# Euroopa Liidu C 357/4. o

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 357 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 61. aastakäik4. oktoober 2018 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 357

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

61. aastakäik4. oktoober 2018

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Kontrollikoda |
| 2018/C 357/01 | Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne eelarveaasta 2017 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega | 1 |
| 2018/C 357/02 | Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne kaheksandast, üheksandast, kümnendast ja üheteistkümnendast Euroopa Arengufondist (EAF) eelarveaastal 2017 rahastatud tegevuste kohta koos komisjoni vastustega | 315 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

2018/C 357/01

Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne eelarveaasta 2017 eelarve täitmise kohta koos institutsioonide vastustega

1

2018/C 357/02

Euroopa Kontrollikoja aastaaruanne kaheksandast, üheksandast, kümnendast ja üheteistkümnendast Euroopa Arengufondist (EAF) eelarveaastal 2017 rahastatud tegevuste kohta koos komisjoni vastustega

315

---

©Euroopa Liit, 2018Euroopa Liidu autoriõiguste alla mittekuuluvate fotode või muu materjali kasutamiseks või reprodutseerimiseks tuleb taotleda luba otse autoriõiguste valdajalt.

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Kontrollikoda

| 4.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 357/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 357/1

---

Image

Kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 lõigetega 1 ja 4, Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) artikli 148 lõikega 1 ja artikli 162 lõikega 1, ning nõukogu 18. veebruari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 215/2008 (mis käsitleb 10. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust, muudetud määrusega (EL) nr 567/2014) artiklitega 43, 48 ja 60

võttis Euroopa Liidu Kontrollikoda oma 12. juuli 2018. aasta istungil vastu

AASTAARUANDED

eelarveaasta 2017 kohta.

Aruanded koos institutsioonide vastustega kontrollikoja tähelepanekutele edastati eelarve täitmisele heakskiitu andvale institutsioonile ja teistele institutsioonidele.

Kontrollikoja liikmed on:

Klaus-Heiner LEHNE (president), Henri GRETHEN, Ladislav BALKO, Lazaros S. LAZAROU, Pietro RUSSO, Baudilio TOMÉ MUGURUZA, Iliana IVANOVA, George PUFAN, Neven MATES, Alex BRENNINKMEIJER, Danièle LAMARQUE, Nikolaos MILIONIS, Phil WYNN OWEN, Oskar HERICS, Bettina JAKOBSEN, Janusz WOJCIECHOWSKI, Samo JEREB, Jan GREGOR, Mihails KOZLOVS, Rimantas ŠADŽIUS, Leo BRINCAT, João FIGUEIREDO, Juhan PARTS, Ildikó GÁLL-PELCZ, Eva LINDSTRÖM, Tony MURPHY, Hannu TAKKULA, Annemie TURTELBOOM.

AASTAARUANNE EELARVE TÄITMISE KOHTA

(2018/C 357/01)

SISUKORD

| Üldine sissejuhatus | 7 |
| --- | --- |

| 1. peatükk. | Kinnitav avaldus ja selle aluseks olev teave | 9 |
| --- | --- | --- |

1. peatükk.

| 2. peatükk. | Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine | 45 |
| --- | --- | --- |

2. peatükk.

| 3. peatükk. | ELi eelarvest rahastatud tegevuste tulemuslikkus | 81 |
| --- | --- | --- |

3. peatükk.

| 4. peatükk. | Tulud | 167 |
| --- | --- | --- |

4. peatükk.

| 5. peatükk. | Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks | 181 |
| --- | --- | --- |

5. peatükk.

| 6. peatükk. | Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus | 201 |
| --- | --- | --- |

6. peatükk.

| 7. peatükk. | Loodusvarad | 245 |
| --- | --- | --- |

7. peatükk.

| 8. peatükk. | Julgeolek ja kodakondsus | 279 |
| --- | --- | --- |

8. peatükk.

| 9. peatükk. | Globaalne Euroopa | 291 |
| --- | --- | --- |

9. peatükk.

| 10. peatükk. | Haldus | 305 |
| --- | --- | --- |

10. peatükk.

---

ÜLDINE SISSEJUHATUS

0.1.

Euroopa Kontrollikoda on Euroopa Liidu lepingu (1) alusel loodud institutsioon. Euroopa Liidu toimimise lepingu alusel (2) on Euroopa Kontrollikoja ülesandeks auditeerida Euroopa Liidu rahalisi vahendeid. ELi välisaudiitorina tegutseb kontrollikoda ELi kodanike finantshuvide sõltumatu kaitsjana, aidates eelkõige parandada ELi finantsjuhtimist. Lisateavet kontrollikoja töö kohta leiab kontrollikoja iga-aastastest tegevusaruannetest, eriaruannetest, ülevaatearuannetest ning arvamustest finantsjuhtimisalase mõjuga uute või ajakohastatud ELi õigusaktide ja muude otsuste kohta (3).

0.2.

Käesolev aruanne on kontrollikoja 41. aastaaruanne ELi eelarve täitmise kohta ja see hõlmab eelarveaastat 2017. Euroopa Arengufonde käsitletakse eraldi aastaaruandes.

0.3.

ELi üldeelarve võtavad igal aastal vastu nõukogu ja Euroopa Parlament. Kontrollikoja aastaaruanne ning eriaruanded on aluseks eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlusele, mille käigus Euroopa Parlament otsustab nõukogu soovituse alusel, kas Euroopa Komisjon on tema vastutada oleva eelarve täitmisega rahuldavalt hakkama saanud. Kontrollikoja aastaaruanne saadetakse peale avaldamist nii liikmesriikide parlamentidele kui Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

0.4.

Aastaaruande keskseks osaks on kinnitav avaldus ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ning tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse (edaspidi „tehingute korrektsus“) kohta. Sellele avaldusele on lisatud konkreetne hinnang ELi iga suurema tegevusvaldkonna kohta.

0.5.

| — | 1. peatükk sisaldab kinnitavat avaldust ning kokkuvõtet raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja tehingute korrektsuse auditi tulemustest; |
| --- | --- |

—

1. peatükk sisaldab kinnitavat avaldust ning kokkuvõtet raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja tehingute korrektsuse auditi tulemustest;

| — | 2. peatükis esitatakse kontrollikoja leiud eelarvehalduse ja finantsjuhtimise kohta; |
| --- | --- |

—

2. peatükis esitatakse kontrollikoja leiud eelarvehalduse ja finantsjuhtimise kohta;

| — | 3. peatükis käsitletakse komisjoni tulemusalase teabe kasutamist, esitatakse kontrollikoja 2017. aasta tulemusalaste eriaruannete tähtsaimad järeldused ning analüüsitakse kontrollikoja 2014. aastal avaldatud eriaruannetes esitatud soovituste komisjonipoolset järgimist; |
| --- | --- |

—

3. peatükis käsitletakse komisjoni tulemusalase teabe kasutamist, esitatakse kontrollikoja 2017. aasta tulemusalaste eriaruannete tähtsaimad järeldused ning analüüsitakse kontrollikoja 2014. aastal avaldatud eriaruannetes esitatud soovituste komisjonipoolset järgimist;

| — | 4. peatükk sisaldab kontrollikoja leide ELi tulude kohta; |
| --- | --- |

—

4. peatükk sisaldab kontrollikoja leide ELi tulude kohta;

| — | 5.–10. peatükis esitatakse mitmeaastase finantsraamistiku (4) peamiste rubriikide tehingute korrektsuse testimise ning aasta tegevusaruannete, sisekontrollisüsteemide muude elementide ja teiste juhtimisalaste küsimuste läbivaatamise tulemused. |
| --- | --- |

—

5.–10. peatükis esitatakse mitmeaastase finantsraamistiku (4) peamiste rubriikide tehingute korrektsuse testimise ning aasta tegevusaruannete, sisekontrollisüsteemide muude elementide ja teiste juhtimisalaste küsimuste läbivaatamise tulemused.

0.6.

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kohta ei esitata eraldi finantsaruandeid ja seetõttu ei kujuta peatükkide järeldused endast auditiarvamusi. Selle asemel käsitletakse peatükkides mitmeaastase finantsraamistiku iga rubriigi olulisemaid teemasid.

0.7.

Kontrollikoja eesmärk on esitada oma tähelepanekud selgelt ja täpselt. Alati ei õnnestu vältida ELi, selle poliitika ja eelarve, raamatupidamise ja auditeerimisega seotud eritermineid. Kontrollikoja veebisaidil on avaldatud sõnastik, milles on esitatud suurema osa eriterminite definitsioonid ja selgitused (5). Sõnastikus defineeritud terminid on igas peatükis esmakordsel kasutusel kursiivis.

0.8.

Aruandes tuuakse ära komisjoni (või vajaduse korral teiste ELi institutsioonide ja asutuste) vastused kontrollikoja tähelepanekutele ning neid tuleb koos tähelepanekutega arvesse võtta. Kontrollikoja kui välisaudiitori ülesanne on aga sellegipoolest esitada oma auditileiud, teha nende põhjal järeldusi ning anda sellega sõltumatu ja erapooletu hinnang raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsusele ning tehingute korrektsusele.

---

(1)  Vt Euroopa Liidu lepingu (Maastrichti leping) artikkel 13 (ELT C 191, 29.7.1992, lk 1). Siiski loodi Euroopa Kontrollikoda kõigepealt uue ühenduse asutusena, kes teostab välisauditi funktsiooni Brüsseli lepingu alusel (EÜT L 359, 31.12.1977, lk 1).

1

(2)  Artiklid 285–287 (ELT C 326, 26.10.2012, lk 169–171).

2

(3)  Kättesaadavad kontrollikoja veebisaidil www.eca.europa.eu.

3

(4)  8. peatükk käsitleb 3. rubriiki („Julgeolek ja kodakondsus“), 9. peatükk käsitleb 4. rubriiki („Globaalne Euroopa“). 3. ja 4. rubriigi analüüs ei sisalda hinnangulist veamäära. Kontrollikoda ei esita eraldi erihinnanguid 6. rubriigi ning mitmeaastase finantsraamistiku väliste kulutuste kohta („hüvitised“).

4

(5)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/GLOSSARY_AR_2017/GLOSSARY_AR_2017_ET.pdf

5

---

1. PEATÜKK

Kinnitav avaldus ja selle aluseks olev teave

SISUKORD

| Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule – sõltumatu audiitori aruanne | I–XXXI |
| --- | --- |

| Sissejuhatus | 1.1–1.5 |
| --- | --- |

| Euroopa Kontrollikoja roll | 1.1–1.3 |
| --- | --- |

| ELi kulutused on oluline vahend poliitikaeesmärkide saavutamiseks | 1.4–1.5 |
| --- | --- |

| Eelarveaasta 2017 auditileiud | 1.6–1.46 |
| --- | --- |

| Raamatupidamise aastaaruanne ei olnud olulisel määral vigadest mõjutatud | 1.6–1.8 |
| --- | --- |

| Peamised audititeemad | 1.9 |
| --- | --- |

| Tehingute korrektsus | 1.10 |
| --- | --- |

| Kontrollikoja audit hõlmab komisjoni poolt 2017. aastal heaks kiidetud kulusid | 1.11–1.15 |
| --- | --- |

| Kontrollikoja 2017. aasta audititulemused näitavad, et vigu esineb ELi eelarve teatud valdkondades | 1.16 |
| --- | --- |

| Veariski mõjutab ELi vahendite väljamaksmise viis | 1.17–1.29 |
| --- | --- |

| Komisjoni hinnanguline veamäär jääb kontrollikoja esitatud veavahemiku alumisse ossa | 1.30–1.34 |
| --- | --- |

| Komisjoni hinnangulise veamäära osad ei ühti alati kontrollikoja leidudega | 1.35–1.36 |
| --- | --- |

| Tulevased korrektsioonid ja tagasinõudmised mõjutavad oluliselt lõpetamise seisuga veariski sisaldava summa suurust | 1.37–1.38 |
| --- | --- |

| Komisjoni hinnang korrektsioonide ja tagasinõudmiste kohta põhineb varasemate aastate kohandatud keskmisel | 1.39–1.41 |
| --- | --- |

| Ennetavate ja parandusmeetmete mõju tuleb rohkem eristada | 1.42–1.46 |
| --- | --- |

| Kontrollikoda edastab pettusekahtlusega juhtumid OLAFile | 1.47–1.51 |
| --- | --- |

| Järeldused | 1.52–1.54 |
| --- | --- |

| Audititulemused | 1.53–1.54 |
| --- | --- |

| Lisa 1.1. | Auditi lähenemisviis ja metoodika |
| --- | --- |

Lisa 1.1.

| KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE |
| --- |
| Arvamus |
| I. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb konsolideeritud finantsaruannetest (1) ja eelarve täitmise aruannetest (2)31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta kohta, mille komisjon kiitis heaks 27. juunil 2018, ning |

KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EUROOPA PARLAMENDILE JA NÕUKOGULE – SÕLTUMATU AUDIITORI ARUANNE

Arvamus

I.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet, mis koosneb konsolideeritud finantsaruannetest (1) ja eelarve täitmise aruannetest (2)31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta kohta, mille komisjon kiitis heaks 27. juunil 2018, ning

| b) | raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

b)

raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 287 sätestatud nõuetele.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| II. | Kontrollikoja hinnangul annab Euroopa Liidu (EL) konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides tõepärase pildi ELi finantsolukorrast 31. detsembri 2017. aasta seisuga, tehingute finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal, vastavalt finantsmäärusele ja rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel põhinevatele raamatupidamiseeskirjadele. |
| --- | --- |

II.

Kontrollikoja hinnangul annab Euroopa Liidu (EL) konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta kohta kõikides olulistes aspektides tõepärase pildi ELi finantsolukorrast 31. detsembri 2017. aasta seisuga, tehingute finantstulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal, vastavalt finantsmäärusele ja rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditel põhinevatele raamatupidamiseeskirjadele.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| III. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

III.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Märkusega arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| IV. | Välja arvatud punktis „Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta“ kirjeldatud asjaolude mõju, on 31. detsembril 2017 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kontrollikoja hinnangul kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

IV.

Välja arvatud punktis „Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta“ kirjeldatud asjaolude mõju, on 31. detsembril 2017 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kontrollikoja hinnangul kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Alus arvamuse esitamiseks

| V. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nimetatud standarditega hõlmatud kontrollikoja kohustusi kirjeldatakse täpsemalt käesoleva aruande audiitori kohustusi käsitlevas osas. Kooskõlas rahvusvahelise arvestusekspertide eetikakoodeksite nõukogu (IESBA) eetikakoodeksiga on kontrollikoda sõltumatu ning täitnud oma muud eetikaalased kohustused vastavalt nimetatud nõuetele ja IESBA eetikakoodeksile. Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane arvamuse avaldamiseks. |
| --- | --- |

V.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nimetatud standarditega hõlmatud kontrollikoja kohustusi kirjeldatakse täpsemalt käesoleva aruande audiitori kohustusi käsitlevas osas. Kooskõlas rahvusvahelise arvestusekspertide eetikakoodeksite nõukogu (IESBA) eetikakoodeksiga on kontrollikoda sõltumatu ning täitnud oma muud eetikaalased kohustused vastavalt nimetatud nõuetele ja IESBA eetikakoodeksile. Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane arvamuse avaldamiseks.

Alus märkusega arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| VI. 2017. | aastal kulude hüvitamisel põhineva rahastamisena (3) kajastatud kulutused on olulisel määral vigadest mõjutatud. Kontrollikoja hinnangul on kulude hüvitamisel põhinevate maksete veamäär 3,7  %. Kontrollikoja üldine hinnanguline veamäär (2,4  %) ületab endiselt olulisuse piirmäära, kuid vead ei ole läbiva iseloomuga. Toetusõigustel põhinevad maksed ei ole olulisel määral vigadest mõjutatud (4). |
| --- | --- |

VI. 2017.

aastal kulude hüvitamisel põhineva rahastamisena (3) kajastatud kulutused on olulisel määral vigadest mõjutatud. Kontrollikoja hinnangul on kulude hüvitamisel põhinevate maksete veamäär 3,7  %. Kontrollikoja üldine hinnanguline veamäär (2,4  %) ületab endiselt olulisuse piirmäära, kuid vead ei ole läbiva iseloomuga. Toetusõigustel põhinevad maksed ei ole olulisel määral vigadest mõjutatud (4).

Peamised audititeemad

| VII. | Peamised audititeemad on teemad, mis kontrollikoja audiitorite kutsealase otsustuse kohaselt olid Euroopa Liidu vaadeldava perioodi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditeerimisel kõige olulisemad. Nimetatud teemasid käsitleti finantsaruannete auditeerimisel üldiselt ja kasutati kontrollikoja arvamuse kujundamisel, kuid nende teemade kohta kontrollikoda eraldi arvamust ei esita. |
| --- | --- |

VII.

Peamised audititeemad on teemad, mis kontrollikoja audiitorite kutsealase otsustuse kohaselt olid Euroopa Liidu vaadeldava perioodi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditeerimisel kõige olulisemad. Nimetatud teemasid käsitleti finantsaruannete auditeerimisel üldiselt ja kasutati kontrollikoja arvamuse kujundamisel, kuid nende teemade kohta kontrollikoda eraldi arvamust ei esita.

Kontrollikoda hindas Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi omakapitaliinvesteeringute portfellide raamatupidamislikku käsitlemist

| VIII. | Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) on ELi ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) grupi 2015. aastal loodud ühisalgatus, (5) mille eesmärk on toetada EIP grupi riskivõtmisvõime suurendamise teel investeeringuid ELis. Nimetatud algatuse raames antakse ELi eelarvest kuni 16 miljardi euro suurune tagatis, (6) mis katab EFSI tegevusest (taristu- ja innovatsioonikomponent ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate komponent) tuleneva võimaliku kahju (7). |
| --- | --- |

VIII.

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) on ELi ja Euroopa Investeerimispanga (EIP) grupi 2015. aastal loodud ühisalgatus, (5) mille eesmärk on toetada EIP grupi riskivõtmisvõime suurendamise teel investeeringuid ELis. Nimetatud algatuse raames antakse ELi eelarvest kuni 16 miljardi euro suurune tagatis, (6) mis katab EFSI tegevusest (taristu- ja innovatsioonikomponent ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate komponent) tuleneva võimaliku kahju (7).

| IX. | Kontrollikoda keskendus varasematel aastatel sellele valdkonnale, kuna EFSI ülesehitus oli põhjustanud mitmeid keerukaid raamatupidamislikke probleeme, mis tulenevad ELi ja EIP vahelistest kokkulepetest. Novembris 2017 konsulteeris komisjoni peaarvepidaja ekspertidest koosneva nõuanderühmaga, et leida asjakohane viis ELi tagatise saanud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate komponendi omakapitaliinvesteeringute käsitlemiseks raamatupidamises. Vastavalt saadud nõustamisele ja oma kutsealasele otsustusele otsustas komisjoni peaarvepidaja, et komisjonil puudub kontroll EFSI üle; lisaks ei jaga ta sellist kontrolli ka EIP-ga (8). ELi 2017. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande jaoks tähendab see, et EIP-le antud ELi tagatist käsitletakse






  a) | taristu- ja innovatsioonikomponendi võlaportfelli puhul kui finantstagatise kohustust; |
| --- | --- | --- |

IX.

Kontrollikoda keskendus varasematel aastatel sellele valdkonnale, kuna EFSI ülesehitus oli põhjustanud mitmeid keerukaid raamatupidamislikke probleeme, mis tulenevad ELi ja EIP vahelistest kokkulepetest. Novembris 2017 konsulteeris komisjoni peaarvepidaja ekspertidest koosneva nõuanderühmaga, et leida asjakohane viis ELi tagatise saanud väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate komponendi omakapitaliinvesteeringute käsitlemiseks raamatupidamises. Vastavalt saadud nõustamisele ja oma kutsealasele otsustusele otsustas komisjoni peaarvepidaja, et komisjonil puudub kontroll EFSI üle; lisaks ei jaga ta sellist kontrolli ka EIP-ga (8). ELi 2017. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande jaoks tähendab see, et EIP-le antud ELi tagatist käsitletakse

a)

taristu- ja innovatsioonikomponendi võlaportfelli puhul kui finantstagatise kohustust;

| b) | väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate komponendi portfelli puhul kui eraldist ning |
| --- | --- |

b)

väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate komponendi portfelli puhul kui eraldist ning

| c) | mõlema omakapitaliinvesteeringute portfelli puhul kui tuletisinstrumenti (finantsvara või -kohustus, mis on kajastatud õiglases väärtuses üle- või puudujäägina). |
| --- | --- |

c)

mõlema omakapitaliinvesteeringute portfelli puhul kui tuletisinstrumenti (finantsvara või -kohustus, mis on kajastatud õiglases väärtuses üle- või puudujäägina).

| X. | Kontrollikoda hindas EFSI omakapitaliinvesteeringute portfellide raamatupidamislikku käsitlemist. Kontrollikoja hinnangul ei mõjuta see ELi 2017. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes antud õiget ja õiglast ülevaadet. |
| --- | --- |

X.

Kontrollikoda hindas EFSI omakapitaliinvesteeringute portfellide raamatupidamislikku käsitlemist. Kontrollikoja hinnangul ei mõjuta see ELi 2017. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes antud õiget ja õiglast ülevaadet.

Kontrollikoda hindas pensioni- ja töötajatele makstavate muude hüvitiste kohustust

| XI. | ELi bilanss hõlmas 2017. aasta lõpus pensioni- ja töötajatele makstavate muude hüvitiste kohustust summas 73,1  miljardit eurot. Tegemist on bilansi ühe suurema kohustusega, mis moodustas kõigist 2017. aasta kohustustest (236,5  miljardit eurot) ligi kolmandiku. |
| --- | --- |

XI.

ELi bilanss hõlmas 2017. aasta lõpus pensioni- ja töötajatele makstavate muude hüvitiste kohustust summas 73,1  miljardit eurot. Tegemist on bilansi ühe suurema kohustusega, mis moodustas kõigist 2017. aasta kohustustest (236,5  miljardit eurot) ligi kolmandiku.

| XII. | Kõige suurem osa pensionide ja töötajatele makstavate muude hüvitiste eraldisest (64,0  miljardit eurot) on seotud Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate pensioniskeemiga (PSEO). Pensionikohustus katab kindlaksmääratud hüvitise, mis on tagatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artikliga 83 ja Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikega 3. Raamatupidamise aastaaruandes kirjendatud kohustus vastab summale, mis oleks pensioniskeemi lisatud, kui selline oleks loodud, et maksta välja olemasolevad vanaduspensioni kohustused (9). Lisaks vanaduspensionile hõlmab see invaliidsuspensionit ning ELi töötajate leskedele ja orbudele makstavat pensionit. Personalieeskirjade artikli 83 kohaselt makstakse pensioniskeemi järgseid hüvitisi ELi eelarvest. Liikmesriigid tagavad hüvitiste maksmise ühiselt ja ametnikud maksavad ühe kolmandiku pensioniskeemi rahastamisest. |
| --- | --- |

XII.

Kõige suurem osa pensionide ja töötajatele makstavate muude hüvitiste eraldisest (64,0  miljardit eurot) on seotud Euroopa Liidu ametnike ja muude teenistujate pensioniskeemiga (PSEO). Pensionikohustus katab kindlaksmääratud hüvitise, mis on tagatud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade artikliga 83 ja Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõikega 3. Raamatupidamise aastaaruandes kirjendatud kohustus vastab summale, mis oleks pensioniskeemi lisatud, kui selline oleks loodud, et maksta välja olemasolevad vanaduspensioni kohustused (9). Lisaks vanaduspensionile hõlmab see invaliidsuspensionit ning ELi töötajate leskedele ja orbudele makstavat pensionit. Personalieeskirjade artikli 83 kohaselt makstakse pensioniskeemi järgseid hüvitisi ELi eelarvest. Liikmesriigid tagavad hüvitiste maksmise ühiselt ja ametnikud maksavad ühe kolmandiku pensioniskeemi rahastamisest.

| XIII. | PSEO on ELi ametnike kohustuslik tööandjapensioni skeem, mille alusel kasutatakse töötajate ning nende tööandjaks olevate institutsioonide ja asutuste osamakseid tulevase pensioni rahastamiseks. Skeem on üles ehitatud nii, et see oleks osamaksete määra ja pensioniea kohandamise abil kindlustusmatemaatilises tasakaalus. Pensionikulude pikaajalise prognoosi arvutamiseks kasutatavate parameetrite arv ja mitmekesisus näitab arvutuse kindlustusmatemaatilist olemust; vastava arvutuse teeb Eurostat igal aastal. |
| --- | --- |

XIII.

PSEO on ELi ametnike kohustuslik tööandjapensioni skeem, mille alusel kasutatakse töötajate ning nende tööandjaks olevate institutsioonide ja asutuste osamakseid tulevase pensioni rahastamiseks. Skeem on üles ehitatud nii, et see oleks osamaksete määra ja pensioniea kohandamise abil kindlustusmatemaatilises tasakaalus. Pensionikulude pikaajalise prognoosi arvutamiseks kasutatavate parameetrite arv ja mitmekesisus näitab arvutuse kindlustusmatemaatilist olemust; vastava arvutuse teeb Eurostat igal aastal.

| XIV. | Auditi käigus hindas kontrollikoda pensionimaksete eraldise kindlustusmatemaatilisi eeldusi ja pensionikohustuse väärtuse arvestamist. Kontrolliti nii arvnäitajaid, kindlustusmatemaatilisi parameetreid, kohustuse arvutamist kui selle esitamist konsolideeritud bilansis ja konsolideeritud finantsaruannete lisades. Nagu märgitud konsolideeritud finantsaruannete lisas 2.9, soovib komisjon jätkuvalt parandada töötajatele makstavate hüvitiste kohustuse arvutamise korda; kontrollikoda omakorda jätkab selle protsessi jälgimist. |
| --- | --- |

XIV.

Auditi käigus hindas kontrollikoda pensionimaksete eraldise kindlustusmatemaatilisi eeldusi ja pensionikohustuse väärtuse arvestamist. Kontrolliti nii arvnäitajaid, kindlustusmatemaatilisi parameetreid, kohustuse arvutamist kui selle esitamist konsolideeritud bilansis ja konsolideeritud finantsaruannete lisades. Nagu märgitud konsolideeritud finantsaruannete lisas 2.9, soovib komisjon jätkuvalt parandada töötajatele makstavate hüvitiste kohustuse arvutamise korda; kontrollikoda omakorda jätkab selle protsessi jälgimist.

Kontrollikoda hindas raamatupidamise aastaaruandes esitatud viitkulusid

| XV. | 2017. aasta lõpu seisuga kuulus toetusesaajatele väljamaksmisele hinnanguliselt 101 miljardit eurot kantud rahastamiskõlblikke kulusid, mille kohta ei olnud veel väljamaksetaotlusi esitatud (2016. aasta lõpus 102 miljardit eurot). Komisjon kajastas need summad viitkuludena (10). |
| --- | --- |

XV.

2017. aasta lõpu seisuga kuulus toetusesaajatele väljamaksmisele hinnanguliselt 101 miljardit eurot kantud rahastamiskõlblikke kulusid, mille kohta ei olnud veel väljamaksetaotlusi esitatud (2016. aasta lõpus 102 miljardit eurot). Komisjon kajastas need summad viitkuludena (10).

| XVI. | Kontrollikoda uuris aasta lõpus koostatud prognooside koostamise metoodikat ja kontrollisüsteeme peamistes peadirektoraatides. Lisaks koostati arvete ja ettemaksete põhjal valimid ning uuriti neid elemente, et käsitleda viitkulude väärkajastamise riski. Komisjoni raamatupidamistalituselt küsiti täiendavaid selgitusi üldise metoodika kohta. |
| --- | --- |

XVI.

Kontrollikoda uuris aasta lõpus koostatud prognooside koostamise metoodikat ja kontrollisüsteeme peamistes peadirektoraatides. Lisaks koostati arvete ja ettemaksete põhjal valimid ning uuriti neid elemente, et käsitleda viitkulude väärkajastamise riski. Komisjoni raamatupidamistalituselt küsiti täiendavaid selgitusi üldise metoodika kohta.

| XVII. | Kontrollikoda järeldab, et konsolideeritud bilansis kajastatud viitkulude hinnanguline kogusumma on õiglaselt esitatud. |
| --- | --- |

XVII.

Kontrollikoda järeldab, et konsolideeritud bilansis kajastatud viitkulude hinnanguline kogusumma on õiglaselt esitatud.

Kontrollikoda hindas Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise võimalikku mõju 2017. aasta raamatupidamise aastaaruandele

| XVIII. | 29. märtsil 2017 teavitas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogu ametlikult oma kavatsusest Euroopa Liidust lahkuda. 22. mail 2017 alustati läbirääkimisi ELi ja Ühendkuningriigi vahelise väljaastumislepingu sõlmimiseks. |
| --- | --- |

XVIII.

29. märtsil 2017 teavitas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogu ametlikult oma kavatsusest Euroopa Liidust lahkuda. 22. mail 2017 alustati läbirääkimisi ELi ja Ühendkuningriigi vahelise väljaastumislepingu sõlmimiseks.

| XIX. | Väljaastumislepingu eelnõu 19. märtsi 2018. aasta versiooni viiendas osas (finantsküsimused) sedastatakse väljaastumise rahalise korraldamise teemal, et Ühendkuningriik tasub kõik praegusest ja eelmistest mitmeaastastest finantsraamistikest tulenevad kohustused, nagu ta oleks endiselt liikmesriik. |
| --- | --- |

XIX.

Väljaastumislepingu eelnõu 19. märtsi 2018. aasta versiooni viiendas osas (finantsküsimused) sedastatakse väljaastumise rahalise korraldamise teemal, et Ühendkuningriik tasub kõik praegusest ja eelmistest mitmeaastastest finantsraamistikest tulenevad kohustused, nagu ta oleks endiselt liikmesriik.

| XX. | Selle põhjal järeldab kontrollikoda, et raamatupidamise aastaaruanne seisuga 31. detsember 2017 peegeldab väljaastumisprotsessi korrektselt. |
| --- | --- |

XX.

Selle põhjal järeldab kontrollikoda, et raamatupidamise aastaaruanne seisuga 31. detsember 2017 peegeldab väljaastumisprotsessi korrektselt.

Muud asjaolud

| XXI. | Juhtkond vastutab muu teabe esitamise eest, mis hõlmab finantsaruandeid selgitavat arutelu ja analüüsi, kuid ei sisalda konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet ega seda käsitlevat kontrollikoja auditiaruannet. Kontrollikoja arvamus konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande kohta ei hõlma muud teavet ja kontrollikoda ei esita selle suhtes mingit kindlustandvat järeldust. Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditi raames on kontrollikoja ülesanne tutvuda muu teabega ja otsustada, kas see erineb oluliselt konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandest või kontrollikoja auditi käigus hangitud teabest, või tundub muul viisil oluliselt väärkajastatud. Kui kontrollikoja järeldab, et muu teave on oluliselt väärkajastatud, tuleb sellest aru anda. Kontrollikojal ei ole sellekohaseid tähelepanekuid. |
| --- | --- |

XXI.

Juhtkond vastutab muu teabe esitamise eest, mis hõlmab finantsaruandeid selgitavat arutelu ja analüüsi, kuid ei sisalda konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet ega seda käsitlevat kontrollikoja auditiaruannet. Kontrollikoja arvamus konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande kohta ei hõlma muud teavet ja kontrollikoda ei esita selle suhtes mingit kindlustandvat järeldust. Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditi raames on kontrollikoja ülesanne tutvuda muu teabega ja otsustada, kas see erineb oluliselt konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandest või kontrollikoja auditi käigus hangitud teabest, või tundub muul viisil oluliselt väärkajastatud. Kui kontrollikoja järeldab, et muu teave on oluliselt väärkajastatud, tuleb sellest aru anda. Kontrollikojal ei ole sellekohaseid tähelepanekuid.

Juhtkonna kohustused

| XXII. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleksid kooskõlas vastavate õigusaktidega. Komisjonil on lõplik vastutus ELi raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 317). |
| --- | --- |

XXII.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Juhtkond vastutab ka selle eest, et finantsaruannetes kajastatud tegevus, finantstehingud ja teave oleksid kooskõlas vastavate õigusaktidega. Komisjonil on lõplik vastutus ELi raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest (Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 317).

| XXIII. | Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamisel on komisjoni ülesanne hinnata ELi vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, välja arvatud juhul, kui ta kavatseb üksuse likvideerida või tegevuse lõpetada, või kui tal puuduvad muud realistlikud alternatiivid. |
| --- | --- |

XXIII.

Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande koostamisel on komisjoni ülesanne hinnata ELi vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, välja arvatud juhul, kui ta kavatseb üksuse likvideerida või tegevuse lõpetada, või kui tal puuduvad muud realistlikud alternatiivid.

| XXIV. | Komisjon vastutab ELi finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

XXIV.

Komisjon vastutab ELi finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest.

| XXV. | Finantsmääruse kohaselt (IX jagu) peab komisjoni peaarvepidaja esitama ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditeerimiseks esmalt esialgsena (aruandeaastale järgneva aasta 31. märtsiks) ja lõplikul kujul 31. juuliks. Esialgne raamatupidamise aastaaruanne peaks juba andma finantsolukorrast õige ja õiglase pildi. Seetõttu on ülimalt oluline, et esialgse raamatupidamise aastaaruande kõik kontod esitatakse lõplike arvutustena, mis võimaldavad kontrollikojal teha oma töö vastavalt finantsmääruse X jao sätetele ja selleks ette nähtud tähtaegade piires. Esialgse ja lõpliku raamatupidamise aastaaruande vahelised erinevused peaksid tavaliselt tulenema üksnes kontrollikoja tähelepanekutest. |
| --- | --- |

XXV.

Finantsmääruse kohaselt (IX jagu) peab komisjoni peaarvepidaja esitama ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande auditeerimiseks esmalt esialgsena (aruandeaastale järgneva aasta 31. märtsiks) ja lõplikul kujul 31. juuliks. Esialgne raamatupidamise aastaaruanne peaks juba andma finantsolukorrast õige ja õiglase pildi. Seetõttu on ülimalt oluline, et esialgse raamatupidamise aastaaruande kõik kontod esitatakse lõplike arvutustena, mis võimaldavad kontrollikojal teha oma töö vastavalt finantsmääruse X jao sätetele ja selleks ette nähtud tähtaegade piires. Esialgse ja lõpliku raamatupidamise aastaaruande vahelised erinevused peaksid tavaliselt tulenema üksnes kontrollikoja tähelepanekutest.

Audiitori kohustused konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| XXVI. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et kõik olulise väärkajastamise või nõuete mittejärgimise juhtumid auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või vigadest ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

XXVI.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et kõik olulise väärkajastamise või nõuete mittejärgimise juhtumid auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või vigadest ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| XXVII. | Tulude puhul lähtub kontrollikoda käibemaksul ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite auditeerimisel makromajanduslikest agregeeritud andmetest, mida omavahendite arvutamiseks kasutatakse. Seejärel hindab kontrollikoda komisjoni andmetöötlussüsteeme kuni liikmesriikide osamaksete laekumiseni ja nende konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandesse kandmiseni. Traditsiooniliste omavahendite auditeerimisel kontrollib kontrollikoda tolliasutuste arvepidamist ja analüüsib tollimaksude voogu kuni summade komisjonile laekumiseni ja raamatupidamisarvestusse kandmiseni. |
| --- | --- |

XXVII.

Tulude puhul lähtub kontrollikoda käibemaksul ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite auditeerimisel makromajanduslikest agregeeritud andmetest, mida omavahendite arvutamiseks kasutatakse. Seejärel hindab kontrollikoda komisjoni andmetöötlussüsteeme kuni liikmesriikide osamaksete laekumiseni ja nende konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandesse kandmiseni. Traditsiooniliste omavahendite auditeerimisel kontrollib kontrollikoda tolliasutuste arvepidamist ja analüüsib tollimaksude voogu kuni summade komisjonile laekumiseni ja raamatupidamisarvestusse kandmiseni.

| XXVIII. | Kulutuste puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning institutsioon või asutus on need tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud (see võib juhtuda järgneval aastal). |
| --- | --- |

XXVIII.

Kulutuste puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning institutsioon või asutus on need tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud (see võib juhtuda järgneval aastal).

| XXIX. | Kooskõlas rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega tugineb kontrollikoda kogu auditi vältel oma professionaalsusele ja kutsealasele skeptitsismile. Kontrollikoja ülesandeks on ka






  a) | teha kindlaks konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes pettusest või vigadest põhjustatud oluliste väärkajastamiste ja selle aluseks olevate tehingute ELi õiguse olulise nõuetele mittevastavuse riskid ning neid riske hinnata. Kontrollikoda töötab välja ja rakendab auditimenetlusi nende riskide käsitlemiseks ning hangib audititõendeid, mis annaksid tema arvamusele piisava ja nõuetekohase aluse. Pettusest tuleneva olulise väärkajastamise või nõuete mittetäitmise juhtumeid on keerulisem avastada kui vigadest tulenevaid juhtumeid, sest pettus võib hõlmata keelatud kokkuleppeid, võltsimist, tahtlikku tegevusetust, andmete moonutamist või sisekontrolli eiramist. Seetõttu on ka suurem oht, et selliseid juhtumeid ei avastata; |
| --- | --- | --- |

XXIX.

Kooskõlas rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega tugineb kontrollikoda kogu auditi vältel oma professionaalsusele ja kutsealasele skeptitsismile. Kontrollikoja ülesandeks on ka

a)

teha kindlaks konsolideeritud raamatupidamise aastaaruandes pettusest või vigadest põhjustatud oluliste väärkajastamiste ja selle aluseks olevate tehingute ELi õiguse olulise nõuetele mittevastavuse riskid ning neid riske hinnata. Kontrollikoda töötab välja ja rakendab auditimenetlusi nende riskide käsitlemiseks ning hangib audititõendeid, mis annaksid tema arvamusele piisava ja nõuetekohase aluse. Pettusest tuleneva olulise väärkajastamise või nõuete mittetäitmise juhtumeid on keerulisem avastada kui vigadest tulenevaid juhtumeid, sest pettus võib hõlmata keelatud kokkuleppeid, võltsimist, tahtlikku tegevusetust, andmete moonutamist või sisekontrolli eiramist. Seetõttu on ka suurem oht, et selliseid juhtumeid ei avastata;

| b) | teha endale selgeks auditi seisukohast oluline sisekontrollisüsteem asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte sisekontrolli tulemuslikkuse kohta arvamuse esitamiseks); |
| --- | --- |

b)

teha endale selgeks auditi seisukohast oluline sisekontrollisüsteem asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte sisekontrolli tulemuslikkuse kohta arvamuse esitamiseks);

| c) | hinnata juhtkonna kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ning juhtkonna koostatud arvestushinnangute ja nendega seotud avalduste põhjendatust; |
| --- | --- |

c)

hinnata juhtkonna kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ning juhtkonna koostatud arvestushinnangute ja nendega seotud avalduste põhjendatust;

| d) | teha järeldus selle kohta, kas juhtkond lähtub raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, ning hinnata saadud auditi tõendusmaterjali põhjal, kas esineb olulist ebakindlust, mis tuleneb sündmustest või tingimustest, mis võivad üksuse tegevuse jätkuvuse tõsise kahtluse alla seada. Kui kontrollikoja arvates oluline ebakindlus eksisteerib, siis peab ta oma audiitori aruandes tähelepanu juhtima konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande asjaomastele avaldustele, või kui need on puudulikud, siis muutma oma arvamust. Kontrollikoja järeldused põhinevad enne oma aruande valmimise kuupäeva saadud auditi tõendusmaterjalil. Edaspidised sündmused või tingimused võivad aga põhjustada olukorra, kus üksusel ei ole võimalik oma tegevust jätkata; |
| --- | --- |

d)

teha järeldus selle kohta, kas juhtkond lähtub raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, ning hinnata saadud auditi tõendusmaterjali põhjal, kas esineb olulist ebakindlust, mis tuleneb sündmustest või tingimustest, mis võivad üksuse tegevuse jätkuvuse tõsise kahtluse alla seada. Kui kontrollikoja arvates oluline ebakindlus eksisteerib, siis peab ta oma audiitori aruandes tähelepanu juhtima konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande asjaomastele avaldustele, või kui need on puudulikud, siis muutma oma arvamust. Kontrollikoja järeldused põhinevad enne oma aruande valmimise kuupäeva saadud auditi tõendusmaterjalil. Edaspidised sündmused või tingimused võivad aga põhjustada olukorra, kus üksusel ei ole võimalik oma tegevust jätkata;

| e) | hinnata konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande üldist esitusviisi, ülesehitust ja sisu, sealhulgas kogu avalikustatud teavet, samuti seda, kas konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne kajastab selle aluseks olevaid tehinguid ja sündmusi õiglaselt; |
| --- | --- |

e)

hinnata konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande üldist esitusviisi, ülesehitust ja sisu, sealhulgas kogu avalikustatud teavet, samuti seda, kas konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne kajastab selle aluseks olevaid tehinguid ja sündmusi õiglaselt;

| f) | hankida piisavat asjakohast auditi tõendusmaterjali ELi konsolideeritavate üksuste finantsteabe kohta, et esitada arvamus konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute kohta. Kontrollikoda vastutab auditi juhtimise, järelevalve ja läbiviimise eest, ning vastutab üksi auditiarvamuse esitamise eest. |
| --- | --- |

f)

hankida piisavat asjakohast auditi tõendusmaterjali ELi konsolideeritavate üksuste finantsteabe kohta, et esitada arvamus konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute kohta. Kontrollikoda vastutab auditi juhtimise, järelevalve ja läbiviimise eest, ning vastutab üksi auditiarvamuse esitamise eest.

| XXX. | Kontrollikoda vahetab juhtkonnaga teavet muu hulgas auditi kavandatud ulatuse ja ajakava ning oluliste auditileidude, sh sisekontrollis avastatud oluliste puuduste kohta. |
| --- | --- |

XXX.

Kontrollikoda vahetab juhtkonnaga teavet muu hulgas auditi kavandatud ulatuse ja ajakava ning oluliste auditileidude, sh sisekontrollis avastatud oluliste puuduste kohta.

| XXXI. | Komisjoni ja teiste auditeeritud üksustega arutatud teemade seast valib kontrollikoda need, mis olid raamatupidamise aastaaruande auditeerimisel kõige olulisemad ja mis on seetõttu vaatlusaluse perioodi peamised audititeemad. Nimetatud teemasid kirjeldatakse kontrollikoja aruandes, välja arvatud juhul, kui teabe avalikustamine on õigusaktiga keelatud, või kui (mida juhtub äärmiselt harva) kontrollikoda otsustab, et teemat ei tohi kontrollikoja aruandes käsitleda, kuna vastasel juhul võib see tõenäoliselt avaliku huviga saadava kasu üles kaaluda. |
| --- | --- |

XXXI.

Komisjoni ja teiste auditeeritud üksustega arutatud teemade seast valib kontrollikoda need, mis olid raamatupidamise aastaaruande auditeerimisel kõige olulisemad ja mis on seetõttu vaatlusaluse perioodi peamised audititeemad. Nimetatud teemasid kirjeldatakse kontrollikoja aruandes, välja arvatud juhul, kui teabe avalikustamine on õigusaktiga keelatud, või kui (mida juhtub äärmiselt harva) kontrollikoda otsustab, et teemat ei tohi kontrollikoja aruandes käsitleda, kuna vastasel juhul võib see tõenäoliselt avaliku huviga saadava kasu üles kaaluda.

12. juuli 2018

President

Klaus-Heiner LEHNE

Euroopa Kontrollikoda

12, rue Alcide De Gasperi, Luxembourg, LUKSEMBURG

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

SISSEJUHATUS

Euroopa Kontrollikoja roll

| 1.1. | Kontrollikoda on ELi sõltumatu audiitor. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule on kontrollikoja ülesanne






  a) | anda hinnang ELi raamatupidamise aastaaruandele; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Kontrollikoda on ELi sõltumatu audiitor. Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingule on kontrollikoja ülesanne

a)

anda hinnang ELi raamatupidamise aastaaruandele;

| b) | kontrollida, kas ELi eelarvet kasutatakse kooskõlas kohaldatavate õigus- ja haldusnormidega; |
| --- | --- |

b)

kontrollida, kas ELi eelarvet kasutatakse kooskõlas kohaldatavate õigus- ja haldusnormidega;

| c) | anda aru ELi kulutuste säästlikkuse, tõhususe ja tulemuslikkuse kohta (11) ning |
| --- | --- |

c)

anda aru ELi kulutuste säästlikkuse, tõhususe ja tulemuslikkuse kohta (11) ning

| d) | anda nõu finantsmõju omavate õigusaktide ettepanekute kohta. |
| --- | --- |

d)

anda nõu finantsmõju omavate õigusaktide ettepanekute kohta.

| 1.2. | Kinnitava avalduse aluseks olev kontrollikoja audititöö (mida selgitatakse
  lisas 1.1
  ) täidab esimest ja teist eelmainitud eesmärki. ELi kõige olulisemates kuluvaldkondades (12) puudutab aastaaruande raames tehtud töö ka kulutuste säästlikkust, tõhusust ja tulemuslikkust. Kontrollikoda käsitleb komisjoni loodud süsteemi (mille eesmärk on tagada ELi vahendite otstarbekas kasutamine) eri aspekte (13). Kokkuvõttes annab audititöö ka peamise sisendi õigusaktide ettepanekuid käsitlevate kontrollikoja arvamuste koostamiseks. |
| --- | --- |

1.2.

Kinnitava avalduse aluseks olev kontrollikoja audititöö (mida selgitatakse
  lisas 1.1
  ) täidab esimest ja teist eelmainitud eesmärki. ELi kõige olulisemates kuluvaldkondades (12) puudutab aastaaruande raames tehtud töö ka kulutuste säästlikkust, tõhusust ja tulemuslikkust. Kontrollikoda käsitleb komisjoni loodud süsteemi (mille eesmärk on tagada ELi vahendite otstarbekas kasutamine) eri aspekte (13). Kokkuvõttes annab audititöö ka peamise sisendi õigusaktide ettepanekuid käsitlevate kontrollikoja arvamuste koostamiseks.

| 1.3. | Aastaaruande käesolevas peatükis






  a) | kirjeldatakse kontrollikoja kinnitava avalduse tausta ning esitatakse ülevaate raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja tehingute korrektsuse auditi leidudest ja järeldustest; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Aastaaruande käesolevas peatükis

a)

kirjeldatakse kontrollikoja kinnitava avalduse tausta ning esitatakse ülevaate raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse ja tehingute korrektsuse auditi leidudest ja järeldustest;

| b) | esitatakse teave OLAFile suunatud pettusekahtlusega juhtumite kohta; |
| --- | --- |

b)

esitatakse teave OLAFile suunatud pettusekahtlusega juhtumite kohta;

| c) | tutvustatakse kokkuvõtvalt kontrollikoja auditi lähenemisviisi (vt
  lisa 1.1
  ). |
| --- | --- |

c)

tutvustatakse kokkuvõtvalt kontrollikoja auditi lähenemisviisi (vt
  lisa 1.1
  ).

ELi kulutused on oluline vahend poliitikaeesmärkide saavutamiseks

| 1.4. | ELi kulutused on oluline, kuid mitte ainus vahend poliitikaeesmärkide saavutamiseks. Muudeks tähtsateks vahenditeks on õigusloome ning kaupade, teenuste, kapitali ja inimeste liikumine kogu ELi piires. 2017. aastal oli ELi kulutuste summa 137,4 miljardit eurot, (14) mis moodustab 2,0  % liikmesriikide valitsemissektori kogukulutustest ja 0,9  % ELi kogurahvatulust (
  selgitus 1.1
  ). |
| --- | --- |

1.4.

ELi kulutused on oluline, kuid mitte ainus vahend poliitikaeesmärkide saavutamiseks. Muudeks tähtsateks vahenditeks on õigusloome ning kaupade, teenuste, kapitali ja inimeste liikumine kogu ELi piires. 2017. aastal oli ELi kulutuste summa 137,4 miljardit eurot, (14) mis moodustab 2,0  % liikmesriikide valitsemissektori kogukulutustest ja 0,9  % ELi kogurahvatulust (
  selgitus 1.1
  ).

Selgitus 1.1.   ELi 2017. aasta kulutuste osakaal liikmesriikide kogurahvatulust ja valitsemissektori kogukulutustest

Image

| Allikas: | Liikmesriikide kogurahvatulu: Euroopa Komisjoni 2017. aasta raamatupidamise aastaaruanne – lisa A – tulud;
  Liikmesriikide valitsemissektori kogukulutused: Eurostat – iga-aastane rahvamajanduse arvepidamine;
  ELi kulutused: Euroopa Komisjon: Euroopa Liidu 2017. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne. |
| --- | --- |

Allikas:

Liikmesriikide kogurahvatulu: Euroopa Komisjoni 2017. aasta raamatupidamise aastaaruanne – lisa A – tulud;

Liikmesriikide valitsemissektori kogukulutused: Eurostat – iga-aastane rahvamajanduse arvepidamine;

ELi kulutused: Euroopa Komisjon: Euroopa Liidu 2017. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

| 1.5. | ELi rahalisi vahendeid makstakse toetusesaajatele välja kas ühekordsete maksetena, iga-aastaste osamaksetena või mitme maksena mitmeaastaste kuluprogrammide raames. 2017. aastal tehti ELi eelarvest makseid kokku 137,4 miljardit euro ulatuses ja need koosnesid eelrahastamisest (29,7 miljardit eurot) ning ühekordsetest ja vahe- ja lõppmaksetest (107,7  miljaŗdit eurot).
  Selgituses 1.2
  näidatakse, et kõige suurem osa eelarvest kasutati looduvarade valdkonnas (56,7 miljardit eurot ehk 41 % kogusummast), millele järgnevad ühtekuuluvuse (35,7  miljardit eurot ehk 26 %) ning konkurentsivõime (21,4  miljardit eurot ehk 15,6  %) valdkonnad. |
| --- | --- |

1.5.

ELi rahalisi vahendeid makstakse toetusesaajatele välja kas ühekordsete maksetena, iga-aastaste osamaksetena või mitme maksena mitmeaastaste kuluprogrammide raames. 2017. aastal tehti ELi eelarvest makseid kokku 137,4 miljardit euro ulatuses ja need koosnesid eelrahastamisest (29,7 miljardit eurot) ning ühekordsetest ja vahe- ja lõppmaksetest (107,7  miljaŗdit eurot).
  Selgituses 1.2
  näidatakse, et kõige suurem osa eelarvest kasutati looduvarade valdkonnas (56,7 miljardit eurot ehk 41 % kogusummast), millele järgnevad ühtekuuluvuse (35,7  miljardit eurot ehk 26 %) ning konkurentsivõime (21,4  miljardit eurot ehk 15,6  %) valdkonnad.

