008. gada 15. oktobra spriedums, Mote/Parlaments, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; Tiesas 2008. gada 21. oktobra spriedumi, Marra/De Gregorio un Clemente, C-200/07 un C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; Tiesas 2010. gada 19. marta spriedums, Gollnisch/Parlaments, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; Tiesas 2011. gada 6. septembra spriedums, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; Tiesas 2013. gada 17. janvāra spriedumi, Gollnisch/Parlaments, T-346/11 un T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Iepriekš minētā lieta T-345/05, Mote / Parlement, 28. punkts

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2017. gada 12. decembra

| 11.10.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 369/166 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 369/166

---

P8_TA(2017)0475

Ārējo zvejas flotu ilgtspējīga pārvaldība ***II

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par ārējo zvejas flotu ilgtspējīgu pārvaldību un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1006/2008 (11382/2/2017 – C8-0358/2017 – 2015/0289(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2018/C 369/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (11382/2/2017 – C8-0358/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (11382/2/2017 – C8-0358/2017),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 25. maija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 25. maija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0636), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0636),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, ko atbildīgā komiteja apstiprināja saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 67.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 67.a pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komiteja ieteikumu otrajam lasījumam (A8-0374/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komiteja ieteikumu otrajam lasījumam (A8-0374/2017),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OV C 303, 19.8.2016., 116. lpp.

(2)  2017. gada 2. februārī pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0015.

---

| 11.10.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 369/167 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 369/167

---

P8_TA(2017)0476

Grozījumi dažādās regulās lauksaimniecības un lauku attīstības jomā***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1305/2013, (ES) Nr. 1306/2013, (ES) Nr. 1307/2013, (ES) Nr. 1308/2013 un (ES) Nr. 652/2014 (COM(2016)0605 – C8-0404/2017 – 2016/0282B(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 369/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0605), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0605),

| — | ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences 2017. gada 16. novembra lēmumu sadalīt Komisijas priekšlikumu un atļaut Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejai sagatavot atsevišķu normatīvo ziņojumu attiecībā uz šīs komitejas kompetencē ietilpstošajiem noteikumiem, proti, Komisijas priekšlikuma 267.–270. pantu un 275. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences 2017. gada 16. novembra lēmumu sadalīt Komisijas priekšlikumu un atļaut Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejai sagatavot atsevišķu normatīvo ziņojumu attiecībā uz šīs komitejas kompetencē ietilpstošajiem noteikumiem, proti, Komisijas priekšlikuma 267.–270. pantu un 275. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. un 3. punktu, 42. pantu, 43. panta 2. punktu un 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. un 3. punktu, 42. pantu, 43. panta 2. punktu un 168. panta 4. punkta b) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas 2017. gada 26. janvāra atzinumu Nr. 1/2017 (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas 2017. gada 26. janvāra atzinumu Nr. 1/2017 (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 14. decembra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 14. decembra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2017. gada 11. maija atzinumu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2017. gada 11. maija atzinumu (3),

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas un Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0211/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas un Budžeta kontroles komitejas ziņojumu (A8-0211/2017),

| — | ņemot vērā turpmāk izklāstīto provizorisko vienošanos, kuru Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2017. gada 15. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā turpmāk izklāstīto provizorisko vienošanos, kuru Lauksaimniecības un lauku attīstības komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2017. gada 15. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A8-0380/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A8-0380/2017),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apstiprina savu paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pieņem zināšanai Padomes un Komisijas deklarācijas, kas pievienotas šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka minētas Komisijas priekšlikuma sadalīšanas mērķis ir ļaut Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas kompetencē ietilpstošos noteikumus piemērot, sākot no 2018. gada 1. janvāra, un ka atlikusī Komisijas priekšlikuma daļa (4) tiks izskatīta vēlākā posmā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  OV C 91, 23.3.2017., 1. lpp.

(2)  OV C 75, 10.3.2017., 63. lpp.

(3)  OV C 306, 15.9.2017., 64. lpp.

(4)  Procedūras numurs: 2016/0282A(COD).

---

P8_TC1-COD(2016)0282B

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 12. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko groza Regulas (ES) Nr. 1305/2013 par atbalstu lauku attīstībai no Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai (ELFLA), (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību, (ES) Nr. 1307/2013, ar ko izveido noteikumus par lauksaimniekiem paredzētiem tiešajiem maksājumiem, kurus veic saskaņā ar kopējās lauksaimniecības politikas atbalsta shēmām, (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju un (ES) Nr. 652/2014, ar ko paredz noteikumus tādu izdevumu pārvaldībai, kuri attiecas uz pārtikas apriti, dzīvnieku veselību un dzīvnieku labturību, augu veselību un augu reproduktīvo materiālu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2017/2393.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA PAZIŅOJUMS

Jaunie noteikumi par ražotāju organizācijām un konkurences tiesībām (TKO)

Eiropas Parlaments atgādina, ka saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 42. pantu konkurences noteikumus lauksaimniecības produktu ražošanai un tirdzniecībai piemēro tikai tiktāl, ciktāl to noteikuši Parlaments un Padome, ņemot vērā LESD 39. pantā minētos kopējās lauksaimniecības politikas (KLP) mērķus.

Kā noteikts LESD un saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesas judikatūru (1) KLP mērķi ir svarīgāki par Eiropas konkurences politikas mērķiem. Tomēr lauksaimniecības tirgi nav atbrīvoti no konkurences tiesību piemērošanas. Konkurences noteikumu pielāgošana lauksaimniecības īpatnībām ir likumdevēju, proti, Eiropas Parlamenta un Padomes, prerogatīva.

Šajā sakarā Eiropas Parlaments ar šīs regulas palīdzību ierosina paskaidrot saikni starp KLP noteikumiem, it īpaši ražotāju organizāciju un ražotāju organizāciju apvienību lomu un uzdevumiem, un Eiropas konkurences tiesību piemērošanu. Šāds skaidrojums ir nepieciešams, jo pastāv nenoteiktība par minēto noteikumu īstenošanu un ir svarīgi sasniegt Savienības mērķi stiprināt lauksaimnieku vietu pārtikas piegādes ķēdē. Eiropas Parlamenta priekšlikumi balstās uz ieteikumiem, kas izklāstīti Lauksaimniecības tirgu jautājumu darba grupas 2016. gada 14. novembra ziņojumā. Šie ieteikumi balstījās uz vairākām uzklausīšanām un visu pārtikas piegādes ķēdes dalībnieku — ražotāju, apstrādātāju un mazumtirgotāju — ieguldījumu.

Eiropas Parlamenta mērķis ir vienkāršot un paskaidrot nosacījumus, ar kādiem ražotāju organizācijas un ražotāju organizāciju apvienības visās Regulas (ES) Nr. 1308/2013 1. panta 2. punktā uzskaitītajās nozarēs savu locekļu vārdā var veikt ražošanas plānošanu un produktu laišanu tirgū, vest sarunas par līgumiem par lauksaimniecības produktu piegādi un optimizēt ražošanas izmaksas. Šo uzdevumu veikšanai galvenokārt ir nepieciešams, lai pastāvētu zināma prakse, tostarp iekšējās konsultācijas un apmaiņa ar komercinformāciju šajās vienībās. Tādēļ tiek ierosināts, ka šāda prakse neietilpst LESD 101. panta 1. punktā noteiktajā pret konkurenci vērstu nolīgumu aizlieguma piemērošanas jomā un ka ražotāju organizācijas un ražotāju organizāciju apvienības, kas veic vismaz vienu saimniecisku darbību, var izmantot atkāpi no šī panta piemērošanas. Tomēr šī atkāpe nav absolūta: konkurences iestādes patur iespēju iejaukties, ja tās uzskata, ka šādas darbības var izslēgt konkurenci vai apdraudēt KLP mērķu īstenošanu.

Tādējādi tiek paskaidrota ražotāju organizāciju un ražotāju organizāciju apvienību loma un uzdevumi, un to saistība ar konkurences tiesībām. Neskarot Eiropas Komisijas institucionālās prerogatīvas, Eiropas Parlaments uzskata, ka nav nepieciešams sīkāks jauno noteikumi skaidrojums Eiropas Komisijas pamatnostādņu veidā.

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Attiecībā uz 1. pantu “Lauku attīstība”

—   LAP termiņu pagarināšana

Par izdevumiem saistībā ar 2014.–2020. gada lauku attīstības programmām, kas apstiprinātas saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1305/2013 10. panta 2. punktu, arī turpmāk būs tiesības saņemt ELFLA ieguldījumu, ja saņēmējam to izmaksās ne vēlāk kā 2023. gada 31. decembrī. Jautājumam par atbalsta lauku attīstībai turpināšanu pēc 2020. gada Komisija pievērsīsies priekšlikumā par nākamo DFS.

—   Riska pārvaldība

Komisija apstiprina nodomu saistībā ar savu priekšlikumu, kas paredz modernizēt un vienkāršot kopējo lauksaimniecības politiku, pārskatīt šobrīd Regulā (ES) Nr. 1305/2013 iekļauto riska pārvaldības instrumentu darbību un efektivitāti.

—   Sodi par LEADER

Komisija apstiprina nodomu pārskatīt, cik efektīvi un samērīgi ir sodi par LEADER, kas ietverti Komisijas Īstenošanas regulā (ES) Nr. 809/2014.

“Attiecībā uz 2. pantu “Horizontālā regula”

—   Rezerve krīzes situācijām

Komisija apstiprina, ka tas, kā darbojas krīzes situācijām izveidotā rezerve lauksaimniecības nozarē un ar finanšu disciplīnu saistītā apropriāciju atlīdzināšana, ko paredz Regulas (ES) Nr. 1306/2013 25. pants un 26. panta 5. punkts, tiks pārskatīts, to skatot kopā ar gatavošanos nākamajai DFS, lai tirgus ārkārtas situācijas gadījumā varētu iejaukties iedarbīgi un laikus.