Selgitus 1.2.   2017. aasta maksed mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa

Image

Alamrubriik 1a: „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ (edaspidi „konkurentsivõime“)

Alamrubriik 1b: „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ (edaspidi „ühtekuuluvus“)

Mitmeaastase finantsraamistiku 2. rubriik: „Loodusvarad“

Mitmeaastase finantsraamistiku 3. rubriik: „Julgeolek ja kodakondsus“

Mitmeaastase finantsraamistiku 4. rubriik: „Globaalne Euroopa“

Mitmeaastase finantsraamistiku 5. rubriik: „Haldus“

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

EELARVEAASTA 2017 AUDITILEIUD

Raamatupidamise aastaaruanne ei olnud olulisel määral vigadest mõjutatud

| 1.6. | Kontrollikoja tähelepanekud puudutavad Euroopa Liidu eelarveaasta 2017 konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (15). Kontrollikoda sai raamatupidamise aastaaruande koos peaarvepidaja esitiskirjaga kätte 27. juunil 2018, st enne finantsmääruse alusel lubatud esitamistähtaja lõppu (16). Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud finantsaruandeid selgitav arutelu- ja analüüsidokument (17). Kontrollikoja auditiarvamus nimetatud analüüsi ei hõlma. Kooskõlas auditeerimisstandarditega hindas kontrollikoda aga selle sisu vastavust raamatupidamise aastaaruandes esitatud andmetele. |
| --- | --- |

1.6.

Kontrollikoja tähelepanekud puudutavad Euroopa Liidu eelarveaasta 2017 konsolideeritud raamatupidamise aastaaruannet (15). Kontrollikoda sai raamatupidamise aastaaruande koos peaarvepidaja esitiskirjaga kätte 27. juunil 2018, st enne finantsmääruse alusel lubatud esitamistähtaja lõppu (16). Raamatupidamise aastaaruandele on lisatud finantsaruandeid selgitav arutelu- ja analüüsidokument (17). Kontrollikoja auditiarvamus nimetatud analüüsi ei hõlma. Kooskõlas auditeerimisstandarditega hindas kontrollikoda aga selle sisu vastavust raamatupidamise aastaaruandes esitatud andmetele.

| 1.7. | Komisjoni avaldatud raamatupidamise aastaaruande kohaselt oli ELi kohustuste kogumaht 31. detsembri 2017. aasta seisuga 236,5 miljardit eurot ning varade kogumaht 166,2  miljardit eurot. 2017. aasta tulem oli 8,1  miljardit eurot. |
| --- | --- |

1.7.

Komisjoni avaldatud raamatupidamise aastaaruande kohaselt oli ELi kohustuste kogumaht 31. detsembri 2017. aasta seisuga 236,5 miljardit eurot ning varade kogumaht 166,2  miljardit eurot. 2017. aasta tulem oli 8,1  miljardit eurot.

| 1.8. | Kontrollikoja auditiga leiti, et raamatupidamise aastaaruandes ei esinenud olulisi väärkajastamisi. Kontrollikoja tähelepanekud ELi vahendite finantsjuhtimise ja eelarve haldamise kohta on esitatud aastaaruande 2. peatükis. |
| --- | --- |

1.8.

Kontrollikoja auditiga leiti, et raamatupidamise aastaaruandes ei esinenud olulisi väärkajastamisi. Kontrollikoja tähelepanekud ELi vahendite finantsjuhtimise ja eelarve haldamise kohta on esitatud aastaaruande 2. peatükis.

Peamised audititeemad

| 1.9. | Peamised audititeemad on teemad, mis kontrollikoja audiitorite kutsealase otsustuse kohaselt olid praeguse perioodi finantsaruannete auditeerimisel kõige olulisemad. Nimetatud teemasid käsitleti finantsaruannete auditeerimisel üldiselt ja kasutati kontrollikoja arvamuse kujundamisel, kuid nende teemade kohta kontrollikoda eraldi arvamust ei esita. Vastavalt rahvusvahelisele auditeerimisstandardile 701 (18) käsitleb kontrollikoda peamisi audititeemasid oma kinnitavas avalduses. |
| --- | --- |

1.9.

Peamised audititeemad on teemad, mis kontrollikoja audiitorite kutsealase otsustuse kohaselt olid praeguse perioodi finantsaruannete auditeerimisel kõige olulisemad. Nimetatud teemasid käsitleti finantsaruannete auditeerimisel üldiselt ja kasutati kontrollikoja arvamuse kujundamisel, kuid nende teemade kohta kontrollikoda eraldi arvamust ei esita. Vastavalt rahvusvahelisele auditeerimisstandardile 701 (18) käsitleb kontrollikoda peamisi audititeemasid oma kinnitavas avalduses.

Tehingute korrektsus

| 1.10. | Kontrollikoda uurib ELi kulusid ja tulusid selleks, et hinnata, kas need on kooskõlas kohaldatavate õigus- ja haldusnormidega. Kontrollikoja tulude auditi tulemused esitatakse 4. peatükis ja kulude auditi tulemused 5.–10. peatükis. |
| --- | --- |

1.10.

Kontrollikoda uurib ELi kulusid ja tulusid selleks, et hinnata, kas need on kooskõlas kohaldatavate õigus- ja haldusnormidega. Kontrollikoja tulude auditi tulemused esitatakse 4. peatükis ja kulude auditi tulemused 5.–10. peatükis.

Kontrollikoja audit hõlmab komisjoni poolt 2017. aastal heaks kiidetud kulusid

| 1.11. | Auditi läbiviimiseks kontrollis kontrollikoda ELi raamatupidamise aastaaruande aluseks olevaid tehinguid. See hõlmas ELi eelarvest lõplikele toetussaajatele üle kantud vahendeid, liikmesriikide osamakseid ELi eelarvesse ja muudest allikatest saadud tulu. Kontrollikoda kontrollib kulusid siis, kui ELi vahendite lõppsaajad on meetmed ellu viinud või kulusid kandnud, ning kui komisjon on kulud heaks kiitnud (heakskiidetud kulud). Tegelikkuses tähendab see, et andmekogumi tehingud hõlmavad vahe- ja lõppmakseid. Kontrollikoda kontrollis ettemakseid üksnes juhul, kui need olid 2017. aastal tasaarvestatud. |
| --- | --- |

1.11.

Auditi läbiviimiseks kontrollis kontrollikoda ELi raamatupidamise aastaaruande aluseks olevaid tehinguid. See hõlmas ELi eelarvest lõplikele toetussaajatele üle kantud vahendeid, liikmesriikide osamakseid ELi eelarvesse ja muudest allikatest saadud tulu. Kontrollikoda kontrollib kulusid siis, kui ELi vahendite lõppsaajad on meetmed ellu viinud või kulusid kandnud, ning kui komisjon on kulud heaks kiitnud (heakskiidetud kulud). Tegelikkuses tähendab see, et andmekogumi tehingud hõlmavad vahe- ja lõppmakseid. Kontrollikoda kontrollis ettemakseid üksnes juhul, kui need olid 2017. aastal tasaarvestatud.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 1.12. | Euroopa Parlament ja nõukogu tegid perioodi 2014–2020 alamrubriigi „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ valdkondlikes õigusaktides võrreldes ajavahemikul 2007–2013 kehtinud eeskirjadega mitmeid muudatusi (vt punktid 6.5–6.10). Eelkõige peavad liikmesriikide programmide rakendamisse kaasatud asutused esitama iga-aastase kindlustandva teabe paketi, mis hõlmab raamatupidamise aastaaruannet ja komisjonile aruandeaastal esitatud kinnitatud kulusid. Komisjon kiidab raamatupidamise aastaaruanded heaks, kui ta saab järeldada, et need on täielikud, täpsed ja õiged. Komisjon hindab kindlustandva teabe paketti, et olla kindel, et kõigi programmide allesjäänud veamäär on allpool olulisuse piirmäära (2 %), ning rakendab vajaduse korral finantskorrektsioone. |
| --- | --- |

1.12.

Euroopa Parlament ja nõukogu tegid perioodi 2014–2020 alamrubriigi „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ valdkondlikes õigusaktides võrreldes ajavahemikul 2007–2013 kehtinud eeskirjadega mitmeid muudatusi (vt punktid 6.5–6.10). Eelkõige peavad liikmesriikide programmide rakendamisse kaasatud asutused esitama iga-aastase kindlustandva teabe paketi, mis hõlmab raamatupidamise aastaaruannet ja komisjonile aruandeaastal esitatud kinnitatud kulusid. Komisjon kiidab raamatupidamise aastaaruanded heaks, kui ta saab järeldada, et need on täielikud, täpsed ja õiged. Komisjon hindab kindlustandva teabe paketti, et olla kindel, et kõigi programmide allesjäänud veamäär on allpool olulisuse piirmäära (2 %), ning rakendab vajaduse korral finantskorrektsioone.

| 1.13. | Alamrubriigi „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ valdkondlikes õigusaktides tehtud muudatused mõjutavad ka seda, mida komisjon antud valdkonnas heakskiidetud kuludeks loeb. Selle tulemusena erineb mitmeaastase finantsraamistiku selle alamrubriigi auditi andmekogum eelmiste aastate omadest ja koosneb perioodi 2007–2013 lõppmaksetest (sealhulgas tasaarvestatud eelrahastamine) ning perioodi 2014–2020 puhul komisjoni poolt igal aastal heaks kiidetud raamatupidamisaruannetes sisalduvatest kuludest (vt
  lisa 1.1
  punktid 2–6 ja punktid 6.16–6.19). Seega testis kontrollikoda tehinguid, mille puhul olid liikmesriikide tasandil juba kõik parandusmeetmed rakendatud. |
| --- | --- |

1.13.

Alamrubriigi „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ valdkondlikes õigusaktides tehtud muudatused mõjutavad ka seda, mida komisjon antud valdkonnas heakskiidetud kuludeks loeb. Selle tulemusena erineb mitmeaastase finantsraamistiku selle alamrubriigi auditi andmekogum eelmiste aastate omadest ja koosneb perioodi 2007–2013 lõppmaksetest (sealhulgas tasaarvestatud eelrahastamine) ning perioodi 2014–2020 puhul komisjoni poolt igal aastal heaks kiidetud raamatupidamisaruannetes sisalduvatest kuludest (vt
  lisa 1.1
  punktid 2–6 ja punktid 6.16–6.19). Seega testis kontrollikoda tehinguid, mille puhul olid liikmesriikide tasandil juba kõik parandusmeetmed rakendatud.

| 1.13. | Komisjon märgib, et heakskiidetud kulude suhtes võidakse vajaduse korral ka edaspidi finantskorrektsioone kohaldada, näiteks pärast komisjoni auditeid ja kontrolle. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriigi 1b puhul moodustasid perioodi 2014–2020 vahemaksed 2017. aastal ligikaudu 21 miljardit eurot. Kontrollikoda kaasab need vahe- ja ettemaksed oma andmekogumisse mõnel järgneval aastal pärast seda, kui komisjon on raamatupidamisaruanded heaks kiitnud ja need oma iga-aastase lõpetamisotsusega tasaarvestanud. |
| --- | --- |

1.14.

Mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriigi 1b puhul moodustasid perioodi 2014–2020 vahemaksed 2017. aastal ligikaudu 21 miljardit eurot. Kontrollikoda kaasab need vahe- ja ettemaksed oma andmekogumisse mõnel järgneval aastal pärast seda, kui komisjon on raamatupidamisaruanded heaks kiitnud ja need oma iga-aastase lõpetamisotsusega tasaarvestanud.

Selgitus 1.3.   Kontrollikoja 2017. aasta auditi andmekogumi ja ELi 2017. aasta eelarve võrdlus mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa

Image

| (*) | Mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriigi 1b puhul sisaldab eelrahastamine (30,7 miljardit eurot) ka perioodide 2007–2013 ja 2014–2020 vahemaksed summas 21,7  miljardit eurot. Vastavalt kontrollikoja selle valdkonna auditi lähenemisviisile ei kuulu need maksed kontrollikoja 2017. aasta aastaaruande andmekogumisse. |
| --- | --- |

(*)

Mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriigi 1b puhul sisaldab eelrahastamine (30,7 miljardit eurot) ka perioodide 2007–2013 ja 2014–2020 vahemaksed summas 21,7  miljardit eurot. Vastavalt kontrollikoja selle valdkonna auditi lähenemisviisile ei kuulu need maksed kontrollikoja 2017. aasta aastaaruande andmekogumisse.

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

| 1.15. | Selgituses 1.3
  näidatakse kontrollikoja 2017 auditi andmekogumi jaotust ühekordseteks vahe- (kui komisjon on need aktsepteerinud) ja lõppmakseteks, eelrahastamise tasaarvestusteks ja raamatupidamisaruannete iga-aastase heakskiitmise otsusteks. 2017. aasta kohta auditeeris kontrollikoda tehinguid, mille kogusumma oli 100,2  miljardit eurot. Käesoleval aastal moodustab kõige suurema osa andmekogumist (57 %) rubriik „Loodusvarad“, mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriigi 1b („Ühtekuuluvus“) osakaal on aga erinevalt eelmistest aastatest suhteliselt väike (ligikaudu 8 %) (
  selgitus 1.4
  ). |
| --- | --- |

1.15.

Selgituses 1.3
  näidatakse kontrollikoja 2017 auditi andmekogumi jaotust ühekordseteks vahe- (kui komisjon on need aktsepteerinud) ja lõppmakseteks, eelrahastamise tasaarvestusteks ja raamatupidamisaruannete iga-aastase heakskiitmise otsusteks. 2017. aasta kohta auditeeris kontrollikoda tehinguid, mille kogusumma oli 100,2  miljardit eurot. Käesoleval aastal moodustab kõige suurema osa andmekogumist (57 %) rubriik „Loodusvarad“, mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriigi 1b („Ühtekuuluvus“) osakaal on aga erinevalt eelmistest aastatest suhteliselt väike (ligikaudu 8 %) (
  selgitus 1.4
  ).

Selgitus 1.4.   Ülevaade kontrollikoja 2017. aasta auditi andmekogumist mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Kontrollikoja 2017. aasta audititulemused näitavad, et vigu esineb ELi eelarve teatud valdkondades

| 1.16. | Kontrollikoda tegi ELi tulude ja kulude korrektsuse kohta järgmised peamised leiud: |
| --- | --- |

1.16.

Kontrollikoda tegi ELi tulude ja kulude korrektsuse kohta järgmised peamised leiud:

1.16.

| a) | 2017. aasta tulud ei olnud olulisel määral vigadest mõjutatud. Tuludega seotud süsteemid olid kokkuvõttes tõhusad, kuid komisjonis ja teatud liikmesriikides hinnatud traditsiooniliste omavahendite peamised sisekontrollimehhanismid olid osaliselt tõhusad (vt punkt 4.21); |
| --- | --- |

a)

2017. aasta tulud ei olnud olulisel määral vigadest mõjutatud. Tuludega seotud süsteemid olid kokkuvõttes tõhusad, kuid komisjonis ja teatud liikmesriikides hinnatud traditsiooniliste omavahendite peamised sisekontrollimehhanismid olid osaliselt tõhusad (vt punkt 4.21);

| b) | kulutuste kohta kogutud auditi tõendusmaterjal viitab kokkuvõttes sellele, et kulutused ei olnud olulisel määral vigadest mõjutatud. Kontrollikoja hinnangul on kulutuste veamäär tervikuna 2,4  %, kuid olulisel määral vigu esines peamiselt kulude hüvitamisel põhinevates kulutustes, mis moodustasid umbes 47 % auditeeritud andmekogumist. Kontrollikoja üldine hinnanguline veamäär võrreldes eelmiste aastatega vähenes (
  selgitus 1.5
  ). |
| --- | --- |

b)

kulutuste kohta kogutud auditi tõendusmaterjal viitab kokkuvõttes sellele, et kulutused ei olnud olulisel määral vigadest mõjutatud. Kontrollikoja hinnangul on kulutuste veamäär tervikuna 2,4  %, kuid olulisel määral vigu esines peamiselt kulude hüvitamisel põhinevates kulutustes, mis moodustasid umbes 47 % auditeeritud andmekogumist. Kontrollikoja üldine hinnanguline veamäär võrreldes eelmiste aastatega vähenes (
  selgitus 1.5
  ).

| b) | Komisjonil on hea meel märkida, et selle aasta tulemused on jällegi oluliselt paranenud. |
| --- | --- |

b)

Komisjonil on hea meel märkida, et selle aasta tulemused on jällegi oluliselt paranenud.

Selgitus 1.5.   Hinnanguline veamäär (2015–2017)

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Veariski mõjutab ELi vahendite väljamaksmise viis

| 1.17. | Kontrollikoja audititulemuste arengu tõttu ei põhine kontrollikoja kinnitav avaldus enam ainuüksi üldisel veamääral. 2017. aasta auditi tulemused kinnitavad kontrollikoja 2015. ja 2016. aasta leide, mille kohaselt mõjutab veariski vahendite väljamaksmise viis. Üldiselt leidis kontrollikoda, et toetusõigustel põhinevad kulutused (19) ei olnud olulisel määral vigadest mõjutatud, ent kulude hüvitamisel põhinevad maksed on endiselt olulisel määral vigadest mõjutatud (
  selgitus 1.6
  ). |
| --- | --- |

1.17.

Kontrollikoja audititulemuste arengu tõttu ei põhine kontrollikoja kinnitav avaldus enam ainuüksi üldisel veamääral. 2017. aasta auditi tulemused kinnitavad kontrollikoja 2015. ja 2016. aasta leide, mille kohaselt mõjutab veariski vahendite väljamaksmise viis. Üldiselt leidis kontrollikoda, et toetusõigustel põhinevad kulutused (19) ei olnud olulisel määral vigadest mõjutatud, ent kulude hüvitamisel põhinevad maksed on endiselt olulisel määral vigadest mõjutatud (
  selgitus 1.6
  ).

| 1.17. | Seaduslikkuse ja korrektsusega seotud tulemused on aasta-aastalt paranenud. Komisjon on seisukohal, et see on tingitud komisjoni ja liikmesriikide meetmetest, mida võeti finantsvahendite juhtimise täiendavaks tõhustamiseks (vt komisjoni vastus punktidele 6.26, 7.10 ja 7.11). |
| --- | --- |

1.17.

Selgitus 1.6.   2017. aasta toetusõigustel põhinevad maksed ei ole olulisel määral vigadest mõjutatud

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Toetusõigustel põhinevad maksed ei ole olulisel määral vigadest mõjutatud

| 1.18. | Kontrollikoja hinnangul on toetusõigustel põhinevate maksete (v.a mõned maaelu arengu programmid) veamäär alla kontrollikoja 2 % olulisuse piirmäära (sarnaselt 2016. aastaga). Toetusõigustel põhinevate kulutuste puhul tehakse toetusesaajatelele makse, kui nad täidavad teatud tingimused. Kui tingimused ei ole liiga keerulised, kaasneb selliste maksetega väiksem vearisk. Kirjeldatud maksed (
  selgitus 1.7
  ) hõlmavad üliõpilaste ja teadlaste stipendiume (mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriik 1a – aastaaruande 5. peatükk), põllumajandustootjatele makstavaid otsetoetusi (mitmeaastase finantsraamistiku 2. rubriik – aastaaruande 7. peatükk) ja kolmandatele riikidele antavat eelarvetoetust (mitmeaastase finantsraamistiku 4. rubriik – aastaaruande 9. peatükk). Halduskulude maksed koosnevad peamiselt ELi ametnike palkadest ja pensionidest (mitmeaastase finantsraamistiku 5. rubriik – 10. peatükk). Kokkuvõttes moodustavad toetusõigustel põhinevad kulud kontrollikoja auditi andmekogumist ligikaudu 53 %. |
| --- | --- |

1.18.

Kontrollikoja hinnangul on toetusõigustel põhinevate maksete (v.a mõned maaelu arengu programmid) veamäär alla kontrollikoja 2 % olulisuse piirmäära (sarnaselt 2016. aastaga). Toetusõigustel põhinevate kulutuste puhul tehakse toetusesaajatelele makse, kui nad täidavad teatud tingimused. Kui tingimused ei ole liiga keerulised, kaasneb selliste maksetega väiksem vearisk. Kirjeldatud maksed (
  selgitus 1.7
  ) hõlmavad üliõpilaste ja teadlaste stipendiume (mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriik 1a – aastaaruande 5. peatükk), põllumajandustootjatele makstavaid otsetoetusi (mitmeaastase finantsraamistiku 2. rubriik – aastaaruande 7. peatükk) ja kolmandatele riikidele antavat eelarvetoetust (mitmeaastase finantsraamistiku 4. rubriik – aastaaruande 9. peatükk). Halduskulude maksed koosnevad peamiselt ELi ametnike palkadest ja pensionidest (mitmeaastase finantsraamistiku 5. rubriik – 10. peatükk). Kokkuvõttes moodustavad toetusõigustel põhinevad kulud kontrollikoja auditi andmekogumist ligikaudu 53 %.

Selgitus 1.7.   ELi eelarve jaotus kulude hüvitamisel ning toetusõigustel põhinevate kuluste vahel mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kaupa

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Kulude hüvitamisel põhinevad maksed on endiselt olulisel määral vigadest mõjutatud

| 1.19. | Kontrollikoda täheldas kõrgemat veariski valdkondades, kus kasutati keerulisi tingimusi. See kehtib kulude hüvitamisel põhinevate kulutuste kohta ja nende väheste toetusõigustel põhinevate kulutuste kohta, mille puhul kohaldatakse keerukaid tingimusi (mõned maaelu arengu programmid). Sellised kõrge riskiga kulutused moodustavad kontrollikoja auditi andmekogumist ligikaudu 47 %. Kontrollikoja hinnangul on kulude hüvitamisel põhinevate kulutuste veamäär 3,7  % (2016. aastal 4,8  %), mis ületab tunduvalt 2 % suurust olulisuse piirmäära (
  selgitus 1.6
  ). |
| --- | --- |

1.19.

Kontrollikoda täheldas kõrgemat veariski valdkondades, kus kasutati keerulisi tingimusi. See kehtib kulude hüvitamisel põhinevate kulutuste kohta ja nende väheste toetusõigustel põhinevate kulutuste kohta, mille puhul kohaldatakse keerukaid tingimusi (mõned maaelu arengu programmid). Sellised kõrge riskiga kulutused moodustavad kontrollikoja auditi andmekogumist ligikaudu 47 %. Kontrollikoja hinnangul on kulude hüvitamisel põhinevate kulutuste veamäär 3,7  % (2016. aastal 4,8  %), mis ületab tunduvalt 2 % suurust olulisuse piirmäära (
  selgitus 1.6
  ).

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 1.20. | Kulude hüvitamisel põhinevad kulutused hõlmavad toetusesaajate kantud kulude eest esitatud väljamaksetaotlusi. Selleks peavad toetusesesaajad esitama teavet, mis tõendab, et nad tegelevad toetuskõlbliku tegevusega ning on kandnud kulusid, mille hüvitamist neil on õigus taotleda. Protsessi käigus tuleb neil järgida keerukaid eeskirju, mis reguleerivad seda, mille eest on võimalik hüvitist taotleda (toetuskõlblikkus) ja seda, kuidas korrektselt kulusid kanda. Keerulised eeskirjad põhjustavad vigu, mis mõjutavad kontrollikoja järeldust mitmeaastase finantsraamistiku järgmiste (alam)rubriikide kohta: 1a „Konkurentsivõime“ (punktid 5.31–5.32), 1b: „Ühtekuuluvus“ (punktid 6.73–6.76) ja 2: „Loodusvarad“ (punktid 7.40–7.41). |
| --- | --- |

1.20.

Kulude hüvitamisel põhinevad kulutused hõlmavad toetusesaajate kantud kulude eest esitatud väljamaksetaotlusi. Selleks peavad toetusesesaajad esitama teavet, mis tõendab, et nad tegelevad toetuskõlbliku tegevusega ning on kandnud kulusid, mille hüvitamist neil on õigus taotleda. Protsessi käigus tuleb neil järgida keerukaid eeskirju, mis reguleerivad seda, mille eest on võimalik hüvitist taotleda (toetuskõlblikkus) ja seda, kuidas korrektselt kulusid kanda. Keerulised eeskirjad põhjustavad vigu, mis mõjutavad kontrollikoja järeldust mitmeaastase finantsraamistiku järgmiste (alam)rubriikide kohta: 1a „Konkurentsivõime“ (punktid 5.31–5.32), 1b: „Ühtekuuluvus“ (punktid 6.73–6.76) ja 2: „Loodusvarad“ (punktid 7.40–7.41).

| 1.20. | Komisjon märgib, et kulude hüvitamisel põhinevad kulutused hõlmavad nii kantud kulude alusel hüvitatavaid kulutusi kui ka lihtsustatud kuluvõimaluste alusel hüvitatud kulusid. Euroopa Kontrollikoda on varasematel aastatel kinnitanud, et projektides, mille puhul kasutatakse lihtsustatud kuluvõimalusi, esineb vähem vigu. Lihtsustatud kuluvõimalused moodustavad Euroopa Sotsiaalfondi, Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi meetmetest märkimisväärse osa (vt komisjoni vastus punktile 6.77).

  Nõukogu ja Euroopa Parlamendi poliitilise kokkuleppe tulemusena koostatud koondettepanekuga laiendatakse oluliselt lihtsustatud kuluvõimaluste ja tingimuslike maksete kasutamise ulatust ja kohaldatavust. Aastaid 2021–2027 käsitlevas komisjoni seadusandlikus ettepanekus on esitatud täiendavad võimalused lihtsustatud kuluvõimaluste ja tingimuslike maksete kasutamise lihtsustamiseks. |
| --- | --- |

1.20.

Nõukogu ja Euroopa Parlamendi poliitilise kokkuleppe tulemusena koostatud koondettepanekuga laiendatakse oluliselt lihtsustatud kuluvõimaluste ja tingimuslike maksete kasutamise ulatust ja kohaldatavust. Aastaid 2021–2027 käsitlevas komisjoni seadusandlikus ettepanekus on esitatud täiendavad võimalused lihtsustatud kuluvõimaluste ja tingimuslike maksete kasutamise lihtsustamiseks.

| 1.21. | Enamik kulude hüvitamisel põhinevatest ELi kulutustest kasutatakse teadusuuringute projektideks (konkurentsivõime), koolituskavadeks (ühtekuuluvus), piirkondliku ja maaelu arengu projektideks (ühtekuuluvus ja maaelu areng) ning arenguprojektideks (globaalne Euroopa). Nagu näidatud
  selgituses 1.8
  , moodustasid kõige suurema osa kulude hüvitamisel põhinevate maksete 2017. aasta hinnangulisest veamäärast Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) turumeetmed, „Maaelu areng, keskkond, kliimameetmed ja kalandus“ ning „Konkurentsivõime“; neile järgnesid „Ühtekuuluvus“ ja „Globaalne Euroopa“. Eelkirjeldatud jaotus erineb eelmise aasta omast. Selle peamine põhjus on ühtekuuluvuse valdkonna heakskiidetud kulude väike maht. |
| --- | --- |

1.21.

Enamik kulude hüvitamisel põhinevatest ELi kulutustest kasutatakse teadusuuringute projektideks (konkurentsivõime), koolituskavadeks (ühtekuuluvus), piirkondliku ja maaelu arengu projektideks (ühtekuuluvus ja maaelu areng) ning arenguprojektideks (globaalne Euroopa). Nagu näidatud
  selgituses 1.8
  , moodustasid kõige suurema osa kulude hüvitamisel põhinevate maksete 2017. aasta hinnangulisest veamäärast Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) turumeetmed, „Maaelu areng, keskkond, kliimameetmed ja kalandus“ ning „Konkurentsivõime“; neile järgnesid „Ühtekuuluvus“ ja „Globaalne Euroopa“. Eelkirjeldatud jaotus erineb eelmise aasta omast. Selle peamine põhjus on ühtekuuluvuse valdkonna heakskiidetud kulude väike maht.

Selgitus 1.8.   Mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide osakaal kulude hüvitamisel põhinevate kulutuste 2017. aasta hinnangulises veamääras (%)

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Kontrollikoda tuvastas olulise veamäära järgmistes valdkondades: „Konkurentsivõime“, „Ühtekuuluvus“ ja „Loodusvarad“

| 1.22. | Käesoleval aastal esitab kontrollikoda erihinnangu järgneva nelja mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi kohta: konkurentsivõime, ühtekuuluvus, loodusvarad, ja halduskulud. Kontrollikoda ei hinda muude kuluvaldkondade, sealhulgas mitmeaastase finantsraamistiku 3. rubriigi (8. peatükk) ja 4. rubriigi (9. peatükk) veamäärasid. Neis valdkondades hõlmab kontrollikoja kinnitav avaldus kulutusi kogusummas 11,1  miljardit eurot (11,1  % kontrollikoja auditiga hõlmatud kulutustest). Nimetatud valdkondades tehtud tööd kasutatakse aga endiselt kontrollikoja 2017. aasta üldiste järelduste koostamisel. |
| --- | --- |

1.22.

Käesoleval aastal esitab kontrollikoda erihinnangu järgneva nelja mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi kohta: konkurentsivõime, ühtekuuluvus, loodusvarad, ja halduskulud. Kontrollikoda ei hinda muude kuluvaldkondade, sealhulgas mitmeaastase finantsraamistiku 3. rubriigi (8. peatükk) ja 4. rubriigi (9. peatükk) veamäärasid. Neis valdkondades hõlmab kontrollikoja kinnitav avaldus kulutusi kogusummas 11,1  miljardit eurot (11,1  % kontrollikoja auditiga hõlmatud kulutustest). Nimetatud valdkondades tehtud tööd kasutatakse aga endiselt kontrollikoja 2017. aasta üldiste järelduste koostamisel.

| 1.23. | Konkurentsivõime valdkond (5. peatükk): kulutused on olulisel määral vigadest mõjutatud. Umbes 90 % kulutustest moodustavad kulude hüvitamisel põhinevad maksed, ning vead näitavad peamiselt rahastamiskõlbmatute kulude erinevaid kategooriaid (eelkõige personalikulud ja muud kulud, toetuskõlbmatud projektid ja toetusesaajad). |
| --- | --- |

1.23.

Konkurentsivõime valdkond (5. peatükk): kulutused on olulisel määral vigadest mõjutatud. Umbes 90 % kulutustest moodustavad kulude hüvitamisel põhinevad maksed, ning vead näitavad peamiselt rahastamiskõlbmatute kulude erinevaid kategooriaid (eelkõige personalikulud ja muud kulud, toetuskõlbmatud projektid ja toetusesaajad).

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 1.24. | Ühtekuuluvuse valdkond (6. peatükk): antud valdkonnas põhineb suurim osa maksetest kulude hüvitamisel. Auditeerimisasutuste leitud vigade peamiseks põhjuseks olid rahastamiskõlbmatud kulud. Nende vigade puhul rakendasid liikmesriikide ametiasutused üldiselt korrektsioone, et vähendada programmide allesjäänud veamäära alla 2 % olulisuse piirmäära. Kontrollikoda leidis aga ka vigu, mida liikmesriikide ametiasutused ei olnud avastanud – ühe auditeerimisasutuse puhul hõlmas see rahastamisvahenditest rahastatud toetuskõlbmatuid lõppsaajaid. Nende vigade puhul ei rakendanud korrektsioone ei liikmesriikide ametiasutused ega komisjon. Auditeerimisasutuste või kontrollikoja leitud vigade alusel, ja kõiki finantskorrektsioone arvesse võttes, on kontrollikoda seisukohal, et valdkonna kulutused on olid olulisel määral vigadest mõjutatud. |
| --- | --- |

1.24.

Ühtekuuluvuse valdkond (6. peatükk): antud valdkonnas põhineb suurim osa maksetest kulude hüvitamisel. Auditeerimisasutuste leitud vigade peamiseks põhjuseks olid rahastamiskõlbmatud kulud. Nende vigade puhul rakendasid liikmesriikide ametiasutused üldiselt korrektsioone, et vähendada programmide allesjäänud veamäära alla 2 % olulisuse piirmäära. Kontrollikoda leidis aga ka vigu, mida liikmesriikide ametiasutused ei olnud avastanud – ühe auditeerimisasutuse puhul hõlmas see rahastamisvahenditest rahastatud toetuskõlbmatuid lõppsaajaid. Nende vigade puhul ei rakendanud korrektsioone ei liikmesriikide ametiasutused ega komisjon. Auditeerimisasutuste või kontrollikoja leitud vigade alusel, ja kõiki finantskorrektsioone arvesse võttes, on kontrollikoda seisukohal, et valdkonna kulutused on olid olulisel määral vigadest mõjutatud.

| 1.24. | Komisjon märgib, et Euroopa Kontrollikoja hinnang ühtekuuluvuse rubriigi veamäära kohta käesoleval aastal on kõiki programmiasutuste poolt juba kohaldatud finantskorrektsioone arvesse võttes märkimisväärselt paranenud. Heakskiidetud kulude suhtes võidakse vajaduse korral ka edaspidi finantskorrektsioone kohaldada, näiteks pärast komisjoni auditeid ja kontrolle.

  Lihtsustamine on kõige tõhusam viis kulude ja kontrollikoormuse ning vigade tegemise ohu vähendamiseks. Poliitikavaldkondades, mille puhul rakendatakse usaldusväärseid juhtimis- ja kontrollisüsteeme ning lihtsamaid rahastamiskõlblikkuse eeskirju, esineb vähem vigu (vt komisjoni vastus punktile 1.20). |
| --- | --- |

1.24.

Lihtsustamine on kõige tõhusam viis kulude ja kontrollikoormuse ning vigade tegemise ohu vähendamiseks. Poliitikavaldkondades, mille puhul rakendatakse usaldusväärseid juhtimis- ja kontrollisüsteeme ning lihtsamaid rahastamiskõlblikkuse eeskirju, esineb vähem vigu (vt komisjoni vastus punktile 1.20).

| 1.25. | Rubriik „Loodusvarad“ (7. peatükk): valdkond tervikuna on olulisel määral vigadest mõjutatud. Ligikaudu kolm neljandikku valdkonna kulutustest moodustavad aga EAGFi otsetoetused ja need ei ole olulisel määral vigadest mõjutatud. Põllumajandustootjatele makstavad otsetoetused põhinevad toetusõigustel ning nende puhul tulevad kasuks maa lihtsustatud toetuskõlblikkuse tingimused ja tõhus eelkontrollisüsteem (IACS), mis võimaldab andmebaaside vahel automaatset ristkontrolle teha. Kontrollikoda leidis siiski, et teiste kuluvaldkondade (maaelu areng, EAGFi turumeetmed, keskkond, kliimameetmed ja kalandus) veamäär on endiselt kõrge. Neis valdkondades põhineb suurim osa maksetest kulude hüvitamisel. Kaks kolmandikku mitmeaastase finantsraamistiku käesoleva rubriigi hinnangulisest veamäärast tuleneb toetuskõlbmatutest toetusesaajatest ja projektidest ning rahastamiskõlbmatutest kuludest. |
| --- | --- |

1.25.

Rubriik „Loodusvarad“ (7. peatükk): valdkond tervikuna on olulisel määral vigadest mõjutatud. Ligikaudu kolm neljandikku valdkonna kulutustest moodustavad aga EAGFi otsetoetused ja need ei ole olulisel määral vigadest mõjutatud. Põllumajandustootjatele makstavad otsetoetused põhinevad toetusõigustel ning nende puhul tulevad kasuks maa lihtsustatud toetuskõlblikkuse tingimused ja tõhus eelkontrollisüsteem (IACS), mis võimaldab andmebaaside vahel automaatset ristkontrolle teha. Kontrollikoda leidis siiski, et teiste kuluvaldkondade (maaelu areng, EAGFi turumeetmed, keskkond, kliimameetmed ja kalandus) veamäär on endiselt kõrge. Neis valdkondades põhineb suurim osa maksetest kulude hüvitamisel. Kaks kolmandikku mitmeaastase finantsraamistiku käesoleva rubriigi hinnangulisest veamäärast tuleneb toetuskõlbmatutest toetusesaajatest ja projektidest ning rahastamiskõlbmatutest kuludest.

| 1.26. | Rubriik „Haldus“ (10. peatükk): valdkond ei ole olulisel määral vigadest mõjutatud. Suurema osa rubriigi kulutustest moodustavad ELi institutsioonide ja asutuste makstavad palgad, pensionid ja hüvitised. |
| --- | --- |

1.26.

Rubriik „Haldus“ (10. peatükk): valdkond ei ole olulisel määral vigadest mõjutatud. Suurema osa rubriigi kulutustest moodustavad ELi institutsioonide ja asutuste makstavad palgad, pensionid ja hüvitised.

Kõige suurema osa kulude hüvitamisel põhinevate maksete hinnangulisest veamäärast moodustavad endiselt toetuskõlblikkuse vead

| 1.27. | Käesoleval aastal keskendus kontrollikoda rohkem kulude hüvitamisel põhinevates maksetes leitud vigade tüüpidele, kuna need kulutused on endiselt olulisel määral vigadest mõjutatud.
  Selgituses 1.9
  kujutatakse eri veatüüpide osakaalu kulude hüvitamisel põhinevate maksete kohta arvutatud kontrollikoja 2017. aasta hinnangulises veamääras 3,7  %. Samas esitatakse ka 2016. aasta hinnangulise veamäära (4,8  %) võrreldavad näitajad (20). |
| --- | --- |

1.27.

Käesoleval aastal keskendus kontrollikoda rohkem kulude hüvitamisel põhinevates maksetes leitud vigade tüüpidele, kuna need kulutused on endiselt olulisel määral vigadest mõjutatud.
  Selgituses 1.9
  kujutatakse eri veatüüpide osakaalu kulude hüvitamisel põhinevate maksete kohta arvutatud kontrollikoja 2017. aasta hinnangulises veamääras 3,7  %. Samas esitatakse ka 2016. aasta hinnangulise veamäära (4,8  %) võrreldavad näitajad (20).

Selgitus 1.9.   Veatüüpide osakaal kulude hüvitamisel põhinevate maksete kogu hinnangulises veamääras

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

| 1.28. | Sarnaselt 2016. aastaga moodustavad kõige suurema osa 2017. aasta hinnangulisest veamäärast toetuskõlblikkuse vead (st väljamaksetaotlustes sisalduvad rahastamiskõlbmatud kulud, põllumajandusliku keskkonnatoetuse kohustuste mittetäitmine (maaelu areng) ning toetuskõlbmatud projektid/tegevused või toetusesaajad). Nende mõju suurenes aga võrreldes 2016. aastaga oluliselt (2017. aastal 93 %; 2016. aastal 73 %). Selle põhjuseks oli asjaolu, et kontrollikoda leidis käesoleval aastal väga vähe hankevigu. |
| --- | --- |

1.28.

Sarnaselt 2016. aastaga moodustavad kõige suurema osa 2017. aasta hinnangulisest veamäärast toetuskõlblikkuse vead (st väljamaksetaotlustes sisalduvad rahastamiskõlbmatud kulud, põllumajandusliku keskkonnatoetuse kohustuste mittetäitmine (maaelu areng) ning toetuskõlbmatud projektid/tegevused või toetusesaajad). Nende mõju suurenes aga võrreldes 2016. aastaga oluliselt (2017. aastal 93 %; 2016. aastal 73 %). Selle põhjuseks oli asjaolu, et kontrollikoda leidis käesoleval aastal väga vähe hankevigu.

| 1.28. | Komisjon võtab kontrollikoja tuvastatud juhtumite suhtes järelmeetmeid ja esitab vastavalt vajadusele ettepanekuid meetmete kohta.

  Komisjon on seisukohal, et põllumajanduse keskkonna- ja kliimakohustuste täitmata jätmine ei ole tingimata abikõlblikkusega seotud küsimus. Kohaldatakse proportsionaalset karistust, mis ainult erandlikel ja piiratud arvul juhtudel ulatub 100 %-ni karistuse täismäärast. Vt ka punkt 7.19. |
| --- | --- |

1.28.

Komisjon on seisukohal, et põllumajanduse keskkonna- ja kliimakohustuste täitmata jätmine ei ole tingimata abikõlblikkusega seotud küsimus. Kohaldatakse proportsionaalset karistust, mis ainult erandlikel ja piiratud arvul juhtudel ulatub 100 %-ni karistuse täismäärast. Vt ka punkt 7.19.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 1.29. | Erinevalt 2016. aastast moodustasid riigihangetega seotud tõsised vead hinnangulisest veamäärast vähem kui 1 % (2016. aastal 18 %). See on tingitud Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi raames heaks kiidetud kulude suhteliselt väiksest mahust (punkt 6.18). Kontrollikoja varasemate auditite tulemused näitavad, et nende fondide puhul esineb rohkem hankemenetlustes tehtud vigu. |
| --- | --- |

1.29.

Erinevalt 2016. aastast moodustasid riigihangetega seotud tõsised vead hinnangulisest veamäärast vähem kui 1 % (2016. aastal 18 %). See on tingitud Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondi raames heaks kiidetud kulude suhteliselt väiksest mahust (punkt 6.18). Kontrollikoja varasemate auditite tulemused näitavad, et nende fondide puhul esineb rohkem hankemenetlustes tehtud vigu.

| 1.29. | Komisjon rõhutab, et 2013. aasta riigihangete tegevuskava raames võetud mitmesugused ennetus- ja parandusmeetmed ning aastaid 2014–2020 käsitleva Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide õigusraamistikus kasutusele võetud konkreetsed riigihangetega seotud eeltingimused on samuti kaasa aidanud selles valdkonnas tuvastatud puuduste kõrvaldamisele. |
| --- | --- |

1.29.

Komisjoni hinnanguline veamäär jääb kontrollikoja esitatud veavahemiku alumisse ossa

| 1.30. | Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 317 vastutab komisjon lõppkokkuvõttes ELi eelarve täitmise eest ja haldab ELi kulutusi koostöös liikmesriikidega (21). Komisjon annab oma tegevuse kohta aru kolmes allpool loetletud aruandes, mis koos moodustavad ühtse finantsaruandluse paketi (22):






  a) | ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne (esialgne versioon märtsis; lõplik versioon juunis); |
| --- | --- | --- |

1.30.

Vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 317 vastutab komisjon lõppkokkuvõttes ELi eelarve täitmise eest ja haldab ELi kulutusi koostöös liikmesriikidega (21). Komisjon annab oma tegevuse kohta aru kolmes allpool loetletud aruandes, mis koos moodustavad ühtse finantsaruandluse paketi (22):

a)

ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne (esialgne versioon märtsis; lõplik versioon juunis);

| b) | aasta haldus- ja tulemusaruanne (esialgne versioon puudub; lõplik versioon juunis); |
| --- | --- |

b)

aasta haldus- ja tulemusaruanne (esialgne versioon puudub; lõplik versioon juunis);

| c) | aruanne eelmise aasta eelarvele heakskiidu andmise otsuse põhjal võetud meetmete kohta (juulis). |
| --- | --- |

c)

aruanne eelmise aasta eelarvele heakskiidu andmise otsuse põhjal võetud meetmete kohta (juulis).

| 1.31. | Kontrollikoja 2018.–2020. aasta strateegia kohaselt hakkab kontrollikoja kinnitav avaldus põhinema teiste tööle tugineval lähenemisviisil (attestation engagement), mis tähendab, et kontrollikoja antav kindlus hakkab põhinema komisjoni (vahendite haldaja) kinnitusel. Kontrollikojal on kirjeldatud lähenemisviisi kasutamise kogemus juba alates 1994. aastast, kui seda hakati kasutama raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse auditeerimisel. Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute korrektsuse hindamisel teeb kontrollikoda komisjoniga koostööd, et ka selles valdkonnas saaks hakata teiste tööle tuginevat töövõttu kasutama. Tähtis element on teabe õigeaegne olemasolu (nii selle kokkupanemiseks kui auditeerimiseks) (23). |
| --- | --- |

1.31.

Kontrollikoja 2018.–2020. aasta strateegia kohaselt hakkab kontrollikoja kinnitav avaldus põhinema teiste tööle tugineval lähenemisviisil (attestation engagement), mis tähendab, et kontrollikoja antav kindlus hakkab põhinema komisjoni (vahendite haldaja) kinnitusel. Kontrollikojal on kirjeldatud lähenemisviisi kasutamise kogemus juba alates 1994. aastast, kui seda hakati kasutama raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse auditeerimisel. Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute korrektsuse hindamisel teeb kontrollikoda komisjoniga koostööd, et ka selles valdkonnas saaks hakata teiste tööle tuginevat töövõttu kasutama. Tähtis element on teabe õigeaegne olemasolu (nii selle kokkupanemiseks kui auditeerimiseks) (23).

| 1.31. | Komisjon toetab arengu mõtet, mille raames kasutatakse paremini ära auditeeritavate esitatud seaduslikkust ja korrektsust puudutavat teavet, sealhulgas parandusmeetmed ning kvalitatiivsemad elemendid, hõlmates samal ajal erinevate poliitikavaldkondade eripärasid, sealhulgas mitmeaastast kestust. Praeguses etapis on siiski vaja täiendavaid selgitusi atesteerimisest komisjonile, liikmesriikide ametiasutustele ja abisaajatele tekkivatest mõjudest ja tagajärgedest, seda eelkõige seoses kulude, halduskoormuse ja ajaga. |
| --- | --- |

1.31.

| 1.32. | Aasta haldus- ja tulemusaruandes esitab komisjon oma hinnangu veariski sisaldavate summade suuruse kohta. Makse tegemisel veariski sisaldav summa on komisjoni hinnang maksete summale, mis ei vastanud nende tegemise ajal kehtinud õigusnormidele. Tegu on kontrollikoja hinnangulisele veamäärale kõige sarnasema näitajaga. |
| --- | --- |

1.32.

Aasta haldus- ja tulemusaruandes esitab komisjon oma hinnangu veariski sisaldavate summade suuruse kohta. Makse tegemisel veariski sisaldav summa on komisjoni hinnang maksete summale, mis ei vastanud nende tegemise ajal kehtinud õigusnormidele. Tegu on kontrollikoja hinnangulisele veamäärale kõige sarnasema näitajaga.

| 1.32. | Komisjon on teinud edusamme maksete tegemisel esineva veamäära piiramisel.

  Lisaks sellele oli iga-aastases haldus- ja tulemusaruandes esitatud lõpetamise ajal veariski sisaldav kogusumma 2017. aastal hinnangulisi tulevasi korrektsioone arvesse võttes hinnanguliselt alla 2 % kõikidest asjaomastest kuludest. |
| --- | --- |

1.32.

Lisaks sellele oli iga-aastases haldus- ja tulemusaruandes esitatud lõpetamise ajal veariski sisaldav kogusumma 2017. aastal hinnangulisi tulevasi korrektsioone arvesse võttes hinnanguliselt alla 2 % kõikidest asjaomastest kuludest.

| 1.33. | Lisaks makse tegemisel veariski sisaldavale summale avaldab komisjon ka teisi korrektsuse näitajaid.
  Selgituses 1.10
  näidatakse makse tegemisel veariski sisaldava summa seoseid teiste korrektsuse näitajatega. |
| --- | --- |

1.33.

Lisaks makse tegemisel veariski sisaldavale summale avaldab komisjon ka teisi korrektsuse näitajaid.
  Selgituses 1.10
  näidatakse makse tegemisel veariski sisaldava summa seoseid teiste korrektsuse näitajatega.

Selgitus 1.10.   Makse tegemisel veariski sisaldava summa seosed aruandluse / programmi lõpetamisel veariski sisaldava summaga

Image

Allikas: Komisjon, 2016. aasta haldus- ja tulemusaruanne, lk 71.

| 1.34. | Selgituses 1.11
  võrreldakse komisjoni veariski sisaldavat summat (makse tegemise ajal) kontrollikoja hinnangulise veamäära vahemikuga. Aasta haldus- ja tulemusaruande valmimisel ei järgita sama menetlust nagu ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande puhul, mille esialgne versioon saadetakse kontrollikojale märtsi lõpus. Seetõttu kontrollikoda aasta haldus- ja tulemusaruannet ei kontrolli. Komisjoni poolt 2017. aasta kohta arvutatud ja aasta haldus- ja tulemusaruandes esitatud veariski sisaldav summa (makse tegemise ajal) moodustab 1,7  % ja on seega kontrollikoja veavahemiku alumises osas (2016. aastal 2,1  % -2,6  %). Kontrollikoja hinnanguline veamäär on 2,4  % (2016. aastal 3,1  %) ja jääb vahemikku 1,4  % -3,4  %. |
| --- | --- |

1.34.

Selgituses 1.11
  võrreldakse komisjoni veariski sisaldavat summat (makse tegemise ajal) kontrollikoja hinnangulise veamäära vahemikuga. Aasta haldus- ja tulemusaruande valmimisel ei järgita sama menetlust nagu ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande puhul, mille esialgne versioon saadetakse kontrollikojale märtsi lõpus. Seetõttu kontrollikoda aasta haldus- ja tulemusaruannet ei kontrolli. Komisjoni poolt 2017. aasta kohta arvutatud ja aasta haldus- ja tulemusaruandes esitatud veariski sisaldav summa (makse tegemise ajal) moodustab 1,7  % ja on seega kontrollikoja veavahemiku alumises osas (2016. aastal 2,1  % -2,6  %). Kontrollikoja hinnanguline veamäär on 2,4  % (2016. aastal 3,1  %) ja jääb vahemikku 1,4  % -3,4  %.

| 1.34. | Iga-aastane haldus- ja tulemusaruanne võetakse vastavalt finantsmäärusele vastu juuni keskpaigas, ning Euroopa Kontrollikoja poolt viidatud, makse tegemise ajal riskiga seotud kulude puhul põhineb see peadirektorite iga-aastastes tegevusaruannetes esitatud üksikasjalikul teabel. Iga-aastased tegevusaruanded esitatakse Euroopa Kontrollikojale tavaliselt kohe pärast allkirjastamist. Liikmesriikide esitatud põhiandmete läbi vaatamiseks ja hindamiseks on iga-aastaste tegevusaruannete ja iga-aastase haldus- ja tulemusaruande koostamiseks vaja piisavalt aega. |
| --- | --- |

1.34.

Selgitus 1.11.   Komisjoni veariski sisaldava summa (makse tegemisel) võrdlus kontrollikoja hinnangulise veamääraga

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Komisjoni hinnanguliste näitajate komponendid ei ole alati kooskõlas kontrollikoja leidudega

| 1.35. | Komisjoni üldine hinnang seaduslikkuse ja korrektsuse kohta põhineb iga-aastastes tegevusaruannetes antud peadirektorite kinnitustel. 4.–10. peatükis käsitletakse valitud iga-aastaseid tegevusaruandeid ja hinnatakse, kas need on kooskõlas kontrollikoja leidudega. |
| --- | --- |

1.35.

Komisjoni üldine hinnang seaduslikkuse ja korrektsuse kohta põhineb iga-aastastes tegevusaruannetes antud peadirektorite kinnitustel. 4.–10. peatükis käsitletakse valitud iga-aastaseid tegevusaruandeid ja hinnatakse, kas need on kooskõlas kontrollikoja leidudega.

| 1.35. | Iga-aastane tegevusaruanne on põhiaruanne, mille peadirektorid esitavad volinike kolleegiumile oma ülesannete täitmise kohta. Iga-aastastes tegevusaruannetes antakse ülevaade peadirektoraatide strateegilistes ja juhtimiskavades kehtestatud üld- ja erieesmärkide täitmisel tehtud edusammudest. Samuti kirjeldatakse neis finantsjuhtimise, sisekontrolli ja organisatsiooni juhtimise alaseid saavutusi. |
| --- | --- |

1.35.

| 1.36. | Korrektsuse näitajaid (aasta tegevusaruannetes avaldatud arvandmed makse tegemisel veariski sisaldanud summade kohta) on |
| --- | --- |

1.36.

Korrektsuse näitajaid (aasta tegevusaruannetes avaldatud arvandmed makse tegemisel veariski sisaldanud summade kohta) on

1.36.

| a) | mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide nr 2 („Loodusvarad“) ja nr 5 („Haldus“) puhul üldiselt kooskõlas kontrollikoja leidudega; |
| --- | --- |

a)

mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide nr 2 („Loodusvarad“) ja nr 5 („Haldus“) puhul üldiselt kooskõlas kontrollikoja leidudega;

| b) | mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriikide 1a („Konkurentsivõime“ ja 1b („Ühtekuuluvus“) puhul alla kontrollikoja hinnangulist veamäära. |
| --- | --- |

b)

mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriikide 1a („Konkurentsivõime“ ja 1b („Ühtekuuluvus“) puhul alla kontrollikoja hinnangulist veamäära.

| b) | Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigiga 1a „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ seoses on komisjon seisukohal, et iga-aastastes tegevusaruannetes esitatud teave aluseks olevate tehingute korrektsuse kohta on paranenud (vt punktid 5.23–5.25).

  Komisjon märgib, et regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi iga-aastastest tegevusaruannetes lähtuv mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi 1b „Ühtekuuluvus“ riskiga seotud kulude hinnanguline koondväärtus 2017. aastal jääb Euroopa Kontrollikoja arvutatud vahemikku. |
| --- | --- |

b)

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigiga 1a „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ seoses on komisjon seisukohal, et iga-aastastes tegevusaruannetes esitatud teave aluseks olevate tehingute korrektsuse kohta on paranenud (vt punktid 5.23–5.25).

Tulevased korrektsioonid ja tagasinõudmised mõjutavad oluliselt lõpetamise seisuga veariski sisaldava summa suurust

| 1.37. | Lõpetamise seisuga veariski sisaldavat summat (vt
  selgitus 1.10
  ) mõjutavad ELi vahendite haldajate kavandatud tulevaste korrektsioonide ja tagasinõudmiste prognoositud maht. Tegu on olulise juhtimisvahendiga, mille abil saab vähendada õigusnormide vastaselt kantud kulude mõju ELi eelarvele. |
| --- | --- |

1.37.

Lõpetamise seisuga veariski sisaldavat summat (vt
  selgitus 1.10
  ) mõjutavad ELi vahendite haldajate kavandatud tulevaste korrektsioonide ja tagasinõudmiste prognoositud maht. Tegu on olulise juhtimisvahendiga, mille abil saab vähendada õigusnormide vastaselt kantud kulude mõju ELi eelarvele.

| 1.37. | Mõiste „lõpetamise seisuga veariski sisaldav summa“ täiendab üldist ülevaadet mitmeaastastest programmidest, sest see annab lisateavet veariski sisaldava summa kohta pärast kõikide parandusmeetmete, sealhulgas nn korrigeerimisvõime arvessevõtmist, st see on parim hinnang korrektsioonide kohta, mida tehakse kulutuste tegemisele järgnevatel aastatel. |
| --- | --- |

1.37.

| 1.38. | Komisjon hindab varasematel aastatel tehtud korrektsioonide ja tagasinõudmiste alusel tulevaste korrektsioonide ja tagasimaksenõudmiste suurust. ELi aasta eelarve haldus- ja tulemusaruandes esitatud lõpetamise seisuga veariski sisaldav summa võrdub makse tegemise ajal veariski sisaldava summa (punkt 1.32) ja tulevaste korrektsioonide ja tagasinõudmiste prognoosi vahega.
  Selgituses 1.12
  kujutatakse seost tegelike summade ning tulevaste korrektsioonide ja tagasinõudmiste prognoosi vahel (aruandeaasta lõpu seisuga). |
| --- | --- |

1.38.

Komisjon hindab varasematel aastatel tehtud korrektsioonide ja tagasinõudmiste alusel tulevaste korrektsioonide ja tagasimaksenõudmiste suurust. ELi aasta eelarve haldus- ja tulemusaruandes esitatud lõpetamise seisuga veariski sisaldav summa võrdub makse tegemise ajal veariski sisaldava summa (punkt 1.32) ja tulevaste korrektsioonide ja tagasinõudmiste prognoosi vahega.
  Selgituses 1.12
  kujutatakse seost tegelike summade ning tulevaste korrektsioonide ja tagasinõudmiste prognoosi vahel (aruandeaasta lõpu seisuga).

| 1.38. | Komisjoni talituste prognoosid on konservatiivsed, et vältida korrigeerimisvõime võimalikku ülehindamist. Sellised hinnangud põhinevad tõepoolest teataval määral varasematel aastatel tehtud tegelike korrektsioonide keskmisel tasemel. Siiski ei ole see eelnev taust tulevaste korrektsioonide arvutamisel alati täielikult asjakohane ning seda võib olla vaja nõuetekohaselt kohandada. Vt ka komisjoni vastus punktile 1.39. |
| --- | --- |

1.38.

Selgitus 1.12.   Komisjoni prognoos – tulevased korrektsioonid ja tagasinõudmised ning veariski sisaldavad summad

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Komisjoni hinnang korrektsioonide ja tagasinõudmiste kohta põhineb varasemate aastate kohandatud keskmisel

| 1.39. | Tulevaste korrektsioonide ja tagasinõudmiste prognoosimiseks kasutab komisjon eelnevate aastate tehingute alusel arvutatud keskmisi näitajaid. Komisjon on seisukohal, et nii saab parima ettekujutuse tema korrigeerimisvõimest. Selleks et tagada näitajate asjakohasus praeguste programmide jaoks, nõuab eelarve peadirektoraat teistelt peadirektoraatidelt varasemate keskmiste näitajate kohandamist või vajaduse korral mõne muu prognoosimeetodi kasutamist (24). |
| --- | --- |

1.39.

Tulevaste korrektsioonide ja tagasinõudmiste prognoosimiseks kasutab komisjon eelnevate aastate tehingute alusel arvutatud keskmisi näitajaid. Komisjon on seisukohal, et nii saab parima ettekujutuse tema korrigeerimisvõimest. Selleks et tagada näitajate asjakohasus praeguste programmide jaoks, nõuab eelarve peadirektoraat teistelt peadirektoraatidelt varasemate keskmiste näitajate kohandamist või vajaduse korral mõne muu prognoosimeetodi kasutamist (24).

| 1.39. | Varasemaid andmeid võisid mõjutada ühekordsed sündmused või varasemate programmidega soetud sündmused, mille riskiprofiil erines praegusest (mida võidi lihtsustada ja neis võis seetõttu esineda vähem vigu). Seetõttu kohandatakse või asendatakse varasemaid andmeid vastavalt. |
| --- | --- |

1.39.

| 1.40. | Kuigi kontrollikoda leidis, et eelarveaastal 2017 oli olukord paranenud, sisaldasid varasemate andmete klassifitseerimine ja sisendandmed endiselt vigu või leidus neis arvutuse jaoks ebaasjakohaseid elemente (25). |
| --- | --- |

1.40.

Kuigi kontrollikoda leidis, et eelarveaastal 2017 oli olukord paranenud, sisaldasid varasemate andmete klassifitseerimine ja sisendandmed endiselt vigu või leidus neis arvutuse jaoks ebaasjakohaseid elemente (25).

| 1.40. | Varasemad andmed on tulevaste korrektsioonide prognoosimisel olulised, kuid mõnikord tuleb neid nõuetekohaselt kohandada. See on just üks põhjustest, miks komisjoni talitustel palutakse kaaluda vajadust varasemate andmete kohandamiseks/asendamiseks.

  Komisjon on viimastel aastatel pidevalt parandanud finantskorrektsioonidest ja tagasinõudmistest teavitamise korda ning nende aluseks olevate andmete kvaliteeti. |
| --- | --- |

1.40.

Komisjon on viimastel aastatel pidevalt parandanud finantskorrektsioonidest ja tagasinõudmistest teavitamise korda ning nende aluseks olevate andmete kvaliteeti.

| 1.41. | Enamik komisjoni peadirektoraate kohandas oma prognoose. Samuti leiti, et 2017. aasta prognoosid olid paremad kui varasematel aastatel. Mõned peadirektoraadid ei selgitatud aga oma aasta tegevusaruannetes piisavalt peamisi eeldusi, mille põhjal tulevasi korrektsioone ja tagasinõudmisi prognoositi. |
| --- | --- |

1.41.

Enamik komisjoni peadirektoraate kohandas oma prognoose. Samuti leiti, et 2017. aasta prognoosid olid paremad kui varasematel aastatel. Mõned peadirektoraadid ei selgitatud aga oma aasta tegevusaruannetes piisavalt peamisi eeldusi, mille põhjal tulevasi korrektsioone ja tagasinõudmisi prognoositi.

| 1.41. | 2017. aastategevusaruande juhiseid, vorme ja suuniseid on vastusena Euroopa Kontrollikoja 2016. aasta soovitustele arusaadavamaks muudetud. Kooskõlas juhistega parandasid peadirektoraadid 2017. aasta tegevusaruannetes kohanduste/asendamiste kohta esitatud põhijärelduste esitamise viisi, et rõhutada finantskorrektsioonide ja tagasinõudmiste jaoks parimat ja konservatiivsemat hinnangut, mis on kehtivate programmide seisukohast olulised. |
| --- | --- |

1.41.

Ennetavate ja parandusmeetmete mõju tuleb rohkem eristada

| 1.42. | Komisjon ja (koostöös liikmesriikidega hallatavate programmide puhul) liikmesriikide ametiasutused saavad kaitsta ELi eelarvet õigusnormide vastaselt tehtud kulutuste eest kas selliste kulutuste tegemist vältides või nende mõju kompenseerides. Esimene kaitseliin vigade tekkimise vastu on nende ennetamine. Kui ennetusmehhanismidega ei ole võimalik kõiki vigu edukalt ära hoida, peab komisjon võtma parandusmeetmeid nende mõju tasakaalustamiseks. |
| --- | --- |

1.42.

Komisjon ja (koostöös liikmesriikidega hallatavate programmide puhul) liikmesriikide ametiasutused saavad kaitsta ELi eelarvet õigusnormide vastaselt tehtud kulutuste eest kas selliste kulutuste tegemist vältides või nende mõju kompenseerides. Esimene kaitseliin vigade tekkimise vastu on nende ennetamine. Kui ennetusmehhanismidega ei ole võimalik kõiki vigu edukalt ära hoida, peab komisjon võtma parandusmeetmeid nende mõju tasakaalustamiseks.

| 1.43. | Komisjoni peamiste ennetusmehhanismide hulka kuuluvad maksete katkestamine ja peatamine ning eelkontrollid, mille abil saab rahastamiskõlbmatud kulud tagasi lükata veel enne, kui komisjon need heaks kiidab ja hüvitab. Komisjoni peamised parandusmeetmed hõlmavad heakskiidetud ja väljamakstud summade järelkontrolle. Koostöös liikmesriikidega täidetava eelarve puhul kaasnevad nendega finantskorrektsioonid, ning otseselt ja kaudselt täidetava eelarve korral nõutakse vahendid tagasi lõppsaajatelt. |
| --- | --- |

1.43.

Komisjoni peamiste ennetusmehhanismide hulka kuuluvad maksete katkestamine ja peatamine ning eelkontrollid, mille abil saab rahastamiskõlbmatud kulud tagasi lükata veel enne, kui komisjon need heaks kiidab ja hüvitab. Komisjoni peamised parandusmeetmed hõlmavad heakskiidetud ja väljamakstud summade järelkontrolle. Koostöös liikmesriikidega täidetava eelarve puhul kaasnevad nendega finantskorrektsioonid, ning otseselt ja kaudselt täidetava eelarve korral nõutakse vahendid tagasi lõppsaajatelt.

| 1.44. | Kontrollikoda leidis, et komisjon esitas ELi raamatupidamise aastaaruandele lisatud finantsaruannete arutelu- ja analüüsidokumendis nii oma ennetus- kui parandusmehhanismidest tulenevad summad ühe pealkirja all (näitaja „finantskorrektsioonid ja tagasinõudmised“). Seetõttu on lugejal ennetus- ja parandusmeetmete mõju keeruline eristada. |
| --- | --- |

1.44.

Kontrollikoda leidis, et komisjon esitas ELi raamatupidamise aastaaruandele lisatud finantsaruannete arutelu- ja analüüsidokumendis nii oma ennetus- kui parandusmehhanismidest tulenevad summad ühe pealkirja all (näitaja „finantskorrektsioonid ja tagasinõudmised“). Seetõttu on lugejal ennetus- ja parandusmeetmete mõju keeruline eristada.

| 1.44 ja 1.45. | Raamatupidamise aastaaruande põhjendusele ja analüüsile lisatud finantskorrektsioone ja tagasinõudmisi käsitleva teabe eesmärk on selgitada väga lühidalt põhielemente ja meetmeid, mida komisjon ELi eelarve ja nende finantsmõju kaitsmiseks kasutab. Haldus- ja tulemusaruanne sisaldab kogu üksikasjalikku teavet finantskorrektsioonide ja tagasinõudmiste kohta, aruandes eristatakse ennetus- ja parandusmeetmetest tulenevaid summasid. Lisaks sellele avaldati 2017. aasta raamatupidamise aastaaruande põhjenduses ja analüüsis eraldi parandusmeetmetele kuluv summa ning lisati link haldus- ja tulemusaruande asjaomastele osadele. |
| --- | --- |

1.44 ja 1.45.

| 1.45. | Komisjonil on samas vajalikud andmed, et neid kahte kategooriat teineteisest eristada. Kontrollikoda kasutas oma 2014., 2015. ja 2016. aasta aastaaruannetes komisoni esitatud andmeid, mis võimaldasid ennetus- ja korrektsioonimehhanismidest tulenevaid summasid eristada. |
| --- | --- |

1.45.

Komisjonil on samas vajalikud andmed, et neid kahte kategooriat teineteisest eristada. Kontrollikoda kasutas oma 2014., 2015. ja 2016. aasta aastaaruannetes komisoni esitatud andmeid, mis võimaldasid ennetus- ja korrektsioonimehhanismidest tulenevaid summasid eristada.

| 1.46. | 2017. aasta finantsaruannete arutelu- ja analüüsidokumendi kohaselt on rakendatud finantskorrektsioonide ja tagasinõudmiste kogusumma 2,8 miljardit eurot. Sarnaselt eelnevate aastatega hõlmab see arv (koos korrektsioonimehhanismidest tulenevate summadega) ennetavate meetmete järgmisi tulemusi:






  a) | koostöös liikmesriikidega täidetavas eelarves 78 miljonit eurot, mille liikmesriigid komisjonile esitatavatest uutest kuludeklaratsioonidest välja jätsid; |
| --- | --- | --- |

1.46.

2017. aasta finantsaruannete arutelu- ja analüüsidokumendi kohaselt on rakendatud finantskorrektsioonide ja tagasinõudmiste kogusumma 2,8 miljardit eurot. Sarnaselt eelnevate aastatega hõlmab see arv (koos korrektsioonimehhanismidest tulenevate summadega) ennetavate meetmete järgmisi tulemusi:

a)

koostöös liikmesriikidega täidetavas eelarves 78 miljonit eurot, mille liikmesriigid komisjonile esitatavatest uutest kuludeklaratsioonidest välja jätsid;

| b) | otseselt täidetavas eelarves 539 miljonit eurot rahastamiskõlbmatuid kulusid, mis jäeti välja väljamaksetaotlustest enne ELi eelarvest maksete tegemist. |
| --- | --- |

b)

otseselt täidetavas eelarves 539 miljonit eurot rahastamiskõlbmatuid kulusid, mis jäeti välja väljamaksetaotlustest enne ELi eelarvest maksete tegemist.

| 1.46. | Üksikasjalik teave finantskorrektsioonide ja tagasinõudmiste kohta esitatakse iga-aastases haldus- ja tulemusaruandes nagu ka 2016. aastal ja enne seda, vastavates komisjoni teatistes ELi eelarve kaitse kohta. Kulude kandjate tasandil tehtud korrektsioonide ja sissenõudmiste summad näitavad, et komisjon keskendub ennetusmeetmetele, et kaitsta ELi eelarvet enne kulude heakskiitmist. |
| --- | --- |

1.46.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KONTROLLIKODA EDASTAB PETTUSEKAHTLUSEGA JUHTUMID OLAFile

| 1.47. | Kontrollikoda teatab Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) pettusekahtlustest – nii nendest, mis avastatakse auditite käigus (sealhulgas kontrollikoja töö tulemuslikkuse valdkonnas) kui kolmandatelt isikutelt otse saadud teabel põhinevatest. Kontrollikoda ei saa kommenteerida ei konkreetseid juhtumeid ega OLAFilt nende kohta saadud vastuseid. 2017. aastal






  a) | hindas kontrollikoda aastaaruande aluseks oleva audititöö käigus ligikaudu 703 tehingu korrektsust ning avaldas 28 eriaruannet; |
| --- | --- | --- |

1.47.

Kontrollikoda teatab Euroopa Pettustevastasele Ametile (OLAF) pettusekahtlustest – nii nendest, mis avastatakse auditite käigus (sealhulgas kontrollikoja töö tulemuslikkuse valdkonnas) kui kolmandatelt isikutelt otse saadud teabel põhinevatest. Kontrollikoda ei saa kommenteerida ei konkreetseid juhtumeid ega OLAFilt nende kohta saadud vastuseid. 2017. aastal

a)

hindas kontrollikoda aastaaruande aluseks oleva audititöö käigus ligikaudu 703 tehingu korrektsust ning avaldas 28 eriaruannet;

| b) | edastas kontrollikoda OLAFile auditite käigus leitud 13 pettusekahtlusega juhtumit (2016. aastal 11), samuti kuus kolmandatelt isikutelt saadud teabel põhinevat juhtumit (2016. aastal 5). |
| --- | --- |

b)

edastas kontrollikoda OLAFile auditite käigus leitud 13 pettusekahtlusega juhtumit (2016. aastal 11), samuti kuus kolmandatelt isikutelt saadud teabel põhinevat juhtumit (2016. aastal 5).

| 1.48. | 2017. aastal puudutasid OLAFile edastatud pettusekahtluse juhtumid kõige sagedamini ELi kaasrahastamise saamiseks vajalike tingimuste kunstlikku tekitamist, rahastamiskõlbmatute kulude deklareerimist ja riigihankevigu. |
| --- | --- |

1.48.

2017. aastal puudutasid OLAFile edastatud pettusekahtluse juhtumid kõige sagedamini ELi kaasrahastamise saamiseks vajalike tingimuste kunstlikku tekitamist, rahastamiskõlbmatute kulude deklareerimist ja riigihankevigu.

| 1.49. | 31. detsembri 2017. aasta seisuga oli aasta jooksul OLAFile edastatud seitsme juhtumi puhul (13-st) juba uurimist alustatud ja ühel juhul seda veel kaaluti. OLAF otsustas ülejäänud viie juhtumi kohta uurimist mitte alustada, tuues põhjenduseks, et nendega peaks pigem tegelema mõni teine ametiasutus või ELi institutsioon, organ või asutus; või kuna pettusekahtluseks oli liiga vähe tõendeid või uurimist peeti ebaproportsionaalseks. |
| --- | --- |

1.49.

31. detsembri 2017. aasta seisuga oli aasta jooksul OLAFile edastatud seitsme juhtumi puhul (13-st) juba uurimist alustatud ja ühel juhul seda veel kaaluti. OLAF otsustas ülejäänud viie juhtumi kohta uurimist mitte alustada, tuues põhjenduseks, et nendega peaks pigem tegelema mõni teine ametiasutus või ELi institutsioon, organ või asutus; või kuna pettusekahtluseks oli liiga vähe tõendeid või uurimist peeti ebaproportsionaalseks.

| 1.50. | Seoses kontrollikoja edastatud kuue juhtumiga, mis tulenesid kolmandate isikute esitatud teabest, algatati kaks uurimist ning ülejäänud neli jäeti kõrvale seetõttu, et nendega peaks OLAFi hinnangul pigem tegelema mõni teine ametiasutus või ELi institutsioon, organ või asutus või kuna pettusekahtluseks oli liiga vähe tõendeid. |
| --- | --- |

1.50.

Seoses kontrollikoja edastatud kuue juhtumiga, mis tulenesid kolmandate isikute esitatud teabest, algatati kaks uurimist ning ülejäänud neli jäeti kõrvale seetõttu, et nendega peaks OLAFi hinnangul pigem tegelema mõni teine ametiasutus või ELi institutsioon, organ või asutus või kuna pettusekahtluseks oli liiga vähe tõendeid.

| 1.51. | Aastatel 2010–2017 soovitas OLAF komisjonil kontrollikoja edastatud juhtumites tagasi nõuda 294,7  miljonit eurot. Neil kordadel, kui OLAF lõpetas juhtumi ilma edasisi meetmeid soovitamata, oli OLAFi kõige sagedasem järeldus, et puudusid tõendid ELi finants- või muid huve kahjustava pettuse toimepanemisest. |
| --- | --- |

1.51.

Aastatel 2010–2017 soovitas OLAF komisjonil kontrollikoja edastatud juhtumites tagasi nõuda 294,7  miljonit eurot. Neil kordadel, kui OLAF lõpetas juhtumi ilma edasisi meetmeid soovitamata, oli OLAFi kõige sagedasem järeldus, et puudusid tõendid ELi finants- või muid huve kahjustava pettuse toimepanemisest.

JÄRELDUSED

| 1.52. | Käesoleva peatüki peamine ülesanne on toetada kinnitavas avalduses esitatud auditiarvamust. |
| --- | --- |

1.52.

Käesoleva peatüki peamine ülesanne on toetada kinnitavas avalduses esitatud auditiarvamust.

Audititulemused

| 1.53. | Kontrollikoda jõudis järeldusele, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisaldanud olulisi väärkajastamisi. |
| --- | --- |

1.53.

Kontrollikoda jõudis järeldusele, et raamatupidamise aastaaruanne ei sisaldanud olulisi väärkajastamisi.

| 1.54. | Tehingute korrektsuse kohta järeldab kontrollikoda, et tulud ei olnud olulisel määral vigadest mõjutatud. Maksete kohta näitavad kontrollikoja auditi tulemused, et paaril viimasel aastal on tehtud pidevalt edusamme. Sarnaselt eelneva aastaga järeldab kontrollikoda, et toetusõigustel põhinevad kulutused ei ole olulisel määral vigadest mõjutatud. Kulude hüvitamisel põhinevad kulutused (need moodustasid käesoleval aastal 47 % kontrollikoja auditi andmekogumist) on olulisel määral vigadest mõjutatud. Selle põhjal järeldab kontrollikoda, et vead ei ole läbiva iseloomuga. |
| --- | --- |

1.54.

Tehingute korrektsuse kohta järeldab kontrollikoda, et tulud ei olnud olulisel määral vigadest mõjutatud. Maksete kohta näitavad kontrollikoja auditi tulemused, et paaril viimasel aastal on tehtud pidevalt edusamme. Sarnaselt eelneva aastaga järeldab kontrollikoda, et toetusõigustel põhinevad kulutused ei ole olulisel määral vigadest mõjutatud. Kulude hüvitamisel põhinevad kulutused (need moodustasid käesoleval aastal 47 % kontrollikoja auditi andmekogumist) on olulisel määral vigadest mõjutatud. Selle põhjal järeldab kontrollikoda, et vead ei ole läbiva iseloomuga.

---

(1)  Konsolideeritud finantsaruanded sisaldavad bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet, tähtsamate arvestuspõhimõtete kokkuvõtet ja muud selgitavat teavet (sealhulgas segmendiaruandlust).

(2)  Eelarve täitmise aruanded sisaldavad ka selgitavaid lisasid.

(3)  Maksete kogusumma oli 46,7 miljardit eurot. Täiendav teave on esitatud kontrollikoja 2017. aasta aastaaruande punktides 1.19–1.21.

(4)  Maksete kogusumma oli 53,5 miljardit eurot. Täiendav teave on esitatud 2017. aasta aastaaruande punktis 1.18.

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. juuni 2015. aasta määrus (EL) 2015/1017, mis käsitleb Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi, Euroopa investeerimisnõustamise keskust ja Euroopa investeerimisprojektide portaali ning millega muudetakse määrusi (EL) nr 1291/2013 ja (EL) nr 1316/2013 – Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (ELT L 169, 1.7.2015, lk 1) („Euroopa Strateegiliste investeeringute Fondi määrus“).

(6)  Tagatist suurendati 26 miljardi euroni vastavalt detsembris 2017 muudetud Euroopa Strateegiliste investeeringute Fondi määrusele (Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2396 (millega muudetakse määrusi (EL) nr 1316/2013 ja (EL) 2015/1017 (ELT L 345, 27.12.2017, lk 34)) ja märtsis 2018 muudetud Euroopa Strateegiliste investeeringute Fondi lepingule.

(7)  Vt kontrollikoja 2015. aasta aastaaruande punktid 1.12–1.16.

(8)  EFSI mehhanismi juhtimisstruktuuri võib tõlgendada kui märki sellest, et see on ühise kontrolli all (sama kehtib ka ELi tagatise kasutamise ja jaotuse kohta). Samas on komisjon seisukohal, et ei väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate komponendi omakapitaliinvesteeringute ega EFSI algatuse kui terviku puhul ei vajata enamikus küsimustes ühehäälset nõusolekut, seetõttu järeldas komisjoni peaarvepidaja, et tegu ei saa olla ühise kontrolliga.

(9)  Vt rahvusvaheline avaliku sektori raamatupidamisstandard (IPSAS) nr 25 – töötajate hüvitised. PSEO puhul kajastab kindlaksmääratud hüvitise kohustus nende eeldatavate tulevaste maksete nüüdisväärtust, mis ELil tuleb teha, et katta praeguse ja varasemate perioodide tööalasest teenistusest tulenevad pensionikohustused.

(10)  Need hõlmasid bilansi passiva poolel kajastatud viitkulusid 64 miljardi euro võrra ja vähendasid aktiva poolel kajastatud eelrahastamise mahtu 37 miljardi euro võrra.

(11)  Vt sõnastik: usaldusväärne finantsjuhtimine.

(12)  Vt 5., 6. ja 7. peatüki 2. osa.

(13)  Vt 3. peatükk.

(14)  Vt ELi 2017. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne, eelarve täitmise aruanded ja selgitavad lisad – lisa 4.3 (mitmeaastane finantsraamistik: maksete assigneeringute kasutamine).

(15)  Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne koosneb:

| a) | konsolideeritud finantsaruannetest, mis hõlmavad bilanssi (kus esitatakse varad ja kohustused aasta lõpu seisuga), tulemiaruandest (kus esitatakse aasta tulud ja kulud), rahavoogude aruandest (kus näidatakse, kuidas muudatused kontodel mõjutavad raha ja raha ekvivalente), netovara muutuste aruandest ja nende juurde kuuluvatest lisadest; |
| --- | --- |

a)

konsolideeritud finantsaruannetest, mis hõlmavad bilanssi (kus esitatakse varad ja kohustused aasta lõpu seisuga), tulemiaruandest (kus esitatakse aasta tulud ja kulud), rahavoogude aruandest (kus näidatakse, kuidas muudatused kontodel mõjutavad raha ja raha ekvivalente), netovara muutuste aruandest ja nende juurde kuuluvatest lisadest;

| b) | eelarve täitmise aruannetest, mis käsitlevad eelarveaasta tulusid ja kulusid, ning nende juurde kuuluvatest lisadest. |
| --- | --- |

b)

eelarve täitmise aruannetest, mis käsitlevad eelarveaasta tulusid ja kulusid, ning nende juurde kuuluvatest lisadest.

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta muudetud määrus (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1).

(17)  Vt rahvusvaheliste avaliku sektori raamatupidamisstandardite nõukogu (IPSASB) soovituslik suunis nr 2 (finantsaruandeid käsitlev arutelu ja analüüs).

(18)  Pärast rahvusvahelise auditeerimisstandardi nr 701 vastuvõtmist 2015. aastal peavad audiitorid peamisi audititeemasid oma aruandes käsitlema.

(19)  Toetusõigustel põhinevad kulutused hõlmavad halduskulusid.

(20)  2016. aasta aastaaruande selgituses 1.6 neid arve ei avaldatud.

(21)  ELi toimimise lepingu artikkel 317:

„Komisjon täidab eelarvet koostöös liikmesriikidega omal vastutusel ja määratud assigneeringute piires kooskõlas artikli 322 alusel kehtestatud määruste sätetega ning võttes arvesse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid. Liikmesriigid teevad komisjoniga koostööd, et tagada nende assigneeringute kasutamine usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete kohaselt.“

(22)  http://ec.europa.eu/budget/biblio/media/2018package_en.cfm

(23)  Vt eriaruande nr 27/2016 („Euroopa Komisjoni juhtimine kui parim tava?“) 2. soovituse alapunkt f.

(24)  Aasta tegevusaruande koostamise suunised – jagu 2.1: finantsjuhtimine ja sisekontroll; suunised: veamäärade, veariski sisaldavate summade ja tulevaste korrektsioonide prognoosimise peamised põhimõtted ja definitsioonid“, „Business Object aruannete ja 2017. aasta tegevusaruande koostamise käsiraamat“.

(25)  Vt nt kontrollikoja 2013. aasta aastaaruande punktid 1.13–1.15, 2014. aasta aastaaruande punktid 1.43–1.44 ja 2015. aasta aastaaruande 35. joonealune märkus. Kontrollikoja uuritud 2017. aastal kajastatud finantskorrektsioonides ja tagasinõudmistes leiti mõningaid vigu klassifitseerimisel ja sisendandmetes.

LISA 1.1

AUDITI LÄHENEMISVIIS JA METOODIKA

| 1. | Kontrollikoja auditi lähenemisviisi kirjeldatakse finants- ja vastavusauditi käsiraamatus, mis on kättesaadav kontrollikoja veebisaidil (1). Audititöö kavandamiseks kasutab kontrollikoda kindlustandvat mudelit. Auditite planeerimisel hindab kontrollikoda, kui suur on tehingutes vigade esinemise risk (olemuslik vearisk) ning kui suur on risk, et vigu ei suudeta ära hoida või avastada ja parandada (kontrollirisk). |
| --- | --- |

1.

1. OSA. Kontrollikoja kinnitava avalduse strateegia aastateks 2018–2020

| 2. | Kontrollikoja kinnitava avalduse strateegia (2018–2020) peamine eesmärk on suurendada kinnitava avalduse lisaväärtust, pakkudes kvalitatiivsemaid hinnanguid ELi finantsjuhtimise kohta, parandades tulemuslikkuse teemalist aruandlust ning andes paremat teavet ELi meetmete kohta liikmesriikides ja piirkondades. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Kontrollikoja praeguses lähenemisviisis kasutatakse raamatupidamise aastaaruannete aluseks olevad tehingute ELi eeskirjadele vastavuse hindamiseks peamiselt tehingute suure esindusliku juhuvalimi otsest testimist. Kontrollikoja viimased aastaaruanded näitavad juhtimis- ja kontrollisüsteemide paranemist ning auditeeritavate esitatud seaduslikkuse ja korrektsuse alase teabe paremat kättesaadavust. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Neid muutusi arvesse võttes püüab kontrollikoda oma 2018.–2020. aasta kinnitavates avaldustes paremini ära kasutada auditeeritavate esitatud seaduslikkust ja korrektsust puudutavat teavet (valdkondades, kus see on teostatav). Kontrollikoja lõppeesmärk on võtta järgnevatel aastatel kasutusele teiste tööle tuginev lähenemisviis (attestation engagement) (2). Nimetatud lähenemisviisi puhul peab audiitor koguma piisavat ja asjakohast tõendusmaterjali, et teha järeldus vastutava üksuse antud kindluse kohta. Praktikas tähendaks see, et valdkondades, kus kontrollikoda saab kindluse auditeeritava üksuse esitatud seaduslikkuse ja korrektsuse alase teabe põhjal, piirdutakse auditeeritava töö läbivaatamise ja uuesti tegemisega. |
| --- | --- |

4.

| 5. | 2017. aastal muutis kontrollikoda oma auditi lähenemisviisi mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriigi 1b („Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“) suhtes, et võtta arvesse programmiperioodi 2014–2020 kontrollisüsteemides tehtud muudatusi. Kontrollikoja eesmärk on (lisaks 2017. aasta kinnitava avalduse koostamisele) esitada järeldus allesjäänud veamäära usaldusväärsuse kohta, mis on komisjoni peamine näitaja antud valdkonna seaduslikkuse ja korrektsuse hindamisel (3). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kontrollikoda lisas auditikogumisse komisjoni kõigi 2017. aastal vastu võetud perioodi 2014–2020 rakenduskavade lõpetamisotsustega (nendega kiidab komisjon heaks raamatupidamise aastaaruanded) seotud maksed. Komisjon kiidab nende otsustega heaks kõik ajavahemikus 1. juuli 2015 kuni 30. juuni 2016 kantud kulud, mis sisalduvad liikmesriikide poolt 15. veebruariks 2017 esitatud kinnitatud finantsaruannetes. 2017. aasta raamatupidamise aastaaruandes kajastatud perioodi 2014–2020 rakenduskavade vahemakseid testib kontrollikoda tulevaste auditite käigus. |
| --- | --- |

6.

2. OSA. Auditi lähenemisviis ja metoodika seoses raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsusega

| 7. | Kontrollikoda vaatab läbi ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande, et hinnata selle usaldusväärsust. Raamatupidamise aastaaruanne koosneb






  a) | konsolideeritud finantsaruannetest; |
| --- | --- | --- |

7.

a)

konsolideeritud finantsaruannetest;

| b) | eelarve täitmise aruannetest. |
| --- | --- |

b)

eelarve täitmise aruannetest.

| 8. | Konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne peab kõigis olulistes aspektides õiglaselt kajastama






  a) | Euroopa Liidu finantsolukorda aasta lõpu seisuga; |
| --- | --- | --- |

8.

a)

Euroopa Liidu finantsolukorda aasta lõpu seisuga;

| b) | liidu finantstulemusi ja rahavooge; |
| --- | --- |

b)

liidu finantstulemusi ja rahavooge;

| c) | netovara muutusi lõppenud aastal. |
| --- | --- |

c)

netovara muutusi lõppenud aastal.

| 9. | Kontrollikoja auditi käigus






  a) | hinnatakse raamatupidamisarvestuse kontrollikeskkonda; |
| --- | --- | --- |

9.

a)

hinnatakse raamatupidamisarvestuse kontrollikeskkonda;

| b) | kontrollitakse peamiste arvestusprotseduuride ja aasta lõpus toimuva kontode sulgemise protsessi toimivust; |
| --- | --- |

b)

kontrollitakse peamiste arvestusprotseduuride ja aasta lõpus toimuva kontode sulgemise protsessi toimivust;

| c) | analüüsitakse peamiste arvestusandmete järjepidevust ja põhjendatust; |
| --- | --- |

c)

analüüsitakse peamiste arvestusandmete järjepidevust ja põhjendatust;

| d) | analüüsitakse kontosid ja/või saldosid ning tehakse nende omavaheline kooskõlastav võrdlemine; |
| --- | --- |

d)

analüüsitakse kontosid ja/või saldosid ning tehakse nende omavaheline kooskõlastav võrdlemine;

| e) | tehakse kulukohustuste, maksete ja teatud bilansikirjete substantiivne testimine esindusliku valimi alusel; |
| --- | --- |

e)

tehakse kulukohustuste, maksete ja teatud bilansikirjete substantiivne testimine esindusliku valimi alusel;

| f) | kasutatakse võimaluse korral teiste audiitorite tööd, tuginedes rahvusvahelistele auditeerimisstandarditele, eriti auditeerides komisjoni juhitavat laenutegevust, mille kohta on olemas välisaudiitorite kontrollitõendid. |
| --- | --- |

f)

kasutatakse võimaluse korral teiste audiitorite tööd, tuginedes rahvusvahelistele auditeerimisstandarditele, eriti auditeerides komisjoni juhitavat laenutegevust, mille kohta on olemas välisaudiitorite kontrollitõendid.

3. OSA. Auditi lähenemisviis ja metoodika seoses tehingute korrektsusega

| 10. | Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute auditeerimine nende korrektsuse seisukohalt hõlmab selle kontrollimist, kas tehingud vastavad asjakohastele reeglitele ja õigusaktidele. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kontrollikoda kaalub oma audititöö käigus, kas tal on võimalik teiste poolt juba tehtud korrektsuse kontrolle tõhusalt kasutada. Kui kontrollikoda soovib mainitud kontrollide tulemusi kasutada, hindab ta teise poole sõltumatust ja pädevust ning tema töö ulatust ja asjakohasust. |
| --- | --- |

11.

Kuidas kontrollikoda tehinguid testib

| 12. | Kontrollikoda testib mitmeaastase finantsraamistiku kõigis rubriikides, mille kohta koostatakse erihinnang (5., 6., 7. ja 10. peatükk), tehingute esinduslikku valimit, et hinnata üldkogumis esinevat õigusnormide vastaselt tehtud tehingute määra. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Iga valitud tehingu puhul teeb kontrollikoda kindlaks, kas väljamaksetaotlus või makse oli tehtud eelarves heakskiidetud ja õigusaktides täpsustatud eesmärgil. Kontrollitakse väljamaksetaotluse või makse summa arvutamist (suurte väljamaksetaotluste puhul põhineb see tehingu kõigi ühikute esinduslikul valimil). See hõlmab tehingu analüüsimist alates eelarvekontodest kuni lõpliku toetusesaajani (nt põllumajandustootja, koolituskursuse korraldaja, arenguabi projekti elluviija) ning nõuetele vastavuse testimist igal tasandil. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Tulutehingute testimisel lähtub kontrollikoda käibemaksul ja kogurahvatulul põhinevate omavahendite makromajanduslikest koondandmetest, mida omavahendite arvutamiseks kasutatakse. Seejärel hindab kontrollikoda, kuidas kontrollis komisjon liikmesriikide osamakseid kuni nende laekumiseni ja konsolideeritud raamatupidamisarvestusse kandmiseni. Traditsiooniliste omavahendite auditeerimisel kontrollib kontrollikoda tolliasutuste arvepidamist ja tollijärelevalve maksuvoogu kuni summade komisjonile laekumiseni ja raamatupidamisarvestusse kandmiseni. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda makseid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kontrollitakse kõiki maksete liike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid). Kontrollikoda ei kontrolli ettemakseid nende tegemise ajal, vaid siis, kui






  a) | ELi toetuse lõppsaaja (nt põllumajandustootja, teadusasutus, riigihanke alusel töid või teenuseid pakkuv ettevõte) on tõendanud ettemakse kasutamist ning |
| --- | --- | --- |

15.

a)

ELi toetuse lõppsaaja (nt põllumajandustootja, teadusasutus, riigihanke alusel töid või teenuseid pakkuv ettevõte) on tõendanud ettemakse kasutamist ning

| b) | komisjon (või mõni teine ELi vahendeid haldav institutsioon või asutus) on vahendite lõppkasutuse heaks kiitnud ja eelrahastamise tasaarvestanud. |
| --- | --- |

b)

komisjon (või mõni teine ELi vahendeid haldav institutsioon või asutus) on vahendite lõppkasutuse heaks kiitnud ja eelrahastamise tasaarvestanud.

| 16. | Kontrollikoja auditivalimi moodustamise eesmärk on hinnata kulutuste kui terviku, mitte individuaalsete tehingute (nt konkreetse projekti) veamäära. Kontrollikoda kasutab rahaühiku põhist valimit, et välja valida väljamaksetaotlused või maksed ja madalamal tasandil tehingu individuaalsed ühikud (nt projekti arved, põllumajandustootja väljamaksetaotluses märgitud maatükk). Nende ühikute veamäära ei tuleks võtta järeldusena nendega seotud tehingute kohta, pigem osaleb see otseselt ELi kulutuste kui terviku üldise veamäära moodustumises. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Kontrollikoda ei kontrolli tehinguid igas liikmesriigis, toetust saavas riigis ja piirkonnas igal aastal. Teatud liikmesriikide, toetust saavate riikide ja/või piirkondade nimetamine ei tähenda, et sarnaseid näiteid ei võiks tuua mujalt. Aruandes esitatud illustreerivad näited ei ole aluseks, mille põhjal teha järeldusi konkreetsete liikmesriikide, toetust saavate riikide ja/või piirkondade kohta. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Kontrollikoja lähenemisviisi eesmärk ei ole arvutada üldkogumis leitud vigade esinemissagedus. Seetõttu ei näita mitmeaastase finantsraamistiku teatud rubriigis, konkreetse peadirektoraadi hallatavates kulutustes või mõne liikmesriigi kulutustes leitud vigade arvu kohta esitatud andmed seda, kui sageli esineb vigu ELi rahastatud tehingutes või üksikutes liikmesriikides. Kontrollikoja valimi moodustamise lähenemisviisis kasutatakse eri tehingute suhtes erinevaid koefitsiente vastavalt auditeeritavate kulutuste väärtusele ja audititöö intensiivsusele. Koefitsiente ei kasutata vigade esinemissagedust puudutavas teabes, kus on omistatud sama kaal nii maaelu arengule kui loodusvarade valdkonna otsetoetustele, samuti Euroopa Sotsiaalfondi kulutustele ja ühtekuuluvuse valdkonna maksetele. |
| --- | --- |

18.

Kuidas kontrollikoda tehingute testimise tulemusi hindab ja esitab

| 19. | Viga võib puudutada tehingu kogusummat või osa sellest. Kontrollikoda otsustab, kas vead on kvantifitseeritavad või mitte, st kas on võimalik mõõta, kui suur osa kontrollitud summast oli vigadest mõjutatud. Enne kontrollikoja kontrolle ning neist sõltumatult avastatud ja parandatud vigu veamäära arvutamisel ja vigade esinemissageduse väljaselgitamisel ei arvestata, sest nende avastamine ja parandamine näitab kontrollisüsteemide tõhusat toimimist. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Kontrollikoja riigihankevigade kvantifitseerimise kriteeriume kirjeldatakse dokumendis „Riigihanke-eeskirjade eiramine – vigade liigid ja nende kvantifitseerimise alus“ (4). |
| --- | --- |

20.

| 21. | Selle üle otsustamisel, kuidas riigihanke-eeskirjade eiramise juhtumeid käsitleda, võib kontrollikoja vigade kvantifitseerimise viis komisjoni või liikmesriikide omast erineda. |
| --- | --- |

21.

Hinnanguline veamäär

| 22. | Veamäära hindamiseks kasutab kontrollikoda kõige tõenäolisemat veamäära. See arvutatakse enamiku mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kohta ning eelarvekulutuste kohta tervikuna. Kõige tõenäolisem veamäär kajastab üksnes kvantifitseeritavaid vigu ja seda väljendatakse protsendina. Vead on näiteks kohaldatavate määruste, eeskirjade ning lepingu- ja toetustingimuste kvantifitseeritavad rikkumised. Kontrollikoda arvutab ka alumise ja ülemise veapiiri. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Arvamuse koostamisel kasutatakse 2 % suurust olulisuse piirmäära. Samuti võtab kontrollikoda arvesse vigade iseloomu, arvu ja tausta. |
| --- | --- |

23.

Kuidas kontrollikoda süsteeme hindab ja tulemused esitab

| 24. | Komisjon, teised ELi institutsioonid ja asutused, liikmesriikide ametiasutused ning toetust saavad riigid ja piirkonnad kehtestavad süsteemid, et juhtida eelarvega seotud riske ja kontrollida/tagada tehingute korrektsust. Nende süsteemide läbivaatamine aitab kindlaks teha parandamist vajavad valdkonnad. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Iga mitmeaastase finantsraamistiku rubriik, sealhulgas tulude valdkond, hõlmab paljusid eri süsteeme. Kontrollikoda moodustab süsteemidest igal aastal valimi ja esitab koos tulemustega ka parandusettepanekud. |
| --- | --- |

25.

Millel kontrollikoja kinnitavas avalduses esitatud arvamused põhinevad

| 26. | Kontrollikoja töö kavandatakse nii, et koguda piisav, asjakohane ja usaldusväärne auditi tõendusmaterjal, et esitada arvamus ELi konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute korrektsuse kohta. Seda tööd on käsitletakse 4.–10. peatükis. Arvamus on esitatud kinnitavas avalduses. Tehtud töö võimaldab kontrollikojal koostada põhjendatud arvamuse selle kohta, kas andmekogumis esinevad vead ületavad olulisuse piirmäära või mitte. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Kui kontrollikoda leiab olulisel määral vigu ja peab kindlaks määrama nende mõju auditiarvamusele, tuleb tal otsustada, kas vead või auditi tõendusmaterjali puudumine on läbiva iseloomuga. Selles lähtub kontrollikoda ISSAI 1705-s toodud juhistest (laiendades neid oma volituste raames ka seaduslikkuse ja korrektsuse küsimustele). Kui vead on olulised ja püsiva iseloomuga, väljastab kontrollikoda vastupidise arvamuse. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Vead või auditi tõendusmaterjali puudumine hinnatakse läbivaks, kui need ei piirdu audiitori arvamuse kohaselt finantsaruannete üksikelementide, kontode või kirjetega (st läbivad kogu aruannet või testitud tehinguid), või kui piirduvad, moodustavad need või võivad moodustada olulise osa finantsaruannetest või on seotud selliste andmete avaldamisega, mis on aruande mõistmiseks keskse tähtsusega. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Kontrollikoja parimal hinnangul on 2017. aasta kogukulutuste veamäär 2,4 %. Kontrollikoda ei hinnanud vigu läbivaks, sest need esinevad ainult mõne kuluvaldkonna teatud tüüpi kulutustes. Mitmeaastase finantsraamistiku eri rubriikide hinnanguline veamäär varieerub, nagu kirjeldatakse 5.–7. ja 10. peatükis. |
| --- | --- |

29.

Pettusekahtluse juhtumid

| 30. | Kui kontrollikojal on põhjust kahtlustada pettust, teavitab ta sellest Euroopa Pettustevastast Ametit (OLAF). OLAF vastutab võimaliku juurdluse läbiviimise eest. Kontrollikoda teavitab OLAFit igal aastal mitmest juhtumist. |
| --- | --- |

30.

4. OSA. Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ja tehingute korrektsust käsitlevate auditiarvamuste vaheline seos

| 31. | Kontrollikoda esitas:






  a) | auditiarvamuse Euroopa Liidu lõppenud eelarveaasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande kohta; ning |
| --- | --- | --- |

31.

a)

auditiarvamuse Euroopa Liidu lõppenud eelarveaasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande kohta; ning

| b) | auditiarvamused raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude ja maksete korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

b)

auditiarvamused raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude ja maksete korrektsuse kohta.

| 32. | Kontrollikoda järgib oma töös IFACi rahvusvahelisi auditeerimisstandardeid ja eetikanorme ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvahelisi standardeid. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Kui audiitorid väljastavad auditiarvamused nii raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kui selle aluseks olevate tehingute korrektsuse kohta, täpsustatakse standardites, et modifitseeritud arvamus tehingute korrektsuse kohta ei anna iseenesest alust modifitseeritud arvamuseks raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta. Finantsaruannetes, mille kohta kontrollikoda arvamuse esitab, tunnistatakse tõsise probleemi olemasolu seoses ELi eelarvest kantavaid kulusid reguleerivate eeskirjade rikkumisega. Sellest lähtuvalt on kontrollikoda otsustanud, et korrektsust mõjutava olulise veamäära olemasolu ei ole iseenesest põhjus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust käsitleva arvamuse modifitseerimiseks. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  https://www.eca.europa.eu/et/Pages/AuditMethodology.aspx.

(2)  Vt ISSAI 4000 punkt 40.

(3)  Vt taustdokument: „The ECA’s modified approach to the Statement of Assurance audits in Cohesion“ (kontrollikoja muudetud lähenemisviis kinnitava avalduse audititele ühtekuuluvuse valdkonnas), millega saab tutvuda kontrollikoja veebisaidil.

(4)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/Guideline_procurement/Quantification_of_public_procurement_errors.pdf.