—   Vienotā revīzija

Komisija atbalsta vienotas revīzijas pieeju, ko apstiprina tās priekšlikums jaunās Finanšu regulas 123. pantam. Komisija arī apstiprina, ka ar pašreizējo tiesisko regulējumu attiecībā uz lauksaimniecības izdevumu pārvaldību un kontroli, kas izveidots ar Regulu (ES) Nr. 1306/2013, jau ir atļauta šāda pieeja un ka tā ir iekļauta Komisijas revīzijas stratēģijā 2014.–2020. gadam. Gadījumos, kad sertifikācijas iestādes atzinums, kas sniegts saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 1306/2013 9. panta 1. punktu, tiek uzskatīts par uzticamu, Komisija ņem to vērā, izvērtējot attiecīgās maksājumu aģentūras revīzijas nepieciešamību.

Attiecībā uz 3. pantu “Tieši maksājumi”

—   Olbaltumvielu plāns

Komisija apstiprina nodomu pārskatīt augu valsts proteīnu piedāvājuma un pieprasījuma situāciju ES un apsvērt iespēju izveidot “Eiropas augu valsts proteīna stratēģiju”, lai arī turpmāk ES veicinātu augu valsts proteīna ražošanu ekonomiskā un videi drošā veidā.

Attiecībā uz 4. pantu “TKO”

—   Ražošanas apjoma brīvprātīgas samazināšanas shēmas

Komisija apstiprina, ka Regulas (ES) Nr. 1308/2013, ar ko izveido lauksaimniecības produktu tirgu kopīgu organizāciju, 219. un 221. pantā jau ir ietverts vajadzīgais juridiskais pamats, kas atkarībā no budžeta resursu pieejamības ļauj pievērsties tirgus traucējumiem un risināt citas konkrētas problēmas, tostarp reģionālā līmenī, dodot iespēju piešķirt lauksaimniekiem tiešu finansiālu atbalstu. Turklāt Komisijas priekšlikums Regulai (ES) Nr. 1305/2013 (atbalsts lauku attīstībai) pievienot konkrētai nozarei paredzētu ienākumu stabilizācijas instrumentu ļaus dalībvalstīm lauku attīstības programmās iekļaut iespēju konkrētas nozares lauksaimniekiem sniegt kompensāciju, ja viņu ienākumi būtiski samazinās.

Komisija arī apstiprina, ka 219. pants ļauj tai tirgus traucējumu vai to draudu gadījumā ieviest shēmas, saskaņā ar kurām Savienības atbalstu piešķir ražotājiem, kas apņemas brīvprātīgi samazināt savu ražošanas apjomu, kā arī nepieciešamos sīkākos noteikumus šādas shēmas darbībai (piemērs: Komisijas Deleģētā regula (ES) 2016/1612; OV L 242, 9.9.2016., 4. lpp.).

—   Starptautisku starpnozaru organizāciju atzīšana

Komisija atgādina, ka noteikumi par ražotāju sadarbību un par starptautisku ražotāju organizāciju, starptautisku ražotāju organizāciju apvienību vai starptautisku starpnozaru organizāciju atzīšanu, tostarp par nepieciešamo administratīvo sadarbību starp attiecīgajām dalībvalstīm, patlaban ir noteikti Komisijas Deleģētajā regulā (ES) 2016/232. Šo noteikumu darbība un atbilstība tiks pārskatīta patlaban notiekošās KLP modernizācijas un vienkāršošanas ietvaros.

—   Negodīga tirdzniecības prakse

Komisija apstiprina, ka tā ir sākusi iniciatīvu saistībā ar pārtikas piegādes ķēdi; iniciatīva pašlaik secīgi norit dažādajos posmos, kas paredzēti labāka regulējuma pamatnostādnēs. Pēc šīs procedūras pabeigšanas (ja iespējams — 2018. gada pirmajā pusē) Komisija lems par iespējamu tiesību akta priekšlikumu.

—   Ražotāju sadarbība

Komisija ņem vērā Parlamenta un Padomes vienošanos par 152., 209., 222. un 232. panta grozījumiem. Komisija piezīmē, ka grozījumi, par kuriem vienojušies Parlaments un Padome, ir būtiski un ir iekļauti bez ietekmes novērtējuma, kas prasīts Iestāžu nolīguma par labāku likumdošanas procesu 15. punktā. Tas rada nevēlamu juridisko un procesuālo nenoteiktību, kuras ietekme un sekas nav zināmas.