---

2. PEATÜKK

Eelarve haldamine ja finantsjuhtimine

SISUKORD

| Sissejuhatus | 2.1–2.2 |
| --- | --- |

| Eelarvehaldus 2017. aastal | 2.3–2.12 |
| --- | --- |

| Mitmeaastase finantsraamistiku neljandal aastal olid kulukohustused eelarvega võrreldes suured ja makseid tehti endiselt vähe | 2.3–2.5 |
| --- | --- |

| Täitmata eelarvelised kulukohustused ületasid eelmise aasta rekordilise taseme | 2.6–2.8 |
| --- | --- |

| Maksete koguvaru ja erivahendid on paindlikkuse oluline osa | 2.9–2.12 |
| --- | --- |

| 2017. aasta eelarvet puudutavad probleemid finantsjuhtimises | 2.13–2.45 |
| --- | --- |

| Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide olemasolevate vahendite ärakasutamine on liikmesriikide jaoks keeruline | 2.13–2.19 |
| --- | --- |

| Liikmesriigid esitasid mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 struktuurifondide lõplikud väljamaksetaotlused | 2.20–2.22 |
| --- | --- |

| Kolmandate riikide abistamisel kasutatakse üha rohkem alternatiivseid rahastamismudeleid | 2.23–2.27 |
| --- | --- |

| Rahastamisvahenditele eraldatud ELi rahastamine on märkimisväärselt suurenenud | 2.28–2.41 |
| --- | --- |

| Raskused koostöös liikmesriikidega rakendatavate rahastamisvahenditega | 2.29–2.35 |
| --- | --- |

| Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond on hoo sisse saanud | 2.36–2.39 |
| --- | --- |

| Euroopa Kestliku Arengu Fondi loomine | 2.40–2.41 |
| --- | --- |

| ELi eelarvet ohustavad tulevikus endiselt võimalikud märkimisväärsed maksekohutused | 2.42–2.45 |
| --- | --- |

| ELi eelarvet puudutavad tulevased riskid ja katsumused | 2.46–2.51 |
| --- | --- |

| Maksmata väljamaksetaotluste ebatavaliselt suure kuhjumise oht | 2.47 |
| --- | --- |

| Mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 täitmata kulukohustuste rahastamine tuleb lahendada järgmises mitmeaastases finantsraamistikus | 2.48–2.49 |
| --- | --- |

| Ühendkuningriik astub EList välja | 2.50 |
| --- | --- |

| Lüngad aruandekohustuses võivad veelgi suureneda | 2.51 |
| --- | --- |

| Järeldused ja soovitused | 2.52–2.62 |
| --- | --- |

| Järeldused | 2.52–2.61 |
| --- | --- |

| Soovitused | 2.62 |
| --- | --- |

| Lisa 2.1. | Paranduseelarvete olulised küsimused |
| --- | --- |

Lisa 2.1.

| Lisa 2.2. | Erivahendite mahu suurenemine |
| --- | --- |

Lisa 2.2.

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 2.1. | Käesolevas peatükis esitatakse kontrollikoja töö tulemused, mis puudutavad ELi eelarvehalduse ja finantsjuhtimise teemasid. Peatükis määratletakse ka mõned tulevasi eelarveid puudutavad riskid ja katsumused, ning toetutakse kontrollikoja mitmes eriaruandes ja teabedokumendis tehtud järeldusetele. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

SISSEJUHATUS

2.1.

Käesolevas peatükis esitatakse kontrollikoja töö tulemused, mis puudutavad ELi eelarvehalduse ja finantsjuhtimise teemasid. Peatükis määratletakse ka mõned tulevasi eelarveid puudutavad riskid ja katsumused, ning toetutakse kontrollikoja mitmes eriaruandes ja teabedokumendis tehtud järeldusetele.

| 2.2. | 2017. aasta juunis ELi võimalikest tulevikustsenaariumidest rääkides tutvustas komisjon aruteludokumenti ELi rahanduse tuleviku kohta, milles esitleti tulevasi võimalikke rahastamisvariante (1). Kontrollikoda panustas käimasolevasse arutellu kahe teabedokumendi avaldamisega (2). 2. mail 2018 esitas komisjon oma ettepaneku aastal 2021 algava uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta (3). |
| --- | --- |

2.2.

2017. aasta juunis ELi võimalikest tulevikustsenaariumidest rääkides tutvustas komisjon aruteludokumenti ELi rahanduse tuleviku kohta, milles esitleti tulevasi võimalikke rahastamisvariante (1). Kontrollikoda panustas käimasolevasse arutellu kahe teabedokumendi avaldamisega (2). 2. mail 2018 esitas komisjon oma ettepaneku aastal 2021 algava uue mitmeaastase finantsraamistiku kohta (3).

EELARVEHALDUS 2017. AASTAL

Mitmeaastase finantsraamistiku neljandal aastal olid kulukohustused eelarvega võrreldes suured ja makseid tehti endiselt vähe

| 2.3. | Algselt heaks kiidetud eelarves kulukohustuste assigneeringuteks eraldatud 159,8  miljardist eurost kattis EL 2017. aastal kulukohustustega 158,7  miljardit eurot (99,3  %) (4). Erivahendeid arvesse võttes ületasid kulukohustused mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäära 3,1  miljardi euro võrra (vt
  selgitus 2.1
  ). |
| --- | --- |

2.3.

Algselt heaks kiidetud eelarves kulukohustuste assigneeringuteks eraldatud 159,8  miljardist eurost kattis EL 2017. aastal kulukohustustega 158,7  miljardit eurot (99,3  %) (4). Erivahendeid arvesse võttes ületasid kulukohustused mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäära 3,1  miljardi euro võrra (vt
  selgitus 2.1
  ).

Selgitus 2.1.   Eelarve täitmine aastal 2017

Image

| Märkus: | mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäär on maksimaalne summa, mida mitmeaastase finantsraamistiku määruse kohaselt on lubatud aastas kasutada. Kulukohustuste assigneeringud ja nende kasutamine võivad aga erivahendite summa võrra ülemmäära ületada (vt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 3 lõige 2). |
| --- | --- |

Märkus:

mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäär on maksimaalne summa, mida mitmeaastase finantsraamistiku määruse kohaselt on lubatud aastas kasutada. Kulukohustuste assigneeringud ja nende kasutamine võivad aga erivahendite summa võrra ülemmäära ületada (vt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikli 3 lõige 2).

| Allikas: | Euroopa Liidu eelarveaasta 2017 konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne, eelarve täitmise aruanded ja selgitavad lisad – lisad 4.1–4.3 ja 2017. aasta tehniline kohandus. |
| --- | --- |

Allikas:

Euroopa Liidu eelarveaasta 2017 konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne, eelarve täitmise aruanded ja selgitavad lisad – lisad 4.1–4.3 ja 2017. aasta tehniline kohandus.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 2.4. | Sarnaselt 2016. aastaga oli 2017. aasta maksete kogusumma prognoositust palju väiksem. Summa oli 18,2  miljardi euro võrra väiksem kui mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäär oleks lubanud (vt
  selgitus 2.1
  ). Kuna eelarvepädevad institutsioonid eeldasid maksete väiksemat mahtu, võeti 2017. aasta esialgne eelarve (134,5  miljardit eurot) vastu 8,4 miljardi euro võrra väiksemana kui maksete assigneeringutele seatud ülemmäär (142,9  miljardit eurot (5)) oleks võimaldanud. Eelarve aeglase täitmise tõttu esimese kaheksa kuu jooksul tegi komisjon ettepaneku võtta vastu paranduseelarve nr 6/2017, milles vähendati maksete assigneeringuid 7,7 miljardi euro võrra (vt
  lisa 2.1
  ). See koos tulude poole ajakohastamisega (peamiselt trahvid) vähendas liikmesriikide 2017. aasta osamakseid 9,8  miljardi euro võrra, kuid võib tähendada suuremaid osamakseid aastatel 2018–2020. Praeguse mitmeaastase finantsraamistiku lõpupoole on vaja teha suuremas mahus makseid, mis võib omakorda tekitada surve maksete assigneeringutele kehtiva ülemmäära suurendamiseks. |
| --- | --- |

2.4.

Sarnaselt 2016. aastaga oli 2017. aasta maksete kogusumma prognoositust palju väiksem. Summa oli 18,2  miljardi euro võrra väiksem kui mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäär oleks lubanud (vt
  selgitus 2.1
  ). Kuna eelarvepädevad institutsioonid eeldasid maksete väiksemat mahtu, võeti 2017. aasta esialgne eelarve (134,5  miljardit eurot) vastu 8,4 miljardi euro võrra väiksemana kui maksete assigneeringutele seatud ülemmäär (142,9  miljardit eurot (5)) oleks võimaldanud. Eelarve aeglase täitmise tõttu esimese kaheksa kuu jooksul tegi komisjon ettepaneku võtta vastu paranduseelarve nr 6/2017, milles vähendati maksete assigneeringuid 7,7 miljardi euro võrra (vt
  lisa 2.1
  ). See koos tulude poole ajakohastamisega (peamiselt trahvid) vähendas liikmesriikide 2017. aasta osamakseid 9,8  miljardi euro võrra, kuid võib tähendada suuremaid osamakseid aastatel 2018–2020. Praeguse mitmeaastase finantsraamistiku lõpupoole on vaja teha suuremas mahus makseid, mis võib omakorda tekitada surve maksete assigneeringutele kehtiva ülemmäära suurendamiseks.

| 2.4. | Komisjon teeb ELi eelarve täitmise üle pidevalt järelevalvet. Kui see on asjakohane, esitab komisjon eelarvepädevatele institutsioonidele soovitusi assigneeringute taseme kohandamiseks. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Maksete assigneeringute täitmise madalam määr tulenes eelkõige asjaolust, et liikmesriigid esitasid perioodi 2014–2020 Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide (ESI) kohta eeldatust vähem väljamaksetaotlusi. Analüüs komisjoni ja liikmesriikide esitatud põhjenduste kohta on toodud punktides 2.15–2.16. |
| --- | --- |

2.5.

Maksete assigneeringute täitmise madalam määr tulenes eelkõige asjaolust, et liikmesriigid esitasid perioodi 2014–2020 Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide (ESI) kohta eeldatust vähem väljamaksetaotlusi. Analüüs komisjoni ja liikmesriikide esitatud põhjenduste kohta on toodud punktides 2.15–2.16.

| 2.5. | Võrreldes 2016. aastaga paranes 2017. aastal programmitöö perioodi 2014–2020 Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide eelarve täitmine. 2017. aastal tehtud maksed olid 2016. aasta tasemest 1,5 korda suuremad. 2017. aastal saavutati pärast seda, kui paranduseelarve 6/2017 kaudu oli maksete assigneeringuid vähendatud 5,9  miljardi euro võrra, vastuvõetud eelarve täielik rakendamine. Peale selle kasutati ära ka 5,4  miljardi euro suurune sihtotstarbeline tulu. |
| --- | --- |

2.5.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Täitmata eelarvelised kulukohustused ületasid eelmise aasta rekordilise taseme

| 2.6. | Lubatud kulukohustuste peaaegu maksimaalne tase ja maksete väike maht (vt punktid 2.4–2.5) suurendas täitmata eelarvelised kulukohustused uue rekordilise tasemeni – 267,3  miljardit eurot (2016. aastal 238,8 miljardit eurot). Seda on 72,9 miljardit eurot rohkem kui eelmise mitmeaastase finantsraamistiku neljandal aastal (2010), kui kasutamata eelarvelised kulukohustused moodustasid 194,4 miljardit eurot (vt
  selgitus 2.2
  ). Võttes arvesse asjaolu, et mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 maht on eelmisega sarnane, on tegu märkimisväärse kasvuga. Komisjon oli seisukohal, et 2016. ja 2017. aasta kasv on osa ESI fondide rakendamise tavapärasest tsüklist (6)
   (7). |
| --- | --- |

2.6.

Lubatud kulukohustuste peaaegu maksimaalne tase ja maksete väike maht (vt punktid 2.4–2.5) suurendas täitmata eelarvelised kulukohustused uue rekordilise tasemeni – 267,3  miljardit eurot (2016. aastal 238,8 miljardit eurot). Seda on 72,9 miljardit eurot rohkem kui eelmise mitmeaastase finantsraamistiku neljandal aastal (2010), kui kasutamata eelarvelised kulukohustused moodustasid 194,4 miljardit eurot (vt
  selgitus 2.2
  ). Võttes arvesse asjaolu, et mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 maht on eelmisega sarnane, on tegu märkimisväärse kasvuga. Komisjon oli seisukohal, et 2016. ja 2017. aasta kasv on osa ESI fondide rakendamise tavapärasest tsüklist (6)
   (7).

| 2.7. | Kontrollikoja prognoosid (8) osutavad, et mitmeaastase finantsraamistiku lõpuks kasvavad täitmata kulukohustused veelgi (vt
  selgitus 2.2
  ). |
| --- | --- |

2.7.

Kontrollikoja prognoosid (8) osutavad, et mitmeaastase finantsraamistiku lõpuks kasvavad täitmata kulukohustused veelgi (vt
  selgitus 2.2
  ).

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 2.8. | Aastatel 2018–2020 kasvab märkimisväärselt oht, et olemasolevatest maksete assigneeringutest ei piisa kõigi maksete tegemiseks (vt punktid 2.12–2.47). Nimetatud riski aitaks juhtida tulevaste aastate maksete täpsem prognoosimine. |
| --- | --- |

2.8.

Aastatel 2018–2020 kasvab märkimisväärselt oht, et olemasolevatest maksete assigneeringutest ei piisa kõigi maksete tegemiseks (vt punktid 2.12–2.47). Nimetatud riski aitaks juhtida tulevaste aastate maksete täpsem prognoosimine.

| 2.8. | Kooskõlas 2017. aasta oktoobris nõukogule ja Euroopa Parlamendile esitatud keskpika perspektiivi maksete prognoosiga leiab komisjon, et maksete assigneeringute kohandatud ülemmäär on jätkusuutlik kuni mitmeaastase finantsraamistiku lõpuni 2020. aastal, võttes arvesse 2017. aasta maksete koguvaru ülekandmist aastatesse 2019 ja 2020.

  Komisjon rõhutab, et keskpika perspektiivi prognoosi täpsus sõltub osaliselt prognoosidest, mille liikmesriigid on esitanud jagatult täidetava eelarvega programmide kohta. Peale selle sõltub mis tahes iga-aastases eelarvemenetluses tegelikult eraldatud maksete assigneeringute määr eelarvepädevate institutsioonide otsusest. |
| --- | --- |

2.8.

Komisjon rõhutab, et keskpika perspektiivi prognoosi täpsus sõltub osaliselt prognoosidest, mille liikmesriigid on esitanud jagatult täidetava eelarvega programmide kohta. Peale selle sõltub mis tahes iga-aastases eelarvemenetluses tegelikult eraldatud maksete assigneeringute määr eelarvepädevate institutsioonide otsusest.

Selgitus 2.2.   Täitmata kulukohustuste, kulukohustuste ja maksete prognoos kuni praeguse mitmeaastase finantsraamistiku lõpuni

Image

| Allikas: | ajavahemiku 2007–2017 kohta: Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanded; Euroopa Kontrollikoja prognooside kohta aastateks 2018–2020: mitmeaastase finantsraamistiku määrus ja 2017. aasta tehniline kohandamine. |
| --- | --- |

Allikas:

ajavahemiku 2007–2017 kohta: Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanded; Euroopa Kontrollikoja prognooside kohta aastateks 2018–2020: mitmeaastase finantsraamistiku määrus ja 2017. aasta tehniline kohandamine.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Maksete koguvaru ja erivahendid on paindlikkuse oluline osa

| 2.9. | Eelarvepädevad institutsioonid muutsid peale mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamist (9) mitmeaastase finantsraamistiku määrust (10); muudatuste eesmärk oli eelkõige maksete koguvaru
   (11) suurendamine ja nelja erivahendi
   (12) muutmine. |
| --- | --- |

2.9.

Eelarvepädevad institutsioonid muutsid peale mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamist (9) mitmeaastase finantsraamistiku määrust (10); muudatuste eesmärk oli eelkõige maksete koguvaru
   (11) suurendamine ja nelja erivahendi
   (12) muutmine.

| 2.10. | Aastatel 2018–2020 kasutatava maksete koguvaru maksimaalseks suuruseks on 36,5  miljardit eurot, st 5,9  miljardit eurot rohkem kui varem (vt
  selgitus 2.3
  ). Tegu on olulise summaga, mis võib aidata vähendada tegemata maksete kuhjumist tulevikus (vt punkt 2.47). Maksete koguvaru võrdub tehtud maksete ja mitmeaastase finantsraamistiku maksete assigneeringute ülemmäära vahega (13). 2017. aasta lõpuks oli maksete koguvaru suurenenud ligikaudu 33,5  miljardi euroni (14). |
| --- | --- |

2.10.

Aastatel 2018–2020 kasutatava maksete koguvaru maksimaalseks suuruseks on 36,5  miljardit eurot, st 5,9  miljardit eurot rohkem kui varem (vt
  selgitus 2.3
  ). Tegu on olulise summaga, mis võib aidata vähendada tegemata maksete kuhjumist tulevikus (vt punkt 2.47). Maksete koguvaru võrdub tehtud maksete ja mitmeaastase finantsraamistiku maksete assigneeringute ülemmäära vahega (13). 2017. aasta lõpuks oli maksete koguvaru suurenenud ligikaudu 33,5  miljardi euroni (14).

Selgitus 2.3.   Maksete koguvaru

Image

| Allikas: | Euroopa Kontrollikoda mitmeaastase finantsraamistiku määruse põhjal. |
| --- | --- |

Allikas:

Euroopa Kontrollikoda mitmeaastase finantsraamistiku määruse põhjal.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

| 2.11. | Erivahendeid on parandatud kahel viisil. Esiteks suurendati hädaabireservile ja paindlikkusinstrumendile eraldatud rahastamist (vt
  lisa 2.2
  ). Teiseks saab Euroopa Globaliseerumisega Kohenemise Fondi ja Euroopa Liidu Solidaarsusfondi tühistatud vahendeid alates aastast 2017 paindlikkusinstrumenti ümber paigutada. |
| --- | --- |

2.11.

Erivahendeid on parandatud kahel viisil. Esiteks suurendati hädaabireservile ja paindlikkusinstrumendile eraldatud rahastamist (vt
  lisa 2.2
  ). Teiseks saab Euroopa Globaliseerumisega Kohenemise Fondi ja Euroopa Liidu Solidaarsusfondi tühistatud vahendeid alates aastast 2017 paindlikkusinstrumenti ümber paigutada.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 2.12. | Hoolimata eelarve suurenenud paindlikkusest, mis võimaldab reageerida võimalikele muutustele, püsib oht, et sellest ei piisa. Lisaks ei ole endiselt lahendatud küsimust (mida kontrollikoda on ka varem oma aruannetes käsitlenud) selle kohta, kas erivahendeid peaks maksete assigneeringute ülemmäärade täitmise arvutamisel arvesse võtma (15). Nimetatud ebakindlus suurendab veelgi tegemata maksete kuhjumise riski (vt punkt 2.47). |
| --- | --- |

2.12.

Hoolimata eelarve suurenenud paindlikkusest, mis võimaldab reageerida võimalikele muutustele, püsib oht, et sellest ei piisa. Lisaks ei ole endiselt lahendatud küsimust (mida kontrollikoda on ka varem oma aruannetes käsitlenud) selle kohta, kas erivahendeid peaks maksete assigneeringute ülemmäärade täitmise arvutamisel arvesse võtma (15). Nimetatud ebakindlus suurendab veelgi tegemata maksete kuhjumise riski (vt punkt 2.47).

| 2.12. | Komisjon tuletab meelde, et nõukogu lükkas tagasi tema ettepaneku lahendada erivahenditega seotud maksete küsimus mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise käigus aastatel 2016/2017.

  Oma ettepanekus perioodi 2021–2027 käsitleva mitmeaastase finantsraamistiku määruse kohta tegi komisjon ettepaneku selle probleemi lahendamiseks (vt ajavahemikku 2021–2027 käsitleva mitmeaastase finantsraamistiku määruse (COM(2018) 322, 2.5.2018) artikli 2 lõige 2).


  Peale selle on komisjon jätkuvalt seisukohal, et tegemata maksete kuhjumise risk on selle mitmeaastase finantsraamistiku puhul väga piiratud. Komisjon osutab oma vastusele punkti 2.8 kohta. |
| --- | --- |

2.12.

Oma ettepanekus perioodi 2021–2027 käsitleva mitmeaastase finantsraamistiku määruse kohta tegi komisjon ettepaneku selle probleemi lahendamiseks (vt ajavahemikku 2021–2027 käsitleva mitmeaastase finantsraamistiku määruse (COM(2018) 322, 2.5.2018) artikli 2 lõige 2).

Peale selle on komisjon jätkuvalt seisukohal, et tegemata maksete kuhjumise risk on selle mitmeaastase finantsraamistiku puhul väga piiratud. Komisjon osutab oma vastusele punkti 2.8 kohta.

2017. AASTA EELARVET PUUDUTAVAD PROBLEEMID FINANTSJUHTIMISES

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide olemasolevate vahendite ärakasutamine on liikmesriikide jaoks keeruline

| 2.13. | Mõne liikmesriigi puhul moodustavad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide täitmata kulukohustused märkimisväärse osa nende valitsemissektori kogukuludest.
  Selgituses 2.4
  näitlikustatakse nii täitmata kulukohustuste osakaalu valitsemissektori kogukuludest kui igale liikmesriigile 2017. aastal tehtud makseid ja riikide täitmata kulukohustusi 2017. aasta lõpu seisuga. |
| --- | --- |

2.13.

Mõne liikmesriigi puhul moodustavad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide täitmata kulukohustused märkimisväärse osa nende valitsemissektori kogukuludest.
  Selgituses 2.4
  näitlikustatakse nii täitmata kulukohustuste osakaalu valitsemissektori kogukuludest kui igale liikmesriigile 2017. aastal tehtud makseid ja riikide täitmata kulukohustusi 2017. aasta lõpu seisuga.

| 2.13. | Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide täitmata kulukohustuste määr kõnealuses etapis moodustab osa nende fondide rakendamise tavapärasest tsüklist. Tulenevalt kulukohustuste assigneeringute sujuvast jaotusest aastate kaupa perioodil 2014–2020, n+3 reegli kehtestamisest ja eelarve aeglasest täitmisest kasvasid täitmata kulukohustused märkimisväärselt.

  Komisjon viitab oma vastusele kontrollikoja 2016. aasta aruande punkti 2.14 kohta. |
| --- | --- |

2.13.

Komisjon viitab oma vastusele kontrollikoja 2016. aasta aruande punkti 2.14 kohta.

| Selgitus 2.4. | Täitmata kulukohustused 2017. aasta lõpus ning liikmesriikidele 2017. aastal tehtud maksed (miljonites eurodes) |
| --- | --- |

Selgitus 2.4.

Täitmata kulukohustuste osakaal liikmesriikide valitsemissektori 2017. aasta kogukulutustest

Image

| Allikas: | Euroopa Kontrollikoda komisjoni teabe alusel. Eurostati andmed valitsemissektori 2017. aasta kogukulutuste kohta: aprill 2018. |
| --- | --- |

Allikas:

Euroopa Kontrollikoda komisjoni teabe alusel. Eurostati andmed valitsemissektori 2017. aasta kogukulutuste kohta: aprill 2018.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 2.14. | Vahendite kasutamine (16) on olnud eriti aeglane. 2017. aastal (mitmeaastase finantsraamistiku neljandal aastal) kasutasid liikmesriigid keskmiselt 16,4  % neile eraldatud vahenditest (2010. aastal oli sama näitaja 22,1  %).
  Selgituses 2.5
  võrreldakse, kui suure osa eraldatud vahenditest kasutas iga liikmesriik aastal 2017 (17) ja aastal 2010 (18). |
| --- | --- |

2.14.

Vahendite kasutamine (16) on olnud eriti aeglane. 2017. aastal (mitmeaastase finantsraamistiku neljandal aastal) kasutasid liikmesriigid keskmiselt 16,4  % neile eraldatud vahenditest (2010. aastal oli sama näitaja 22,1  %).
  Selgituses 2.5
  võrreldakse, kui suure osa eraldatud vahenditest kasutas iga liikmesriik aastal 2017 (17) ja aastal 2010 (18).

| 2.14. | Komisjon leiab, et ei ole ohtu, et programmitöö perioodi 2014–2020 lõppedes oleks vahendite kasutusmäär väiksem kui see oli perioodi 2007–2013 lõpus. Võttes arvesse n+3 reeglit, praegusi valikumäärasid ning tõendatud makseid, on komisjon seisukohal, et on tõenäoline, et perioodil 2014–2020 saavutatakse samaväärne vahendite kasutusmäära, kui see oli perioodil 2007–2013. |
| --- | --- |

2.14.

Selgitus 2.5.   Vahendite kasutamismäärad liikmesriikide kaupa 2017. aasta lõpus ja 2010. aasta lõpus

Image

| Allikas: | Euroopa Kontrollikoda komisjoni teabe alusel. |
| --- | --- |

Allikas:

Euroopa Kontrollikoda komisjoni teabe alusel.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 2.15. | Komisjon leidis, et viivitused tulenesid peamiselt eelmise mitmeaastase finantsraamistiku hilisemast lõpetamisest, õigusaktide hilisest vastuvõtmisest ning raskustest praeguses mitmeaastases finantsraamistikus tehtud oluliste uuendustega kohanemisel ja nende rakendamisel (19). |
| --- | --- |

2.15.

Komisjon leidis, et viivitused tulenesid peamiselt eelmise mitmeaastase finantsraamistiku hilisemast lõpetamisest, õigusaktide hilisest vastuvõtmisest ning raskustest praeguses mitmeaastases finantsraamistikus tehtud oluliste uuendustega kohanemisel ja nende rakendamisel (19).

| 2.15. | EAFRD puhul korvati õigusaktide hilisest vastuvõtmisest tingitud viivitused kiiresti ning perioodi 2014–2020 maksed toimuvad kavakohaselt. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Kontrollikoda küsitles kuut liikmeriiki, (20) kelle vahendite kasutusmäärad olid 2017. aasta lõpu seisuga kõige madalamad. Nende vastused kinnitasid komisjoni esitatud peamisi põhjuseid (vt
  selgitus 2.6
  ). |
| --- | --- |

2.16.

Kontrollikoda küsitles kuut liikmeriiki, (20) kelle vahendite kasutusmäärad olid 2017. aasta lõpu seisuga kõige madalamad. Nende vastused kinnitasid komisjoni esitatud peamisi põhjuseid (vt
  selgitus 2.6
  ).

Selgitus 2.6.   Küsitluse tulemused

| Põhjuse olulisus | Põhjused, mida komisjon nimetas keskmiselt oluliseks või väga oluliseks |
| --- | --- |
| | — | Viibis nii perioodi 2014–2020 rakenduskavade teatud õigusaktide ja suuniste kui rakenduskava(de) vastuvõtmine. |

Põhjuse olulisus

Põhjused, mida komisjon nimetas keskmiselt oluliseks või väga oluliseks

Image

—

Viibis nii perioodi 2014–2020 rakenduskavade teatud õigusaktide ja suuniste kui rakenduskava(de) vastuvõtmine.

| — | Vastutavate asutuste määramine võttis oodatust kauem aega. |
| --- | --- |

—

Vastutavate asutuste määramine võttis oodatust kauem aega.

| — | ELi vahendite kasutamise ning perioodi 2007–2013 lõpetamismenetluste venimine mõjutas ka asutuste määramise kiirust. |
| --- | --- |

—

ELi vahendite kasutamise ning perioodi 2007–2013 lõpetamismenetluste venimine mõjutas ka asutuste määramise kiirust.

| — | Vastutavate asutuste määramise heakskiitmine sõltumatu auditeerimisasutuse poolt võttis oodatust kauem aega. |
| --- | --- |

—

Vastutavate asutuste määramise heakskiitmine sõltumatu auditeerimisasutuse poolt võttis oodatust kauem aega.

| — | Eeltingimuste täitmise tagamine rakenduskava(de) vastuvõtmisel kestis oodatust kauem. |
| --- | --- |

—

Eeltingimuste täitmise tagamine rakenduskava(de) vastuvõtmisel kestis oodatust kauem.

| — | Komisjonile väljamaksetaotluste esitamisega ei olnud enam nii kiire, kuna selleks antud aega pikendati ühe aasta võrra (N+3 reegel vahendite vabastamiseks). |
| --- | --- |

—

Komisjonile väljamaksetaotluste esitamisega ei olnud enam nii kiire, kuna selleks antud aega pikendati ühe aasta võrra (N+3 reegel vahendite vabastamiseks).

| Märkus: | alalistele esindustele saadetud küsimustikus palus kontrollikoda kuuel liikmesriigil hinnata, millist mõju (suurt, keskmist, väikest või üldse mitte) avaldasid komisjoni esitatud põhjused nende riikide vahendite kasutamise venimisele. Kontrollikoja analüüsis liigitati põhjus keskmiselt oluliseks või väga oluliseks siis, kui enamik vastanutest pidas neid keskmiselt oluliseks või väga oluliseks. Vastanud liikmesriigid ei pidanud ühtegi põhjust väheoluliseks ega tähtsusetuks. |
| --- | --- |

Märkus:

alalistele esindustele saadetud küsimustikus palus kontrollikoda kuuel liikmesriigil hinnata, millist mõju (suurt, keskmist, väikest või üldse mitte) avaldasid komisjoni esitatud põhjused nende riikide vahendite kasutamise venimisele. Kontrollikoja analüüsis liigitati põhjus keskmiselt oluliseks või väga oluliseks siis, kui enamik vastanutest pidas neid keskmiselt oluliseks või väga oluliseks. Vastanud liikmesriigid ei pidanud ühtegi põhjust väheoluliseks ega tähtsusetuks.

| Allikas: | Euroopa Kontrollikoja küsimustik. |
| --- | --- |

Allikas:

Euroopa Kontrollikoja küsimustik.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 2.17. | Kontrollikoda märkis oma 2016. aasta aastaaruandes, et liikmesriikidel võib olla keeruline leida küllaldasel hulgal kvaliteetseid projekte. Kontrollikoja audititöö on näidanud, et liikmesriikide jaoks on tegu valikuga vahendite kiire kasutamise ja kvaliteetsete projektide leidmise vahel (viimane võtab kauem aega) (21). |
| --- | --- |

2.17.

Kontrollikoda märkis oma 2016. aasta aastaaruandes, et liikmesriikidel võib olla keeruline leida küllaldasel hulgal kvaliteetseid projekte. Kontrollikoja audititöö on näidanud, et liikmesriikide jaoks on tegu valikuga vahendite kiire kasutamise ja kvaliteetsete projektide leidmise vahel (viimane võtab kauem aega) (21).

| 2.18. | Kontrollikoda on selle teema kohta avaldanud kaks eriaruannet, millest üks käsitles mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 programmide lõpetamist ning teine komisjoni tuge liikmesriikide jõupingutustele vahendite kasutamisel (22). Muu hulgas leidis kontrollikoda, et õigusraamistiku hiline vastuvõtmine tekitas viivitusi, mis mõjutasid programmide rakendamist, ning et mitmeaastase finantsraamistiku perioodide kattumine suurendas viivitusi veelgi. Järgmises mitmeaastases finantsraamistikus vahendite kasutamise probleemi vältimiseks on väga oluline võtta õigusaktid vastu õigeaegselt ja tagada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide õigusraamistiku suur stabiilsus. |
| --- | --- |

2.18.

Kontrollikoda on selle teema kohta avaldanud kaks eriaruannet, millest üks käsitles mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 programmide lõpetamist ning teine komisjoni tuge liikmesriikide jõupingutustele vahendite kasutamisel (22). Muu hulgas leidis kontrollikoda, et õigusraamistiku hiline vastuvõtmine tekitas viivitusi, mis mõjutasid programmide rakendamist, ning et mitmeaastase finantsraamistiku perioodide kattumine suurendas viivitusi veelgi. Järgmises mitmeaastases finantsraamistikus vahendite kasutamise probleemi vältimiseks on väga oluline võtta õigusaktid vastu õigeaegselt ja tagada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide õigusraamistiku suur stabiilsus.

| 2.18. | Komisjon on mitmel korral rõhutanud, kui tähtis on see, et kaasseadusandjad õigusaktid õigeaegselt vastu võtavad. Programmitöö perioodi 2021–2027 kohta esitas komisjon oma seadusandlikud ettepanekud 2018. aasta mais ja juunis, st 30 kuud enne programmitöö perioodi toetuskõlblikkuse perioodi kavandatud algust. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Mitmeaastaste finantsraamistike üha suurem kattumine suurendab liikmesriikide halduskoormust ja tekitab täiendavaid viivitusi. |
| --- | --- |

2.19.

Mitmeaastaste finantsraamistike üha suurem kattumine suurendab liikmesriikide halduskoormust ja tekitab täiendavaid viivitusi.

| 2.19. | Komisjon on seisukohal, et toetuskõlblikkuse perioodide kattumine on ainult üks mitmest tegurist, mis tekitavad teatavaid viivitusi eelarve täitmises järgnevatel perioodidel. On veel muid olulisi vastastikku mõjutavaid tegureid, nagu eelmaksete määr, kulukohustustest vabastamise reegel ja netofinantskorrektsioonide kehtestamine juhul, kui komisjonile esitatud raamatupidamisaruannetes on jätkuvalt tõsiseid õigusnormide rikkumisi. Kattumise vähendamiseks on komisjon teinud mitmesuguseid ettepanekuid järgmise programmitöö perioodi 2021–2027 kohta (naasmine kulukohustustest vabastamise n+2 reegli juurde, ettemaksete määra ühtlustamine ning juhtimis- ja kontrollisüsteemide igakülgne pikendamine sujuva rakendamise tagamiseks). |
| --- | --- |

2.19.

Liikmesriigid esitasid mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 struktuurifondide lõplikud väljamaksetaotlused

| 2.20. | Liikmesriigid esitasid mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 struktuurifondide (23) lõplikud väljamaksetaotlused 2017. aasta märtsi lõpuks (24). |
| --- | --- |

2.20.

Liikmesriigid esitasid mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 struktuurifondide (23) lõplikud väljamaksetaotlused 2017. aasta märtsi lõpuks (24).

| 2.21. | 2017. aasta lõpu seisuga moodustasid struktuurifondide täitmata kulukohustused 11,7  miljardit eurot ehk 3,4  % mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 kogueraldistest (vt 
  selgitus 2.7
  ). |
| --- | --- |

2.21.

2017. aasta lõpu seisuga moodustasid struktuurifondide täitmata kulukohustused 11,7  miljardit eurot ehk 3,4  % mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 kogueraldistest (vt 
  selgitus 2.7
  ).

| 2.21. | 2018. aastal sulgeb komisjon suure arvu programme, mille tagajärjel täitmata kulukohustused oluliselt vähenevad.

  2018. aasta mai lõpu seisuga moodustasid ERFi ja Ühtekuuluvusfondi täitmata kulukohustused 8,1  miljardit eurot ning ESFi täitmata kulukohustused 1,9  miljardit eurot. Komisjon eeldab, et ta suudab valdava osa täitmata kulukohustustest 2018. ja 2019. aastal sulgeda, nagu on märgitud regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi iga-aastastes tegevusaruannetes. |
| --- | --- |

2.21.

2018. aasta mai lõpu seisuga moodustasid ERFi ja Ühtekuuluvusfondi täitmata kulukohustused 8,1  miljardit eurot ning ESFi täitmata kulukohustused 1,9  miljardit eurot. Komisjon eeldab, et ta suudab valdava osa täitmata kulukohustustest 2018. ja 2019. aastal sulgeda, nagu on märgitud regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi iga-aastastes tegevusaruannetes.

Selgitus 2.7.   Mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 struktuurifondide täitmata kulukohustused 2017. aasta lõpus

Image

| Allikas: | Euroopa Kontrollikoda komisjoni teabe alusel. |
| --- | --- |

Allikas:

Euroopa Kontrollikoda komisjoni teabe alusel.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

| 2.22. | Struktuurifondide tühistatud kulukohustused moodustasid 4,4  miljardit eurot ehk 1,3  % mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 kogueraldistest (vt 
  selgitus 2.8
  ). Need moodustavad kõigist kulukohustustest vaid väga väikese osa (25). |
| --- | --- |

2.22.

Struktuurifondide tühistatud kulukohustused moodustasid 4,4  miljardit eurot ehk 1,3  % mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 kogueraldistest (vt 
  selgitus 2.8
  ). Need moodustavad kõigist kulukohustustest vaid väga väikese osa (25).

Selgitus 2.8.   Ajavahemikus 2011–2017 tühistatud struktuurifondide kulukohustused liikmesriikide kaupa

Image

| Märkus: | joonisel kujutatud arvud näitavad summasid lõpetamise ja N+2/N+3 seisuga. |
| --- | --- |

Märkus:

joonisel kujutatud arvud näitavad summasid lõpetamise ja N+2/N+3 seisuga.

| Allikas: | Euroopa Kontrollikoda komisjoni teabe alusel. |
| --- | --- |

Allikas:

Euroopa Kontrollikoda komisjoni teabe alusel.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Kolmandate riikide abistamisel kasutatakse üha rohkem alternatiivseid rahastamismudeleid

| 2.23. | ELi usaldusfondid ja Türgi pagulasrahastu erinevad komisjoni standardsetest abi andmise mehhanismidest. Nende keerukust suurendab see, et kasutatakse mitmeid rahastamisallikaid ja abi andmise kanaleid. ELi usaldusfonde hallatakse väljaspool ELi eelarvet, Türgi pagulasrahastut rahastatakse aga otse eelarvest. Allpool esitatakse ülevaade mõlemast mehhanismist. Veel üks uus vahend kolmandate riikide abistamiseks on Euroopa Kestliku Arengu Fond (EFSD) (vt punktid 2.40–2.41). |
| --- | --- |

2.23.

ELi usaldusfondid ja Türgi pagulasrahastu erinevad komisjoni standardsetest abi andmise mehhanismidest. Nende keerukust suurendab see, et kasutatakse mitmeid rahastamisallikaid ja abi andmise kanaleid. ELi usaldusfonde hallatakse väljaspool ELi eelarvet, Türgi pagulasrahastut rahastatakse aga otse eelarvest. Allpool esitatakse ülevaade mõlemast mehhanismist. Veel üks uus vahend kolmandate riikide abistamiseks on Euroopa Kestliku Arengu Fond (EFSD) (vt punktid 2.40–2.41).

| 2.23. | Komisjon leiab, et ELi usaldusfondid iseenesest ei suurenda keerukust, sest need on loodud selleks, et ühendada mitmesugustest allikatest pärit ELi rahalised vahendid ja osalevate rahastajate vahendid üheks mehhanismiks, vähendades seeläbi mitmete sekkumismeetmetega kaasnevat keerukust.

  Rahastu näol on tegemist hõlbustava, mitte keerukust suurendava koordineerimismehhanismiga. See ei ole uus instrument. Rahastu võimaldab Türgis asuvatele pagulastele suunatud ELi abi kiiresti, tõhusalt ja tulemuslikult kasutusele võtta ning tagab ELi ja liikmesriikide vahendite kui humanitaar- ja arenguabi optimaalse kasutuse kõikehõlmaval ja koordineeritud viisil. |
| --- | --- |

2.23.

Rahastu näol on tegemist hõlbustava, mitte keerukust suurendava koordineerimismehhanismiga. See ei ole uus instrument. Rahastu võimaldab Türgis asuvatele pagulastele suunatud ELi abi kiiresti, tõhusalt ja tulemuslikult kasutusele võtta ning tagab ELi ja liikmesriikide vahendite kui humanitaar- ja arenguabi optimaalse kasutuse kõikehõlmaval ja koordineeritud viisil.

| 2.24. | ELi usaldusfondid on oma finantsstruktuuriga eraldi juriidilised üksused, mille raames mitu rahastajat koos finantseerivad ühistel eesmärkidel põhinevat tegevust. Komisjon on loonud neli ELi usaldusfondi: Bêkou fondi, Madadi fondi, Aafrika fondi ja Colombia fondi (26) (vt
  selgitus 2.9
  ). |
| --- | --- |

2.24.

ELi usaldusfondid on oma finantsstruktuuriga eraldi juriidilised üksused, mille raames mitu rahastajat koos finantseerivad ühistel eesmärkidel põhinevat tegevust. Komisjon on loonud neli ELi usaldusfondi: Bêkou fondi, Madadi fondi, Aafrika fondi ja Colombia fondi (26) (vt
  selgitus 2.9
  ).

Selgitus 2.9.   Peamised andmed usaldusfondide kohta

Image

| Märkus: | Erinevused eraldatud kogusummas tulenevad ümardamisest. |
| --- | --- |

Märkus:

Erinevused eraldatud kogusummas tulenevad ümardamisest.

| Allikas: | Euroopa Kontrollikoda komisjoni teabe alusel, finantsmääruse artikkel 187 ning usaldusfondide asutamislepingud. |
| --- | --- |

Allikas:

Euroopa Kontrollikoda komisjoni teabe alusel, finantsmääruse artikkel 187 ning usaldusfondide asutamislepingud.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 2.25. | Kontrollikoda uuris komisjoni juhitava esimese usaldusfondi (Bêkou fondi) ülesehitust ja juhtimist (27). Muu hulgas märkis kontrollikoda, et fond kaasas küll abi, ent täiendavaid rahastajaid suudeti leida vähe. |
| --- | --- |

2.25.

Kontrollikoda uuris komisjoni juhitava esimese usaldusfondi (Bêkou fondi) ülesehitust ja juhtimist (27). Muu hulgas märkis kontrollikoda, et fond kaasas küll abi, ent täiendavaid rahastajaid suudeti leida vähe.

| 2.25. | Bêkou usaldusfond tegutseb Kesk-Aafrika Vabariigis, kus oli varem keeruline rahastajaid leida. Bêkou usaldusfondi kaudu õnnestus aga saada märkimisväärselt suuremat abi sellistelt rahastajatelt nagu Itaalia, Madalmaad ja Saksamaa, kes ei olnud varem Kesk-Aafrika Vabariigis olulised rahastajad. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | Finantsmääruses sätestatakse usaldusfondide loomiseks nõutavad ranged tingimused, nagu ELi lisaväärtus, parem juhtimine, riskide parem kontrollimine, väljamaksete parem kontrollimine ja täiendavus (vt
  selgitus 2.9
  ). Kontrollikoda märkis oma 2016. aasta aastaaruandes, et rahastamiskord ei tohiks olla keerulisem kui see on vajalik ELi poliitikaeesmärkide saavutamiseks ning aruandekohustuse, läbipaistvuse ja auditeeritavuse tagamiseks (28). |
| --- | --- |

2.26.

Finantsmääruses sätestatakse usaldusfondide loomiseks nõutavad ranged tingimused, nagu ELi lisaväärtus, parem juhtimine, riskide parem kontrollimine, väljamaksete parem kontrollimine ja täiendavus (vt
  selgitus 2.9
  ). Kontrollikoda märkis oma 2016. aasta aastaaruandes, et rahastamiskord ei tohiks olla keerulisem kui see on vajalik ELi poliitikaeesmärkide saavutamiseks ning aruandekohustuse, läbipaistvuse ja auditeeritavuse tagamiseks (28).

| 2.26. | Valge raamat Euroopa tuleviku kohta 2025. aastal andis tõuke üldiseks aruteluks ja mõttevahetuseks enne järgmise mitmeaastase finantsraamistiku ettevalmistamist. Sellega seoses võttis komisjon 2017. aasta juunis vastu aruteludokumendi, mis käsitleb ELi rahaliste vahendite haldamist tulevikus ja mis oli aluseks komisjoni ettepanekule ELi uue finantsstruktuuri kohta järgmise mitmeaastase finantsraamistiku jaoks. Komisjon pakub välja sidusama, suunatuma ja läbipaistvama eelarve, millega koondatakse killustatud rahastamisallikad uuteks integreeritud programmideks ja kooskõlastatakse rahaliste vahendite kasutamist. |
| --- | --- |

2.26.

| 2.27. | Türgi pagulasrahastu loodi jaanuaris 2016, et aidata Türgil pagulaste tulvaga hakkama saada (vt
  selgitus 2.10
  ). |
| --- | --- |

2.27.

Türgi pagulasrahastu loodi jaanuaris 2016, et aidata Türgil pagulaste tulvaga hakkama saada (vt
  selgitus 2.10
  ).

Selgitus 2.10.   Põhiteave Türgi pagulasrahastu kohta

Image

Allikas:

| a) | komisjoni 24. novembri 2015. aasta otsus, mis käsitleb liidu ja liikmesriikide tegevuse koordineerimist koordineerimisvahendi – Türgi pagulasrahastu – kaudu; |
| --- | --- |

a)

komisjoni 24. novembri 2015. aasta otsus, mis käsitleb liidu ja liikmesriikide tegevuse koordineerimist koordineerimisvahendi – Türgi pagulasrahastu – kaudu;

| b) | komisjoni 10. veebruari 2016. aasta otsus, mis käsitleb Türgi jaoks mõeldud pagulasrahastut ja millega muudetakse komisjoni 24. novembri 2015. aasta otsust C(2015) 9500; |
| --- | --- |

b)

komisjoni 10. veebruari 2016. aasta otsus, mis käsitleb Türgi jaoks mõeldud pagulasrahastut ja millega muudetakse komisjoni 24. novembri 2015. aasta otsust C(2015) 9500;

| c) | teine aastaaruanne Türgi pagulasrahastu kohta (COM(2018) 91 final, 14.3.2018). |
| --- | --- |

c)

teine aastaaruanne Türgi pagulasrahastu kohta (COM(2018) 91 final, 14.3.2018).

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| Selgitus 2.10 | Komisjon juhib tähelepanu sellele, et liikmesriigid on täitnud kõik oma kohustused. Kokkulepitud maksegraafikute kohaselt tuleb liikmesriikide toetusi kui välist sihtotstarbelist tulu maksta 2019. aastani. Seni on liikmesriikide maksed rahastusse ja rahastu kaudu nendest toetustest rahastatud väljamaksed olnud piisavalt kooskõlas. |
| --- | --- |

Selgitus 2.10

Rahastamisvahenditele eraldatud ELi rahastamine on märkimisväärselt suurenenud

| 2.28. | Eri rahastamisvahenditele eraldatud ELi eelarvetoetus on märkimisväärselt suurenenud (vt
  selgitus 2.11
  ). |
| --- | --- |

2.28.

Eri rahastamisvahenditele eraldatud ELi eelarvetoetus on märkimisväärselt suurenenud (vt
  selgitus 2.11
  ).

Selgus 2.11.   ELi eelarvest rahastamisvahenditele eraldatud toetus

| (miljardites eurodes) |
| --- |
| | Mitmeaastane finantsraamistik 2007–2013 | Mitmeaastane finantsraamistik 2014–2020 |
| Koostöös liikmesriikidega | | |
| Koostöös liikmesriikidega rakendatavad rahastamisvahendid | 11,3 | 20,0 |
| Otsene/kaudne eelarve täitmine ja eelarvelised tagatised | | |
| Kaudse eelarve täitmise raames rakendatavad rahastamisvahendid | 3,0  (55) | 5,9  (56) |
| Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) – tagatis | 0 | 26,0 |
| Euroopa Kestliku Arengu Fond (EFSD) – tagatis | 0 | 1,5 |
| Kokku | 14,3 | 53,4 |
| 2017. aasta detsembri lõpu seisuga







  Allikas: | Euroopa Kontrollikoda komisjoni aruannete ja asjakohaste määruste alusel. |

(miljardites eurodes)

Mitmeaastane finantsraamistik 2007–2013

Mitmeaastane finantsraamistik 2014–2020

Koostöös liikmesriikidega

Koostöös liikmesriikidega rakendatavad rahastamisvahendid

11,3

20,0

Otsene/kaudne eelarve täitmine ja eelarvelised tagatised

Kaudse eelarve täitmise raames rakendatavad rahastamisvahendid

3,0  (55)

5,9  (56)

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond (EFSI) – tagatis

0

26,0

Euroopa Kestliku Arengu Fond (EFSD) – tagatis

0

1,5

Kokku

14,3

53,4

2017. aasta detsembri lõpu seisuga

Allikas:

Euroopa Kontrollikoda komisjoni aruannete ja asjakohaste määruste alusel.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Raskused koostöös liikmesriikidega rakendatavate rahastamisvahenditega

Perioodi 2007–2013 lõpetamise käigus ilmnesid ebatäpsused ja topeltarvestus

| 2.29. | 2017 toimus mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 koostöös liikmesriikidega rakendatavate rahastamisvahendite lõpetamine (nende vastavate rakenduskavade lõpetamise raames). |
| --- | --- |

2.29.

2017 toimus mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 koostöös liikmesriikidega rakendatavate rahastamisvahendite lõpetamine (nende vastavate rakenduskavade lõpetamise raames).

| 2.30. | Komisjoni andmetel (29) maksti sellistele rahastamisvahenditele struktuurifondidest 11,3 miljardit eurot. Liikmesriikide kaasrahastamise kujul lisandus täiendavalt 5,1 miljardit eurot (vt
  selgitus 2.12
  ). |
| --- | --- |

2.30.

Komisjoni andmetel (29) maksti sellistele rahastamisvahenditele struktuurifondidest 11,3 miljardit eurot. Liikmesriikide kaasrahastamise kujul lisandus täiendavalt 5,1 miljardit eurot (vt
  selgitus 2.12
  ).

Selgitus 2.12.   Koostöös liikmesriikidega rakendatavad rahastamisvahendid – liikmesriikidele makstud ja seal kasutatud summad (31. märtsi 2017. aasta seisuga)

Image

| Allikas: | aruanne „Kokkuvõte korraldusasutuste poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 67 lõike 2 punktile j esitatud andmetest finantskorraldusvahendite finantseerimise ja rakendamise seisu kohta, programmitöö periood 2007–2013, olukord 31. märtsi 2017. aasta seisuga (lõpetamise seisuga)“. |
| --- | --- |

Allikas:

aruanne „Kokkuvõte korraldusasutuste poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 67 lõike 2 punktile j esitatud andmetest finantskorraldusvahendite finantseerimise ja rakendamise seisu kohta, programmitöö periood 2007–2013, olukord 31. märtsi 2017. aasta seisuga (lõpetamise seisuga)“.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 2.31. | Vastavalt liikmesriikide poolt komisjonile esitatud andmetele oli 93 % koostöös liikmesriikidega rakendatavatele rahastamisvahenditele makstud summadest (15,2  miljardit eurot) lõppsaajatele välja makstud. Komisjoni hinnangul võib lõppsaajatele tehtud väljamaksete määra olla aga kuni seitsme protsendipunkti võrra madalam, kuna arvutus võis ekslikult sisaldada ka selliseid laenude tagasimakseid, mis uuesti kasutusse läksid (30), ning rahavoogude juhtimiselt teenitud intresse või liiga suuri kandeid. Selliste tegelikust suuremate kannete maht on kokku 0,9 miljardit eurot. Neid summasid koos konkreetsetesse fondidesse jäänud 1,2 miljardi euroga käsitletakse rakenduskavade lõpetamismenetluste käigus ning need võidakse pärast halduskulude ja -tasude mahaarvamist ELi eelarvesse tagasi kanda Lisaks on 981 fondi hulgas ka 45 sellist fondi, mis ei ole perioodi lõpetamise seisuga kas üldse midagi investeerinud või ei ole sellest aru andnud. Seetõttu ei anna kokkuvõttev aruanne olukorrast täielikku ja täpset (31) ülevaadet. |
| --- | --- |

2.31.

Vastavalt liikmesriikide poolt komisjonile esitatud andmetele oli 93 % koostöös liikmesriikidega rakendatavatele rahastamisvahenditele makstud summadest (15,2  miljardit eurot) lõppsaajatele välja makstud. Komisjoni hinnangul võib lõppsaajatele tehtud väljamaksete määra olla aga kuni seitsme protsendipunkti võrra madalam, kuna arvutus võis ekslikult sisaldada ka selliseid laenude tagasimakseid, mis uuesti kasutusse läksid (30), ning rahavoogude juhtimiselt teenitud intresse või liiga suuri kandeid. Selliste tegelikust suuremate kannete maht on kokku 0,9 miljardit eurot. Neid summasid koos konkreetsetesse fondidesse jäänud 1,2 miljardi euroga käsitletakse rakenduskavade lõpetamismenetluste käigus ning need võidakse pärast halduskulude ja -tasude mahaarvamist ELi eelarvesse tagasi kanda Lisaks on 981 fondi hulgas ka 45 sellist fondi, mis ei ole perioodi lõpetamise seisuga kas üldse midagi investeerinud või ei ole sellest aru andnud. Seetõttu ei anna kokkuvõttev aruanne olukorrast täielikku ja täpset (31) ülevaadet.

| 2.31. | Komisjon rõhutab, et tema „Kokkuvõte andmetest“ kajastab liikmesriikidelt saadud teavet ning et liikmesriikide teatatud haldustasud ja -kulud moodustavad 889 miljonit eurot.

  Rakenduskavade lõpetamise menetlused on pooleli ning vajaduse korral võtab komisjon parandusmeetmeid. Otsused summade kohta, mis tuleb ELi eelarvesse tagastada, tehakse rakenduskavade, mitte konkreetsete rahastamisvahendite tasandil, mis on rakenduskavas ainult üks toetuse vorm. |
| --- | --- |

2.31.

Rakenduskavade lõpetamise menetlused on pooleli ning vajaduse korral võtab komisjon parandusmeetmeid. Otsused summade kohta, mis tuleb ELi eelarvesse tagastada, tehakse rakenduskavade, mitte konkreetsete rahastamisvahendite tasandil, mis on rakenduskavas ainult üks toetuse vorm.

| 2.32. | Perioodi 2007–2013 koostöös liikmesriikidega rakendatavate rahastamisvahendite ressursid, mis on peale nende kasutamist endiselt olemas, (32) kuuluvad liikmesriikidele (korraldusasutuste hinnangul on selliste struktuurifondidele kuuluvate vahendite maht kokku 8,5 miljardit eurot). Liikmesriigid peaksid neid vahendeid kasutama algselt ette nähtud eesmärkidel. |
| --- | --- |

2.32.

Perioodi 2007–2013 koostöös liikmesriikidega rakendatavate rahastamisvahendite ressursid, mis on peale nende kasutamist endiselt olemas, (32) kuuluvad liikmesriikidele (korraldusasutuste hinnangul on selliste struktuurifondidele kuuluvate vahendite maht kokku 8,5 miljardit eurot). Liikmesriigid peaksid neid vahendeid kasutama algselt ette nähtud eesmärkidel.

| 2.33. | Kontrollikoda avaldas eriaruande (33) koostöös liikmesriikidega rakendatavate rahastamisvahendite rakendamise kohta perioodil 2007–2013. Muu hulgas leiti aruandes, et fondidel oli liikmesriikides raskusi neile eraldatud vahendite väljamaksmisega, nad suutsid kaasata vaid vähesel määral erakapitali ja andsid oma tegevusest aru ettenähtust hiljem. Kontrollikoda soovitas samuti, et komisjon võtaks asjakohaseid meetmeid, mis aitaksid tagada, et liikmesriigid jätkaksid vahendite ringlust (st sama raha kasutatakse mitu korda). |
| --- | --- |

2.33.

Kontrollikoda avaldas eriaruande (33) koostöös liikmesriikidega rakendatavate rahastamisvahendite rakendamise kohta perioodil 2007–2013. Muu hulgas leiti aruandes, et fondidel oli liikmesriikides raskusi neile eraldatud vahendite väljamaksmisega, nad suutsid kaasata vaid vähesel määral erakapitali ja andsid oma tegevusest aru ettenähtust hiljem. Kontrollikoda soovitas samuti, et komisjon võtaks asjakohaseid meetmeid, mis aitaksid tagada, et liikmesriigid jätkaksid vahendite ringlust (st sama raha kasutatakse mitu korda).

| 2.33. | Komisjon rõhutab, et 2017. aasta märtsi lõpu seisuga oli lõppsaajatele tehtud maksete määr 93 %, millele tuleb lisada 6,7  % ulatuses kulutusi halduskulude ja -tasude eest.

  Peale selle märkis komisjon kontrollikoja eriaruandes 19/2016, et erakapitali kaasamise eesmärki ei tuleks liigselt rõhutada, eelkõige sellistes sektorites, kus võib esineda suuri turutõrkeid, ning et korraldusasutustel on kohustus tagada nõuetekohaste meetmete võtmine kasutamata jäänud vahendeid käsitlevate õiguslike nõuete täitmiseks ja esitada need meetmed komisjonile. |
| --- | --- |

2.33.

Peale selle märkis komisjon kontrollikoja eriaruandes 19/2016, et erakapitali kaasamise eesmärki ei tuleks liigselt rõhutada, eelkõige sellistes sektorites, kus võib esineda suuri turutõrkeid, ning et korraldusasutustel on kohustus tagada nõuetekohaste meetmete võtmine kasutamata jäänud vahendeid käsitlevate õiguslike nõuete täitmiseks ja esitada need meetmed komisjonile.

Mitmeaastases finantsraamistikus 2014–2020 tehti koostöös liikmesriikidega rakendatavatest rahastamisvahenditest lõppsaajatele vähe väljamakseid

| 2.34. | 30 % mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 rakenduskavade Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toetusest maksti koostöös liikmesriikidega rakendatavatele rahastamisvahenditele. 38 % (1,2 miljardit eurot) sellest summast eraldati koostöös liikmesriikidega rakendatavate rahastamisvahendite lõppsaajatele. 2017. aasta alguseks (peale praeguse mitmeaastase finantsraamistiku esimese kolme aasta möödumist) oli lõppsaajatele tootlikeks investeeringuteks ja muuks tegevuseks välja makstud vähem kui 10 % koostöös liikmesriikidega rakendatavate rahastamisvahendite kaudu saada olevatest Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide vahenditest (vt
  selgitus 2.13
  ). |
| --- | --- |

2.34.

30 % mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 rakenduskavade Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide toetusest maksti koostöös liikmesriikidega rakendatavatele rahastamisvahenditele. 38 % (1,2 miljardit eurot) sellest summast eraldati koostöös liikmesriikidega rakendatavate rahastamisvahendite lõppsaajatele. 2017. aasta alguseks (peale praeguse mitmeaastase finantsraamistiku esimese kolme aasta möödumist) oli lõppsaajatele tootlikeks investeeringuteks ja muuks tegevuseks välja makstud vähem kui 10 % koostöös liikmesriikidega rakendatavate rahastamisvahendite kaudu saada olevatest Euroopa struktuuri-ja investeerimisfondide vahenditest (vt
  selgitus 2.13
  ).

| 2.34. | Komisjon on seisukohal, et rahastamisvahenditesse makstud summad ja lõppsaajatele makstud summad oleksid mõistlikum võrdlusalus.

  31. detsembri 2016. aasta seisuga oli 32 % rahastamisvahenditesse makstud summadest lõppsaajatele tegelikult välja makstud. |
| --- | --- |

2.34.

31. detsembri 2016. aasta seisuga oli 32 % rahastamisvahenditesse makstud summadest lõppsaajatele tegelikult välja makstud.

Selgitus 2.13.   Koostöös liikmesriikidega rakendatavate rahastamisvahendite (2014–2020) olukord seisuga detsember 2016

Image

| Allikas: | Euroopa Komisjoni Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rahastamisvahendid, olukord seisuga 31. detsember 2016, detsember 2017. |
| --- | --- |

Allikas:

Euroopa Komisjoni Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rahastamisvahendid, olukord seisuga 31. detsember 2016, detsember 2017.

| 2.35. | Praeguses mitmeaastases finantsraamistikus nõutakse liikmesriikidelt põhjalikumat aruandlust. Koostöös liikmesriikidega rakendatavaid rahastamisvahendeid (2014–2020) käsitlev viimane aruanne avaldati aga detsembris 2017 ja sisaldab andmeid 2016. aasta detsembri lõpu seisuga. See vastab küll kehtivatele nõuetele, läheb perioodi lõpust kuni aruannete valmimiseni endiselt kaua aega. |
| --- | --- |

2.35.

Praeguses mitmeaastases finantsraamistikus nõutakse liikmesriikidelt põhjalikumat aruandlust. Koostöös liikmesriikidega rakendatavaid rahastamisvahendeid (2014–2020) käsitlev viimane aruanne avaldati aga detsembris 2017 ja sisaldab andmeid 2016. aasta detsembri lõpu seisuga. See vastab küll kehtivatele nõuetele, läheb perioodi lõpust kuni aruannete valmimiseni endiselt kaua aega.

| 2.35. | Korraldusasutuste aruandluse ja komisjoni aruandluse ajakava kajastab eelarve jagatud täitmise konteksti. |
| --- | --- |

2.35.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond on hoo sisse saanud

| 2.36. | Eelarvepädevad institutsioonid suurendasid EFSI tagatist 16 miljardilt eurolt 26 miljardi euroni (34) ning eesmärgiks seatud investeeringumahtu 315 miljardilt eurolt 500 miljardi euroni. Ülekannete ja vahendite taaskasutamise tõttu kasvas ELi tagatisfond 1,1  miljardi euro võrra (35)8,0  miljardilt eurolt 9,1  miljardi euroni. Nimetatud suurenemise tulemusel vähendati oluliselt eraldiste määra (50 %-lt 35 %-ni). |
| --- | --- |

2.36.

Eelarvepädevad institutsioonid suurendasid EFSI tagatist 16 miljardilt eurolt 26 miljardi euroni (34) ning eesmärgiks seatud investeeringumahtu 315 miljardilt eurolt 500 miljardi euroni. Ülekannete ja vahendite taaskasutamise tõttu kasvas ELi tagatisfond 1,1  miljardi euro võrra (35)8,0  miljardilt eurolt 9,1  miljardi euroni. Nimetatud suurenemise tulemusel vähendati oluliselt eraldiste määra (50 %-lt 35 %-ni).

| 2.37. | 2017. aasta lõpus oli ELi tagatisfondi maht 3,5  miljardit eurot (2016. aastal 1,0  miljardit eurot). Lisaks oli ELi eelarvest eraldatud, kuid veel välja maksmata, 2,6  miljardit eurot (36). Ülejäänud 3,0 miljardit eurot makstakse fondi järk-järgult kuni aastani 2022 (37). 2017. aasta lõpu seisuga ei olnud ELi tagatisfondist väljamakseid tehtud. |
| --- | --- |

2.37.

2017. aasta lõpus oli ELi tagatisfondi maht 3,5  miljardit eurot (2016. aastal 1,0  miljardit eurot). Lisaks oli ELi eelarvest eraldatud, kuid veel välja maksmata, 2,6  miljardit eurot (36). Ülejäänud 3,0 miljardit eurot makstakse fondi järk-järgult kuni aastani 2022 (37). 2017. aasta lõpu seisuga ei olnud ELi tagatisfondist väljamakseid tehtud.

| 2.38. | 2017. aasta lõpu seisuga oli EIP grupp sõlminud lepinguid summas 36,7 miljardit eurot (2016. aastal 21,3 miljardit eurot) (38).
  Selgitus 2.14
  näitab selle summa jaotust liikmesriikide kaupa. |
| --- | --- |

2.38.

2017. aasta lõpu seisuga oli EIP grupp sõlminud lepinguid summas 36,7 miljardit eurot (2016. aastal 21,3 miljardit eurot) (38).
  Selgitus 2.14
  näitab selle summa jaotust liikmesriikide kaupa.

Selgitus 2.14.   EFSI rahastamine liikmesriikide kaupa (miljonites eurodes)

Image

| Allikas: | EIP tegevusaruanne – taristu- ja innovatsioonikomponent ning VKEde komponent. EFSI lepingu II nimekiri – aruande kuupäev: 31. detsember 2017. |
| --- | --- |

Allikas:

EIP tegevusaruanne – taristu- ja innovatsioonikomponent ning VKEde komponent. EFSI lepingu II nimekiri – aruande kuupäev: 31. detsember 2017.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 2.39. | Kontrollikoda märgib, et 64 % EIP grupi allkirjastatud EFSI lepingute kogumahust (2017. aasta lõpu seisuga) puudutas kuut liikmesriiki. Kontrollikoda uurib praegu, kas EFSI on õigel teel, et saavutada fondile seatud poliitikaeesmärk, milleks on Euroopas täiendavate investeeringute toetamine. |
| --- | --- |

2.39.

Kontrollikoda märgib, et 64 % EIP grupi allkirjastatud EFSI lepingute kogumahust (2017. aasta lõpu seisuga) puudutas kuut liikmesriiki. Kontrollikoda uurib praegu, kas EFSI on õigel teel, et saavutada fondile seatud poliitikaeesmärk, milleks on Euroopas täiendavate investeeringute toetamine.

| 2.39. | EFSI on nõudlusel põhinev instrument, mille puhul ei tehta riikidele eelnevaid eraldisi. Projektid valitakse selgelt kindlaksmääratud toetuskõlblikkuse ja täiendavuse kriteeriumide alusel ning kõiki liikmesriike õhutatakse esitama kõnealustele kriteeriumidele vastavaid projekte. Pealegi kui võrrelda tehtud EFSI investeeringuid liikmesriikide SKPga, siis soosib selline jaotus väiksemaid liikmesriike ning kolm suurimat toetusesaajat on Eesti, Bulgaaria ja Kreeka. |
| --- | --- |

2.39.

Euroopa Kestliku Arengu Fondi loomine

| 2.40. | Eelarvepädevad institutsioonid asutasid EFSD 2017. aasta septembris (39). EFSD järgib EFSI-ga sarnaseid põhimõtteid. |
| --- | --- |

2.40.

Eelarvepädevad institutsioonid asutasid EFSD 2017. aasta septembris (39). EFSD järgib EFSI-ga sarnaseid põhimõtteid.

| 2.41. | EFSD määrus võimaldab komisjonil sõlmida EFSD tagatislepinguid ka liiduväliste rahastamiskõlblike lepingupartneritega (nt rahvusvaheliste organisatsioonide ning nii liikmesriikide kui partnerriikide eraõiguslike asutustega) (40). Rahastamiskõlblikud lepingupartnerid võivad heaks kiita rahastamis- ja investeerimistoiminguid ning realiseerida ELi eelarvest toetatud EFSD tagatisi. Erinevalt EFSI-st, kus EIP on sisuliselt ainuke vahendaja, võimaldab EFSD teistel rahvusvahelistel organisatsioonidel ja erasektori asutustel ELi tagatisi anda ja lõpuks ka tagatisi realiseerida. Seega kujutab EFSD endast kõige kaugemale ulatuvat näidet sellest, kui paljudele partneritele delegeeritakse volitusi ELi eelarve suhtes kohustuste võtmiseks. |
| --- | --- |

2.41.

EFSD määrus võimaldab komisjonil sõlmida EFSD tagatislepinguid ka liiduväliste rahastamiskõlblike lepingupartneritega (nt rahvusvaheliste organisatsioonide ning nii liikmesriikide kui partnerriikide eraõiguslike asutustega) (40). Rahastamiskõlblikud lepingupartnerid võivad heaks kiita rahastamis- ja investeerimistoiminguid ning realiseerida ELi eelarvest toetatud EFSD tagatisi. Erinevalt EFSI-st, kus EIP on sisuliselt ainuke vahendaja, võimaldab EFSD teistel rahvusvahelistel organisatsioonidel ja erasektori asutustel ELi tagatisi anda ja lõpuks ka tagatisi realiseerida. Seega kujutab EFSD endast kõige kaugemale ulatuvat näidet sellest, kui paljudele partneritele delegeeritakse volitusi ELi eelarve suhtes kohustuste võtmiseks.

| 2.41. | EFSD toimib ühtse kontaktpunktina, mis võtab vastu rahastamisettepanekuid finantsasutustelt ja era- või avalik-õiguslikelt investoritelt ning pakub mitmesugust rahalist toetust rahastamiskõlblikele investeeringutele. EFSD põhieesmärk on pakkuda terviklikku finantspaketti, millest rahastatakse investeerimise alustamist Aafrika piirkondades ja naabruspoliitika riikides, edendades seeläbi majanduskasvu ja luues töökohti, suurendades vastastikust täiendavust, pakkudes innovaatilisi tooteid ja kaasates erasektori vahendeid. |
| --- | --- |

2.41.

ELi eelarvet ohustavad tulevikus endiselt võimalikud märkimisväärsed maksekohutused

| 2.42. | ELi eelarvet ohustab selliste õiguslike kohustuste kuhjumine, mille alusel tuleb eelarvest tulevikus teatud tingimustel väljamakseid teha. Selliste kohustuste hulka kuuluvad näiteks tagatiste vormis võetud tingimuslikud kohustused, mis võivad tulevikus teatud tingimustel rahastamist vajada (41) (vt
  selgitus 2.15
  ). |
| --- | --- |

2.42.

ELi eelarvet ohustab selliste õiguslike kohustuste kuhjumine, mille alusel tuleb eelarvest tulevikus teatud tingimustel väljamakseid teha. Selliste kohustuste hulka kuuluvad näiteks tagatiste vormis võetud tingimuslikud kohustused, mis võivad tulevikus teatud tingimustel rahastamist vajada (41) (vt
  selgitus 2.15
  ).

Selgitus 2.15.   ELi eelarvet ohustavad tagatised (2017. aasta lõpu seisuga)

Image

Selgitused:

| (1) | Vt ELi 2017. aasta raamatupidamise aastaaruande lisad 2.4.1. ja 4.1.1. |
| --- | --- |

(1)

Vt ELi 2017. aasta raamatupidamise aastaaruande lisad 2.4.1. ja 4.1.1.

| (2) | Vt ELi 2017. aasta raamatupidamise aastaaruande lisad 2.11.1 ja 4.1.2. |
| --- | --- |

(2)

Vt ELi 2017. aasta raamatupidamise aastaaruande lisad 2.11.1 ja 4.1.2.

| (3) | Vt ELi 2017. aasta raamatupidamise aastaaruande lisad 2.4.1 ja 4.1.3. |
| --- | --- |

(3)

Vt ELi 2017. aasta raamatupidamise aastaaruande lisad 2.4.1 ja 4.1.3.

| (4) | Seisuga 31.12.2017 ei olnud EEFSD tagatise ega EFSI tagatise jaoks juriidilisi kohustusi võetud. |
| --- | --- |

(4)

Seisuga 31.12.2017 ei olnud EEFSD tagatise ega EFSI tagatise jaoks juriidilisi kohustusi võetud.

| Allikas: | ELi 2017. aasta raamatupidamise aastaaruanne. |
| --- | --- |

Allikas:

ELi 2017. aasta raamatupidamise aastaaruanne.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 2.43. | Kui komisjon koostab ettepaneku, mis sisaldab suuremahuliste tingimuslike kohustuste võtmist või lisamist, koostab ta ka konkreetset tingimuslikku kohustust käsitleva analüüsi. Sellele ei lisata ülevaadet kõigist ELi eelarvet ohustavatest tingimuslikest kohustustest ega analüüsi stressitestide stsenaariumidest, mis aitaksid otsustajatel hinnata nende kohustuste terviklikku mõju. |
| --- | --- |

2.43.

Kui komisjon koostab ettepaneku, mis sisaldab suuremahuliste tingimuslike kohustuste võtmist või lisamist, koostab ta ka konkreetset tingimuslikku kohustust käsitleva analüüsi. Sellele ei lisata ülevaadet kõigist ELi eelarvet ohustavatest tingimuslikest kohustustest ega analüüsi stressitestide stsenaariumidest, mis aitaksid otsustajatel hinnata nende kohustuste terviklikku mõju.

| 2.43. | Komisjon parandab pidevalt oma aruandlust tingimuslike kohustuste kohta. Sellega seoses on uue finantsmäärusega ette nähtud eelarveprojektile lisatav iga-aastane töödokument, milles esitatakse „selliste liidu eelarvest kaetavate tingimuslike kohustuste jätkusuutlikkuse hindamine, mis tulenevad finantstehingutest“. |
| --- | --- |

2.43.

| 2.44. | Komisjon tegi uues finantsmääruses
   (42) ettepaneku koondada kõik eraldised ühisesse eraldisfondi. Fondi suuruse peaks määrama eraldiste määr, mis peaks olema protsent igast praegu kasutatavast määrast. See peaks suurendama rahavoogude juhtimise paindlikkust. Nendest eraldistest ei pruugi aga jätkuda juhul, kui korraga peaks realiseeruma mitmed finantsriskid. |
| --- | --- |

2.44.

Komisjon tegi uues finantsmääruses
   (42) ettepaneku koondada kõik eraldised ühisesse eraldisfondi. Fondi suuruse peaks määrama eraldiste määr, mis peaks olema protsent igast praegu kasutatavast määrast. See peaks suurendama rahavoogude juhtimise paindlikkust. Nendest eraldistest ei pruugi aga jätkuda juhul, kui korraga peaks realiseeruma mitmed finantsriskid.

| 2.44. | Nagu on sätestatud uue finantsmääruse artikli 213 lõikes 1, tuleb tegeliku eraldiste määraga kaitsta liitu finantskohustuste eest samaväärsel tasemel, kui oleks tagatud ilma eraldatud varade koondamiseta. Koondamine ja tegelik eraldiste määr ei suurenda finantsriski. |
| --- | --- |

2.44.

| 2.45. | Lisaks on ELi töötajate pensionikohustised suurenenud 67,2 miljardilt eurolt (2016) 73,1 miljardi euroni (2017) (43). Tegu on ELi bilansi kõige suurema pikaajalise kirjega (44). Kohustus tuleneb asjaolust, et EL ei tee tulevaste pensionimaksete rahastamiseks igal aastal pensioneraldisi. Liikmesriigid tagavad ühiselt pensionikohustiste täitmise (45). Nad kohustuvad maksma igal aastal maksmisele kuuluvad pensionid. Nimetatud summa sisaldub ELi eelarves. |
| --- | --- |

2.45.

Lisaks on ELi töötajate pensionikohustised suurenenud 67,2 miljardilt eurolt (2016) 73,1 miljardi euroni (2017) (43). Tegu on ELi bilansi kõige suurema pikaajalise kirjega (44). Kohustus tuleneb asjaolust, et EL ei tee tulevaste pensionimaksete rahastamiseks igal aastal pensioneraldisi. Liikmesriigid tagavad ühiselt pensionikohustiste täitmise (45). Nad kohustuvad maksma igal aastal maksmisele kuuluvad pensionid. Nimetatud summa sisaldub ELi eelarves.

ELI EELARVET OHUSTAVAD TULEVASED RISKID JA KATSUMUSED

| 2.46. | Kontrollikoda määratles oma analüüsi alusel mitu ELi eelarvet tulevikus mõjutavat riski ja katsumust. Endiselt püsib risk, et kuni aastani 2020 koguneb ebatavaliselt suures mahus maksekohustusi. Praeguse mitmeaastase finantsraamistiku täitmata kulukohustuste probleemi lahendamiseks vajatakse järgmises mitmeaastases finantsraamistikus asjakohases summas maksete assigneeringuid. ELi eelarve ees seisavad ka täiendavad katsumused, mis tulenevad 2019. aastaks kavandatud Ühendkuningriigi EList välja astumisest ning ELi eelarve tuleviku teemalise arutelu valguses vajatavast paremast aruandekohustusest. |
| --- | --- |

2.46.

Kontrollikoda määratles oma analüüsi alusel mitu ELi eelarvet tulevikus mõjutavat riski ja katsumust. Endiselt püsib risk, et kuni aastani 2020 koguneb ebatavaliselt suures mahus maksekohustusi. Praeguse mitmeaastase finantsraamistiku täitmata kulukohustuste probleemi lahendamiseks vajatakse järgmises mitmeaastases finantsraamistikus asjakohases summas maksete assigneeringuid. ELi eelarve ees seisavad ka täiendavad katsumused, mis tulenevad 2019. aastaks kavandatud Ühendkuningriigi EList välja astumisest ning ELi eelarve tuleviku teemalise arutelu valguses vajatavast paremast aruandekohustusest.

| 2.46. | Seoses tegemata maksete kuhjumise ja asjakohases summas maksete assigneeringutega leiab komisjon, et maksete assigneeringute kohandatud ülemmäär on jätkusuutlik kuni mitmeaastase finantsraamistiku lõpuni 2020. aastal, võttes arvesse 2017. aasta maksete koguvaru ülekandmist aastatesse 2019 ja 2020.

  Komisjon osutab oma vastustele seoses punktidega 2.8 ja 2.12. |
| --- | --- |

2.46.

Komisjon osutab oma vastustele seoses punktidega 2.8 ja 2.12.

Maksmata väljamaksetaotluste ebatavaliselt suure kuhjumise oht

| 2.47. | Kuna väljamaksetaotluste maht tõenäoliselt oluliselt suureneb, peaksid ka maksed aastatel 2018–2020 järk-järgult kasvama. Kontrollikoda on seisukohal, et endiselt püsib maksekohustuste ebatavaliselt suure kuhjumise risk (sarnaselt aastatega 2013–2015). Seda leevendab maksete koguvaru pakutav paindlikkus (vt punktid 2.6–2.10). Risk võib aga suureneda, kui maksete assigneeringute ülemmäära arvutamisel võetakse arvesse ka erivahendeid (vt punkt 2.12). |
| --- | --- |

2.47.

Kuna väljamaksetaotluste maht tõenäoliselt oluliselt suureneb, peaksid ka maksed aastatel 2018–2020 järk-järgult kasvama. Kontrollikoda on seisukohal, et endiselt püsib maksekohustuste ebatavaliselt suure kuhjumise risk (sarnaselt aastatega 2013–2015). Seda leevendab maksete koguvaru pakutav paindlikkus (vt punktid 2.6–2.10). Risk võib aga suureneda, kui maksete assigneeringute ülemmäära arvutamisel võetakse arvesse ka erivahendeid (vt punkt 2.12).

| 2.47. | Tegemata maksete ebatavaliselt suure kuhjumise oht kuni 2020. aastani on suhteliselt piiratud tänu maksete koguvarule, mis suurendab ülemmäära 2019. ja 2020. aastal maksimaalsele tasemele. See oht võiks realiseeruda, kui eelarvepädevad institutsioonid ei võtaks iga-aastast eelarvet vastu nõutaval tasemel. |
| --- | --- |

2.47.

Mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 täitmata kulukohustuste rahastamine tuleb lahendada järgmises mitmeaastases finantsraamistikus

| 2.48. | Järgmise mitmeaastase finantsraamistiku maksete assigneeringutest peab jätkuma nii perioodi 2014–2020 täitmata kulukohustusteks kui järgmise mitmeaastase finantsraamistiku uuteks programmideks. Üks võimalus on vähendada järgmise mitmeaastase finantsraamistiku programmide kulukohustuste assigneeringuid (46). Nõukogu otsuses Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta nõutakse komisjonilt ja eelarvepädevatelt institutsioonidelt kulukohustuste ja maksete assigneeringute vahelise tasakaalu säilitamist (47). |
| --- | --- |

2.48.

Järgmise mitmeaastase finantsraamistiku maksete assigneeringutest peab jätkuma nii perioodi 2014–2020 täitmata kulukohustusteks kui järgmise mitmeaastase finantsraamistiku uuteks programmideks. Üks võimalus on vähendada järgmise mitmeaastase finantsraamistiku programmide kulukohustuste assigneeringuid (46). Nõukogu otsuses Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta nõutakse komisjonilt ja eelarvepädevatelt institutsioonidelt kulukohustuste ja maksete assigneeringute vahelise tasakaalu säilitamist (47).

| 2.48. | Järgmist mitmeaastast finantsraamistikku käsitlevas komisjoni ettepanekus (COM(2018) 321) pakutakse välja 1 246 miljardi euro väärtuses makseid, mis vastab maksete ülemmäärale 1,08  % EL 27 kogurahvatulust perioodil 2021–2027. Komisjon usub, et see on piisav täitmata kulukohustuste katmiseks enne 2021. aastat ja perioodi 2021–2027 uute kulukohustuste väljamaksmiseks.

  Ühtlasi teeb komisjon omavahendite otsuses ettepaneku suurendada omavahendite ülemmäära 1,29  %-le EL 27 kogurahvatulust. See on vajalik Euroopa Arengufondi integreerimise ja uute prioriteetidega seotud maksevajaduste täitmise tagamiseks. Samuti annab see piisava varu maksete ja omavahendite ülemmäära vahel, et tagada liidu suutlikkus täita oma finantskohustusi mis tahes asjaoludel. |
| --- | --- |

2.48.

Ühtlasi teeb komisjon omavahendite otsuses ettepaneku suurendada omavahendite ülemmäära 1,29  %-le EL 27 kogurahvatulust. See on vajalik Euroopa Arengufondi integreerimise ja uute prioriteetidega seotud maksevajaduste täitmise tagamiseks. Samuti annab see piisava varu maksete ja omavahendite ülemmäära vahel, et tagada liidu suutlikkus täita oma finantskohustusi mis tahes asjaoludel.

| 2.49. | Komisjon ei olnud 2017. aasta lõpuks veel koostanud põhjalikku pikaajalist prognoosi, mis vastaks täielikult institutsioonidevahelise kokkuleppe tingimustele (48). Kuigi komisjon esitas 16. oktoobril 2017 oma prognoosi, piirdus see olemasolevate kohustuste prognoosiga kuni 2020. aasta lõpuni. Üksikasjalikum ja pikaajalisem prognoos aitaks teha järgmiseks mitmeaastaseks finantsraamistikuks otsuseid, mis põhinevad paremal teabel (49). |
| --- | --- |

2.49.

Komisjon ei olnud 2017. aasta lõpuks veel koostanud põhjalikku pikaajalist prognoosi, mis vastaks täielikult institutsioonidevahelise kokkuleppe tingimustele (48). Kuigi komisjon esitas 16. oktoobril 2017 oma prognoosi, piirdus see olemasolevate kohustuste prognoosiga kuni 2020. aasta lõpuni. Üksikasjalikum ja pikaajalisem prognoos aitaks teha järgmiseks mitmeaastaseks finantsraamistikuks otsuseid, mis põhinevad paremal teabel (49).

| 2.49. | Komisjon esitas 2017. aasta oktoobris keskpika perspektiivi maksete prognoosi ajakohastatud versiooni, milles prognoositi täitmata kulukohustuste muutumist mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 lõpus, hinnates maksete assigneeringute ülemmäära jätkusuutlikkust, võttes arvesse keskpika perioodi läbivaatamise raames kokku lepitud uusi paindlikkust käsitlevaid sätteid.

  Ühtlasi esitas komisjon kooskõlas 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 9 maksete assigneeringute prognoosi 2020. aastale järgneva ajavahemiku kohta.


  Kõnealused aruanded piirduvad paratamatult kulukohustustega kuni 2020. aastani, sest komisjonil ei olnud võimalik prognoosida tulevasi kulukohustusi enne, kui ta oli 2018. aasta mais esitanud oma ettepaneku järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta.


  Seoses tulevaste aastatega on uue finantsmääruse artikli 247 lõikes 1 sätestatud komisjoni kohustus esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule integreeritud finants- ja vastutusaruanded, sealhulgas pikaajalisi prognoose tulevaste sissetulevate ja väljaminevate vahendite kohta järgmisel viiel aastal. Kõnealuses aruandes analüüsitakse asjaomase mitmeaastase finantsraamistiku kulukohustuste mõju. |
| --- | --- |

2.49.

Ühtlasi esitas komisjon kooskõlas 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 9 maksete assigneeringute prognoosi 2020. aastale järgneva ajavahemiku kohta.

Kõnealused aruanded piirduvad paratamatult kulukohustustega kuni 2020. aastani, sest komisjonil ei olnud võimalik prognoosida tulevasi kulukohustusi enne, kui ta oli 2018. aasta mais esitanud oma ettepaneku järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kohta.

Seoses tulevaste aastatega on uue finantsmääruse artikli 247 lõikes 1 sätestatud komisjoni kohustus esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule integreeritud finants- ja vastutusaruanded, sealhulgas pikaajalisi prognoose tulevaste sissetulevate ja väljaminevate vahendite kohta järgmisel viiel aastal. Kõnealuses aruandes analüüsitakse asjaomase mitmeaastase finantsraamistiku kulukohustuste mõju.

Ühendkuningriik astub EList välja

| 2.50. | Finantskokkuleppe tingimused on sätestatud Ühendkuningriigi EList välja astumise lepingu eelnõus (50). Lepingu eelnõu kohaselt täidab Ühendkuningriik oma kohustusi edasi kuni 2020. aastani nagu ta oleks endiselt liikmesriik. Alates 2020. aastast täidaks Ühendkuningriik kõiki kuni 2020. aasta lõpuni võetud kohustusi. Finantstehingutega seotud tingimuslike kohustuste puhul piirduks Ühendkuningriigi vastutus kuni väljaastumise kuupäevani otsustatud finantstehingutega. |
| --- | --- |

2.50.

Finantskokkuleppe tingimused on sätestatud Ühendkuningriigi EList välja astumise lepingu eelnõus (50). Lepingu eelnõu kohaselt täidab Ühendkuningriik oma kohustusi edasi kuni 2020. aastani nagu ta oleks endiselt liikmesriik. Alates 2020. aastast täidaks Ühendkuningriik kõiki kuni 2020. aasta lõpuni võetud kohustusi. Finantstehingutega seotud tingimuslike kohustuste puhul piirduks Ühendkuningriigi vastutus kuni väljaastumise kuupäevani otsustatud finantstehingutega.

Lüngad aruandekohustuses võivad veelgi suureneda

| 2.51. | Kontrollikoda on varem käsitlenud lünki ELi eelarve haldamist ja sellealast aruandlust puudutavas aruandekohustuses (51). Komisjoni aruteludokumendis ELi rahanduse tuleviku kohta pakutakse ühena reformi neljast põhimõttest (52) välja ka aruandekohustus, mis hõlmab ka selgemat eelarvet, demokraatlikku kontrolli, läbipaistvust ja head haldustava. Kontrollikoda tegi oma teabedokumendis kaks ettepanekut (53): edendada aruandekohustuse ja läbipaistvuse põhimõtteid ning sätestada ELi kõigi praeguste ja tulevaste organite (54) auditimandaadid. |
| --- | --- |

2.51.

Kontrollikoda on varem käsitlenud lünki ELi eelarve haldamist ja sellealast aruandlust puudutavas aruandekohustuses (51). Komisjoni aruteludokumendis ELi rahanduse tuleviku kohta pakutakse ühena reformi neljast põhimõttest (52) välja ka aruandekohustus, mis hõlmab ka selgemat eelarvet, demokraatlikku kontrolli, läbipaistvust ja head haldustava. Kontrollikoda tegi oma teabedokumendis kaks ettepanekut (53): edendada aruandekohustuse ja läbipaistvuse põhimõtteid ning sätestada ELi kõigi praeguste ja tulevaste organite (54) auditimandaadid.

| 2.51. | Seoses kontrollikoja ettepanekuga edendada aruandekohustuse ja läbipaistvuse põhimõtteid rõhutab komisjon, et ta pakkus mitmeaastaseks finantsraamistikuks 2021–2027 välja sidusama, suunatuma ja läbipaistvama raamistiku ELi eelarvele. Uue eelarve ülesehitus on selgem ja kooskõlas poliitiliste prioriteetidega ning programmide arvu vähendatakse oluliselt.

  Näiteks uue ja täielikult integreeritud InvestEU fondiga koondatakse keskselt hallatavad rahastamisvahendid, millega toetatakse strateegilisi investeeringuid kogu ELis, ühteainsasse programmi.


  Seoses kontrollikoja teise ettepanekuga sätestada ELi kõigi praeguste ja tulevaste organite auditimandaadid ei soovi komisjon kommenteerida teisi institutsioone käsitlevaid küsimusi, mis jäävad väljapoole tema pädevusvaldkonda. Komisjon tunneb heameelt kontrollikoja panuse üle ELi aruandluskohustust ja avaliku sektori auditeerimiskorda käsitlevasse arutelusse. |
| --- | --- |

2.51.

Näiteks uue ja täielikult integreeritud InvestEU fondiga koondatakse keskselt hallatavad rahastamisvahendid, millega toetatakse strateegilisi investeeringuid kogu ELis, ühteainsasse programmi.

Seoses kontrollikoja teise ettepanekuga sätestada ELi kõigi praeguste ja tulevaste organite auditimandaadid ei soovi komisjon kommenteerida teisi institutsioone käsitlevaid küsimusi, mis jäävad väljapoole tema pädevusvaldkonda. Komisjon tunneb heameelt kontrollikoja panuse üle ELi aruandluskohustust ja avaliku sektori auditeerimiskorda käsitlevasse arutelusse.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

Järeldused

| 2.52. | Maksete assigneeringud (sh erivahendid) ületavad veidi mitmeaastases finantsraamistikus seatud ülemmäära. Maksete maht oli aga juba teist aastat järjest prognoositust väiksem, mis omakorda vähendas liikmesriikidelt nõutud osamakseid. Maksete väike maht tulenes eelkõige Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandatust aeglasemast rakendamisest (vt punktid 2.3–2.5). |
| --- | --- |

2.52.

Maksete assigneeringud (sh erivahendid) ületavad veidi mitmeaastases finantsraamistikus seatud ülemmäära. Maksete maht oli aga juba teist aastat järjest prognoositust väiksem, mis omakorda vähendas liikmesriikidelt nõutud osamakseid. Maksete väike maht tulenes eelkõige Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kavandatust aeglasemast rakendamisest (vt punktid 2.3–2.5).

| 2.53. | Seetõttu saavutasid täitmata eelarvelised kulukohustused eelmisel aastal rekordilise taseme ja kasvavad praeguse mitmeaastase finantsraamistiku lõpuks veelgi. Täitmata kulukohustuste märkimisväärne kasv suurendab ohtu, et maksete assigneeringutest ei piisa mitmeaastase finantsraamistiku viimastel aastatel kõigi maksete tegemiseks (vt punktid 2.6–2.8). |
| --- | --- |

2.53.

Seetõttu saavutasid täitmata eelarvelised kulukohustused eelmisel aastal rekordilise taseme ja kasvavad praeguse mitmeaastase finantsraamistiku lõpuks veelgi. Täitmata kulukohustuste märkimisväärne kasv suurendab ohtu, et maksete assigneeringutest ei piisa mitmeaastase finantsraamistiku viimastel aastatel kõigi maksete tegemiseks (vt punktid 2.6–2.8).

| 2.53. | Komisjon leiab, et maksete assigneeringute kohandatud ülemmäär on piisav; vt komisjoni vastus punktile 2.8. |
| --- | --- |

2.53.

| 2.54. | Maksete koguvaru ja kahe erivahendi eelarvete suurendamine ning erivahendite vahel ümberpaigutamisvõimaluste parandamine muutis ELi eelarve paindlikumaks. Lahendamata on aga küsimus, kas erivahendeid peaks maksete assigneeringute ülemmäära arvutamisel arvesse võtma (vt punktid 2.9–2.12). |
| --- | --- |

2.54.

Maksete koguvaru ja kahe erivahendi eelarvete suurendamine ning erivahendite vahel ümberpaigutamisvõimaluste parandamine muutis ELi eelarve paindlikumaks. Lahendamata on aga küsimus, kas erivahendeid peaks maksete assigneeringute ülemmäära arvutamisel arvesse võtma (vt punktid 2.9–2.12).

| 2.54. | Komisjon on teinud ettepaneku erivahendite küsimuse lahendamiseks mitmeaastases finantsraamistikus 2021–2027; vt komisjoni vastus punktile 2.12. |
| --- | --- |

2.54.

| 2.55. | Mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 vahendite kasutusmäär oli 2017. aasta lõpu seisuga isegi madalam kui eelmise mitmeaastase finantsraamistiku vastaval aastal (2010. aastal 22 %). See tulenes peamiselt eelmise mitmeaastase finantsraamistiku hilisemast lõpetamisest, õigusaktide hilisest vastuvõtmisest, raskustest praeguse mitmeaastase finantsraamistiku nõuete täitmisel, kulukohustuste tühistamise eeskirjade muutmisest (üleminek N+2-lt N+3-le) ning mitmeaastaste finantsraamistike kattumisega seotud halduskoormusest. Kontrollikoda rõhutas nii võimalikku mõju projektide kvaliteedile kui ka õigusraamistiku stabiilsuse tähtsust (vt punktid 2.13–2.19). |
| --- | --- |

2.55.

Mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 vahendite kasutusmäär oli 2017. aasta lõpu seisuga isegi madalam kui eelmise mitmeaastase finantsraamistiku vastaval aastal (2010. aastal 22 %). See tulenes peamiselt eelmise mitmeaastase finantsraamistiku hilisemast lõpetamisest, õigusaktide hilisest vastuvõtmisest, raskustest praeguse mitmeaastase finantsraamistiku nõuete täitmisel, kulukohustuste tühistamise eeskirjade muutmisest (üleminek N+2-lt N+3-le) ning mitmeaastaste finantsraamistike kattumisega seotud halduskoormusest. Kontrollikoda rõhutas nii võimalikku mõju projektide kvaliteedile kui ka õigusraamistiku stabiilsuse tähtsust (vt punktid 2.13–2.19).

| 2.55. | Kahe perioodi kattumist peetakse vajalikuks, sest paljude projektide rakendamiseks kulub mitu aastat ning iga programmitöö periood hõlmab nii käivitamis- kui ka lõpetamisetappi. Seepärast kattub lõpetamine alati järgmise perioodiga.

  Samal ajal on komisjon mitmel korral rõhutanud, kui tähtis on see, et ka kaasseadusandjad õigusaktid õigeaegselt vastu võtavad.


  Komisjon osutab oma vastustele seoses punktidega 2.14 ja 2.18. |
| --- | --- |

2.55.

Samal ajal on komisjon mitmel korral rõhutanud, kui tähtis on see, et ka kaasseadusandjad õigusaktid õigeaegselt vastu võtavad.

Komisjon osutab oma vastustele seoses punktidega 2.14 ja 2.18.

| 2.56. | 2017. aastal toimus mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 struktuurifondide lõpetamine. Enamik liikmesriike suutis suurema osa neile eraldatud vahenditest ära kasutada (vt punktid 2.20–2.22). |
| --- | --- |

2.56.

2017. aastal toimus mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 struktuurifondide lõpetamine. Enamik liikmesriike suutis suurema osa neile eraldatud vahenditest ära kasutada (vt punktid 2.20–2.22).

| 2.57. | Kolmandate riikide abistamisel kasutatakse üha rohkem alternatiivseid rahastamismudeleid, mis suurendab olemasolevate finantsstruktuuride keerukust (vt punktid 2.23–2.27). |
| --- | --- |

2.57.

Kolmandate riikide abistamisel kasutatakse üha rohkem alternatiivseid rahastamismudeleid, mis suurendab olemasolevate finantsstruktuuride keerukust (vt punktid 2.23–2.27).

| 2.57. | Komisjon leiab, et uued rahastamismudelid suurendavad kolmandatele riikidele antava abi tõhusust. |
| --- | --- |

2.57.

| 2.58. | Rahastamisvahenditele eraldatud ELi rahastamine on märkimisväärselt suurenenud. Mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 koostöös liikmesriikidega rakendatavate rahastamisvahendite lõpetamine osutas probleemidele liikmesriikide aruandluses. Kuigi perioodi 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku aruandlusnõudeid on karmistatud, läheb perioodi lõpust kuni aruannete valmimiseni endiselt kaua aega (vt punktid 2.28–2.39). |
| --- | --- |

2.58.

Rahastamisvahenditele eraldatud ELi rahastamine on märkimisväärselt suurenenud. Mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 koostöös liikmesriikidega rakendatavate rahastamisvahendite lõpetamine osutas probleemidele liikmesriikide aruandluses. Kuigi perioodi 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku aruandlusnõudeid on karmistatud, läheb perioodi lõpust kuni aruannete valmimiseni endiselt kaua aega (vt punktid 2.28–2.39).

| 2.58. | Perioodi 2007–2013 programmide puhul kehtestati rahastamisvahendeid käsitleva aruandluse nõuded siis, kui perioodi 2007–2013 programmide rakendamine oli poole peal. Liikmesriigid ja komisjon on teinud viimastel aastatel suuri jõupingutusi aruandlusprotsessi ja esitatud andmete kvaliteedi parandamiseks, nagu kontrollikoda oma 2016. aasta aruandes tunnistas.

  Korraldusasutuste aruandluse ja komisjoni aruandluse ajakava kajastab eelarve jagatud täitmise konteksti. |
| --- | --- |

2.58.

Korraldusasutuste aruandluse ja komisjoni aruandluse ajakava kajastab eelarve jagatud täitmise konteksti.

| 2.59. | Loodi Euroopa Kestliku Arengu Fond (EFSD). Selle juhtimismudel võimaldab suuremal hulgal partneritel ELi eelarve nimel kohustusi võtta (vt punktid 2.40–2.41). |
| --- | --- |

2.59.

Loodi Euroopa Kestliku Arengu Fond (EFSD). Selle juhtimismudel võimaldab suuremal hulgal partneritel ELi eelarve nimel kohustusi võtta (vt punktid 2.40–2.41).

| 2.59. | EFSD põhieesmärk on pakkuda terviklikku finantspaketti, millest rahastatakse investeerimise alustamist Aafrika piirkondades ja naabruspoliitika riikides, edendades seeläbi majanduskasvu ja luues töökohti, suurendades vastastikust täiendavust, pakkudes innovaatilisi tooteid ja kaasates erasektori vahendeid.

  Vt komisjoni vastus punktile 2.41. |
| --- | --- |

2.59.

Vt komisjoni vastus punktile 2.41.

| 2.60. | ELi eelarvet ohustavad endiselt märkimisväärsed riskid – eelkõige tulenevad need täitmata kulukohustustest, ELi töötajate pensionikohustistest ja muudest õiguslikest kohustustest ning tagatiste vormis võetud kohustustest (vt punktid 2.42–2.45). |
| --- | --- |

2.60.

ELi eelarvet ohustavad endiselt märkimisväärsed riskid – eelkõige tulenevad need täitmata kulukohustustest, ELi töötajate pensionikohustistest ja muudest õiguslikest kohustustest ning tagatiste vormis võetud kohustustest (vt punktid 2.42–2.45).

| 2.61. | Endiselt on ebaselge, kas liidul saab olema kõigi väljamaksetaotluste tasumiseks piisavalt maksete assigneeringuid. Komisjon ei ole veel koostanud põhjalikku pikaajalist prognoosi, mis aitaks teha järgmist mitmeaastast finantsraamistikku puudutavaid otsuseid (vt punktid 2.47–2.49). |
| --- | --- |

2.61.

Endiselt on ebaselge, kas liidul saab olema kõigi väljamaksetaotluste tasumiseks piisavalt maksete assigneeringuid. Komisjon ei ole veel koostanud põhjalikku pikaajalist prognoosi, mis aitaks teha järgmist mitmeaastast finantsraamistikku puudutavaid otsuseid (vt punktid 2.47–2.49).

| 2.61. | Komisjon esitas 2017. aasta oktoobris keskpika perspektiivi maksete prognoosi ajakohastatud versiooni, milles prognoositi täitmata kulukohustuste muutumist mitmeaastase finantsraamistiku lõpus, hinnates maksete assigneeringute ülemmäära jätkusuutlikkust, võttes arvesse keskpika perioodi läbivaatamise raames kokku lepitud uusi paindlikkust käsitlevaid sätteid. Kooskõlas 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktiga 9 esitati maksete assigneeringute prognoos 2020. aastale järgneva ajavahemiku kohta. |
| --- | --- |

2.61.

Soovitused

| 2.62. | Kontrollikoda esitab komisjonile järgmised soovitused: |
| --- | --- |

2.62.

Kontrollikoda esitab komisjonile järgmised soovitused:

| — | 1. soovitus: anda mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 koostöös liikmesriikidega rakendatavate rahastamisvahendite lõpetamise kohta täpset ja täielikku teavet, mis sisaldab ELi eelarvesse tagastatud lõplikke summasid ja liikmesriikidele kuuluvate vahendite mahtu.
  Soovituse elluviimise tähtaeg: 2019. aasta keskpaik. |
| --- | --- |

—

1. soovitus: anda mitmeaastase finantsraamistiku 2007–2013 koostöös liikmesriikidega rakendatavate rahastamisvahendite lõpetamise kohta täpset ja täielikku teavet, mis sisaldab ELi eelarvesse tagastatud lõplikke summasid ja liikmesriikidele kuuluvate vahendite mahtu.

Soovituse elluviimise tähtaeg: 2019. aasta keskpaik.

Komisjon nõustub soovitusega osaliselt.

Komisjon esitab lõpetamise kohta aruandeid kooskõlas kehtivate õigusaktidega. Praegu kehtivate õigusaktidega ei nõuta liikmesriikidelt neile kuuluvaid summasid käsitleva teabe esitamist. Kooskõlas eriaruande 04/2017 (ELi eelarve kaitsmise kohta) 2. soovitusega, millega komisjon nõustus, esitab komisjon aruande programmitöö perioodi sulgemise lõpliku tulemuse kohta vastavate peadirektoraatide iga-aastaste tegevusaruannete raames.

Nimetatud aruanne hõlmab lõpetamise seisuga rahastamiskõlblikke summasid rakenduskavade kaupa, sealhulgas rahastamisvahendite kohta, kui see teave on kättesaadav. Samuti sisaldab see rakenduskavade kaupa teavet võimalike sissenõutud summade kohta.

| — | 2. soovitus: kui esitatakse seadusandlikke ettepanekuid suuremahuliste tingimuslike kohustuste võtmiseks või lisamiseks, tuleks neile lisada ülevaade ELi eelarve kõigist tingimuslikest kohustustest ning analüüs stressitesti stsenaariumide ja nende võimaliku mõju kohta eelarvele.
  Soovituse elluviimise tähtaeg: 2019. aasta keskpaik. |
| --- | --- |

—

2. soovitus: kui esitatakse seadusandlikke ettepanekuid suuremahuliste tingimuslike kohustuste võtmiseks või lisamiseks, tuleks neile lisada ülevaade ELi eelarve kõigist tingimuslikest kohustustest ning analüüs stressitesti stsenaariumide ja nende võimaliku mõju kohta eelarvele.

Soovituse elluviimise tähtaeg: 2019. aasta keskpaik.

Komisjon nõustub selle soovitusega osaliselt.