Tā kā Komisijas sākotnējā priekšlikumā veiktās izmaiņas kopumā būtiski maina tiesisko regulējumu, Komisija ar bažām norāda, ka daži ražotāju organizācijām labvēlīgie jaunie noteikumi varētu apdraudēt mazo lauksaimnieku dzīvotspēju un labklājību un patērētāju intereses. Komisija apstiprina savu apņemšanos saglabāt efektīvu konkurenci lauksaimniecības nozarē un pilnībā īstenot KLP mērķus, kas noteikti Līguma par Eiropas Savienības darbību 39. pantā. Šajā saistībā Komisija piezīmē, ka grozījumi, par kuriem vienojušies likumdevēji, gan Komisijai, gan valstu konkurences iestādēm paredz ļoti ierobežotu iespēju rīkoties, lai saglabātu efektīvu konkurenci.

Komisijas vispārīgā piekrišana “Omnibus” priekšlikumam, tostarp grozījumiem, par ko vienojušies Parlaments un Padome, neskar nevienu turpmāku priekšlikumu, ko Komisija šajās jomās var ierosināt saistībā ar kopējās lauksaimniecības politikas reformu laikposmam pēc 2020. gada, un citas iniciatīvas, kas īpaši paredzētas dažu to problēmu risināšanai, kas skartas tekstā, par ko tagad vienojušies Eiropas Parlaments un Padome.

Komisija pauž nožēlu par to, ka likumdevēji nav apmierinošā līmenī risinājuši jautājumu par Komisijas un valstu konkurences iestāžu ļoti ierobežoto iespēju rīkoties, lai saglabātu efektīvu konkurenci, un pauž bažas par iespējamām sekām, ko šis ierobežojums var radīt lauksaimniekiem un patērētājiem. Komisija piezīmē, ka juridiskais teksts ir jāinterpretē tādā veidā, kas ir saderīgs ar Līgumu, jo īpaši attiecībā uz iespēju Komisijai un valstu konkurences iestādēm iejaukties, ja ražotāju organizācija, kas aizņem lielu tirgus daļu, cenšas ierobežot tās locekļu rīcības brīvību. Komisija pauž nožēlu par to, ka šī iespēja juridiskajā tekstā nav skaidri aizsargāta.

---

(1)  Spriedums Maizena, 139/79, EU:C:1980:250, 23. punkts; Spriedums Vācija/Padome, C-280/93, EU:C:1987:367, 61. punkts.

---

| 11.10.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 369/172 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 369/172

---

P8_TA(2017)0477

ES emisijas kvotu tirdzniecības sistēma (ES ETS): pašreizējo darbības jomas ierobežojumu saglabāšana attiecībā uz aviācijas darbības darbībām un sagatavošanās globālā tirgus pasākuma ieviešanai no 2021. gada ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK nolūkā saglabāt pašreizējo darbības jomas ierobežojumu attiecībā uz aviācijas darbības darbībām un sagatavoties globālā tirgus pasākuma ieviešanai no 2021. gada (COM(2017)0054 – C8-0028/2017 – 2017/0017(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 369/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0054), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0054),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 192. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8–0028/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 192. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8–0028/2017),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 31. maija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 31. maija atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2017. gada 27. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2017. gada 27. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu, kā arī Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus (A8-0258/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu, kā arī Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Transporta un tūrisma komitejas atzinumus (A8-0258/2017),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | apstiprina Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā šo priekšlikumu aizstāj ar citu tekstu, būtiski groza vai ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV C 288, 31.8.2017., 75. lpp.

(2)  Ar šo nostāju aizstāj 2017. gada 13. septembrī pieņemtos grozījumus (Pieņemtie teksti P8_TA(2017)0338).

---

P8_TC1-COD(2017)0017

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 12. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, lai saglabātu pašreizējos darbības jomas ierobežojumus attiecībā uz aviācijas darbībām un sagatavotos globāla tirgus pasākuma īstenošanai no 2021. gada

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2017/2392.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA, PADOMES UN KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

ICAO darba rezultāts globālā tirgus pasākuma īstenošanā ir būtisks tā efektivitātei un aviācijas nozares turpmākam ieguldījumam Parīzes nolīgumā izvirzīto mērķu sasniegšanai. Svarīgi, lai ICAO dalībvalstis, gaisakuģu operatori un pilsoniskā sabiedrība turpinātu iesaistīties šajā ICAO darbā. Šajā sakarā ICAO būs jārīkojas pilnīgi pārredzami un jāīsteno saziņa ar visām ieinteresētajām personām, lai tās savlaicīgi informētu par sasniegto un lēmumiem.

---

| 11.10.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 369/174 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 369/174

---

P8_TA(2017)0478

Eiropas Stratēģisko investīciju fonda termiņa pagarināšana ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1316/2013 un (ES) 2015/1017 attiecībā uz Eiropas Stratēģisko investīciju fonda termiņa pagarināšanu, kā arī šā fonda un Eiropas Investīciju konsultāciju centra tehnisku uzlabojumu ieviešanu (COM(2016)0597 – C8-0375/2016 – 2016/0276(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2018/C 369/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0597), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0597),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 172. un 173. pantu, 175. panta trešo daļu un 182. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0375/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 172. un 173. pantu, 175. panta trešo daļu un 182. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0375/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 15. decembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2016. gada 15. decembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2016. gada 7. decembra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2016. gada 7. decembra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2017. gada 8. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2017. gada 8. novembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas un Ekonomikas un monetārās komitejas kopīgās apspriedes saskaņā ar Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas un Ekonomikas un monetārās komitejas kopīgās apspriedes saskaņā ar Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas un Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A8-0198/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas un Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas, Transporta un tūrisma komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Reģionālās attīstības komitejas atzinumus (A8-0198/2017),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu, kas pievienots šīs rezolūcijas pielikumā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV C 75, 10.3.2017., 57. lpp.

(2)  OV C 185, 9.6.2017., 62. lpp.

---

P8_TC1-COD(2016)0276

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 12. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2017/..., ar ko Regulas (ES) Nr. 1316/2013 un (ES) 2015/1017 groza attiecībā uz Eiropas Stratēģisko investīciju fonda termiņa pagarināšanu, kā arī minētā fonda un Eiropas Investīciju konsultāciju centra tehnisku uzlabojumu ieviešanu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2017/2396.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Komisijas paziņojums par Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta programmas palielināšanu par EUR 225 miljoniem

Saskaņā ar politisko vienošanos starp Eiropas Parlamentu un Padomi par Eiropas Stratēģiskā investīciju fonda (ESIF) 2.0 finansējumu, no EISI finanšu instrumentiem pārdalīs EUR 275 miljonus, kas ir par EUR 225 miljoniem mazāk, salīdzinot ar Komisijas priekšlikumu.

Komisija apstiprina, ka tiks pārskatīts EISI programmas finanšu plāns, lai atspoguļotu attiecīgo palielinājumu EUR 225 miljonu apmērā.

Ikgadējās budžeta procedūras ietvaros 2019.–2020. gadam Komisija iesniegs attiecīgus priekšlikumus, lai nodrošinātu šīs summas optimālu sadalījumu EISI programmas ietvaros.

---

| 11.10.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 369/176 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 369/176

---

P8_TA(2017)0481

Muitas nodokļi dažu tādu preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs ***I

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par grozītu priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par papildu muitas nodokļiem dažu tādu preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs (kodifikācija) (COM(2017)0361 – C8-0226/2017 – 2014/0175(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra – kodifikācija)

(2018/C 369/24)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0361), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0361),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0226/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 207. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0226/2017),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā 1994. gada 20. decembra nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gada 20. decembra nolīgumu par paātrinātu darba metodi tiesību aktu oficiālai kodifikācijai (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 103. un 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 103. un 59. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0331/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas ziņojumu (A8-0331/2017),

| A. | tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo aktu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas atzinumā teikts, ka šajā priekšlikumā ir paredzēta tikai spēkā esošo aktu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV C 102, 4.4.1996., 2. lpp.

---

P8_TC1-COD(2014)0175

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2017. gada 12. decembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) .../... par papildu muitas nodokļiem dažu tādu preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs (kodifikācija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2018/196.)

---

| 11.10.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 369/177 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 369/177

---

P8_TA(2017)0482

EK un ASV gaisa satiksmes nolīgums ***

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Gaisa transporta nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Amerikas Savienotajām Valstīm, no otras puses (13419/2016 – C8-0100/2017 – 2006/0058(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 369/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (13419/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (13419/2016),

| — | ņemot vērā Gaisa satiksmes nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Amerikas Savienotajām Valstīm, no otras puses (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Gaisa satiksmes nolīgumu starp Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Amerikas Savienotajām Valstīm, no otras puses (1),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0100/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0100/2017),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A8-0376/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A8-0376/2017),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu un Amerikas Savienoto Valstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 134, 25.5.2007., 4. lpp.

---

| 11.10.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 369/178 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 369/178

---

P8_TA(2017)0483

Eiropas Savienības un Šveices nolīgums par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti ***

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai noslēgtu Nolīgumu starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti (13076/2017 – C8-0415/2017 – 2017/0193(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 369/26)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (13076/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (13076/2017),

| — | ņemot vērā projektu Nolīgumas starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti (13073/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Nolīgumas starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu sasaisti (13073/2017),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 192. panta 1. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0415/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 192. panta 1. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0415/2017),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumu (A8-0386/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ieteikumu (A8-0386/2017),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Šveices Konfederācijas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 11.10.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 369/179 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 369/179

---

P8_TA(2017)0484

Padziļināts partnerības un sadarbības nolīgums starp ES un Kazahstānu (Piekrišana) ***

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības vārdā noslēgtu Padziļinātu partnerības un sadarbības nolīgumu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses (12409/2016 – C8-0469/2016 – 2016/0166(NLE))