Kooskõlas kaasseadusandja vastuvõetud uue finantsmäärusega hindab komisjon igal aastal finantstehingutest tulenevate ELi eelarvest kaetavate tingimuslike kohustuste jätkusuutlikkust. See teave lisatakse eelarveprojektile alates 2021. aastast.

| — | 3. soovitus: kutsuda Euroopa Parlamenti ja nõukogu pakkuma aastale 2020 järgneva mitmeaastase finantsraamistiku üle peetavate arutelude käigus välja mehhanismid, mis aitaksid maksete kuhjumise riski paremini juhtida (võttes arvesse eelmise ja praeguse mitmeaastase finantsraamistiku täitmata kulukohustuste suurt mahtu).
  Soovituse elluviimise tähtaeg: 2020. aastale järgneva perioodi alguseks. |
| --- | --- |

—

3. soovitus: kutsuda Euroopa Parlamenti ja nõukogu pakkuma aastale 2020 järgneva mitmeaastase finantsraamistiku üle peetavate arutelude käigus välja mehhanismid, mis aitaksid maksete kuhjumise riski paremini juhtida (võttes arvesse eelmise ja praeguse mitmeaastase finantsraamistiku täitmata kulukohustuste suurt mahtu).

Soovituse elluviimise tähtaeg: 2020. aastale järgneva perioodi alguseks.

Komisjon nõustub soovitusega.

Komisjon on koostanud Euroopa Parlamendile ja nõukogule soovitused mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 kohta. Kõnealuste soovituste oluline element on maksete assigneeringute ülemmäära stabiilsus ja prognoositavus. Komisjon usub, et maksete assigneeringute kavandatud ülemmäär on piisav täitmata kulukohustuste katmiseks enne 2021. aastat ja perioodi 2021–2027 uute kulukohustuste väljamaksmiseks kehtiva omavahendite otsuse kohase omavahendite ülemmääraga kehtestatud piirides.

Peale selle sisaldab komisjoni ettepanek perioodi 2021–2027 ühissätete määruse kohta kahte peamist mehhanismi, mis soodustavad õigeaegsemat rakendamist: nn n+2 kulukohustustest vabastamise reegel koos eelmaksete määraga, mida on vähendatud iga-aastaste 0,5  % osamakseteni fondidest programmi tasandil antava toetuse kogusumma põhjal. Peale selle teeb komisjon kaasseadusandjatele ettepaneku vähendada iga-aastaste eelmaksete määra perioodi 2014–2020 programmide puhul.

---

(1)  Aruteludokumendi aluseks oli kõrgetasemelise omavahendite töörühma lõpparuanne ja soovitused teemal „Euroopa Liidu rahastamine tulevikus“, jaanuar 2017.

(2)  2018. aasta veebruaris avaldatud infodokument „ELi rahanduse tulevik: ELi eelarve toimimise reformimine“ (edaspidi: „infodokument ELi rahanduse tuleviku kohta“) ning 2018. aasta juulis avaldatud infodokument „Komisjoni ettepanek perioodi 2021–2027 mitmeaastase finantsraamistiku kohta“.

(3)  Ettepanek oli kavas esitada 2017. aasta lõpuks – vt mitmeaastase finantsraamistiku määruse (nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrus (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 884)) artikkel 25.

(4)  Kontrollikoda ei võtnud arvesse järgmisse eelarveaastasse üle kantud summasid ja sihtotstarbelist tulu, kuna need ei ole vastu võetud eelarve osa ja nende suhtes kehtivad teised reeglid, mis tulemust moonutaksid. Täiendav teave on leitav dokumendi „Report on the budgetary and financial management of the European Commission – Financial Year 2017“ (Euroopa Komisjoni eelarvehalduse ja finantsjuhtimise aruanne – eelarveaasta 2017) osas A4–A5.

(5)  Välja arvatud järgmisse eelarveaastasse üle kantud summad ja sihtotstarbeline tulu. Vt 4. joonealune märkus.

(6)  Vt komisjoni vastus kontrollikoja 2016. aasta aastaaruande punktile 2.14.

(7)  Vt Euroopa Liidu eelarveaasta 2017 konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande eelarve täitmise aruande lisa 2.2.

(8)  Olemasolevate tulemuste (2017. aasta lõpu seisuga) ja mitmeaastase finantsraamistiku, sh 2017. aasta tehnilise kohandamise põhjal teeb kontrollikoda konservatiivse oletuse, et 98 % kulukohustuste assigneeringutest muudetakse kulukohustusteks. Kontrollikoda võttis aluseks komisjoni vabastatud kulukohustuste kõige värskemad näitajad ja eeldas, et 99 % maksete assigneeringutest realiseeritakse maksetena (sarnaselt komisjoni eeldusele ei sisalda ka kontrollikoja arvutus erivahenditega seotud makseid). Sisse ei ole arvestatud ka maksete koguvaru. Kuni 2020. aastani võib maksete koguvaru aga aidata täitmata kulukohustuste summat vähendada (vt punktid 2.9–2.10). Aastate 2018–2020 prognoosid ei sisalda sihtotstarbelist tulu ja järgmisse eelarveaastasse üle kantud summasid, kuna need mõjutavad prognoose väga vähe ja neid on keeruline arvutada.

(9)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile ja nõukogule – Mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) läbivaatamine/muutmine. Tulemustele keskenduv ELi eelarve (COM(2016) 603 final). Vastusena komisjoni teatisele avaldas kontrollikoda novembris 2016 teabedokumendi „ELi eelarve: aeg reformiks?“.

(10)  Nõukogu määrus (EL, Euratom) 2017/1123, 20. juuni 2017, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (ELT L 163, 24.6.2017, lk 1).

(11)  Maksete koguvaru võimaldab kasutamata maksete assigneeringuid järgnevatesse aastatesse üle kanda.

(12)  Hädaabireserv (EAR), Euroopa Liidu Solidaarsusfond (EUSF), paindlikkusinstrument (Flex), Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond (EGF) – vt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artiklid 9–12. Vt ka 2016. aasta aastaaruande punktid 2.8–2.10.

(13)  Vt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikkel 5.

(14)  Finantsraamistiku tehniliste kohanduste ja kontrollikoja prognooside põhjal (2017).

(15)  Kontrollikoja 2014. aasta aastaaruande punkt 2.8 ja 2016. aasta aastaaruande punkti 2.8 alapunkt b.

(16)  Vahendite kasutamine tähistab summat, mille komisjon on liikmesriigile Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondi(de) projektide kaasrahastamiseks välja maksnud. Vahendite kasutamismäär on makstud summade ja vastavate kavandatud ELi toetuste suhe.

(17)  Praeguse mitmeaastase finantsraamistiku neljas aasta.

(18)  Eelmise mitmeaastase finantsraamistiku vastav aasta.

(19)  Komisjon selgitas enda nägemust põhjustest mitmes dokumendis: analüüsis Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide 2016. aasta eelarve täitmise kohta; mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 vahehindamises/muutmises ning sellele lisatud komisjoni talituste töödokumentides COM(2016) 603 final ja SWD(2016) 299 final; ning oma vastustes volinik Oettingerile esitatud küsimustele (Creţu ja Thyssen 2016. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetluse kohta).

(20)  Horvaatia, Itaalia, Malta, Slovakkia, Sloveenia ja Hispaania.

(21)  Vt eriaruanne nr 1/2018: „Ühisabi Euroopa piirkondade projektide toetamiseks (JASPERS) – abi tuleb hakata paremini suunama“.

(22)  Eriaruanne nr 36/2016: „Perioodi 2007–2013 ühtekuuluvuse ja maaelu arengu programmide lõpetamise korra hindamine“ ning eriaruanne nr 17/2018: „Komisjoni ja liikmesriikide programmitöö perioodil 2007–2013 võetud meetmed olid suunatud vahendite madala kasutusmäära probleemile, kuid ei keskendunud piisavalt tulemustele“.

(23)  Euroopa Regionaalarengu Fond, Euroopa Sotsiaalfond ja Ühtekuuluvusfond.

(24)  V.a Horvaatia, kelle suhtes kehtis pikem tähtaeg (31. märts 2018).

(25)  Vt kontrollikoja 2016. aasta aastaaruande punkt 2.13.

(26)  Nende fondide täisnimed on vastavalt Kesk-Aafrika Vabariigi jaoks ette nähtud ELi Bêkou usaldusfond, Süüria kriisile reageerimiseks loodud Euroopa Liidu piirkondlik usaldusfond, ELi hädaolukordade sihtfond stabiilsuse tagamiseks ning ebaseadusliku rände ja Aafrika põgenike probleemi algpõhjustega tegelemiseks, ELi usaldusfond Colombia jaoks.

(27)  Eriaruanne nr 11/2017: „Kesk-Aafrika Vabariigi jaoks ette nähtud ELi Bêkou usaldusfond: hoolimata mõningatest puudustest on algus olnud lootustandev“.

(28)  Vt kontrollikoja 2016. aasta aastaaruande 2. peatüki 4. soovitus.

(29)  Kokkuvõte korraldusasutuste poolt vastavalt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 67 lõike 2 punktile j esitatud andmetest finantskorraldusvahendite finantseerimise ja rakendamise seisu kohta, programmitöö periood 2007–2013, olukord 31. märtsi 2017. aasta seisuga (lõpetamise seisuga).

(30)  Liikmesriigid saavad neid vahendeid endiselt kasutada. Vt nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 78 lõige 7.

(31)  Vt kontrollikoja 2016. aasta aastaaruande punkt 6.25.

(32)  Peale laenude andmist ja nende tagasi maksmist, peale investeeringuid ning peale kõigi tagatiskohustuste täitmist.

(33)  Eriaruanne nr 19/2016: „ELi eelarve täitmine rahastamisvahendite kaudu: programmitöö perioodil 2007–2013 saadud õppetunnid“.

(34)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/2396, millega muudetakse määrusi (EL) nr 1316/2013 ja (EL) 2015/1017 Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kestuse pikendamise ning kõnealuse fondi ja Euroopa investeerimisnõustamise keskuse tehnilise täiustamise osas (ELT L 345, 27.12.2017, lk 34).

(35)  Määruse (EL) 2017/2396 põhjenduses 21 sedastatakse, et rahastamine tuleb liidu üldeelarvest, Euroopa ühendamise rahastust, samuti Euroopa ühendamise rahastu laenupõhise rahastamisvahendi tuludest ja tagasimaksetest ning Marguerite’i fondist.

(36)  Vt ELi 2017. aasta raamatupidamise aastaaruande lisa 4.1.

(37)  Sealhulgas Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondist (525 miljonit eurot) ja rahastamisvahenditest (150 miljonit eurot Euroopa ühendamise rahastust laenupõhisest rahastamisvahendist ning Marguerite’i fondist) tagasi suunatud ressurssidest.

(38)  Vt EIP tegevusaruanne – taristu- ja innovatsioonikomponent ning VKEde komponent. EFSI lepingu II nimekiri – aruande kuupäev: 31. detsember 2017.

(39)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. septembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1601, millega luuakse Euroopa Kestliku Arengu Fond (EFSD), EFSD tagatis ja EFSD tagatisfond (ELT L 249, 27.9.2017, lk 1).

(40)  26. septembri 2017. aasta määruse (EL) 2017/1601, millega luuakse Euroopa Kestliku Arengu Fond (EFSD), EFSD tagatis ja EFSD tagatisfond, artikli 11 alapunkt e.

(41)  Tingimuslikud kohustused on võimalikud kohustused, mille realiseerumine sõltub teatud tulevikusündmuste toimumisest. ELi eelarve peamised tingimuslikud kohustused on järgmised: EIP välislaenude andmise volituse tagatised; EFSI tagatised; finantsabi: makromajanduslik finantsabi, Euroopa finantsstabiilsusmehhanism, maksebilanss, Euratom; ELi rahastamisvahendite antud tagatised (peamiselt Horisont 2020, riskijagamisrahastu, Euroopa ühendamise rahastu); EFSD tagatis.

(42)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2012/2002 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1305/2013, (EL) nr 1306/2013, (EL) nr 1307/2013, (EL) nr 1308/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014, (EL) nr 283/2014 ja (EL) nr 652/2014 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust 541/2014/EL (COM (2016) 605).

(43)  Pensionikohustise kindlustusmatemaatilisel hindamisel põhinev summa kajastab eeldatavate tulevaste maksete nüüdisväärtust. Selle arvutamiseks kasutatakse asjakohast diskontomäära ja IPSAS 25 standardil põhinevat metoodikat. Arvutust puudutav täiendav teave on leitav Euroopa Liidu 2017. aasta raamatupidamise aastaaruande lisas 2.9.

(44)  Vt ELi 2017. aasta raamatupidamise aastaaruande bilanss.

(45)  Vt ELi 2017. aasta raamatupidamise aastaaruande bilansi joonealune märkus.

(46)  Vt kontrollikoja 2016. aasta aastaaruande punktid 2.36–2.38.

(47)  Nõukogu 26. mai 2014. aasta otsuse 2014/335/EL, Euratom (Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (ELT L 168, 7.6.2014, lk 105)) artikli 3 lõike 2 teine lõik.

(48)  2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ja usaldusväärse finantsjuhtimise kohta, artikkel 9.

(49)  Vt kontrollikoja 2015. aasta aastaaruande 2. soovitus (punkt 2.47) ning kontrollikoja infodokument ELi rahanduse tuleviku kohta.

(50)  Eelnõu: leping Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust ja Euroopa Aatomienergiaühendusest väljaastumise kohta, 19. märts 2018.

(51)  Vt kontrollikoja 2014. aasta ülevaatearuanne „Lüngad, kattuvused ja väljakutsed: ELi aruandekohustuse ja avaliku sektori auditeerimiskorra ülevaade“, kontrollikoja 2015. aasta aastaaruande punkt 2.4 ning kontrollikoja 2016. aasta aastaaruande punktid 2.29–2.31, 2.43 ja 2.46 ning selgitus 2.8.

(52)  Komisjoni aruteludokument ELi rahanduse tuleviku kohta – 4. selgitus.

(53)  Vt kontrollikoja teabedokument ELi rahanduse tuleviku kohta – punktid 28, 29 ja 39–44.

(54)  Näiteks Euroopa Kaitseagentuur, kavandatav Euroopa Valuutafond, Euroopa stabiilsusmehhanism ning EIP tegevus, mis ei ole seotud ELi eelarvega.

(55)  Arv ei sisalda segarahastute vahendeid summas 1,2 miljardit eurot.

(56)  Vastavalt praegusele rahastamispaketile – COM(2018) 600.

LISA 2.1

PARANDUSEELARVETE OLULISED KÜSIMUSED

| Paranduseelarve | Selgitus | Summa miljardites eurodes | Mõju 2017. aasta eelarvele |
| --- | --- | --- | --- |
| 01/2017 | Suurte või piirkondlike loodusõnnetuste tõttu said Euroopa Liidu Solidaarsusfondist abi kolm liikmesriiki: a) Ühendkuningriik 60,3  miljonit eurot, b) Küpros 7,3  miljonit eurot ja c) Portugal 3,9  miljonit eurot. | 0,07 | Kuulukohustuste suurendamine |
| 02/2017 | 2016. aasta positiivne saldo tagastati liikmesriikidele: nende aasta osamakseid vähendati. | 6,40 | Tulu vähendamine |
| 03/2017 | Tugevdati noorte tööhõive algatust, mis loodi 2013. aastal reaktsioonina noorte töötuse kõrgele määrale kogu ELis. | 0,50 | Kuulukohustuste suurendamine |
| 04/2017 | Itaaliat abistati Euroopa Liidu Solidaarsusfondist peale riigis toimunud mitmeid maavärinaid (august 2016 kuni jaanuar 2017). | 1,20 | Kuulukohustuste suurendamine |
| 05/2017 | Loodi Euroopa Kestliku Arengu Fondi (EFSD) tagatisfond. | 0,30 | Kuulukohustuste suurendamine |
| 06/2017 | Vähendati algse eelarve maksete assigneeringuid. See vähendas ka samaaegselt samas summas liikmesriikide osamakseid. | 0,06 | Kuulukohustuste vähendamine |
| 7,70 | Maksete vähendamine |
| Allikas: komisjoni 2017. aasta aruanne eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta, lisa A 2.1. |

Paranduseelarve

Selgitus

Summa miljardites eurodes

Mõju 2017. aasta eelarvele

01/2017

Suurte või piirkondlike loodusõnnetuste tõttu said Euroopa Liidu Solidaarsusfondist abi kolm liikmesriiki: a) Ühendkuningriik 60,3  miljonit eurot, b) Küpros 7,3  miljonit eurot ja c) Portugal 3,9  miljonit eurot.

0,07

Kuulukohustuste suurendamine

02/2017

2016. aasta positiivne saldo tagastati liikmesriikidele: nende aasta osamakseid vähendati.

6,40

Tulu vähendamine

03/2017

Tugevdati noorte tööhõive algatust, mis loodi 2013. aastal reaktsioonina noorte töötuse kõrgele määrale kogu ELis.

0,50

Kuulukohustuste suurendamine

04/2017

Itaaliat abistati Euroopa Liidu Solidaarsusfondist peale riigis toimunud mitmeid maavärinaid (august 2016 kuni jaanuar 2017).

1,20

Kuulukohustuste suurendamine

05/2017

Loodi Euroopa Kestliku Arengu Fondi (EFSD) tagatisfond.

0,30

Kuulukohustuste suurendamine

06/2017

Vähendati algse eelarve maksete assigneeringuid. See vähendas ka samaaegselt samas summas liikmesriikide osamakseid.

0,06

Kuulukohustuste vähendamine

7,70

Maksete vähendamine

Allikas: komisjoni 2017. aasta aruanne eelarve haldamise ja finantsjuhtimise kohta, lisa A 2.1.

LISA 2.2

ERIVAHENDITE EELARVETE SUURENEMINE

Erivahendite eelarved enne ja pärast nende suurendamist

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Enne suurendamist | | | | | | | |
| Aasta | | Flex | EAR | EGF | ELSF | | Kokku |
| 2017 | | 530 | 315 | 169 | 563 | | 1 577 |
| 2018 | | 541 | 322 | 172 | 574 | | 1 609 |
| 2019 | | 552 | 328 | 176 | 586 | | 1 642 |
| 2020 | | 563 | 335 | 179 | 598 | | 1 675 |
| Kokku | | 2 186 | 1 300 | 696 | 2 321 | | 6 503 |
| Peale suurendamist | | | | | | | |
| Aasta | | Flex | EAR | EGF | ELSF | | Kokku |
| 2017 | | 676 | 338 | 169 | 563 | | 1 746 |
| 2018 | | 689 | 344 | 172 | 574 | | 1 779 |
| 2019 | | 703 | 351 | 176 | 586 | | 1 816 |
| 2020 | | 717 | 359 | 179 | 598 | | 1 853 |
| Kokku | | 2 785 | 1 392 | 696 | 2 321 | | 7 194 |
| | | | | | | | |
| Erinevus | | 599 | 92 | — | — | | 691 |
| Aastatel 2018–2020 kasutatav kogusumma. (*1) | | 5 997 |
| Märkus: FLEX – paindlikkusinstrument; EAR – Hädaabireserv, EGF– Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond; EUSF – Euroopa Liidu Solidaarsusfond.

  Allikas: Euroopa Kontrollikoda komisjoni teabe alusel. |

(miljonites eurodes)

Enne suurendamist

Aasta

Flex

EAR

EGF

ELSF

Kokku

2017

530

315

169

563

1 577

2018

541

322

172

574

1 609

2019

552

328

176

586

1 642

2020

563

335

179

598

1 675

Kokku

2 186

1 300

696

2 321

6 503

Peale suurendamist

Aasta

Flex

EAR

EGF

ELSF

Kokku

2017

676

338

169

563

1 746

2018

689

344

172

574

1 779

2019

703

351

176

586

1 816

2020

717

359

179

598

1 853

Kokku

2 785

1 392

696

2 321

7 194

Erinevus

599

92

—

—

691

Aastatel 2018–2020 kasutatav kogusumma. (*1)

5 997

Märkus: FLEX – paindlikkusinstrument; EAR – Hädaabireserv, EGF– Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fond; EUSF – Euroopa Liidu Solidaarsusfond.

Allikas: Euroopa Kontrollikoda komisjoni teabe alusel.

---

(*1)  Kahe summa vaheline erinevus (7,194 miljardit miinus 5,997 miljardit) näitab 2017. aastal kulutatud vahendeid.

---

3. PEATÜKK

ELi eelarvest rahastatud tegevuste tulemuslikkus

SISUKORD

| Sissejuhatus | 3.1 |
| --- | --- |

| 1. osa. Kas komisjon kasutab tulemusalast teavet otsuste tegemisel asjakohaselt? | 3.2–3.36 |
| --- | --- |

| Jaotis A. Sellel, kui palju saab komisjon tulemusalast teavet kasutada, on teatavad piirangud | 3.6–3.13 |
| --- | --- |

| Jaotis B. Komisjoni tulemuslikkuse mõõtmise süsteemidega tehakse kättesaadavaks väga suures koguses andmeid, kuid mitte alati õigeaegselt | 3.14–3.18 |
| --- | --- |

| Jaotis C. Komisjon kasutab programmide ja poliitika rakendamiseks tulemusalast teavet, kuigi eesmärkide täitmata jätmise korral ei võeta alati asjakohaseid meetmeid | 3.19–3.26 |
| --- | --- |

| Jaotis D. Komisjon ei selgita oma tulemusaruannetes üldjuhul tulemusalase teabe kasutamist | 3.27–3.31 |
| --- | --- |

| Jaotis E. Tulemuskultuuri pidev edasiarendamine peaks olukorda parandama | 3.32–3.36 |
| --- | --- |

| 2. osa. Kontrollikoja tulemusauditite tulemused: suurima mõjuga järeldused ja soovitused | 3.37–3.67 |
| --- | --- |

| Sissejuhatus | 3.37 |
| --- | --- |

| Rubriigid 1a „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ ja 1b „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ | 3.38–3.44 |
| --- | --- |

| 2. rubriik „Jätkusuutlik majanduskasv ja loodusvarad“ | 3.45–3.48 |
| --- | --- |

| 3. rubriik „Julgeolek ja kodakondsus“ ja 4. rubriik „Globaalne Euroopa“ | 3.49–3.58 |
| --- | --- |

| 5. rubriik „Haldus“ ning ühtse turu ja jätkusuutliku rahaliidu toimimise aruanded | 3.59–3.67 |
| --- | --- |

| 3. osa. Soovituste järelkontroll | 3.68–3.78 |
| --- | --- |

| Järeldused ja soovitused | 3.79–3.85 |
| --- | --- |

| Järeldused | 3.79–3.83 |
| --- | --- |

| Soovitused | 3.84–3.85 |
| --- | --- |

| Lisa 3.1. | Soovituste elluviimise üksikasjalik seis aruannete kaupa |
| --- | --- |

Lisa 3.1.

| Lisa 3.2. | Tähtsaimad parandusmeetmed ja kõrvaldamata puudused aruannete kaupa |
| --- | --- |

Lisa 3.2.

| Lisa 3.3. | Liikmesriikidele esitatud soovitused |
| --- | --- |

Lisa 3.3.

| Lisa 3.4. | Varasemate tulemusalaste soovituste järelkontroll |
| --- | --- |

Lisa 3.4.

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 3.1. | Igal aastal analüüsib kontrollikoda käesolevas peatükis tulemuslikkusega seotud aspekte: komisjoni poolt koostöös liikmesriikidega täidetava ELi eelarve tulemusi
   (1). Sellel aastal keskenduti järgmisele:






  i) | kuidas kasutab komisjon tulemusalast teavet otsuste tegemiseks; |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

SISSEJUHATUS

3.1.

Igal aastal analüüsib kontrollikoda käesolevas peatükis tulemuslikkusega seotud aspekte: komisjoni poolt koostöös liikmesriikidega täidetava ELi eelarve tulemusi
   (1). Sellel aastal keskenduti järgmisele:

i)

kuidas kasutab komisjon tulemusalast teavet otsuste tegemiseks;

| ii) | kontrollikoja 2017. aasta tulemusalaste eriaruannete valitud tulemused; |
| --- | --- |

ii)

kontrollikoja 2017. aasta tulemusalaste eriaruannete valitud tulemused;

| iii) | kontrollikoja 2014. aastal avaldatud eriaruannetes esitatud soovituste elluviimine komisjoni poolt. |
| --- | --- |

iii)

kontrollikoja 2014. aastal avaldatud eriaruannetes esitatud soovituste elluviimine komisjoni poolt.

| 3.1. | Komisjon märgib, et enamiku olulisi otsuseid seoses ELi eelarvega teevad eelarvepädevad ja õigusloomeinstitutsioonid, st Euroopa Parlament ja nõukogu komisjoni ettepanekute alusel. See kehtib nii iga-aastast eelarvemenetlust käsitlevate otsuste suhtes kui ka seoses mitmeaastase finantsraamistiku ja valdkondlike finantsprogrammide väljatöötamise ja läbivaatamisega. |
| --- | --- |

3.1.

1. OSA. KAS KOMISJON KASUTAB TULEMUSALAST TEAVET OTSUSTE TEGEMISEL ASJAKOHASELT?

| 3.2. | Eelmisel aastal hindas kontrollikoda seda, kuidas suhestub komisjoni käsitlus tulemusaruandlusest hea tavaga. Kuna organisatsiooni jaoks on oluline rakendada tõhusat tulemusaruandluse korda ja seda pidevalt täiustada, tuleb kasutada tulemusaruandlusest saadud teavet, et hallata tegevust, optimeerida tulemusi ning kohandada juhtimissüsteeme, strateegilist planeerimist jmt. Selle teabe kasutamise viis mõjutab organisatsiooni pikaajalist edukust tulemusjuhtimise rakendamisel. |
| --- | --- |

3.2.

Eelmisel aastal hindas kontrollikoda seda, kuidas suhestub komisjoni käsitlus tulemusaruandlusest hea tavaga. Kuna organisatsiooni jaoks on oluline rakendada tõhusat tulemusaruandluse korda ja seda pidevalt täiustada, tuleb kasutada tulemusaruandlusest saadud teavet, et hallata tegevust, optimeerida tulemusi ning kohandada juhtimissüsteeme, strateegilist planeerimist jmt. Selle teabe kasutamise viis mõjutab organisatsiooni pikaajalist edukust tulemusjuhtimise rakendamisel.

| 3.3. | Komisjon on seisukohal, et tulemusjuhtimine on pidev süsteemne lähenemisviis, millega parandada toimingute tõhusust, mõjusust ja tulemusi parema planeerimise, korrapärase järelevalve ja tõenditel põhinevate otsuste tegemise kaudu (2). Komisjoni 2015. aastal käivitatud algatus „Tulemustele keskenduv ELi eelarve“ sisaldab erinevaid töösuundi ja -eesmärke, millest üks on toetada otsuste tegemist sisuka tulemusalase teabega (3). Parema õigusloome suunised, (4) mis võeti vastu 2015. aastal ja mida ajakohastati juulis 2017, näevad ette, et kõiki kättesaadavaid tõendeid tuleks kasutada ELi poliitika ja õigusaktide väljatöötamise alusena, et saavutada nende eesmärgid avatud, läbipaistval ja kulutõhusal viisil. |
| --- | --- |

3.3.

Komisjon on seisukohal, et tulemusjuhtimine on pidev süsteemne lähenemisviis, millega parandada toimingute tõhusust, mõjusust ja tulemusi parema planeerimise, korrapärase järelevalve ja tõenditel põhinevate otsuste tegemise kaudu (2). Komisjoni 2015. aastal käivitatud algatus „Tulemustele keskenduv ELi eelarve“ sisaldab erinevaid töösuundi ja -eesmärke, millest üks on toetada otsuste tegemist sisuka tulemusalase teabega (3). Parema õigusloome suunised, (4) mis võeti vastu 2015. aastal ja mida ajakohastati juulis 2017, näevad ette, et kõiki kättesaadavaid tõendeid tuleks kasutada ELi poliitika ja õigusaktide väljatöötamise alusena, et saavutada nende eesmärgid avatud, läbipaistval ja kulutõhusal viisil.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

| 3.4. | Selle hindamine, kas komisjon kasutab tulemusteavet otsuste tegemiseks asjakohaselt, hõlmas järgmisi toiminguid.






  i) | Vaadati läbi dokumendid tulemusteabe kasutamise kohta otsuste tegemisel, sealhulgas aruanded, mille on koostanud kõrgeimad kontrolliasutused, (5) OECD, valitsused ja akadeemikud nii ELis kui ka sellest väljaspool. |
| --- | --- | --- |

3.4.

Selle hindamine, kas komisjon kasutab tulemusteavet otsuste tegemiseks asjakohaselt, hõlmas järgmisi toiminguid.

i)

Vaadati läbi dokumendid tulemusteabe kasutamise kohta otsuste tegemisel, sealhulgas aruanded, mille on koostanud kõrgeimad kontrolliasutused, (5) OECD, valitsused ja akadeemikud nii ELis kui ka sellest väljaspool.

| ii) | Vaadati läbi kuue peadirektoraadi (6) avaldatud viimased tulemusaruanded, sealhulgas kümme hiljuti avaldatud mõjuhindamist ja hinnangut. Kontrollikoda valis need peadirektoraadid, sest nad esindavad piisaval määral kogu komisjoni. See tuleneb nende erinevustest (juhtimisviis, koostöö ametite vahel, tegevuse liik jne). |
| --- | --- |

ii)

Vaadati läbi kuue peadirektoraadi (6) avaldatud viimased tulemusaruanded, sealhulgas kümme hiljuti avaldatud mõjuhindamist ja hinnangut. Kontrollikoda valis need peadirektoraadid, sest nad esindavad piisaval määral kogu komisjoni. See tuleneb nende erinevustest (juhtimisviis, koostöö ametite vahel, tegevuse liik jne).

| iii) | Küsitleti kuue peadirektoraadi 30 üksuse juhti ja direktorit, et saada täiendavat teavet tulemusandmete kasutamise kohta peadirektoraadi otsuste tegemisel. |
| --- | --- |

iii)

Küsitleti kuue peadirektoraadi 30 üksuse juhti ja direktorit, et saada täiendavat teavet tulemusandmete kasutamise kohta peadirektoraadi otsuste tegemisel.

| iv) | Korraldati küsitlus tulemusalase teabe kasutamise kohta otsuste tegemisel nimetatud kuues peadirektoraadis. Küsitlus oli suunatud nende peadirektoraatide juhtivtöötajatele, kes osalesid poliitika, programmide või projektide juhtimises: üksuste juhatajad, direktorid, asepeadirektorid ja peadirektorid. Küsitletuid oli kokku 240, neist vastas 57 %. |
| --- | --- |

iv)

Korraldati küsitlus tulemusalase teabe kasutamise kohta otsuste tegemisel nimetatud kuues peadirektoraadis. Küsitlus oli suunatud nende peadirektoraatide juhtivtöötajatele, kes osalesid poliitika, programmide või projektide juhtimises: üksuste juhatajad, direktorid, asepeadirektorid ja peadirektorid. Küsitletuid oli kokku 240, neist vastas 57 %.

Ulatus

| 3.5. | Kontrollikoja ülevaade hõlmas tulemusteabe kasutamist komisjonis seoses rahastamiskavadega ning poliitikameetmete väljatöötamise, rakendamise ja hindamisega. Järgnevalt loetletud aspektid jäeti auditi ulatusest välja. |
| --- | --- |

3.5.

Kontrollikoja ülevaade hõlmas tulemusteabe kasutamist komisjonis seoses rahastamiskavadega ning poliitikameetmete väljatöötamise, rakendamise ja hindamisega. Järgnevalt loetletud aspektid jäeti auditi ulatusest välja.

| i) | Tulemusteabe kasutamine seoses komisjoni personali ja muude ressursside haldusjuhtimisega, et keskenduda poliitika ja programmide tulemuste saavutamisele. |
| --- | --- |

i)

Tulemusteabe kasutamine seoses komisjoni personali ja muude ressursside haldusjuhtimisega, et keskenduda poliitika ja programmide tulemuste saavutamisele.

| ii) | Tulemusteabe kasutamine eelarvepädevate institutsioonide
   (7) poolt; OECD (8) ja teadusasutused (9) on seda teemat juba käsitlenud. |
| --- | --- |

ii)

Tulemusteabe kasutamine eelarvepädevate institutsioonide
   (7) poolt; OECD (8) ja teadusasutused (9) on seda teemat juba käsitlenud.

Jaotis A. Sellel, kui palju saab komisjon tulemusalast teavet kasutada, on teatavad piirangud

ELi mitmeaastane finantsraamistik ei ole piisavalt paindlik, et tulemusteavet kasutada

| 3.6. | Riigieelarve puhul on tavaline, et ressursse jaotatakse ümber igal aastal või veelgi sagedamini. ELi kontekstis on olukord aga teistsugune. Komisjon märkis oma mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 vahearuandes, (10) et on oluline saavutada tasakaal keskpika perioodi prognoositavuse ja ettenägematutele olukordadele reageerimiseks vajaliku paindlikkuse vahel. Perioodi 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistikuga on 80 % ELi eelarvest juba ette ära jagatud ja see piirab komisjoni sõnul suutlikkust reageerida muutuvatele vajadustele. |
| --- | --- |

3.6.

Riigieelarve puhul on tavaline, et ressursse jaotatakse ümber igal aastal või veelgi sagedamini. ELi kontekstis on olukord aga teistsugune. Komisjon märkis oma mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 vahearuandes, (10) et on oluline saavutada tasakaal keskpika perioodi prognoositavuse ja ettenägematutele olukordadele reageerimiseks vajaliku paindlikkuse vahel. Perioodi 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistikuga on 80 % ELi eelarvest juba ette ära jagatud ja see piirab komisjoni sõnul suutlikkust reageerida muutuvatele vajadustele.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 3.7. | ELi eelarve on peamiselt investeerimiseelarve. Seitsmeaastase finantsraamistiku eelarverubriikidele on seatud iga-aastased ülemmäärad ning summad on liikmesriikidele eelnevalt eraldatud. Asjaomastes valdkondlikes õigusaktides on küll juba sätestatud mõningad tulemuspõhised paindlikkusmehhanismid, nagu tulemusreserv ja eeltingimused, kuid neil on oma piirangud (11). Kuigi nõrkade tulemustega meetmeid on võimalik samas valdkonnas ja liikmesriigis parematega asendada, on kuluprioriteetide kohandamiseks eelarverubriikide vahel võimalusi piiratult. Kõige parem võimalus vahendite eraldamiseks tulemusteabe alusel avaneb uue mitmeaastase finantsraamistiku määruse ja sellega kaasnevate valdkondlike programmide koostamise ja läbirääkimiste käigus. |
| --- | --- |

3.7.

ELi eelarve on peamiselt investeerimiseelarve. Seitsmeaastase finantsraamistiku eelarverubriikidele on seatud iga-aastased ülemmäärad ning summad on liikmesriikidele eelnevalt eraldatud. Asjaomastes valdkondlikes õigusaktides on küll juba sätestatud mõningad tulemuspõhised paindlikkusmehhanismid, nagu tulemusreserv ja eeltingimused, kuid neil on oma piirangud (11). Kuigi nõrkade tulemustega meetmeid on võimalik samas valdkonnas ja liikmesriigis parematega asendada, on kuluprioriteetide kohandamiseks eelarverubriikide vahel võimalusi piiratult. Kõige parem võimalus vahendite eraldamiseks tulemusteabe alusel avaneb uue mitmeaastase finantsraamistiku määruse ja sellega kaasnevate valdkondlike programmide koostamise ja läbirääkimiste käigus.

| 3.8. | Teise võimaluse tulemusteabe arvessevõtmiseks annab mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamine. Viimase vahehindamise (12) tulemusel jaotati ümber 12 798  miljonit eurot, mis moodustas perioodi 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku kulukohustuste assigneeringutest kogusummast 1,18  % ehk suhteliselt tühise osa. Vahendite ümberjaotamise peamine ajend oli pagulaskriisi ja muude julgeolekuohtudega tegelemine ning finants- ja majanduskriisist tingitud investeerimispuudujääkide kaotamine, mitte tulemuslikkus. |
| --- | --- |

3.8.

Teise võimaluse tulemusteabe arvessevõtmiseks annab mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamine. Viimase vahehindamise (12) tulemusel jaotati ümber 12 798  miljonit eurot, mis moodustas perioodi 2014–2020 mitmeaastase finantsraamistiku kulukohustuste assigneeringutest kogusummast 1,18  % ehk suhteliselt tühise osa. Vahendite ümberjaotamise peamine ajend oli pagulaskriisi ja muude julgeolekuohtudega tegelemine ning finants- ja majanduskriisist tingitud investeerimispuudujääkide kaotamine, mitte tulemuslikkus.

| 3.8. | Eelarveeraldiste kohta otsuste tegemisel võetakse arvesse mitut tegurit. Näiteks vahendite ümberjaotamine vastusena pagulaskriisile ja julgeolekuohtudele tulenes olulistest ettenägematutest geopoliitilistest ja ühiskondlikest muutustest. Tulemuslikkust saab arvesse võtta üksnes määral, mil usaldusväärne ja õigeaegne teave on kättesaadav, mis eelkõige kriisiolukorras ei ole alati nii. |
| --- | --- |

3.8.

On olemas paralleelsed strateegilised raamistikud

| 3.9. | ELi eelarve ja komisjoni panust kõrgetasemeliste eesmärkide saavutamisse on keeruline mõõta, sest paralleelselt kohaldatakse mitut poliitilist strateegiaraamistikku (13) (vt
  selgitus 3.1
  ): |
| --- | --- |

3.9.

ELi eelarve ja komisjoni panust kõrgetasemeliste eesmärkide saavutamisse on keeruline mõõta, sest paralleelselt kohaldatakse mitut poliitilist strateegiaraamistikku (13) (vt
  selgitus 3.1
  ):

| 3.9. | Komisjon leiab, et Junckeri komisjoni poliitilised prioriteedid on täielikult nõuetele vastavad ja kooskõlas nii Euroopa Ülemkogu strateegilise tegevuskavaga kui ka strateegiaga „Euroopa 2020“.

  Mitmeaastane finantsraamistik on üks vahendeid liidu prioriteetide elluviimiseks. Kehtiv mitmeaastane finantsraamistik oli välja töötatud eesmärgiga aidata kaasa strateegiale „Euroopa 2020“ ning see tagab kindla toetuse teistele tekkivatele prioriteetidele (14). |
| --- | --- |

3.9.

Mitmeaastane finantsraamistik on üks vahendeid liidu prioriteetide elluviimiseks. Kehtiv mitmeaastane finantsraamistik oli välja töötatud eesmärgiga aidata kaasa strateegiale „Euroopa 2020“ ning see tagab kindla toetuse teistele tekkivatele prioriteetidele (14).

Selgitus 3.1.   Euroopa Liidu neli strateegilist raamistikku (kohaldatakse paralleelselt)

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

| 3.10. | Lisaks on mitmesugustes valdkondlikes poliitikadokumentides määratletud muid eesmärke vastavalt ELi toimimise lepingust tulenevale ELi pädevusele. Samuti on EL võtnud endale kohustuse täita ÜRO poolt kindlaks määratud säästva arengu eesmärke. EL püüab igal aastal esitada aruande edusammude kohta, mida ta on eesmärkide saavutamiseks teinud. |
| --- | --- |

3.10.

Lisaks on mitmesugustes valdkondlikes poliitikadokumentides määratletud muid eesmärke vastavalt ELi toimimise lepingust tulenevale ELi pädevusele. Samuti on EL võtnud endale kohustuse täita ÜRO poolt kindlaks määratud säästva arengu eesmärke. EL püüab igal aastal esitada aruande edusammude kohta, mida ta on eesmärkide saavutamiseks teinud.

| 3.11. | Kontrollikoda uuris, kuidas peadirektoraadid erinevate strateegiate kooseksisteerimise küsimust käsitlesid. Valdavalt kasutati kaht lähenemisviisi.






  i) | Mõned peadirektoraadid on täitnud oma erinevad strateegilised aruandekohustused, töötades välja IT-vahendid, mis suudavad andmeid säilitada, jälgida, koondada ja esitada erinevates konfiguratsioonides (vt ka punkt 3.16). |
| --- | --- | --- |

3.11.

Kontrollikoda uuris, kuidas peadirektoraadid erinevate strateegiate kooseksisteerimise küsimust käsitlesid. Valdavalt kasutati kaht lähenemisviisi.

i)

Mõned peadirektoraadid on täitnud oma erinevad strateegilised aruandekohustused, töötades välja IT-vahendid, mis suudavad andmeid säilitada, jälgida, koondada ja esitada erinevates konfiguratsioonides (vt ka punkt 3.16).

| ii) | Mõned peadirektoraadid on kohandanud oma tulemusraamistikke vastavalt strateegiliste vajaduste mitmekesisusele. Näiteks hariduse ja kultuuri peadirektoraat on tulemusraamistiku paika pannud kolmel tasandil.






  a) | ELi tasandil jälgib hariduse ja kultuuri peadirektoraat strateegia „Euroopa 2020“ ning hariduse ja koolituse (HK 2020) strateegilise raamistiku asjakohaseid eesmärke ja näitajaid, tuginedes koostöös liikmesriikidega Eurostati, OECD ja muude allikate andmetele. Komisjon teeb järelevalvet kord aastas, tagamaks, et edusammud liiguvad õiges suunas (15). |
| --- | --- | --- |

ii)

Mõned peadirektoraadid on kohandanud oma tulemusraamistikke vastavalt strateegiliste vajaduste mitmekesisusele. Näiteks hariduse ja kultuuri peadirektoraat on tulemusraamistiku paika pannud kolmel tasandil.

a)

ELi tasandil jälgib hariduse ja kultuuri peadirektoraat strateegia „Euroopa 2020“ ning hariduse ja koolituse (HK 2020) strateegilise raamistiku asjakohaseid eesmärke ja näitajaid, tuginedes koostöös liikmesriikidega Eurostati, OECD ja muude allikate andmetele. Komisjon teeb järelevalvet kord aastas, tagamaks, et edusammud liiguvad õiges suunas (15).

| b) | Komisjoni tasandil annab hariduse ja kultuuri peadirektoraat oma programmi- ja poliitikatöö kaudu vahetuma panuse Euroopa investeerimiskava kümnest eesmärgist kahte. Edusamme käsitletakse iga-aastastes tegevusaruannetes ja programmide tegevusaruannetes. |
| --- | --- |

b)

Komisjoni tasandil annab hariduse ja kultuuri peadirektoraat oma programmi- ja poliitikatöö kaudu vahetuma panuse Euroopa investeerimiskava kümnest eesmärgist kahte. Edusamme käsitletakse iga-aastastes tegevusaruannetes ja programmide tegevusaruannetes.

| c) | Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi enda tasandil on aruandlus ja otsuste tegemine koondunud seitsme poliitikavaldkonna ümber, millest igaühel on oma konkreetsed eesmärgid. Seadusandlike ülesannete täitmist eri valdkondades jälgitakse komisjoni tööprogrammi abil. |
| --- | --- |

c)

Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi enda tasandil on aruandlus ja otsuste tegemine koondunud seitsme poliitikavaldkonna ümber, millest igaühel on oma konkreetsed eesmärgid. Seadusandlike ülesannete täitmist eri valdkondades jälgitakse komisjoni tööprogrammi abil.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 3.12. | Strateegiate paljusus paneb sihtrühmad arvama, et tegu on eraldiseisvate lähenemisviisidega, mida näitab ka ELi noorsoostrateegia komisjonipoolne hindamine (16). |
| --- | --- |

3.12.

Strateegiate paljusus paneb sihtrühmad arvama, et tegu on eraldiseisvate lähenemisviisidega, mida näitab ka ELi noorsoostrateegia komisjonipoolne hindamine (16).

| 3.12. | ELi noorsoostrateegiale antud hinnangus tehti järeldus, et (punkt 3.2.1) „ELi noorsoostrateegia lisas süvalaiendamise mõõtme, pidades silmas ELi noortepoliitika ühendamist Euroopa haridus-, tööhõive- ja sotsiaalse kaasatuse strateegiatega“, ning et (punkt 3.2.2) „ELi noorsoostrateegia mitu prioriteetset valdkonda sobivad hästi strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkidega“. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Kontrollikoja küsitlus sisaldas küsimusi eesmärkide selguse kohta. Nende abil püüti välja selgitada, kui hästi mõistavad komisjoni juhtivtöötajad nii oma peadirektoraadi kui laiemalt komisjoni ülesandeid ja eesmärke (vt
  selgitus 3.2
  ). Üldiselt olid küsitluse vastused positiivsed ja näitasid head eesmärkide mõistmist. Samas viitasid küsitletud kuuest peadirektoraadist kahe juhtivtöötajad keerukusele, mis iseloomustab ELi erinevate strateegiliste raamistike vahelisi suhteid, samuti kõnealuste raamistike eesmärkide ja peadirektoraatide tasandil kehtestatud raamistike eesmärkide ühilduvust. |
| --- | --- |

3.13.

Kontrollikoja küsitlus sisaldas küsimusi eesmärkide selguse kohta. Nende abil püüti välja selgitada, kui hästi mõistavad komisjoni juhtivtöötajad nii oma peadirektoraadi kui laiemalt komisjoni ülesandeid ja eesmärke (vt
  selgitus 3.2
  ). Üldiselt olid küsitluse vastused positiivsed ja näitasid head eesmärkide mõistmist. Samas viitasid küsitletud kuuest peadirektoraadist kahe juhtivtöötajad keerukusele, mis iseloomustab ELi erinevate strateegiliste raamistike vahelisi suhteid, samuti kõnealuste raamistike eesmärkide ja peadirektoraatide tasandil kehtestatud raamistike eesmärkide ühilduvust.

Selgitus 3.2.   Küsitluse tulemused – eesmärkide selgus

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoja küsitlus.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Jaotis B. Komisjoni tulemuslikkuse mõõtmise süsteemidega tehakse kättesaadavaks väga suures koguses andmeid, kuid mitte alati õigeaegselt

Juhtivtöötajatele on kättesaadav väga suures koguses tulemusteavet

| 3.14. | Komisjoni peadirektoraadid koguvad tulemusteavet eri vormingutes ja erinevatest allikatest, mistõttu on nende käsutuses rikkalikult tulemuslikkuse seisukohast kasulikku teavet. Lisaks aruandlusele kasutab komisjon tulemusteavet selleks, et teha järelevalvet käimasoleva tegevuse üle, eelkõige hindamaks, kas rahastamiskavade eesmärgid on saavutatud, ning parema õigusloome protsessi sisendmaterjalina, mis toetab seadusandlike ettepanekute koostamist. |
| --- | --- |

3.14.

Komisjoni peadirektoraadid koguvad tulemusteavet eri vormingutes ja erinevatest allikatest, mistõttu on nende käsutuses rikkalikult tulemuslikkuse seisukohast kasulikku teavet. Lisaks aruandlusele kasutab komisjon tulemusteavet selleks, et teha järelevalvet käimasoleva tegevuse üle, eelkõige hindamaks, kas rahastamiskavade eesmärgid on saavutatud, ning parema õigusloome protsessi sisendmaterjalina, mis toetab seadusandlike ettepanekute koostamist.

| 3.15. | Kasutatava teabe valik sõltub tehtava otsuse liigist.
  Selgituses 3.3
  antakse ülevaade peamistest otsustusprotsessidest, mis hõlmavad tulemusteabe kasutamist. |
| --- | --- |

3.15.

Kasutatava teabe valik sõltub tehtava otsuse liigist.
  Selgituses 3.3
  antakse ülevaade peamistest otsustusprotsessidest, mis hõlmavad tulemusteabe kasutamist.

Selgitus 3.3.   Komisjoni peamised otsustusprotsessid

| | Otsuse liik | Komisjoni otsustusprotsessis kasutatav tulemusteave |
| --- | --- | --- |
| Rahastamiskavad | Mitmeaastase finantsraamistiku 7 aasta eelarve ettepanek | — | Kava seireteave (sh väljundi-, tulemus- ja mõjunäitajad) |

Otsuse liik

Komisjoni otsustusprotsessis kasutatav tulemusteave

Rahastamiskavad

Mitmeaastase finantsraamistiku 7 aasta eelarve ettepanek

—

Kava seireteave (sh väljundi-, tulemus- ja mõjunäitajad)

| — | Hinnangud ja mõjuhindamised |
| --- | --- |

—

Hinnangud ja mõjuhindamised

| — | Kuluülevaated |
| --- | --- |

—

Kuluülevaated

Ettepanek rahastamiskavade õigusliku aluse kohta mitmeaastase finantsraamistiku perioodil

| — | Kava seireteave (sh väljundi-, tulemus- ja mõjunäitajad) |
| --- | --- |

—

Kava seireteave (sh väljundi-, tulemus- ja mõjunäitajad)

| — | Hinnangud ja mõjuhindamised |
| --- | --- |

—

Hinnangud ja mõjuhindamised

| — | Avalikud konsultatsioonid |
| --- | --- |

—

Avalikud konsultatsioonid

Aastaeelarve ettepanek

| — | Kava seireteave (sh väljundi-, tulemus- ja mõjunäitajad) |
| --- | --- |

—

Kava seireteave (sh väljundi-, tulemus- ja mõjunäitajad)

| — | Hinnangud ja mõjuhindamised |
| --- | --- |

—

Hinnangud ja mõjuhindamised

Kava eelarve täitmine

| — | Projektiandmed üksikprojektide kohta eraldi ning väljundi-, tulemus- ja mõjunäitajatega konsolideeritult |
| --- | --- |

—

Projektiandmed üksikprojektide kohta eraldi ning väljundi-, tulemus- ja mõjunäitajatega konsolideeritult

| — | Iga-aastased seirearuanded |
| --- | --- |

—

Iga-aastased seirearuanded

| — | Uuringud, hindamised |
| --- | --- |

—

Uuringud, hindamised

| — | Liikmesriigi aruandlus (jagatud) |
| --- | --- |

—

Liikmesriigi aruandlus (jagatud)

| — | Partnerite aruandlus (kaudne) |
| --- | --- |

—

Partnerite aruandlus (kaudne)

Rahastamisega mitteseotud poliitikatöö

ELi õigusakti ettepanek

(seadusandlik tavamenetlus)

| — | Taustteave (Eurostat ja muu statistika, ekspertide võrgustikud, sidusrühmade dialoog, riikide ülevaated jne) |
| --- | --- |

—

Taustteave (Eurostat ja muu statistika, ekspertide võrgustikud, sidusrühmade dialoog, riikide ülevaated jne)

| — | Uuringud, hinnangud, mõjuhindamised |
| --- | --- |

—

Uuringud, hinnangud, mõjuhindamised

| — | Avalik konsultatsioon |
| --- | --- |

—

Avalik konsultatsioon

Poliitika elluviimine ja järelevalve

| — | Poliitikaekspertidelt, akadeemilistelt ringkondadelt ja muudelt sidusrühmadelt saadud tagasiside |
| --- | --- |

—

Poliitikaekspertidelt, akadeemilistelt ringkondadelt ja muudelt sidusrühmadelt saadud tagasiside

| — | Uuringud, hinnangud, Eurobaromeetri uuringud |
| --- | --- |

—

Uuringud, hinnangud, Eurobaromeetri uuringud

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 3.16. | Mitu komisjoni peadirektoraati on hiljuti rakendanud uusi tulemusandmete kasutamise vahendeid ja menetlusi. Sageli on nad kasutusele võtnud uued IT-rakendused, mis toodavad teemakohaseid ja ajakohastatud aruandeid otsuste tegemise lihtsustamiseks. Uute vahendite väljatöötamine näitab komisjoni valmidust tulemusandmete haldamist parandada (17). Järgmised näited illustreerivad uusi arengusuundi. |
| --- | --- |

3.16.