(Piekrišana)

(2018/C 369/27)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12409/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12409/2016),

| — | ņemot vērā projektu Padziļinātam partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses (09452/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padziļinātam partnerības un sadarbības nolīgumam starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kazahstānas Republiku, no otras puses (09452/2015),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 37. pantu un 31. panta 1. punktu, un saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. un 209. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un 218. panta 8. punkta otro daļu (C8-0469/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 37. pantu un 31. panta 1. punktu, un saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 91. pantu, 100. panta 2. punktu, 207. un 209. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un 218. panta 8. punkta otro daļu (C8-0469/2016),

| — | ņemot vērā 2017. gada 12. decembra nenormatīvo rezolūciju (1) par lēmuma projektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 12. decembra nenormatīvo rezolūciju (1) par lēmuma projektu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A8-0325/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ieteikumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A8-0325/2017),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Kazahstānas Republikas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0485.

---

| 11.10.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 369/180 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 369/180

---

P8_TA(2017)0486

Vienotās noregulējuma valdes priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņa pagarināšana

Eiropas Parlamenta 2017. gada 12. decembra lēmums par Komisijas priekšlikumu pagarināt Vienotās noregulējuma valdes priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņu (N8-0092/2017 – C8-0425/2017 – 2017/0901(NLE))

(Apstiprināšana)

(2018/C 369/28)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 29. novembra priekšlikumu pagarināt Vienotās noregulējuma valdes priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņu (N8-0092/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 29. novembra priekšlikumu pagarināt Vienotās noregulējuma valdes priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņu (N8-0092/2017),

| — | ņemot vērā 56. panta 6. punkta trešo daļu un 56. panta 7. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. jūlija Regulā (ES) Nr. 806/2014, ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 56. panta 6. punkta trešo daļu un 56. panta 7. punktu Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. jūlija Regulā (ES) Nr. 806/2014, ar ko izveido vienādus noteikumus un vienotu procedūru kredītiestāžu un noteiktu ieguldījumu brokeru sabiedrību noregulējumam, izmantojot vienotu noregulējuma mehānismu un vienotu noregulējuma fondu, un groza Regulu (ES) Nr. 1093/2010 (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 122.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 122.a pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0393/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0393/2017),

| A. | tā kā 2014. gada 19. decembrī Padome iecēla Elke König par Vienotās noregulējuma valdes (VNV) priekšsēdētāju uz trīs gadu pilnvaru laiku no 2014. gada 23. decembra (2); |
| --- | --- |

A.

tā kā 2014. gada 19. decembrī Padome iecēla Elke König par Vienotās noregulējuma valdes (VNV) priekšsēdētāju uz trīs gadu pilnvaru laiku no 2014. gada 23. decembra (2);

| B. | tā kā Regulas (ES) Nr. 806/2014 56. panta 7. punktā ir noteikts, ka pirmā VNV priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņu var vienu reizi pagarināt uz pieciem gadiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā Regulas (ES) Nr. 806/2014 56. panta 7. punktā ir noteikts, ka pirmā VNV priekšsēdētāja amata pilnvaru termiņu var vienu reizi pagarināt uz pieciem gadiem;

| C. | tā kā 2017. gada 29. novembrī Komisija pieņēma priekšlikumu pagarināt Elke König pilnvaru laiku VNV priekšsēdētāja amatā un iesniedza šo priekšlikumu Parlamentam; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2017. gada 29. novembrī Komisija pieņēma priekšlikumu pagarināt Elke König pilnvaru laiku VNV priekšsēdētāja amatā un iesniedza šo priekšlikumu Parlamentam;

| D. | tā kā Parlamenta Ekonomikas un monetārā komitejas pēc tam pārbaudīja izvirzītā kandidāta atbilstību VNV priekšsēdētāja amatam, jo īpaši ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 806/2014 56. panta 4. punktā noteiktās prasības; |
| --- | --- |

D.

tā kā Parlamenta Ekonomikas un monetārā komitejas pēc tam pārbaudīja izvirzītā kandidāta atbilstību VNV priekšsēdētāja amatam, jo īpaši ņemot vērā Regulas (ES) Nr. 806/2014 56. panta 4. punktā noteiktās prasības;

| E. | tā kā 2017. gada 4. decembrī komiteja rīkoja Elke König uzklausīšanu, kuras laikā viņa uzrunāja komiteju un pēc tam atbildēja uz komitejas locekļu jautājumiem, |
| --- | --- |

E.

tā kā 2017. gada 4. decembrī komiteja rīkoja Elke König uzklausīšanu, kuras laikā viņa uzrunāja komiteju un pēc tam atbildēja uz komitejas locekļu jautājumiem,

| 1. | apstiprina Komisijas priekšlikumu pagarināt Elke König pilnvaru laiku VNV priekšsēdētāja amatā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo lēmumu Eiropadomei, Padomei, Komisijai un dalībvalstu valdībām. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 225, 30.7.2014., 1. lpp.