Mitu komisjoni peadirektoraati on hiljuti rakendanud uusi tulemusandmete kasutamise vahendeid ja menetlusi. Sageli on nad kasutusele võtnud uued IT-rakendused, mis toodavad teemakohaseid ja ajakohastatud aruandeid otsuste tegemise lihtsustamiseks. Uute vahendite väljatöötamine näitab komisjoni valmidust tulemusandmete haldamist parandada (17). Järgmised näited illustreerivad uusi arengusuundi.

3.16.

| i) | Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi uus maaelu arengu teabesüsteem 2 on IT-süsteem, mis aitab hallata programmide töövoogu, sealhulgas programmide hindamist. See võimaldab koostada aruandeid, et võrrelda ELi programmide rakendamist liikmesriikides ELi keskmisega. |
| --- | --- |

i)

Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi uus maaelu arengu teabesüsteem 2 on IT-süsteem, mis aitab hallata programmide töövoogu, sealhulgas programmide hindamist. See võimaldab koostada aruandeid, et võrrelda ELi programmide rakendamist liikmesriikides ELi keskmisega.

| ii) | Arengu ja koostöö peadirektoraat on välja töötamas uut IT-vahendit, mis hõlmab mooduleid tulemuste järelevalveks ja aruandluseks ning meetmete hindamise ja rahastamisotsuste tegemise toetamiseks. Süsteem peaks siduma projektid strateegilise planeerimisega. |
| --- | --- |

ii)

Arengu ja koostöö peadirektoraat on välja töötamas uut IT-vahendit, mis hõlmab mooduleid tulemuste järelevalveks ja aruandluseks ning meetmete hindamise ja rahastamisotsuste tegemise toetamiseks. Süsteem peaks siduma projektid strateegilise planeerimisega.

| iii) | Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi „Erasmus+ dashboard“ on IT-süsteem, mida kasutavad kõik Erasmus+ riiklikud bürood üle kogu Euroopa. Selles esitatakse reaalajas kõigi 57 büroo tulemusandmed, sealhulgas tagasiside programmi „Erasmus+“ tulemuste kohta, kasutades selleks osalejate rahulolu mõõtvat uuringut. See võimaldab hariduse ja kultuuri peadirektoraadil programmi edenemise kohta kiiret tagasisidet saada ja sellele operatiivselt reageerida. |
| --- | --- |

iii)

Hariduse ja kultuuri peadirektoraadi „Erasmus+ dashboard“ on IT-süsteem, mida kasutavad kõik Erasmus+ riiklikud bürood üle kogu Euroopa. Selles esitatakse reaalajas kõigi 57 büroo tulemusandmed, sealhulgas tagasiside programmi „Erasmus+“ tulemuste kohta, kasutades selleks osalejate rahulolu mõõtvat uuringut. See võimaldab hariduse ja kultuuri peadirektoraadil programmi edenemise kohta kiiret tagasisidet saada ja sellele operatiivselt reageerida.

| iii) | Tulemustabel sisaldab ka reaalajas tulemuslikkuse andmeid kaudselt hallatavate toetuse andmise menetluste kohta kooskõlas 2017. aastal kõikide Euroopa Kontrollikoja programmide puhul kindlaks määratud toetuste tulemuslikkuse juhtimise raamistikuga. |
| --- | --- |

iii)

Tulemustabel sisaldab ka reaalajas tulemuslikkuse andmeid kaudselt hallatavate toetuse andmise menetluste kohta kooskõlas 2017. aastal kõikide Euroopa Kontrollikoja programmide puhul kindlaks määratud toetuste tulemuslikkuse juhtimise raamistikuga.

Tulemuslikkuse mõõtmise süsteeme oleks võimalik täiustada

| 3.17. | Eelmises aastaaruandes (18) käsitles kontrollikoda heade tavade näiteid valitsusasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide tulemusaruandluses üle kogu maailma. Kontrollikoda tegi komisjonile ettepaneku kaaluda kõnealuste heade tavade rakendamist. Kontrollikoda soovitas komisjonil oma tulemusaruandlust parandada, muutes selle ühtsemaks, tasakaalustatumaks, kasutajasõbralikumaks ja kättesaadavamaks. Samuti soovitas kontrollikoda komisjonil esitatud teabe kvaliteeti hinnata. Komisjon reageeris neile soovitustele, kajastades neid oma 2017. aasta tegevusaruande juhistes. |
| --- | --- |

3.17.

Eelmises aastaaruandes (18) käsitles kontrollikoda heade tavade näiteid valitsusasutuste ja rahvusvaheliste organisatsioonide tulemusaruandluses üle kogu maailma. Kontrollikoda tegi komisjonile ettepaneku kaaluda kõnealuste heade tavade rakendamist. Kontrollikoda soovitas komisjonil oma tulemusaruandlust parandada, muutes selle ühtsemaks, tasakaalustatumaks, kasutajasõbralikumaks ja kättesaadavamaks. Samuti soovitas kontrollikoda komisjonil esitatud teabe kvaliteeti hinnata. Komisjon reageeris neile soovitustele, kajastades neid oma 2017. aasta tegevusaruande juhistes.

| 3.18. | Sel aastal keskendus kontrollikoja uuring juhtivtöötajatele kättesaadavale tulemusteabele (vt selgitus 3.4). Küsitluse tulemused näitasid, et tulemuslikkuse mõõtmise süsteemid vajavad edasiarendamist. Eelkõige sai kinnitust, et probleemiks on tulemusteabe õigeaegsus (19). Komisjoni kesktalitused on välja töötanud põhjalikud juhised ja näidised tulemusaruannete koostamiseks (näiteks 2017. aasta novembris väljastati juhised 2017. aasta tegevusaruannete koostamiseks). Siiski näitasid küsitluse tulemused ka seda, et peadirektoraadid vajavad aruannete koostamiseks täiendavaid suuniseid. Samuti täheldas kontrollikoda, et vastajad, kes andsid neile küsimustele negatiivsema vastuse, kasutasid tavaliselt tulemusalast teavet harvemini. |
| --- | --- |

3.18.

Sel aastal keskendus kontrollikoja uuring juhtivtöötajatele kättesaadavale tulemusteabele (vt selgitus 3.4). Küsitluse tulemused näitasid, et tulemuslikkuse mõõtmise süsteemid vajavad edasiarendamist. Eelkõige sai kinnitust, et probleemiks on tulemusteabe õigeaegsus (19). Komisjoni kesktalitused on välja töötanud põhjalikud juhised ja näidised tulemusaruannete koostamiseks (näiteks 2017. aasta novembris väljastati juhised 2017. aasta tegevusaruannete koostamiseks). Siiski näitasid küsitluse tulemused ka seda, et peadirektoraadid vajavad aruannete koostamiseks täiendavaid suuniseid. Samuti täheldas kontrollikoda, et vastajad, kes andsid neile küsimustele negatiivsema vastuse, kasutasid tavaliselt tulemusalast teavet harvemini.

| 3.18. | Komisjon tunnistab, et usaldusväärne ja kõikehõlmav teave finantsprogrammide ja muude poliitikameetmete tulemuste ja mõjude kohta muutub kättesaadavaks üksnes märkimisväärse ajanihkega.

  Komisjon võtab seda tegevuse kavandamisel arvesse nii palju kui võimalik. Näiteks kõik komisjoni peadirektoraadid kavandavad oma hindamistegevust (vähemalt) viieaastase jooksva programmina, et tagada õigeaegsed tulemuslikkuse andmed oma aruandluseks. Kava tuleb igal aastal ajakohastada.


  Mis puutub aruannete koostamise suunistesse, siis annavad komisjoni kesktalitused ulatuslikke suuniseid kõikide oluliste tulemusaruannete koostamiseks, mida peadirektoraadid esitavad, võttes arvesse aastate jooksul tehtud edusamme. See hõlmab iga-aastaseid tegevusaruandeid komisjoni talituste jaoks ja eelarveprojektile lisatud programmide tegevusaruandeid. Suuniseid antakse ka parema õigusloome suuniste ja vahendite puhul esitatud hinnanguteks. Kirjeldatakse ka muud liiki läbivaatamisi. Suuniseid antakse ka keskselt, et kavandada asjakohaseid tulemuslikkuse aruandlussüsteeme eesmärgiga koguda tõhusalt andmeid, et jälgida programmi rakendamist ja tulemusi tõhusalt ja õigel ajal. Ametlikke suuniseid täiendatakse koolitustega ja talituste vahelise parimate tavade vahetamisega. |
| --- | --- |

3.18.

Komisjon võtab seda tegevuse kavandamisel arvesse nii palju kui võimalik. Näiteks kõik komisjoni peadirektoraadid kavandavad oma hindamistegevust (vähemalt) viieaastase jooksva programmina, et tagada õigeaegsed tulemuslikkuse andmed oma aruandluseks. Kava tuleb igal aastal ajakohastada.

Mis puutub aruannete koostamise suunistesse, siis annavad komisjoni kesktalitused ulatuslikke suuniseid kõikide oluliste tulemusaruannete koostamiseks, mida peadirektoraadid esitavad, võttes arvesse aastate jooksul tehtud edusamme. See hõlmab iga-aastaseid tegevusaruandeid komisjoni talituste jaoks ja eelarveprojektile lisatud programmide tegevusaruandeid. Suuniseid antakse ka parema õigusloome suuniste ja vahendite puhul esitatud hinnanguteks. Kirjeldatakse ka muud liiki läbivaatamisi. Suuniseid antakse ka keskselt, et kavandada asjakohaseid tulemuslikkuse aruandlussüsteeme eesmärgiga koguda tõhusalt andmeid, et jälgida programmi rakendamist ja tulemusi tõhusalt ja õigel ajal. Ametlikke suuniseid täiendatakse koolitustega ja talituste vahelise parimate tavade vahetamisega.

Selgitus 3.4.   Küsitluse tulemused – tulemusteabe raamistik

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoja küsitlus.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Jaotis C. Komisjon kasutab programmide ja poliitika rakendamiseks tulemusalast teavet, kuigi eesmärkide täitmata jätmise korral alati ei võeta asjakohaseid meetmeid

Komisjon kasutab enda käsutuses olevat tulemusteavet oma tegevuse juhtimiseks

| 3.19. | 56 % küsitlusele vastanutest ütles, et nad kasutasid tulemusalast teavet otsuste tegemiseks tihti või väga tihti. Tulemusalase teabe neli kõige sagedasemat kasutusvaldkonda olid strateegiate väljatöötamine, otsuste parandamine, eesmärkide täitmise hindamine ning vajaduse korral parandusmeetmete võtmine (20). |
| --- | --- |

3.19.

56 % küsitlusele vastanutest ütles, et nad kasutasid tulemusalast teavet otsuste tegemiseks tihti või väga tihti. Tulemusalase teabe neli kõige sagedasemat kasutusvaldkonda olid strateegiate väljatöötamine, otsuste parandamine, eesmärkide täitmise hindamine ning vajaduse korral parandusmeetmete võtmine (20).

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 3.20. | Juhtivtöötajatel on keeruline tulemusalast teavet kasutada, et hinnata, kuidas programmid ja poliitika kõrgetasemeliste eesmärkide saavutamisele kaasa aitavad. Samuti ei ole juhtivtöötajatel oma tegevuse eest ainuvastutust. Selle põhjuseks on asjaolu, et kaasseadusandjatel ja teistel sidusrühmadel, eelkõige liikmesriikidel, on tulemuste saavutamisel ja nende mõju avaldumisel oluline roll. Varasematel aastatel on kontrollikoda täheldanud, (21) et paljud programmi- ja poliitikaeesmärgid on võetud otse poliitikadokumentidest või seadusandlikest dokumentidest ning on seega seatud liiga kõrgel tasemel, et neid saaks juhtimisvahendina kasutada. Kontrollikoda soovitas (22) komisjonil probleemiga tegeleda. Komisjon tunnistas, et on raske luua seoseid projektide kohta tegevustasandil kättesaadava rikkaliku teabe ning kõrgetasemelise poliitika ja otsuste tegemise vahel poliitilisel tasandil. |
| --- | --- |

3.20.

Juhtivtöötajatel on keeruline tulemusalast teavet kasutada, et hinnata, kuidas programmid ja poliitika kõrgetasemeliste eesmärkide saavutamisele kaasa aitavad. Samuti ei ole juhtivtöötajatel oma tegevuse eest ainuvastutust. Selle põhjuseks on asjaolu, et kaasseadusandjatel ja teistel sidusrühmadel, eelkõige liikmesriikidel, on tulemuste saavutamisel ja nende mõju avaldumisel oluline roll. Varasematel aastatel on kontrollikoda täheldanud, (21) et paljud programmi- ja poliitikaeesmärgid on võetud otse poliitikadokumentidest või seadusandlikest dokumentidest ning on seega seatud liiga kõrgel tasemel, et neid saaks juhtimisvahendina kasutada. Kontrollikoda soovitas (22) komisjonil probleemiga tegeleda. Komisjon tunnistas, et on raske luua seoseid projektide kohta tegevustasandil kättesaadava rikkaliku teabe ning kõrgetasemelise poliitika ja otsuste tegemise vahel poliitilisel tasandil.

| 3.20. | Komisjon peab oluliseks teha selget vahet komisjoni talituste sisese tulemuslikkuse raamistiku ja finantsprogrammide tulemusraamistike vahel.


  Finantsprogrammides esitatud eesmärgid ja näitajad tulenevad õigusloomeprotsessist. Need on seotud programmide ja mitte komisjoni talituste tulemuslikkusega. Komisjon on teinud ettepanekuid tugevdada finantsprogrammides tulemusraamistikke tulevase mitmeaastase finantsraamistiku kohta tehtud ettepanekute osana.


  Seoses programmiga „Horisont 2020“ vaata komisjoni vastus 1. soovitusele Euroopa Kontrollikoja 2015. aasta aruandes.


  Mis puudutab komisjoni suutlikkust jälgida ja anda aru strateegia „Euroopa 2020“ alusel, vt komisjoni vastust punktile 3.97 Euroopa Kontrollikoja 2014. aasta aruandes.


  Eesmärkide ja seonduvate näitajate vahelist seost laiemas poliitilises perspektiivis on kajastatud programmide tegevusaruannetes. |
| --- | --- |

3.20.

Finantsprogrammides esitatud eesmärgid ja näitajad tulenevad õigusloomeprotsessist. Need on seotud programmide ja mitte komisjoni talituste tulemuslikkusega. Komisjon on teinud ettepanekuid tugevdada finantsprogrammides tulemusraamistikke tulevase mitmeaastase finantsraamistiku kohta tehtud ettepanekute osana.

Seoses programmiga „Horisont 2020“ vaata komisjoni vastus 1. soovitusele Euroopa Kontrollikoja 2015. aasta aruandes.

Mis puudutab komisjoni suutlikkust jälgida ja anda aru strateegia „Euroopa 2020“ alusel, vt komisjoni vastust punktile 3.97 Euroopa Kontrollikoja 2014. aasta aruandes.

Eesmärkide ja seonduvate näitajate vahelist seost laiemas poliitilises perspektiivis on kajastatud programmide tegevusaruannetes.

| 3.21. | Igal aastal kasutab komisjon kolme põhilist aruandlusvahendit – aasta tegevusaruandeid (ATA), programmi tegevusaruandeid (PTA) ning aasta haldus- ja tulemusaruannet (AHTA), et anda aru oma tegevuse ning ELi programmide ja poliitika tulemuslikkusest. Nagu on näidatud
  selgituses 3.5
  , tuginevad need kolm põhiaruannet mitmele planeerimisdokumendile (23). |
| --- | --- |

3.21.

Igal aastal kasutab komisjon kolme põhilist aruandlusvahendit – aasta tegevusaruandeid (ATA), programmi tegevusaruandeid (PTA) ning aasta haldus- ja tulemusaruannet (AHTA), et anda aru oma tegevuse ning ELi programmide ja poliitika tulemuslikkusest. Nagu on näidatud
  selgituses 3.5
  , tuginevad need kolm põhiaruannet mitmele planeerimisdokumendile (23).

| 3.21. | Komisjon märgib, et selles punktis nimetatud kolm aruannet, mis esitatakse kooskõlas asjaomaste õiguslike kohustustega, on vaid osa komisjoni ulatuslikust aruandlusest ELi poliitikapõhimõtete tulemuslikkuse ja poliitiliste prioriteetide järgimise kohta. Iga-aastane haldus- ja tulemusaruanne ning programmide tegevusaruanded on seotud eelkõige ELi eelarve tulemuslikkuse ja haldamisega. |
| --- | --- |

3.21.

Selgitus 3.5.   Komisjoni ja selle peadirektoraatide koostatud peamised tulemusaruanded
   (24)

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 3.22. | Need kolm aruannet hõlmavad tervet ELi eelarvet ning kõiki selle poliitikavaldkondi.
  Selgituses 3.6
  on esitatud kokkuvõte aruannete eeldatavate sihtrühmade ja kasutuse kohta. |
| --- | --- |

3.22.

Need kolm aruannet hõlmavad tervet ELi eelarvet ning kõiki selle poliitikavaldkondi.
  Selgituses 3.6
  on esitatud kokkuvõte aruannete eeldatavate sihtrühmade ja kasutuse kohta.

| 3.22. | Vt komisjoni vastus punktile 3.23. |
| --- | --- |

3.22.

Selgitus 3.6.   Peamiste tulemusaruannete kavandatud sihtrühmad ja kasutamine

| | Kes on kavandatud sihtrühm? | Kuidas aruannet kasutatakse? |
| --- | --- | --- |
| PTA | Dokument esitatakse eelarvepädevatele institutsioonidele (Euroopa Parlamendile ja nõukogule) lisaks üldeelarve projektile | Tegevusaruannete eesmärk on põhjendada rahastamiskavade jaoks taotletud eelarveassigneeringuid, andes aru programmide tulemuslikkusest, ELi lisaväärtusest ja rakendamise määrast (hetkeseisuga ja tulevikus). |
| ATA | Volinike kolleegium | ATA on peadirektoraatide peadirektorite poolt volinike kolleegiumile esitatav juhtimisaruanne. See on komisjoni juhtimise usaldusväärsuse tagamise peamine vahend (vt ATA 2017. aasta juhised). |
| AHTA | Aruanne esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 318 ja finantsmääruse artikli 66 lõikele 9. | AHTA (61) on aruandlusvahend eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooniga peetavas menetluses: selle vastuvõtmisega võtab volinike kolleegium üldise poliitilise vastutuse ELi eelarve täitmise eest. |
| Allikas: Euroopa Kontrollikoda. |

Kes on kavandatud sihtrühm?

Kuidas aruannet kasutatakse?

PTA

Dokument esitatakse eelarvepädevatele institutsioonidele (Euroopa Parlamendile ja nõukogule) lisaks üldeelarve projektile

Tegevusaruannete eesmärk on põhjendada rahastamiskavade jaoks taotletud eelarveassigneeringuid, andes aru programmide tulemuslikkusest, ELi lisaväärtusest ja rakendamise määrast (hetkeseisuga ja tulevikus).

ATA

Volinike kolleegium

ATA on peadirektoraatide peadirektorite poolt volinike kolleegiumile esitatav juhtimisaruanne. See on komisjoni juhtimise usaldusväärsuse tagamise peamine vahend (vt ATA 2017. aasta juhised).

AHTA

Aruanne esitatakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 318 ja finantsmääruse artikli 66 lõikele 9.

AHTA (61) on aruandlusvahend eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutava institutsiooniga peetavas menetluses: selle vastuvõtmisega võtab volinike kolleegium üldise poliitilise vastutuse ELi eelarve täitmise eest.

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 3.23. | Peamised tulemusaruanded on mõeldud pigem aruandlusvahenditeks kui komisjoni peadirektoraatide vahenditeks, mille abil juhtida oma tegevust või komisjoni kui terviku tegevust. Põhjus on selles, et aruanded ei ole piisavalt üksikasjalikud ega kõikehõlmavad, need koostatakse vaid üks kord aastas, ja need on mõeldud peamiselt lugejatele väljaspool peadirektoraati. |
| --- | --- |

3.23.

Peamised tulemusaruanded on mõeldud pigem aruandlusvahenditeks kui komisjoni peadirektoraatide vahenditeks, mille abil juhtida oma tegevust või komisjoni kui terviku tegevust. Põhjus on selles, et aruanded ei ole piisavalt üksikasjalikud ega kõikehõlmavad, need koostatakse vaid üks kord aastas, ja need on mõeldud peamiselt lugejatele väljaspool peadirektoraati.

| 3.23. | ELi eelarve iga-aastane haldus- ja tulemusaruanne on osa komisjoni panusest iga-aastasesse eelarve täitmise heakskiitmise menetlusse. Selles võetakse arvesse kogu asjakohast teavet ja mitte üksnes aastatulemusi, näiteks vahehindamisi.

  Iga-aastane tegevusaruanne on peadirektorite ja talituste juhtide juhtimisaruanne komisjoni volinike kolleegiumile. See on komisjoni juhtimise usaldusväärsuse tagamise peamine vahend ning on üksikasjalik ja põhjalik. See hõlmab aruandlust kõikide näitajate kohta, mille komisjoni talitused on oma 2016.–2020. aasta strateegilistes kavades valinud vahendina komisjoni talituste tulemuslikkuse ja nende poolt Junckeri komisjoni poliitilistesse prioriteetidesse antud panuse mõõtmiseks.


  Iga-aastane tegevusaruanne on seega mõeldud nii välisele lugejaskonnale kui ka juhtimisteabe allikana komisjoni juhtidele. Komisjon märgib ka, et paljusid põhinäitajaid, näiteks neid, mis on seotud Euroopa 2020. aasta peamiste eesmärkidega, ajakohastatakse ja neist antakse aru korrapärasemalt. Komisjoni talitusi julgustatakse jälgima korrapäraselt edusamme oma eesmärkide suunas, sealhulgas näiteks oma juhtimiskavade poolaasta läbivaatuste kontekstis. |
| --- | --- |

3.23.

Iga-aastane tegevusaruanne on peadirektorite ja talituste juhtide juhtimisaruanne komisjoni volinike kolleegiumile. See on komisjoni juhtimise usaldusväärsuse tagamise peamine vahend ning on üksikasjalik ja põhjalik. See hõlmab aruandlust kõikide näitajate kohta, mille komisjoni talitused on oma 2016.–2020. aasta strateegilistes kavades valinud vahendina komisjoni talituste tulemuslikkuse ja nende poolt Junckeri komisjoni poliitilistesse prioriteetidesse antud panuse mõõtmiseks.

Iga-aastane tegevusaruanne on seega mõeldud nii välisele lugejaskonnale kui ka juhtimisteabe allikana komisjoni juhtidele. Komisjon märgib ka, et paljusid põhinäitajaid, näiteks neid, mis on seotud Euroopa 2020. aasta peamiste eesmärkidega, ajakohastatakse ja neist antakse aru korrapärasemalt. Komisjoni talitusi julgustatakse jälgima korrapäraselt edusamme oma eesmärkide suunas, sealhulgas näiteks oma juhtimiskavade poolaasta läbivaatuste kontekstis.

| 3.24. | Siiski on mõned juhud, kus peamiseid tulemusaruandeid (eelkõige aasta tegevusaruandeid) saab tegevuse juhtimiseks kasutada.






  i) | Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat kasutab aasta tegevusaruande avalikku olemust selleks, et teha korralduslikke muudatusi. Peadirektoraat esitab võrdlevat teavet delegatsioonide tulemuslikkuse kohta partnerriikides, (25) et motiveerida delegatsioone paremaid tulemusi saavutama. |
| --- | --- | --- |

3.24.

Siiski on mõned juhud, kus peamiseid tulemusaruandeid (eelkõige aasta tegevusaruandeid) saab tegevuse juhtimiseks kasutada.

i)

Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat kasutab aasta tegevusaruande avalikku olemust selleks, et teha korralduslikke muudatusi. Peadirektoraat esitab võrdlevat teavet delegatsioonide tulemuslikkuse kohta partnerriikides, (25) et motiveerida delegatsioone paremaid tulemusi saavutama.

| ii) | Kuigi aasta tegevusaruande ettenähtud eesmärk on aruandekohustuse täitmine, on sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat kasutanud seda ka vahendina, mis võimaldab kõrgemal juhtkonnal tööprogrammi elluviimist jälgida (26). Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat näeb aasta tegevusaruande ettevalmistamist võimalusena kontrollida, kas kõik on läinud plaanipäraselt, ja kui mitte, selgitada välja põhjused ja arutada parandusmeetmeid. |
| --- | --- |

ii)

Kuigi aasta tegevusaruande ettenähtud eesmärk on aruandekohustuse täitmine, on sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat kasutanud seda ka vahendina, mis võimaldab kõrgemal juhtkonnal tööprogrammi elluviimist jälgida (26). Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat näeb aasta tegevusaruande ettevalmistamist võimalusena kontrollida, kas kõik on läinud plaanipäraselt, ja kui mitte, selgitada välja põhjused ja arutada parandusmeetmeid.

| 3.24. | Vt komisjoni vastus punktile 3.23. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Aasta tegevusaruanded on avalikult kättesaadavad dokumendid, kuid komisjon ei ole hinnanud nende edukust oma sõnumi kodanikeni viimisel. Veebisaidi Europa (27) külastuste arv näitab siiski, et kodanike huvi on väike. |
| --- | --- |

3.25.

Aasta tegevusaruanded on avalikult kättesaadavad dokumendid, kuid komisjon ei ole hinnanud nende edukust oma sõnumi kodanikeni viimisel. Veebisaidi Europa (27) külastuste arv näitab siiski, et kodanike huvi on väike.

| 3.25. | Vt komisjoni vastus punktile 3.23. |
| --- | --- |

3.25.

Kui eesmärke ei saavutata, ei võeta alati parandusmeetmeid

| 3.26. | Tulemusalase teabe kasutamise üks peamisi eesmärke on mõõta eesmärkide täitmiseks tehtud edusamme, et võtta parandusmeetmeid ja saavutada tulemusi. Teadmine, et kesised tulemused mõjutavad tulemusi, peaks motiveerima juhte tulemusalast teavet kasutama. Juhtivtöötajatele suunatud kontrollikoja küsitlus sisaldas küsimust selle kohta, mis vastaja kogemuse kohaselt juhtub, kui tulemusalased eesmärgid seoses rahastamiskavade või poliitikaga täidetakse (vt
  selgitus 3.7
  ) või ei täideta (vt
  selgitus 3.8
  ). Küsitluse tulemused näitavad, et kesised tulemused ei vii kõigil juhtudel parandusmeetmete võtmiseni: üks viiendik vastanutest teatas, et eesmärkide mittetäitmise korral muudatusi ei tehta. Kõige sagedamini on tehtud otsus tegevuskava väljatöötamise kohta. Sageduselt järgmine on täiendav analüüs, kas tõhustatud järelevalve või täiendava hindamise teel. Sellised meetmed iseenesest aga kindlakstehtud probleeme ei lahenda. Kontrollikoda täheldas, et eesmärgi mittetäitmine tõi tõenäolisemalt kaasa tagajärgi peadirektoraatides, kus tulemusalast teavet tihti kasutatakse. |
| --- | --- |

3.26.

Tulemusalase teabe kasutamise üks peamisi eesmärke on mõõta eesmärkide täitmiseks tehtud edusamme, et võtta parandusmeetmeid ja saavutada tulemusi. Teadmine, et kesised tulemused mõjutavad tulemusi, peaks motiveerima juhte tulemusalast teavet kasutama. Juhtivtöötajatele suunatud kontrollikoja küsitlus sisaldas küsimust selle kohta, mis vastaja kogemuse kohaselt juhtub, kui tulemusalased eesmärgid seoses rahastamiskavade või poliitikaga täidetakse (vt
  selgitus 3.7
  ) või ei täideta (vt
  selgitus 3.8
  ). Küsitluse tulemused näitavad, et kesised tulemused ei vii kõigil juhtudel parandusmeetmete võtmiseni: üks viiendik vastanutest teatas, et eesmärkide mittetäitmise korral muudatusi ei tehta. Kõige sagedamini on tehtud otsus tegevuskava väljatöötamise kohta. Sageduselt järgmine on täiendav analüüs, kas tõhustatud järelevalve või täiendava hindamise teel. Sellised meetmed iseenesest aga kindlakstehtud probleeme ei lahenda. Kontrollikoda täheldas, et eesmärgi mittetäitmine tõi tõenäolisemalt kaasa tagajärgi peadirektoraatides, kus tulemusalast teavet tihti kasutatakse.

| 3.26. | Tulemusalase teabe kasutamise eesmärk on jälgida tulemuslikkust ning mõõta kavandatava eesmärgi ja tegelikkuse vahelist vahemaad ning teha vajalikke kohandusi. See põhineb tavaliselt laiemal hinnangul aluseks olevatele põhjustele, miks tulemuslikkus on eesmärgist kõrvale kaldunud.

  Nagu Euroopa Kontrollikoda märgib, kinnitas rohkem kui 70 % vastanutest, et kui eesmärke ei täideta, töötatakse välja tegevuskavad ja toimub intensiivsem jälgimine, ning üle 60 % vastanutest vastas, et kui eesmärke ei saavutata, toimub hindamine.


  Komisjon märgib ka, et seoses ELi eelarve haldamisega on komisjon silmitsi mitme piiranguga, mis tulenevad mitmeaastasest finantsraamistikust ja otsustest, mille on teinud eelarvepädev institutsioon aastaeelarve kohta. |
| --- | --- |

3.26.

Nagu Euroopa Kontrollikoda märgib, kinnitas rohkem kui 70 % vastanutest, et kui eesmärke ei täideta, töötatakse välja tegevuskavad ja toimub intensiivsem jälgimine, ning üle 60 % vastanutest vastas, et kui eesmärke ei saavutata, toimub hindamine.

Komisjon märgib ka, et seoses ELi eelarve haldamisega on komisjon silmitsi mitme piiranguga, mis tulenevad mitmeaastasest finantsraamistikust ja otsustest, mille on teinud eelarvepädev institutsioon aastaeelarve kohta.

Selgitus 3.7.   Mis juhtub, kui eesmärgid on täidetud või ületatud?

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoja küsitlus.

Selgitus 3.8.   Mis juhtub, kui eesmärke ei täideta?

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoja küsitlus.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Jaotis D. Komisjon ei selgita oma tulemusaruannetes üldjuhul tulemusalase teabe kasutamist

| 3.27. | Läbipaistvuse ja aruandluse huvides peab sidusrühmadel olema võimalik peamistest tulemusaruannetest näha, kuidas komisjon talle kättesaadavat teavet kasutab (28). Oma tulemusaruannetes püüab komisjon esitada sidusa tulemuslikkuse kirjelduse (29) tulemuste saavutamiseks tehtud edusammude kohta. Kirjeldused on usaldusväärsemad, kui nad põhinevad sisulistel tõenditel. Neis tuleb selgitada mitte üksnes tehtud otsuseid, vaid ka seda, kuidas need otsused olemasolevat tulemusteavet mõjutavad. |
| --- | --- |

3.27.

Läbipaistvuse ja aruandluse huvides peab sidusrühmadel olema võimalik peamistest tulemusaruannetest näha, kuidas komisjon talle kättesaadavat teavet kasutab (28). Oma tulemusaruannetes püüab komisjon esitada sidusa tulemuslikkuse kirjelduse (29) tulemuste saavutamiseks tehtud edusammude kohta. Kirjeldused on usaldusväärsemad, kui nad põhinevad sisulistel tõenditel. Neis tuleb selgitada mitte üksnes tehtud otsuseid, vaid ka seda, kuidas need otsused olemasolevat tulemusteavet mõjutavad.

| 3.27. | Komisjon on nõus, et tulemuslikkust käsitlev aruandlus peab põhinema sisulistel tõenditel, ja lisab need tõendid oma tulemusaruannetesse. |
| --- | --- |

3.27.

| 3.28. | Komisjoni kesktalitused annavad peadirektoraatidele juhiseid strateegiliste kavade, juhtimiskavade ja aasta tegevusaruannete koostamiseks. Juhiste kohaselt peavad peadirektoraadid oma tegevusest aru andes tulemusteavet esitama, kuid nad ei ole kohustatud selgitama, kuidas teavet tegevuse täiustamiseks kasutati. |
| --- | --- |

3.28.

Komisjoni kesktalitused annavad peadirektoraatidele juhiseid strateegiliste kavade, juhtimiskavade ja aasta tegevusaruannete koostamiseks. Juhiste kohaselt peavad peadirektoraadid oma tegevusest aru andes tulemusteavet esitama, kuid nad ei ole kohustatud selgitama, kuidas teavet tegevuse täiustamiseks kasutati.

| 3.28. | Panustades mitmeaastaste eesmärkide saavutamisse strateegilistes kavades seatud mitmeaastaste eesmärkidega, näitab iga-aastastes tegevusaruannetes esitatud teave jälgimisetappi, mida kasutatakse seejärel väljundi esitlemise alusena eeloleva aasta jaoks juhtimiskavades, aidates alates sellest etapist kaasa erieesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

3.28.

| 3.29. | Peadirektoraadid märgivad, et nad kasutavad oma aruannetes tulemusteavet, kuid ei selgita seda täpsemalt. |
| --- | --- |

3.29.

Peadirektoraadid märgivad, et nad kasutavad oma aruannetes tulemusteavet, kuid ei selgita seda täpsemalt.

3.29.

| i) | Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi tulemusaruannetes (30) on kirjeldatud üldiseid põhimõtteid, kuidas tulemusteavet otsuste tegemiseks kasutatakse (31). Aruannetes esitatakse aga vähe konkreetseid näiteid, et selgitada, kuidas see praktikas toimib. |
| --- | --- |

i)

Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi tulemusaruannetes (30) on kirjeldatud üldiseid põhimõtteid, kuidas tulemusteavet otsuste tegemiseks kasutatakse (31). Aruannetes esitatakse aga vähe konkreetseid näiteid, et selgitada, kuidas see praktikas toimib.

| i) | Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2016. aasta tegevusaruanne hõlmab mitut konkreetset juhtumit, mis näitavad, kuidas tulemuslikkuse andmeid kasutatakse otsuste tegemise toetamiseks.

  Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat märgib oma 2016. aasta tegevusaruandes, et ühise põllumajanduspoliitika esimene peamine tulemuslikkuse näitaja on põllumajanduslik faktortulu (vt lk 15). Lisaks viidatakse selles piimasektoris valitsevale hinnasurvele ja kahele abipaketile, mis on selle vähendamiseks vastu võetud (vt lk 21–22).
  Sama iga-aastase tegevusaruande lehekülgedel 25–26 kirjeldatakse maapiirkondade lairibaühenduse lõhet ning selle vähendamiseks võetud meetmeid, nagu pädevate lairibaühenduse asutuste loomine.
  Seoses kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade kasutamisega vaatas põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat läbi süsteemi kohaldamise esimesel aastal. Selle läbivaatuse käigus tehti kindlaks nõrgad kohad, mis takistasid süsteemil oma täielikku potentsiaali saavutamast. Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat tegi ettepanekuid asjaomaste määruste täiustamiseks (vt 2016. aasta tegevusaruande lk 32–33). |
| --- | --- |

i)

Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2016. aasta tegevusaruanne hõlmab mitut konkreetset juhtumit, mis näitavad, kuidas tulemuslikkuse andmeid kasutatakse otsuste tegemise toetamiseks.

| ii) | Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat märkis oma 2016. aasta tegevusaruandes, et e-valitsuse 2016.–2020. aasta tegevuskava ettevalmistamisele on oluliselt kaasa aidanud eelmise, aastaid 2011–2015 käsitleva tegevuskava hindamise tulemused (32). Puudub selgitus selle kohta, kuidas need tulemused uut tegevuskava mõjutavad. |
| --- | --- |

ii)

Sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat märkis oma 2016. aasta tegevusaruandes, et e-valitsuse 2016.–2020. aasta tegevuskava ettevalmistamisele on oluliselt kaasa aidanud eelmise, aastaid 2011–2015 käsitleva tegevuskava hindamise tulemused (32). Puudub selgitus selle kohta, kuidas need tulemused uut tegevuskava mõjutavad.

| ii) | Iga-aastases tegevusaruandes esitatakse aasta tegevuse kokkuvõte. Selles aruandes ei oleks asjakohane kirjeldada üksikasjalikult seda, kuidas eri poliitilised otsused on välja töötatud. Talitustel soovitatakse lisada lingid üksikasjalikuma teabe – käesoleval juhul asjaomase hinnangu juurde. |
| --- | --- |

ii)

Iga-aastases tegevusaruandes esitatakse aasta tegevuse kokkuvõte. Selles aruandes ei oleks asjakohane kirjeldada üksikasjalikult seda, kuidas eri poliitilised otsused on välja töötatud. Talitustel soovitatakse lisada lingid üksikasjalikuma teabe – käesoleval juhul asjaomase hinnangu juurde.

| 3.30. | Komisjoni aastaaruanne rahastamiskavade kohta (33) sisaldab kavade ajakohastamise jaotist, mille üks alajaotisi käsitleb tulevast rakendamist (34). Selles jaotises esitatud plaanid sisaldavad aeg-ajalt tulemuslikkuse põhjenduseks üldisi väiteid. Ei ole aga selgitatud, kuidas konkreetset tagasisidet olemasoleva olukorra kohta plaanide tegemisel kasutati. Näiteks programmi „Horisont 2020“ tulevase rakendamise kavandamist nimetatakse „tõenduspõhiseks protsessiks“, (35) kuna see „hõlmas ulatuslikke konsultatsioone sidusrühmadega“. Konsulteerimise tulemusena tehtud muudatuste kohta aga üksikasju ei esitata. |
| --- | --- |

3.30.

Komisjoni aastaaruanne rahastamiskavade kohta (33) sisaldab kavade ajakohastamise jaotist, mille üks alajaotisi käsitleb tulevast rakendamist (34). Selles jaotises esitatud plaanid sisaldavad aeg-ajalt tulemuslikkuse põhjenduseks üldisi väiteid. Ei ole aga selgitatud, kuidas konkreetset tagasisidet olemasoleva olukorra kohta plaanide tegemisel kasutati. Näiteks programmi „Horisont 2020“ tulevase rakendamise kavandamist nimetatakse „tõenduspõhiseks protsessiks“, (35) kuna see „hõlmas ulatuslikke konsultatsioone sidusrühmadega“. Konsulteerimise tulemusena tehtud muudatuste kohta aga üksikasju ei esitata.

| 3.30. | Tulevast rakendamist käsitleva punkti eesmärk on anda ülevaade tulevasest tegevusest, mida tuleb ellu viia, ja selle eeldatavatest väljunditest/tulemustest.

  Selle eesmärk on anda ülevaade eeldatavatest asjakohastest muudatustest ja see ei ole iseenesest planeerimisvahend. |
| --- | --- |

3.30.

Selle eesmärk on anda ülevaade eeldatavatest asjakohastest muudatustest ja see ei ole iseenesest planeerimisvahend.

| 3.31. | Kontrollikoda täheldas tulemusaruannete läbivaatamisel siiski mõningaid häid tavasid. Näiteks hariduse ja kultuuri peadirektoraadi strateegia kindlaks osaks on tulemusalase teabe kasutamine poliitiliste otsuste tegemiseks ja investeerimisstrateegiate koostamiseks (36). Oma 2016.–2020. aasta strateegilises kavas rõhutab hariduse ja kultuuri peadirektoraat seost näitajate ja hindamistulemuste vahel, et põhjendada oma poliitilist strateegiat ja ELi rahastamise summat, mida ta kavatseb kuni 2020. aastani eraldada (37). Kavandatavate hindamiste kirjeldamisel märgib hariduse ja kultuuri peadirektoraat kaheksast hindamisest nelja puhul ära ka selle, kuidas neid 2016.–2020. aasta strateegilise kava koostamisel kasutatakse. |
| --- | --- |

3.31.

Kontrollikoda täheldas tulemusaruannete läbivaatamisel siiski mõningaid häid tavasid. Näiteks hariduse ja kultuuri peadirektoraadi strateegia kindlaks osaks on tulemusalase teabe kasutamine poliitiliste otsuste tegemiseks ja investeerimisstrateegiate koostamiseks (36). Oma 2016.–2020. aasta strateegilises kavas rõhutab hariduse ja kultuuri peadirektoraat seost näitajate ja hindamistulemuste vahel, et põhjendada oma poliitilist strateegiat ja ELi rahastamise summat, mida ta kavatseb kuni 2020. aastani eraldada (37). Kavandatavate hindamiste kirjeldamisel märgib hariduse ja kultuuri peadirektoraat kaheksast hindamisest nelja puhul ära ka selle, kuidas neid 2016.–2020. aasta strateegilise kava koostamisel kasutatakse.

Jaotis E. Tulemuskultuuri pidev edasiarendamine peaks olukorda parandama

| 3.32. | Komisjon otsib võimalusi, kuidas senisest enam tulemuslikkusele keskenduda. |
| --- | --- |

3.32.

Komisjon otsib võimalusi, kuidas senisest enam tulemuslikkusele keskenduda.

3.32.

| i) | Komisjon tegi ettepaneku finantsmäärust muuta, et võimaldada edasist lihtsustamist ja maksete otsesemat sõltumist tulemustest (38). |
| --- | --- |

i)

Komisjon tegi ettepaneku finantsmäärust muuta, et võimaldada edasist lihtsustamist ja maksete otsesemat sõltumist tulemustest (38).

| ii) | Komisjon viis esimest korda läbi põhjaliku kulude kontrolli, võttes arvesse ELi lisaväärtust (39). |
| --- | --- |

ii)

Komisjon viis esimest korda läbi põhjaliku kulude kontrolli, võttes arvesse ELi lisaväärtust (39).

| iii) | Komisjon on tunnistanud, et tulemuslikkust käsitlevaid näitajaid on liiga palju (40) ja et mõned neist ei ole asjakohased. Seetõttu on ta alustanud oma tulemuslikkust käsitlevate näitajate läbivaatamist. Eelkõige vaadatakse läbi tulemusnäitajad, tagamaks, et nende abil mõõdetakse peadirektoraatide kontrolli alla kuuluvaid tulemusi. |
| --- | --- |

iii)

Komisjon on tunnistanud, et tulemuslikkust käsitlevaid näitajaid on liiga palju (40) ja et mõned neist ei ole asjakohased. Seetõttu on ta alustanud oma tulemuslikkust käsitlevate näitajate läbivaatamist. Eelkõige vaadatakse läbi tulemusnäitajad, tagamaks, et nende abil mõõdetakse peadirektoraatide kontrolli alla kuuluvaid tulemusi.

| iii) | Vt komisjoni vastus punktile 3.20. Komisjon viis läbi nende eesmärkide ja näitajate põhjaliku läbivaatuse, mida komisjoni talitused strateegiliste ja juhtimiskavade reformi raames kasutavad. |
| --- | --- |

iii)

Vt komisjoni vastus punktile 3.20. Komisjon viis läbi nende eesmärkide ja näitajate põhjaliku läbivaatuse, mida komisjoni talitused strateegiliste ja juhtimiskavade reformi raames kasutavad.

| iv) | Mõned peadirektoraadid, nagu arengu ja koostöö peadirektoraat, püüavad lõpetatud projektide tulemusaruandluse asemel juurutada käimasolevate projektide tulemusaruandlust. |
| --- | --- |

iv)

Mõned peadirektoraadid, nagu arengu ja koostöö peadirektoraat, püüavad lõpetatud projektide tulemusaruandluse asemel juurutada käimasolevate projektide tulemusaruandlust.

| v) | Komisjonile ja eelarvepädevatele institutsioonidele võib abiks olla tulemustele keskenduva eelarve algatus. |
| --- | --- |

v)

Komisjonile ja eelarvepädevatele institutsioonidele võib abiks olla tulemustele keskenduva eelarve algatus.

| 3.33. | Kontrollikoja kohtumistel peadirektoraatidega tõid küsitletud esile mitmesuguseid probleeme (
  selgitus 3.9
  ). Mitmeid neist on mainitud ka OECD ja komisjoni aruannetes (41)
   (42). |
| --- | --- |

3.33.

Kontrollikoja kohtumistel peadirektoraatidega tõid küsitletud esile mitmesuguseid probleeme (
  selgitus 3.9
  ). Mitmeid neist on mainitud ka OECD ja komisjoni aruannetes (41)
   (42).

Selgitus 3.9.   Kuue küsitletud peadirektoraadi osutatud probleemid tulemusteabe kasutamisel

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

| 3.34. | Kontrollikoja küsitlus sisaldas küsimusi tulemuslikkust puudutavate hoiakute kohta (vt
  selgitus 3.10
  ). Kuigi tulemused olid üldiselt positiivsed, olid vastajate arvamused omavahel väga erinevad. Vastajad, kes andsid negatiivse vastuse, kasutasid tulemusteavet üldiselt harvemini. Kontrollikoda täheldas ka, et kõrgema astme juhid ei kasutanud tulemusteavet sagedamini kui üksuste juhid. |
| --- | --- |

3.34.

Kontrollikoja küsitlus sisaldas küsimusi tulemuslikkust puudutavate hoiakute kohta (vt
  selgitus 3.10
  ). Kuigi tulemused olid üldiselt positiivsed, olid vastajate arvamused omavahel väga erinevad. Vastajad, kes andsid negatiivse vastuse, kasutasid tulemusteavet üldiselt harvemini. Kontrollikoda täheldas ka, et kõrgema astme juhid ei kasutanud tulemusteavet sagedamini kui üksuste juhid.

| 3.35. | Lisaks näitasid küsitluse tulemused, et oleks vaja korraldada rohkem tulemusalase teabe kasutamise koolitusi ning häid tavasid puudutavat teavet paremini levitada. Küsitletud peadirektoraadid kirjeldasid mitmeid häid tavasid. Kontrollikoja hinnangul võiks neid häid tavasid teiste peadirektoraatidega jagada. Samuti täheldas kontrollikoda teatavaid erinevusi arusaamades. Küsitluses osalejatelt küsiti, kas nad nõustuvad väitega, et juhtivtöötajatel ja töötajatel on tulemusmeetmete arendamisel oluline roll. Kõrgema astme juhtidest nõustus 80 % väitega, et juhtivtöötajatel on selline roll, ja 84 %, et töötajatel on selline roll. Kui sama küsimus esitati üksuste juhtidele, leidis vaid 52 %, et juhtidel on oluline roll, ja 53 %, et töötajatel on oluline roll. See näitab, et komisjoni kõrgema astme juhtidel on komisjonis tulemuslikkuse suhtes valitsevatest hoiakutest positiivsem arusaam kui keskastme juhtidel. |
| --- | --- |

3.35.

Lisaks näitasid küsitluse tulemused, et oleks vaja korraldada rohkem tulemusalase teabe kasutamise koolitusi ning häid tavasid puudutavat teavet paremini levitada. Küsitletud peadirektoraadid kirjeldasid mitmeid häid tavasid. Kontrollikoja hinnangul võiks neid häid tavasid teiste peadirektoraatidega jagada. Samuti täheldas kontrollikoda teatavaid erinevusi arusaamades. Küsitluses osalejatelt küsiti, kas nad nõustuvad väitega, et juhtivtöötajatel ja töötajatel on tulemusmeetmete arendamisel oluline roll. Kõrgema astme juhtidest nõustus 80 % väitega, et juhtivtöötajatel on selline roll, ja 84 %, et töötajatel on selline roll. Kui sama küsimus esitati üksuste juhtidele, leidis vaid 52 %, et juhtidel on oluline roll, ja 53 %, et töötajatel on oluline roll. See näitab, et komisjoni kõrgema astme juhtidel on komisjonis tulemuslikkuse suhtes valitsevatest hoiakutest positiivsem arusaam kui keskastme juhtidel.

Selgitus 3.10.   Küsitluse tulemused – tulemuskultuur

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoja küsitlus.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 3.36. | Küsitluse vastustes mainiti mitmeid võimalusi tulemusteabe paremaks kasutamise (vt
  selgitus 3.11
  ). Vastajad rõhutasid kõige sagedamini, et komisjonil on vaja muuta oma kultuuri, et see rohkem tulemustele suunata. Nad märkisid, et komisjon peaks keskenduma vähem rahaliste vahendite ärakasutamise järelevalvele ja kulude korrektsuse hindamisele (kuna ELi eelarvet mõjutav üldine veamäär väheneb igal aastal). Selle asemel tuleks laialdasemalt kasutada tulemusjuhtimise meetodeid, keskendudes kavandatud tulemuste ja mõju saavutamisele (43). |
| --- | --- |

3.36.

Küsitluse vastustes mainiti mitmeid võimalusi tulemusteabe paremaks kasutamise (vt
  selgitus 3.11
  ). Vastajad rõhutasid kõige sagedamini, et komisjonil on vaja muuta oma kultuuri, et see rohkem tulemustele suunata. Nad märkisid, et komisjon peaks keskenduma vähem rahaliste vahendite ärakasutamise järelevalvele ja kulude korrektsuse hindamisele (kuna ELi eelarvet mõjutav üldine veamäär väheneb igal aastal). Selle asemel tuleks laialdasemalt kasutada tulemusjuhtimise meetodeid, keskendudes kavandatud tulemuste ja mõju saavutamisele (43).

| 3.36. | Mis puudutab kultuurilise muutuse küsimust, siis leiab komisjon, et tema talitustes on juba väga hästi juurdunud tulemuskultuur: OECD leidis 2017. aastal, et „ELi süsteem tulemuslikkusest ja tulemustest lähtuva eelarve koostamiseks on edasijõudnud ja väga spetsiifiline, saades tulemuslikkusest lähtuvate eelarve koostamise raamistike standardindeksis kõrgema hinnangu kui üheski teises OECD riigis. [...] ELi eelarvemenetlus hõlmab mitut tõhusat ja uuenduslikku aspekti, millest riikide valitsused võivad õppida oma tulemuslikkusele keskendunud eelarvereformi tegevuskavade kajastamisel.“ Lisaks leidis ta, et „üldisemalt on komisjon oma aruandlust viimastel aastatel ulatuslikult süvalaiendanud, tagades tulemuslikkuse ja tulemuste selgemad ülevaated, sealhulgas uue iga-aastase haldus- ja tulemusaruande kaudu ....“ (44).