(2)  OV L 367, 23.12.2014., 97. lpp.

---

Trešdiena, 2017. gada 13. decembra

| 11.10.2018 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 369/181 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 369/181

---

P8_TA(2017)0489

Iebildumu neizteikšana pret deleģēto aktu: regulatīvie tehniskie standarti par pienākumu veikt noteiktu atvasināto instrumentu tirdzniecību

Eiropas Parlamenta lēmums par iebildumu neizteikšanu pret Komisijas 2017. gada 17. novembra deleģēto regulu, ar ko attiecībā uz regulatīvajiem tehniskajiem standartiem par pienākumu veikt noteiktu atvasināto instrumentu tirdzniecību papildina Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem (C(2017)07684 – 2017/2979(DEA))

(2018/C 369/29)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2017)07684), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas deleģēto regulu (C(2017)07684),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 29. novembra vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 29. novembra vēstuli, kurā tā lūdz paziņot, ka Parlaments neizteiks iebildumus pret deleģēto regulu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2017. gada 4. decembra vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas 2017. gada 4. decembra vēstuli Komiteju priekšsēdētāju konferences priekšsēdētājai,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (1) (FITR) un jo īpaši tās 32. panta 1. punktu un 50. panta 5. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 15. maija Regulu (ES) Nr. 600/2014 par finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 (1) (FITR) un jo īpaši tās 32. panta 1. punktu un 50. panta 5. punktu,

| — | ņemot vērā 10. panta 1. punktu un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulā (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 10. panta 1. punktu un 13. pantu Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Regulā (ES) Nr. 1095/2010, ar ko izveido Eiropas Uzraudzības iestādi (Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestādi), groza Lēmumu Nr. 716/2009/EK un atceļ Komisijas Lēmumu 2009/77/EK (2),

| — | ņemot vērā regulatīvo tehnisko standartu projektu par FITR noteikto pienākumu veikt atvasināto instrumentu tirdzniecību, ko 2017. gada 28. septembrī iesniedza Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) saskaņā ar FITR 32. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā regulatīvo tehnisko standartu projektu par FITR noteikto pienākumu veikt atvasināto instrumentu tirdzniecību, ko 2017. gada 28. septembrī iesniedza Eiropas Vērtspapīru un tirgu iestāde (EVTI) saskaņā ar FITR 32. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā tam pievienoto EVTI 2017. gada 28. septembra vēstuli Komisijai par EVTI regulatīvo tehnisko standartu projektu par FITR noteikto pienākumu veikt atvasināto instrumentu tirdzniecību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tam pievienoto EVTI 2017. gada 28. septembra vēstuli Komisijai par EVTI regulatīvo tehnisko standartu projektu par FITR noteikto pienākumu veikt atvasināto instrumentu tirdzniecību,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu lēmumam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ieteikumu lēmumam,

| — | ņemot vērā Reglamenta 105. panta 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 105. panta 6. punktu,

| — | ņemot vērā to, ka netika izteikti iebildumi Reglamenta 105. panta 6. punkta trešajā un ceturtajā ievilkumā noteiktajā termiņā, kurš beidzās 2017. gada 12. decembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka netika izteikti iebildumi Reglamenta 105. panta 6. punkta trešajā un ceturtajā ievilkumā noteiktajā termiņā, kurš beidzās 2017. gada 12. decembrī,

| A. | tā kā deleģētās regulas pielikumā ir izklāstītas to atvasināto instrumentu kategorijas, uz kuriem būtu jāattiecina FITR 28. pantā paredzētais tirdzniecības pienākums; tā kā atvasinātos instrumentus, uz kuriem attiecas šis tirdzniecības pienākums, drīkst tirgot vienīgi regulētā tirgū, daudzpusējās tirdzniecības sistēmā vai trešās valsts tirdzniecības vietā, ko Komisija atzinusi par līdzvērtīgu; |
| --- | --- |

A.

tā kā deleģētās regulas pielikumā ir izklāstītas to atvasināto instrumentu kategorijas, uz kuriem būtu jāattiecina FITR 28. pantā paredzētais tirdzniecības pienākums; tā kā atvasinātos instrumentus, uz kuriem attiecas šis tirdzniecības pienākums, drīkst tirgot vienīgi regulētā tirgū, daudzpusējās tirdzniecības sistēmā vai trešās valsts tirdzniecības vietā, ko Komisija atzinusi par līdzvērtīgu;

| B. | tā kā EVTI 2017. gada 28. septembrī iesniedza Komisijai regulatīvo tehnisko standartu (RTS) projektu ar tam pievienotu vēstuli, lūdzot visas iesaistītās puses apņemties pēc iespējas saīsināt termiņu, lai nodrošinātu politiskā mērķa sasniegšanu, proti, pienākuma veikt tirdzniecību piemērošanu no 2018. gada 3. janvāra; tā kā EVTI turklāt norāda, ka pirms tirdzniecības pienākuma stāšanās spēkā vēl jāpabeidz nozīmīgs skaits līdzvērtības novērtējumu; |
| --- | --- |

B.

tā kā EVTI 2017. gada 28. septembrī iesniedza Komisijai regulatīvo tehnisko standartu (RTS) projektu ar tam pievienotu vēstuli, lūdzot visas iesaistītās puses apņemties pēc iespējas saīsināt termiņu, lai nodrošinātu politiskā mērķa sasniegšanu, proti, pienākuma veikt tirdzniecību piemērošanu no 2018. gada 3. janvāra; tā kā EVTI turklāt norāda, ka pirms tirdzniecības pienākuma stāšanās spēkā vēl jāpabeidz nozīmīgs skaits līdzvērtības novērtējumu;

| C. | tā kā Parlaments uzskata, ka Komisijas veikto grozījumu dēļ pieņemtie RTS nav tādi paši kā EVTI iesniegtais RTS projekts, un tā kā Parlaments uzskata, ka tam ir doti trīs mēneši iebildumu izteikšanai pret RTS (pārbaudes periods); |
| --- | --- |

C.

tā kā Parlaments uzskata, ka Komisijas veikto grozījumu dēļ pieņemtie RTS nav tādi paši kā EVTI iesniegtais RTS projekts, un tā kā Parlaments uzskata, ka tam ir doti trīs mēneši iebildumu izteikšanai pret RTS (pārbaudes periods);

| D. | tā kā deleģētā regula būtu jāpiemēro no 2018. gada 3. janvāra, t. i., dienas, kad sāk piemērot Direktīvu 2014/65/ES (FITD II) un FITR, un Parlamentam pieejamais trīs mēnešu pārbaudes periods nebūtu beidzies dienā, kad noteikumi par tirdzniecības pienākumu stājas spēkā; |
| --- | --- |

D.

tā kā deleģētā regula būtu jāpiemēro no 2018. gada 3. janvāra, t. i., dienas, kad sāk piemērot Direktīvu 2014/65/ES (FITD II) un FITR, un Parlamentam pieejamais trīs mēnešu pārbaudes periods nebūtu beidzies dienā, kad noteikumi par tirdzniecības pienākumu stājas spēkā;

| E. | tā kā pienākums veikt atvasināto instrumentu tirdzniecību ir svarīgs to saistību elements, par kurām 2009. gadā vienojās G20 valstu vadītāji Pitsburgā; |
| --- | --- |

E.

tā kā pienākums veikt atvasināto instrumentu tirdzniecību ir svarīgs to saistību elements, par kurām 2009. gadā vienojās G20 valstu vadītāji Pitsburgā;

| F. | tā kā deleģētās regulas drīza publicēšana Oficiālajā Vēstnesī ļautu laikus veikt īstenošanu un sniegtu juridisko noteiktību attiecībā uz noteikumiem, kas piemērojami atvasināto instrumentu tirdzniecības pienākumam; |
| --- | --- |

F.

tā kā deleģētās regulas drīza publicēšana Oficiālajā Vēstnesī ļautu laikus veikt īstenošanu un sniegtu juridisko noteiktību attiecībā uz noteikumiem, kas piemērojami atvasināto instrumentu tirdzniecības pienākumam;

| G. | tā kā Parlaments uzsver, cik svarīgi ir, lai Komisija pabeigtu darbu pie attiecīgajiem lēmumiem par līdzvērtību pirms tirdzniecības pienākuma stāšanās spēkā; |
| --- | --- |

G.

tā kā Parlaments uzsver, cik svarīgi ir, lai Komisija pabeigtu darbu pie attiecīgajiem lēmumiem par līdzvērtību pirms tirdzniecības pienākuma stāšanās spēkā;

| H. | tā kā Parlaments konstatē, ka RTS nav iekļauti konkrēti noteikumi par darījumu paketēm un ka Komisijai un EVTI, iespējams, vajadzēs sniegt papildu norādījumus par paketēm piemērojamo režīmu; tā kā Parlaments uzskata, ka šiem norādījumiem jāatbilst FITD II paredzētajiem noteikumiem par ātru risinājumu, |
| --- | --- |

H.

tā kā Parlaments konstatē, ka RTS nav iekļauti konkrēti noteikumi par darījumu paketēm un ka Komisijai un EVTI, iespējams, vajadzēs sniegt papildu norādījumus par paketēm piemērojamo režīmu; tā kā Parlaments uzskata, ka šiem norādījumiem jāatbilst FITD II paredzētajiem noteikumiem par ātru risinājumu,

| 1. | paziņo, ka tas neizsaka iebildumus pret deleģēto regulu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam šo lēmumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  OV L 173, 12.6.2014., 84. lpp.

(2)  OV L 331, 15.12.2010., 84. lpp.

---