  Komisjon sooviks viidata ka punktis 3.32 esitatud näidetele sammude kohta, mida komisjon on astunud tulemuskultuuri tugevdamiseks. |
| --- | --- |

3.36.

Komisjon sooviks viidata ka punktis 3.32 esitatud näidetele sammude kohta, mida komisjon on astunud tulemuskultuuri tugevdamiseks.

Selgitus 3.11.   Küsitluse viimane küsimus: „Mida te muudaksite selleks, et tulemusalast teavet teie peadirektoraadis paremini kasutataks?“

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoja küsitlus.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

2. OSA. KONTROLLIKOJA TULEMUSAUDITITE TULEMUSED: SUURIMA MÕJUGA JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

Sissejuhatus

| 3.37. | Igal aastal avaldab kontrollikoda mitu eriaruannet, milles uuritakse, kui hästi on ELi eelarve täitmisel kohaldatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid. 2017. aastal võttis kontrollikoda vastu 27 eriaruannet (45) (vt
  selgitus 3.12
  ). Need hõlmasid kõiki mitmeaastase finantsraamistiku rubriike (46) ja sisaldasid kokku 238 soovitust väga erinevatel teemadel (
  selgitus 3.13
  ). Kontrollikoda avaldas ka neli eriaruannet ühtse turu ja jätkusuutliku rahaliidu toimimise teemal. Kontrollikoja aruannetele antud vastused näitavad, et auditeeritav üksus (tavaliselt komisjon) nõustus rohkem kui kahe kolmandikuga kontrollikoja soovitustest (
  selgitus 3.14
  ). Kontrollikoja 2017. aasta eriaruannetes liikmesriikidele esitatud soovituste kokkuvõte on toodud
  lisas 3.3
  . |
| --- | --- |

3.37.

Igal aastal avaldab kontrollikoda mitu eriaruannet, milles uuritakse, kui hästi on ELi eelarve täitmisel kohaldatud usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtteid. 2017. aastal võttis kontrollikoda vastu 27 eriaruannet (45) (vt
  selgitus 3.12
  ). Need hõlmasid kõiki mitmeaastase finantsraamistiku rubriike (46) ja sisaldasid kokku 238 soovitust väga erinevatel teemadel (
  selgitus 3.13
  ). Kontrollikoda avaldas ka neli eriaruannet ühtse turu ja jätkusuutliku rahaliidu toimimise teemal. Kontrollikoja aruannetele antud vastused näitavad, et auditeeritav üksus (tavaliselt komisjon) nõustus rohkem kui kahe kolmandikuga kontrollikoja soovitustest (
  selgitus 3.14
  ). Kontrollikoja 2017. aasta eriaruannetes liikmesriikidele esitatud soovituste kokkuvõte on toodud
  lisas 3.3
  .

Selgitus 3.12.   Märkimisväärne hulk eriaruandeid, milles hinnatakse usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtete rakendamist

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

Selgitus 3.13.   Soovituste teemadering on lai

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

Selgitus 3.14.   Auditeeritavad kontrollitavad nõustuvad valdava osaga kontrollikoja soovitustest

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Rubriigid 1a „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ ja 1b „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“

| 3.38. | 2017. aastal võttis kontrollikoda kõnealuseid mitmeaastase finantsraamistiku rubriike puudutavatel teemadel vastu seitse eriaruannet (47). Järgnevalt juhitakse tähelepanu neist aruannetest kolme põhijäreldustele ja -soovitustele. |
| --- | --- |

3.38.

2017. aastal võttis kontrollikoda kõnealuseid mitmeaastase finantsraamistiku rubriike puudutavatel teemadel vastu seitse eriaruannet (47). Järgnevalt juhitakse tähelepanu neist aruannetest kolme põhijäreldustele ja -soovitustele.

Eriaruanne nr 2/2017 komisjoni läbirääkimiste kohta perioodi 2014–2020 ühtekuuluvuspoliitika partnerluslepingute ja rakenduskavade üle

| 3.39. | Kontrollikoda leidis, et partnerluslepingud olid tulemuslikud rahastamise keskendamisel strateegiale „Euroopa 2020“ ning et rakenduskavad põhinesid selgel sekkumisloogikal. Siiski olid nii väljundi kui ka tulemuste jaoks kehtestatud rakenduskavast lähtuvad ja ühised näitajad. Sellega loodi ülemäärasel arvul näitajaid, mis tekitas täiendava halduskoormuse ohu ja probleeme andmete koondamisega riigi ja ELi tasandil. |
| --- | --- |

3.39.

Kontrollikoda leidis, et partnerluslepingud olid tulemuslikud rahastamise keskendamisel strateegiale „Euroopa 2020“ ning et rakenduskavad põhinesid selgel sekkumisloogikal. Siiski olid nii väljundi kui ka tulemuste jaoks kehtestatud rakenduskavast lähtuvad ja ühised näitajad. Sellega loodi ülemäärasel arvul näitajaid, mis tekitas täiendava halduskoormuse ohu ja probleeme andmete koondamisega riigi ja ELi tasandil.

| 3.39. | Komisjon märgib, et rakenduskavast lähtuvad tulemuste tulemusnäitajad ei pea olema ELi tasandil koondnäitajad. Need kavapõhised näitajad sobivad sihtväärtuste kehtestamiseks ja tulemuslikkust käsitlevaks aruandluseks seoses eesmärkidega, sellal kui ühised näitajad võimaldavad aruandlust eelnevalt määratletud kategooriatel põhinevate saavutuste kohta, mis kajastavad sageli kasutatavaid investeeringuid kogu ELis. Kavapõhised väljundnäitajad kajastavad füüsilisi tooteid, mis võimaldavad võtta arvesse muudatusi programmides, milleni jõuti tänu ELi kaasrahastatavatele sekkumistele. Need sekkumised on kohandatud selleks, et kõrvaldada kohapõhiseid arenguga seotud kitsaskohti. Need peavad kindlasti lähtuma ette nähtud piirkonnast ja meetmest. |
| --- | --- |

3.39.

| 3.40. | Kontrollikoda soovitas |
| --- | --- |

3.40.

Kontrollikoda soovitas

3.40.

| — | liikmesriikidel lõpetada mittevajalike rakenduskavast lähtuvate näitajate kasutamine |
| --- | --- |

—

liikmesriikidel lõpetada mittevajalike rakenduskavast lähtuvate näitajate kasutamine

| — | komisjonil määratleda „väljundite“ ja „tulemuste“ ühtne terminoloogia ja teha ettepanek see finantsmäärusesse lisada, kindlaks määrata kõige asjakohasemad väljund- ja tulemusnäitajad tulemuslikkuse mõõtmiseks ning kohaldada tulemuspõhist eelarvestamist. |
| --- | --- |

—

komisjonil määratleda „väljundite“ ja „tulemuste“ ühtne terminoloogia ja teha ettepanek see finantsmäärusesse lisada, kindlaks määrata kõige asjakohasemad väljund- ja tulemusnäitajad tulemuslikkuse mõõtmiseks ning kohaldada tulemuspõhist eelarvestamist.

| — | Läbivaadatud finantsmääruses on kasutatud sidusat tulemuslikkuse terminoloogiat. Väljundi- ja tulemusnäitajate määratlus on nüüd esitatud komisjoni ettepanekus ühissätete määruse kohta 2020. aastale järgneval programmitöö perioodil (COM(2018) 375 final). Komisjoni ettepanek võtta vastu määrus Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondikohta 2020. aastale järgneval programmitöö perioodil (COM(2018) 372 final) sisaldab tavapäraste väljundi- ja tulemusnäitajate loetelu. Ühiste näitajate loetelu on ulatuslikum kui 2014.–2020. aasta perioodil, mis peaks aitama vähendada kavapõhiste näitajate arvu.


  Seoses tulemuspõhise eelarvestamise mõistega märgib komisjon, et ELi eelarve on juba tulemuspõhine eelarve, mis võimaldab eelarvepädeval institutsioonil võtta eelarvemenetluse jooksul arvesse tulemuslikkuse teavet, andes eelarveprojektile lisatud programmide tegevusaruannetes teavet programmide eesmärkide ja nende saavutamise edusammude kohta. |
| --- | --- |

—

Läbivaadatud finantsmääruses on kasutatud sidusat tulemuslikkuse terminoloogiat. Väljundi- ja tulemusnäitajate määratlus on nüüd esitatud komisjoni ettepanekus ühissätete määruse kohta 2020. aastale järgneval programmitöö perioodil (COM(2018) 375 final). Komisjoni ettepanek võtta vastu määrus Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Ühtekuuluvusfondikohta 2020. aastale järgneval programmitöö perioodil (COM(2018) 372 final) sisaldab tavapäraste väljundi- ja tulemusnäitajate loetelu. Ühiste näitajate loetelu on ulatuslikum kui 2014.–2020. aasta perioodil, mis peaks aitama vähendada kavapõhiste näitajate arvu.

Seoses tulemuspõhise eelarvestamise mõistega märgib komisjon, et ELi eelarve on juba tulemuspõhine eelarve, mis võimaldab eelarvepädeval institutsioonil võtta eelarvemenetluse jooksul arvesse tulemuslikkuse teavet, andes eelarveprojektile lisatud programmide tegevusaruannetes teavet programmide eesmärkide ja nende saavutamise edusammude kohta.

Eriaruanne nr 5/2017 ELi noortegarantii kohta

| 3.41. | Kontrollikoda leidis, et kuigi noortegarantii rakendamisel on tehtud teatud edusamme ja mõned tulemused on saavutatud, ei vastanud olukord noortegarantii käivitamisel püstitatud ootustele, milleks oli tagada kõigile mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele kvaliteetne töökoha, õpingute jätkamise, õpipoisi- või praktikakoha pakkumine nelja kuu jooksul alates koolist lahkumisest või töötuks jäämisest. Kontrollikoda leidis, et noorte tööhõive algatuse panus noortegarantii eesmärkide saavutamisse oli auditi toimumise ajal väga väike. |
| --- | --- |

3.41.

Kontrollikoda leidis, et kuigi noortegarantii rakendamisel on tehtud teatud edusamme ja mõned tulemused on saavutatud, ei vastanud olukord noortegarantii käivitamisel püstitatud ootustele, milleks oli tagada kõigile mittetöötavatele ja mitteõppivatele noortele kvaliteetne töökoha, õpingute jätkamise, õpipoisi- või praktikakoha pakkumine nelja kuu jooksul alates koolist lahkumisest või töötuks jäämisest. Kontrollikoda leidis, et noorte tööhõive algatuse panus noortegarantii eesmärkide saavutamisse oli auditi toimumise ajal väga väike.

| 3.41. | Alates 2014. aastast, kui algas rakendamine kohapeal, toimus noortegarantii puhul igal aastal üle viie miljoni registreerimise ning alates 2014. aastast siirduti igal aastal üle 3,5  miljoni korra tööturule, õppima, praktikale või õppepraktikale (allikas: tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi noortegarantii andmebaas). Praegu on 2,2  miljonit noort töötut ja 1,4  miljonit mittetöötavat ja mitteõppivat noort vähem (allikas: Eurostat). Noorte tööhõive algatusest rahastatud meetmeid kohaldatakse vähemalt 2023. aastani ning nendega toetatakse mittetöötavaid ja mitteõppivaid noori veelgi rohkem.

  Eesmärgiga tagada, et liikmesriikides elavad noored, kes on kimpus noorte töötusega, saaksid ka edaspidi toetust, nõutakse komisjoni ettepanekus, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi lisafondi (ESF+) 2021.–2027. aastaks, et liikmesriigid, kus mittetöötavate ja mitteõppivate noorte osakaal on suur, eraldaksid vähemalt 10 % oma ESF+ vahenditest noorte tööhõive meetmetele. Ettepanek lähtub aastatel 2014–2020 saadud õppetundidest ning sellega lihtsustatakse ka mõnesid nõudeid eesmärgiga hõlbustada selliste meetmete kasutuselevõttu, mis on noortegarantii rakendamiseks võtmetähtsusega. |
| --- | --- |

3.41.

Eesmärgiga tagada, et liikmesriikides elavad noored, kes on kimpus noorte töötusega, saaksid ka edaspidi toetust, nõutakse komisjoni ettepanekus, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi lisafondi (ESF+) 2021.–2027. aastaks, et liikmesriigid, kus mittetöötavate ja mitteõppivate noorte osakaal on suur, eraldaksid vähemalt 10 % oma ESF+ vahenditest noorte tööhõive meetmetele. Ettepanek lähtub aastatel 2014–2020 saadud õppetundidest ning sellega lihtsustatakse ka mõnesid nõudeid eesmärgiga hõlbustada selliste meetmete kasutuselevõttu, mis on noortegarantii rakendamiseks võtmetähtsusega.

| 3.42. | Kontrollikoda soovitas liikmesriikidel eelkõige |
| --- | --- |

3.42.

Kontrollikoda soovitas liikmesriikidel eelkõige

3.42.

| — | koostada täielik ülevaade noortegarantii rakendamise maksumusest kõigi mittetöötavate ja mitteõppivate noorte puhul ja seada sellega seotud meetmed vastavalt olemasolevale eelarvele tähtsuse järjekorda; |
| --- | --- |

—

koostada täielik ülevaade noortegarantii rakendamise maksumusest kõigi mittetöötavate ja mitteõppivate noorte puhul ja seada sellega seotud meetmed vastavalt olemasolevale eelarvele tähtsuse järjekorda;

| — | Komisjon märgib, et see soovitus on suunatud eelkõige liikmesriikidele.


  Ka komisjon on seisukohal, et noortegarantii kavandatud meetmete rakendamise hinnangulistest kuludest tuleks saada parem ülevaade, ja toetab selles liikmesriike alati kui võimalik, kui nad seda soovivad. |
| --- | --- |

—

Komisjon märgib, et see soovitus on suunatud eelkõige liikmesriikidele.

Ka komisjon on seisukohal, et noortegarantii kavandatud meetmete rakendamise hinnangulistest kuludest tuleks saada parem ülevaade, ja toetab selles liikmesriike alati kui võimalik, kui nad seda soovivad.

| — | tagada, et pakkumised loetakse kvaliteetseks ainult juhul, kui need vastavad osaleja profiilile ja tööturu nõudlusele ning nende abil saavutatakse jätkusuutlik integratsioon tööturule. |
| --- | --- |

—

tagada, et pakkumised loetakse kvaliteetseks ainult juhul, kui need vastavad osaleja profiilile ja tööturu nõudlusele ning nende abil saavutatakse jätkusuutlik integratsioon tööturule.

| — | Komisjon märgib, et see soovitus on suunatud liikmesriikidele.


  Komisjon uurib võimalust arutada kvaliteedikriteeriumide standardeid selle töö käigus, mida tehakse tööhõivekomitees noortegarantii järelevalve osas. |
| --- | --- |

—

Komisjon märgib, et see soovitus on suunatud liikmesriikidele.

Komisjon uurib võimalust arutada kvaliteedikriteeriumide standardeid selle töö käigus, mida tehakse tööhõivekomitees noortegarantii järelevalve osas.

Eriaruanne nr 15/2017 eeltingimuste ja tulemusreservi kohta ühtekuuluvuspoliitikas

| 3.43. | Selles eriaruandes leidis kontrollikoda, et eeltingimused tagasid ühtse raamistiku, mille abil hinnata liikmesriikide valmidust kasutada ELi rahastamisvahendeid programmitöö perioodi 2014–2020 alguses. Siiski jäi selgusetuks, mil määral tõi see kaasa muutusi kohapeal. Kontrollikoda järeldas, et tulemusraamistik ja -reserv ei ajenda programmitöö perioodil 2014–2020 tõenäoliselt ühtekuuluvuse valdkonna rahastamisvahendite märkimisväärset ümberjaotamist tulemuslikumatele programmidele. |
| --- | --- |

3.43.

Selles eriaruandes leidis kontrollikoda, et eeltingimused tagasid ühtse raamistiku, mille abil hinnata liikmesriikide valmidust kasutada ELi rahastamisvahendeid programmitöö perioodi 2014–2020 alguses. Siiski jäi selgusetuks, mil määral tõi see kaasa muutusi kohapeal. Kontrollikoda järeldas, et tulemusraamistik ja -reserv ei ajenda programmitöö perioodil 2014–2020 tõenäoliselt ühtekuuluvuse valdkonna rahastamisvahendite märkimisväärset ümberjaotamist tulemuslikumatele programmidele.

| 3.43. | Komisjon leiab, et mis puudutab eeltingimuste kohaldamisest põhjustatud kohapealseid muutusi, siis ainuüksi asjaolu, et kehtestatud on miinimumtingimused, mida ei ole olnud üheski eelnevas ühtekuuluvuspoliitika raamistikus, peaks parandama kulutuste tõhusust ja tulemuslikkust.

  Komisjon saab hinnata eeltingimuste lõplikku mõju pärast projektide/programmide elluviimist.


  Lisaks on tulemusraamistik lihtsalt üks mitmest tulemustele orienteerituse elemendist. Tulemusraamistik ja tulemusreserv loodi selleks, et toetada keskendumist tulemuslikkusele ning liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia eesmärkide saavutamist. Neid ei loodud eesmärgiga saavutada ühtekuuluvuse valdkonna kulude märkimisväärset ümberjaotamist. Sellegipoolest, kui programmide elluviimisel ei saavutata tulemusraamistikus sätestatud vahe-eesmärke, võidakse tulemusreserv ümber jaotada teiste, tulemuslikumate programmide vahel. |
| --- | --- |

3.43.

Komisjon saab hinnata eeltingimuste lõplikku mõju pärast projektide/programmide elluviimist.

Lisaks on tulemusraamistik lihtsalt üks mitmest tulemustele orienteerituse elemendist. Tulemusraamistik ja tulemusreserv loodi selleks, et toetada keskendumist tulemuslikkusele ning liidu aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia eesmärkide saavutamist. Neid ei loodud eesmärgiga saavutada ühtekuuluvuse valdkonna kulude märkimisväärset ümberjaotamist. Sellegipoolest, kui programmide elluviimisel ei saavutata tulemusraamistikus sätestatud vahe-eesmärke, võidakse tulemusreserv ümber jaotada teiste, tulemuslikumate programmide vahel.

| 3.44. | Kontrollikoda soovitas komisjonil |
| --- | --- |

3.44.

Kontrollikoda soovitas komisjonil

3.44.

| — | eeltingimusi edasi arendada kui vahendit, mis aitab hinnata liikmesriikide valmidust kasutada ELi rahastamisvahendeid; |
| --- | --- |

—

eeltingimusi edasi arendada kui vahendit, mis aitab hinnata liikmesriikide valmidust kasutada ELi rahastamisvahendeid;

| — | Komisjon oli soovitusega nõus tingimusel, et eeltingimused jäävad pärast 2020. aastat kehtima. |
| --- | --- |

—

Komisjon oli soovitusega nõus tingimusel, et eeltingimused jäävad pärast 2020. aastat kehtima.

| — | muuta tulemusreserv 2020. aastale järgneval perioodil rohkem tulemustele orienteeritud vahendiks, millega eraldatakse rahalisi vahendeid häid tulemusi saavutavatele programmidele. |
| --- | --- |

—

muuta tulemusreserv 2020. aastale järgneval perioodil rohkem tulemustele orienteeritud vahendiks, millega eraldatakse rahalisi vahendeid häid tulemusi saavutavatele programmidele.

| — | Komisjon oli soovitusega nõus tingimusel, et tulemusraamistik ja -reserv jäävad pärast 2020. aastat alles.


  Komisjoni ettepanekus, mis käsitleb ühissätete määrust 2020. aastale järgnevaks programmitöö perioodiks (COM(2018) 375 final), nähakse ette sätted tulemusraamistiku kohta, mis hõlmab nii väljund- kui ka tulemusnäitajaid, mille vahe-eesmärgid ja sihtväärtused tuleb kehtestada. Tulemuslikkuse läbivaatus asendatakse vaheläbivaatusega, mis põhineb muu hulgas 2024. aasta lõpuks tulemusraamistiku vahe-eesmärkide saavutamise edusammudel. |
| --- | --- |

—

Komisjon oli soovitusega nõus tingimusel, et tulemusraamistik ja -reserv jäävad pärast 2020. aastat alles.

Komisjoni ettepanekus, mis käsitleb ühissätete määrust 2020. aastale järgnevaks programmitöö perioodiks (COM(2018) 375 final), nähakse ette sätted tulemusraamistiku kohta, mis hõlmab nii väljund- kui ka tulemusnäitajaid, mille vahe-eesmärgid ja sihtväärtused tuleb kehtestada. Tulemuslikkuse läbivaatus asendatakse vaheläbivaatusega, mis põhineb muu hulgas 2024. aasta lõpuks tulemusraamistiku vahe-eesmärkide saavutamise edusammudel.

2. rubriik „Jätkusuutlik majanduskasv ja loodusvarad“

| 3.45. | 2017. aastal võttis kontrollikoda mitmeaastase finantsraamistiku 2. rubriiki puudutavatel teemadel vastu kuus eriaruannet (48). Neist kolmes käsitleti ühise põllumajanduspoliitika tulemuslikkuse aspekte. Aruannete järeldused on eriti asjakohased, võttes arvesse käimasolevat ühise põllumajanduspoliitika reformi ning uut tulemuspõhist rakendamismudelit, mis on välja kuulutatud komisjoni teatises toidutootmise ja põllumajanduse tuleviku kohta. |
| --- | --- |

3.45.

2017. aastal võttis kontrollikoda mitmeaastase finantsraamistiku 2. rubriiki puudutavatel teemadel vastu kuus eriaruannet (48). Neist kolmes käsitleti ühise põllumajanduspoliitika tulemuslikkuse aspekte. Aruannete järeldused on eriti asjakohased, võttes arvesse käimasolevat ühise põllumajanduspoliitika reformi ning uut tulemuspõhist rakendamismudelit, mis on välja kuulutatud komisjoni teatises toidutootmise ja põllumajanduse tuleviku kohta.

Eriaruanne nr 16/2017 maaelu arengu programmitöö kohta

| 3.46. | Selles eriaruandes märgiti, et käimasoleval perioodil tuli maaelu arengu kulutustes keskenduda rohkem tulemustele, kuid seda eesmärki ei saavutatud asjakohase tulemusalase teabe puudumise tõttu. Kontrollikoda soovitas välja töötada tulemustele suunatud näitajate ühtse kogumi, mis sobiks maaelu arengu meetmete tulemuste ja mõju hindamiseks. |
| --- | --- |

3.46.

Selles eriaruandes märgiti, et käimasoleval perioodil tuli maaelu arengu kulutustes keskenduda rohkem tulemustele, kuid seda eesmärki ei saavutatud asjakohase tulemusalase teabe puudumise tõttu. Kontrollikoda soovitas välja töötada tulemustele suunatud näitajate ühtse kogumi, mis sobiks maaelu arengu meetmete tulemuste ja mõju hindamiseks.

| 3.46. | Oma vastuses eriaruande nr 16/2017 4. soovitusele kohustus komisjon analüüsima võimalikke viise, et täiustada ühise põllumajanduspoliitika tulemuslikkuse mõõtmist tervikuna.

  1. juunil 2018 võttis komisjon vastu määruse ettepaneku (COM(2018) 392 final (ÜPP strateegiakavad)): uue rakendamismudeli raames on välja töötatud ühised tulemustele orienteeritud näitajaid: määruse VII jaotises kehtestatakse tulemuslikkuse seire- ja hindamisraamistik, milles sätestatakse eeskirjad, mille kohta ja millal peavad liikmesriigid teavitama ÜPP strateegiakava kohaldamisel tehtud edusammudest, ning edusammude seire ja hindamise eeskirjad. |
| --- | --- |

3.46.

1. juunil 2018 võttis komisjon vastu määruse ettepaneku (COM(2018) 392 final (ÜPP strateegiakavad)): uue rakendamismudeli raames on välja töötatud ühised tulemustele orienteeritud näitajaid: määruse VII jaotises kehtestatakse tulemuslikkuse seire- ja hindamisraamistik, milles sätestatakse eeskirjad, mille kohta ja millal peavad liikmesriigid teavitama ÜPP strateegiakava kohaldamisel tehtud edusammudest, ning edusammude seire ja hindamise eeskirjad.

Eriaruanne nr 10/2017 põlvkonnavahetuse kohta

| 3.47. | Aruandes leiti, et noortele põllumajandustootjatele antava ELi toetuse eesmärgid ja eeldatavad tulemused ei olnud täpselt määratletud. Kontrollikoda soovitas sekkumisloogikat parandada. Selleks soovitati komisjonil täiustada vajaduste hindamise korda, valida välja sellised toetusvormid, mis vastavad kindlakstehtud vajadustele kõige paremini, ning määratleda konkreetsed ja kvantifitseeritud tulemuseesmärgid. |
| --- | --- |

3.47.

Aruandes leiti, et noortele põllumajandustootjatele antava ELi toetuse eesmärgid ja eeldatavad tulemused ei olnud täpselt määratletud. Kontrollikoda soovitas sekkumisloogikat parandada. Selleks soovitati komisjonil täiustada vajaduste hindamise korda, valida välja sellised toetusvormid, mis vastavad kindlakstehtud vajadustele kõige paremini, ning määratleda konkreetsed ja kvantifitseeritud tulemuseesmärgid.

| 3.47. | Oma vastuses eriaruande nr 10/2017 1. soovitusele kohustus komisjon analüüsima ja kaaluma võimalikke sobivaid poliitilisi meetmeid noorte põllumajandustootjate toetamiseks ning nende sekkumisloogikat tulevaste seadusandlike ettepanekute ettevalmistamise kontekstis.

  1. juunil 2018 võttis komisjon vastu määruse ettepaneku (COM(2018) 392 final (ÜPP strateegiakavad)): ettepaneku kohase uue rakendamismudeli puhul koostavad liikmesriigid ÜPP strateegiakavad, mis hõlmab vajaduste eelhindamist. Selle alusel kirjeldatakse kavades kohandatud sekkumist, mis lähtub tuvastatud vajadustest ja mille eesmärk on rakendada poliitilisi eesmärke. Muu hulgas on määruse artikli 6 punktis g sätestatud järgmine konkreetne eesmärk: olla atraktiivne noorte põllumajandustootjate jaoks ja soodustada ettevõtluse arengut maapiirkondades. Seoses selle eesmärgiga kasutatakse konkreetset tulemusnäitajat nii eelneva sihtväärtuse kui ka tegelikult saavutatud väärtuse kvantifitseerimiseks.


  Mis puutub menetlusse, siis komisjon hindab neid ÜPP strateegiakavu ja kiidab need heaks. |
| --- | --- |

3.47.

1. juunil 2018 võttis komisjon vastu määruse ettepaneku (COM(2018) 392 final (ÜPP strateegiakavad)): ettepaneku kohase uue rakendamismudeli puhul koostavad liikmesriigid ÜPP strateegiakavad, mis hõlmab vajaduste eelhindamist. Selle alusel kirjeldatakse kavades kohandatud sekkumist, mis lähtub tuvastatud vajadustest ja mille eesmärk on rakendada poliitilisi eesmärke. Muu hulgas on määruse artikli 6 punktis g sätestatud järgmine konkreetne eesmärk: olla atraktiivne noorte põllumajandustootjate jaoks ja soodustada ettevõtluse arengut maapiirkondades. Seoses selle eesmärgiga kasutatakse konkreetset tulemusnäitajat nii eelneva sihtväärtuse kui ka tegelikult saavutatud väärtuse kvantifitseerimiseks.

Mis puutub menetlusse, siis komisjon hindab neid ÜPP strateegiakavu ja kiidab need heaks.

Eriaruanne nr 21/2017 rohestamismeetmete kohta

| 3.48. | Aruandes leiti, et komisjon ei olnud täpsustanud, mis on rohestamismeetmete eesmärk. Samuti leiti, et tühimõju osakaal oli suur ja nõuded olid madalad. Neil põhjustel jõuti järeldusele, et rohestamine ei too tõenäoliselt kaasa keskkonna ja kliima olulist paranemist. Kontrollikoda soovitas komisjonil keskkonna ja kliima kaitseks mõeldud ELi põllumajandusmeetmete jaoks välja töötada tervikliku sekkumisloogika. Sekkumisloogika peaks põhinema tänapäevastel teaduslikel arusaamadel ning sisaldama konkreetseid eesmärke. Samuti tuleks kõik olemasolevad keskkonnanõuded koondada uude keskkonnaalasesse võrdlusalusesse, mida kohaldatakse kõigi ühise põllumajanduspoliitika toetusesaajate suhtes, ning kavandatud meetmed peaksid võrdlusalust ületama ja keskenduma tulemuslikkuse eesmärkide saavutamisele. |
| --- | --- |

3.48.

Aruandes leiti, et komisjon ei olnud täpsustanud, mis on rohestamismeetmete eesmärk. Samuti leiti, et tühimõju osakaal oli suur ja nõuded olid madalad. Neil põhjustel jõuti järeldusele, et rohestamine ei too tõenäoliselt kaasa keskkonna ja kliima olulist paranemist. Kontrollikoda soovitas komisjonil keskkonna ja kliima kaitseks mõeldud ELi põllumajandusmeetmete jaoks välja töötada tervikliku sekkumisloogika. Sekkumisloogika peaks põhinema tänapäevastel teaduslikel arusaamadel ning sisaldama konkreetseid eesmärke. Samuti tuleks kõik olemasolevad keskkonnanõuded koondada uude keskkonnaalasesse võrdlusalusesse, mida kohaldatakse kõigi ühise põllumajanduspoliitika toetusesaajate suhtes, ning kavandatud meetmed peaksid võrdlusalust ületama ja keskenduma tulemuslikkuse eesmärkide saavutamisele.

| 3.48. | Komisjon oli eriaruande nr 21/2017 soovitustega sisuliselt nõus.

  1. juunil 2018 võttis komisjon vastu määruse ettepaneku COM(2018) 392 final (ÜPP strateegiakavad), millega arendatakse ÜPP keskkonna ja kliimaga seotud uue õigusaktide kogumi sekkumisloogikat. Need uued keskkonnahoidlikud põhimõtted hõlmavad täiustatud tingimuslikkust, mis seob ÜPP toetuse saamise toetusesaajate vastavusega keskkonna, kliimamuutuste, rahvatervise, loomatervise, taimetervise ja loomade heaoluga seotud põhinõuetele, mis hõlmab eelnevalt keskkonnasäästlikumaks muutmise all käsitletud teemasid. Tingimuslikkust kohaldatakse kõikide ÜPP toetusesaajate suhtes ning see on keskkonna- ja kliimavaldkonna lähtetase, millele lisaks määravad liikmesriigid kindlaks vabatahtlikud kavad, nagu uus I samba ökokava ning II samba kohased põllumajanduse keskkonna- ja kliimakohustused, mis on osa ulatuslikumast sekkumisest, mis toetab eri liiki halduskohustusi. Kõik need meetmed on osa kavakohasest lähenemisviisist, mis keskendub tulemuslikkuse näitajate saavutamisele. |
| --- | --- |

3.48.

1. juunil 2018 võttis komisjon vastu määruse ettepaneku COM(2018) 392 final (ÜPP strateegiakavad), millega arendatakse ÜPP keskkonna ja kliimaga seotud uue õigusaktide kogumi sekkumisloogikat. Need uued keskkonnahoidlikud põhimõtted hõlmavad täiustatud tingimuslikkust, mis seob ÜPP toetuse saamise toetusesaajate vastavusega keskkonna, kliimamuutuste, rahvatervise, loomatervise, taimetervise ja loomade heaoluga seotud põhinõuetele, mis hõlmab eelnevalt keskkonnasäästlikumaks muutmise all käsitletud teemasid. Tingimuslikkust kohaldatakse kõikide ÜPP toetusesaajate suhtes ning see on keskkonna- ja kliimavaldkonna lähtetase, millele lisaks määravad liikmesriigid kindlaks vabatahtlikud kavad, nagu uus I samba ökokava ning II samba kohased põllumajanduse keskkonna- ja kliimakohustused, mis on osa ulatuslikumast sekkumisest, mis toetab eri liiki halduskohustusi. Kõik need meetmed on osa kavakohasest lähenemisviisist, mis keskendub tulemuslikkuse näitajate saavutamisele.

3. rubriik „Julgeolek ja kodakondsus“ ja 4. rubriik „Globaalne Euroopa“

| 3.49. | Kontrollikoda võttis kõnealuseid mitmeaastase finantsraamistiku rubriike puudutavatel teemadel vastu viis eriaruannet (49). Järgnevalt juhitakse tähelepanu neist aruannetest nelja põhijäreldustele ja -soovitustele. |
| --- | --- |

3.49.

Kontrollikoda võttis kõnealuseid mitmeaastase finantsraamistiku rubriike puudutavatel teemadel vastu viis eriaruannet (49). Järgnevalt juhitakse tähelepanu neist aruannetest nelja põhijäreldustele ja -soovitustele.

Eriaruanne nr 3/2017 Tuneesia kohta

| 3.50. | Kontrollikoda leidis, et ELi abi Tuneesiale oli üldiselt hästi kasutatud. Abi aitas oluliselt kaasa riigi üleminekule demokraatiale ning parandas majanduslikku stabiilsust pärast 2010–2011. aasta revolutsiooni. Kontrollikoda leidis siiski, et komisjon oli olnud liiga ambitsioonikas. Ta oli suhteliselt lühikeseks ajavahemikuks püstitanud liiga palju prioriteete. See tõi kaasa mitmeid puudusi abi komisjonipoolses haldamises. |
| --- | --- |

3.50.

Kontrollikoda leidis, et ELi abi Tuneesiale oli üldiselt hästi kasutatud. Abi aitas oluliselt kaasa riigi üleminekule demokraatiale ning parandas majanduslikku stabiilsust pärast 2010–2011. aasta revolutsiooni. Kontrollikoda leidis siiski, et komisjon oli olnud liiga ambitsioonikas. Ta oli suhteliselt lühikeseks ajavahemikuks püstitanud liiga palju prioriteete. See tõi kaasa mitmeid puudusi abi komisjonipoolses haldamises.

| 3.50. | Aruandes tunnistatakse, et ELi abi Tuneesiale on olnud üldiselt hästi kasutatud. ELi abi aitas märkimisväärselt kaasa riigi majanduslikule ja poliitilisele stabiilsusele pärast revolutsiooni, eelkõige kuna sellega kaasnesid olulised sotsiaal-majanduslikud ja poliitilised reformid.

  Komisjon märgib oma püüdluste kohta, et tuli tegeleda mitme valdkonnaga tingituna sotsiaal-majanduslikest proovikividest, millega Tuneesia pärast revolutsiooni kokku puutus. Seni saavutatud tulemused on head, kuna ELi abi aitas märkimisväärselt kaasa riigi sotsiaal-majandusliku ja poliitilise stabiilsuse suurendamisele pärast revolutsiooni. Komisjon rõhutab, et on järginud oma abi keskendamise poliitikat. Hoolimata sellest, et vaatlusalusel perioodil on võetud mitmesuguseid meetmeid, olid need kooskõlas 2014.–2016. aasta ühtses toetusraamistikus kindlaks määratud kolme põhivaldkonnaga.


  Komisjoni abi tõhusus ja kestlikkus on alati olnud arvesse võetavate põhielementide seas koos asjakohasuse, tõhususe ja mõjuga. Komisjon on toetanud ka siseste ja väliste jälgimismehhanismide loomist ning avaliku sektori asutuste aruandekohusluse tugevdamist. |
| --- | --- |

3.50.

Komisjon märgib oma püüdluste kohta, et tuli tegeleda mitme valdkonnaga tingituna sotsiaal-majanduslikest proovikividest, millega Tuneesia pärast revolutsiooni kokku puutus. Seni saavutatud tulemused on head, kuna ELi abi aitas märkimisväärselt kaasa riigi sotsiaal-majandusliku ja poliitilise stabiilsuse suurendamisele pärast revolutsiooni. Komisjon rõhutab, et on järginud oma abi keskendamise poliitikat. Hoolimata sellest, et vaatlusalusel perioodil on võetud mitmesuguseid meetmeid, olid need kooskõlas 2014.–2016. aasta ühtses toetusraamistikus kindlaks määratud kolme põhivaldkonnaga.

Komisjoni abi tõhusus ja kestlikkus on alati olnud arvesse võetavate põhielementide seas koos asjakohasuse, tõhususe ja mõjuga. Komisjon on toetanud ka siseste ja väliste jälgimismehhanismide loomist ning avaliku sektori asutuste aruandekohusluse tugevdamist.

| 3.51. | Kontrollikoda soovitas komisjonil ja vajaduse korral Euroopa välisteenistusel teha järgmist: |
| --- | --- |

3.51.

Kontrollikoda soovitas komisjonil ja vajaduse korral Euroopa välisteenistusel teha järgmist:

3.51.

| — | parandada ELi toetuse kavandamist ja suunamist, |
| --- | --- |

—

parandada ELi toetuse kavandamist ja suunamist,

| — | Komisjon oli soovitusega nõus ja juba rakendab seda (2017. aasta augustis uue 2017.–2020. aasta ühtse toetusraamistiku vastuvõtmine, mis keskendub kolmele sekkumisvaldkonnale; jätkuv poliitika ja poliitiline dialoog; piirkondlike programmidega kooskõlastamine; käimasolev ühise programmitöö protsess). |
| --- | --- |

—

Komisjon oli soovitusega nõus ja juba rakendab seda (2017. aasta augustis uue 2017.–2020. aasta ühtse toetusraamistiku vastuvõtmine, mis keskendub kolmele sekkumisvaldkonnale; jätkuv poliitika ja poliitiline dialoog; piirkondlike programmidega kooskõlastamine; käimasolev ühise programmitöö protsess).

| — | parandada ELi eelarvetoetuse programmide rakendamist, |
| --- | --- |

—

parandada ELi eelarvetoetuse programmide rakendamist,

| — | Komisjon oli soovitusega nõus.


  Pidades silmas Tuneesia tänast stabiilsemat poliitilist olukorda ja võttes arvesse tihedat koordineerimist rahastajatega, nõustub komisjon, et tulemusnäitajaid saab nüüd tulevaste meetmete puhul paremini suunata. Dünaamilise lähenemisviisi kohaldamist rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele kooskõlas eelarvetoetuse suunistega siiski jätkatakse. |
| --- | --- |

—

Komisjon oli soovitusega nõus.

Pidades silmas Tuneesia tänast stabiilsemat poliitilist olukorda ja võttes arvesse tihedat koordineerimist rahastajatega, nõustub komisjon, et tulemusnäitajaid saab nüüd tulevaste meetmete puhul paremini suunata. Dünaamilise lähenemisviisi kohaldamist rahastamiskõlblikkuse kriteeriumidele kooskõlas eelarvetoetuse suunistega siiski jätkatakse.

| — | teha ettepanekuid makromajandusliku finantsabi heakskiitmise kiirendamiseks, |
| --- | --- |

—

teha ettepanekuid makromajandusliku finantsabi heakskiitmise kiirendamiseks,

| — | Komisjon oli soovitusega nõus.


  Komisjon märgib, et makromajandusliku finantsabi otsuste vastuvõtmine parlamendis ja nõukogus on küll oluliselt kiirenenud, kuid arenguruumi on. Vastuvõtmist saaks kiirendada näiteks seeläbi, kui oleks võimalik vähendada Euroopa Parlamendi rahvusvahelise kaubanduse komisjoni (edaspidi „INTA“) koosolekute arvu enne INTA hääletust, kui parlamendi poolne heakskiitmine toimuks järjekindlalt täiskogul (kaasa arvatud minitäiskogud) vahetult pärast INTA hääletust, kui minitäiskogusid oleks võimalik kasutada parlamendi presidendi ja nõukogu esimehe allkirjade andmiseks ning kui nõukogu kasutaks vajaduse korral vastuvõtmiseks ka kirjalikku menetlust.


  Komisjon märgib samuti, et pärast Euroopa Kontrollikoja eelmisi soovitusi ja parlamendi 2003. aasta makromajanduslikku finantsabi käsitlevat resolutsiooni esitas komisjon 2011. aastal makromajandusliku finantsabi õigusraamistiku, mille eesmärk on muu hulgas otsuste tegemise kiirendamine seadusandlike otsuste asendamise kaudu rakendusaktidega. Kuna kaasseadusandjad otsustasid aga seadusandlikud aktid ja seadusandliku tavamenetluse säilitada, võttis komisjon selle ettepaneku 2013. aastal tagasi. |
| --- | --- |

—

Komisjon oli soovitusega nõus.

Komisjon märgib, et makromajandusliku finantsabi otsuste vastuvõtmine parlamendis ja nõukogus on küll oluliselt kiirenenud, kuid arenguruumi on. Vastuvõtmist saaks kiirendada näiteks seeläbi, kui oleks võimalik vähendada Euroopa Parlamendi rahvusvahelise kaubanduse komisjoni (edaspidi „INTA“) koosolekute arvu enne INTA hääletust, kui parlamendi poolne heakskiitmine toimuks järjekindlalt täiskogul (kaasa arvatud minitäiskogud) vahetult pärast INTA hääletust, kui minitäiskogusid oleks võimalik kasutada parlamendi presidendi ja nõukogu esimehe allkirjade andmiseks ning kui nõukogu kasutaks vajaduse korral vastuvõtmiseks ka kirjalikku menetlust.

Komisjon märgib samuti, et pärast Euroopa Kontrollikoja eelmisi soovitusi ja parlamendi 2003. aasta makromajanduslikku finantsabi käsitlevat resolutsiooni esitas komisjon 2011. aastal makromajandusliku finantsabi õigusraamistiku, mille eesmärk on muu hulgas otsuste tegemise kiirendamine seadusandlike otsuste asendamise kaudu rakendusaktidega. Kuna kaasseadusandjad otsustasid aga seadusandlikud aktid ja seadusandliku tavamenetluse säilitada, võttis komisjon selle ettepaneku 2013. aastal tagasi.

| — | parandada projektide kavandamist. |
| --- | --- |

—

parandada projektide kavandamist.

| — | Komisjon oli soovitusega nõus. |
| --- | --- |

—

Komisjon oli soovitusega nõus.

Eriaruanne nr 6/2017 esmase vastuvõtu süsteemi kohta

| 3.52. | Kokkuvõttes leidis kontrollikoda, et esmase vastuvõtu süsteem aitas parandada rände haldamist kahes sellest enim mõjutatud piiririigis, Kreekas ja Itaalias, suurendades nende vastuvõtuvõimet ning parandades registreerimismenetlusi ja toetuse koordineerimist. |
| --- | --- |

3.52.

Kokkuvõttes leidis kontrollikoda, et esmase vastuvõtu süsteem aitas parandada rände haldamist kahes sellest enim mõjutatud piiririigis, Kreekas ja Itaalias, suurendades nende vastuvõtuvõimet ning parandades registreerimismenetlusi ja toetuse koordineerimist.

| 3.53. | Kontrollikoda soovitas komisjonil ja asjaomastel asutustel |
| --- | --- |

3.53.

Kontrollikoda soovitas komisjonil ja asjaomastel asutustel

3.53.

| — | aidata liikmesriikidel parandada esmase vastuvõtu süsteemi, eriti mis puudutab süsteemi suutlikkust, saatjata alaealiste kohtlemist, ekspertide lähetamist ning esmase vastuvõtu süsteemiga seotud ülesandeid ja kohustusi; |
| --- | --- |

—

aidata liikmesriikidel parandada esmase vastuvõtu süsteemi, eriti mis puudutab süsteemi suutlikkust, saatjata alaealiste kohtlemist, ekspertide lähetamist ning esmase vastuvõtu süsteemiga seotud ülesandeid ja kohustusi;

| — | Komisjon on nõus. |
| --- | --- |

—

Komisjon on nõus.

| — | esmase vastuvõtu süsteemi hinnata ja edasi arendada, et optimeerida ELi toetust rände haldamisele. |
| --- | --- |

—

esmase vastuvõtu süsteemi hinnata ja edasi arendada, et optimeerida ELi toetust rände haldamisele.

| — | Komisjon on nõus. |
| --- | --- |

—

Komisjon on nõus.

Eriaruanne nr 11/2017 Bêkou usaldusfondi kohta

| 3.54. | Aruandes jõuti järeldusele, et hoolimata mõningatest puudustest oli nii Bêkou usaldusfondi loomise otsus kui ka fondi ülesehitus asjaolusid arvesse võttes asjakohane. Kontrollikoda leidis, et fondi haldamine ei olnud veel oma täielikku potentsiaali realiseerinud kolmes aspektis: sidusrühmade vaheline kooskõlastamine, menetluste läbipaistvus, kiirus ja kulutõhusus, ning seire- ja hindamismehhanismid. |
| --- | --- |

3.54.

Aruandes jõuti järeldusele, et hoolimata mõningatest puudustest oli nii Bêkou usaldusfondi loomise otsus kui ka fondi ülesehitus asjaolusid arvesse võttes asjakohane. Kontrollikoda leidis, et fondi haldamine ei olnud veel oma täielikku potentsiaali realiseerinud kolmes aspektis: sidusrühmade vaheline kooskõlastamine, menetluste läbipaistvus, kiirus ja kulutõhusus, ning seire- ja hindamismehhanismid.

| 3.54. | Bêkou usaldusfond on loonud ELi ja selle liikmesriikide tegevuse koordineerimiseks uue võimaluse, mida praeguseks pole veel täielikult ära kasutatud.

  Komisjoni hinnangul on Bêkou kiirus olnud projektitsükli kogukestust arvestades suurem kui ELi teistel kriisiolukorra instrumentidel. Samas nõustub komisjon uurima täiendavaid võimalusi, et kiirendada valikumenetlust võrreldes praeguste sise-eeskirjadega ettenähtuga ning ühtlasi leida sobiv kiiruse ja läbipaistvuse tasakaal.


  Seire- ja hindamismehhanismid töötatakse välja projektide tasandil ja võetakse järk-järgult kasutusele ka fondi tasandil. |
| --- | --- |

3.54.

Komisjoni hinnangul on Bêkou kiirus olnud projektitsükli kogukestust arvestades suurem kui ELi teistel kriisiolukorra instrumentidel. Samas nõustub komisjon uurima täiendavaid võimalusi, et kiirendada valikumenetlust võrreldes praeguste sise-eeskirjadega ettenähtuga ning ühtlasi leida sobiv kiiruse ja läbipaistvuse tasakaal.

Seire- ja hindamismehhanismid töötatakse välja projektide tasandil ja võetakse järk-järgult kasutusele ka fondi tasandil.

| 3.55. | Kokkuvõttes oli Bêkou usaldusfond auditi ajaks andnud positiivse panuse. Fond oli kaasanud abi, kuigi vaid vähesel määral uusi rahastajaid, ning enamik selle projektidest oli oma kavandatud väljundid saavutanud. Fondiga suurendati ELi nähtavust. |
| --- | --- |

3.55.

Kokkuvõttes oli Bêkou usaldusfond auditi ajaks andnud positiivse panuse. Fond oli kaasanud abi, kuigi vaid vähesel määral uusi rahastajaid, ning enamik selle projektidest oli oma kavandatud väljundid saavutanud. Fondiga suurendati ELi nähtavust.

| 3.56. | Kontrollikoda soovitas komisjonil |
| --- | --- |

3.56.

Kontrollikoda soovitas komisjonil

3.56.

| — | välja töötada täiendavad suunised abi andmiseks vajalike vahendite ja vajaduste analüüsi kohta, et otsustada usaldusfondi sekkumiste ulatuse üle; |
| --- | --- |

—

välja töötada täiendavad suunised abi andmiseks vajalike vahendite ja vajaduste analüüsi kohta, et otsustada usaldusfondi sekkumiste ulatuse üle;

| — | Komisjon oli soovitusega nõus ja seda rakendatakse järgmiselt.


  Komisjon on välja töötanud usaldusfondide suunised, mis sisaldavad usaldusfondide loomise tingimusi käsitlevat osa.


  Komisjon on valmis nende suuniste sisu üle vaatama, et lisada finantsmääruses sätestatud ELi usaldusfondide loomise tingimuste üksikasjalikum kirjeldus.


  Sellega seoses leiab komisjon, et ELi usaldusfondi tingimuste hindamine hõlmab ka küsimust suhtelistest eelistest võrreldes teiste abistamisvahenditega.


  Komisjon leiab, et suunised ei tohi olla liiga piiravad, eriti hädaolukorra usaldusfondide puhul. |
| --- | --- |

—

Komisjon oli soovitusega nõus ja seda rakendatakse järgmiselt.

Komisjon on välja töötanud usaldusfondide suunised, mis sisaldavad usaldusfondide loomise tingimusi käsitlevat osa.

Komisjon on valmis nende suuniste sisu üle vaatama, et lisada finantsmääruses sätestatud ELi usaldusfondide loomise tingimuste üksikasjalikum kirjeldus.

Sellega seoses leiab komisjon, et ELi usaldusfondi tingimuste hindamine hõlmab ka küsimust suhtelistest eelistest võrreldes teiste abistamisvahenditega.

Komisjon leiab, et suunised ei tohi olla liiga piiravad, eriti hädaolukorra usaldusfondide puhul.

| — | parandada rahastajate vahelist koordineerimist, valikumenetlusi ja tulemuslikkuse hindamist, ning optimeerida halduskulusid. |
| --- | --- |

—

parandada rahastajate vahelist koordineerimist, valikumenetlusi ja tulemuslikkuse hindamist, ning optimeerida halduskulusid.

| — | Komisjon oli soovitusega nõus, kuid juhtis tähelepanu, et selle täitmise järelevalves on roll ka teistel osalistel.


  Bêkou usaldusfond juba kooskõlastab oma tegevust teiste asjakohaste rahastajate ja osalistega. Komisjon nõustub siiski, et kooskõlastamine võiks olla formaalsem ja kooskõlastamisvõimalusi peaksid kasutama kõik Bêkou usaldusfondis osalejad.


  Komisjon kohaldab oma tavaeeskirju ja -menetlusi ning lisaks sise-eeskirju, mis lubavad ELi usaldusfondide halduritel neist tavaeeskirjadest teatavatel tingimustel kõrvale kalduda (kriisisuunised ja ELi usaldusfondide suunised). Näiteks on kriisiolukordade suunistes arvestatud probleeme ja piiranguid seoses lepingute sõlmimise ja projektide rakendamisega kriisiolukorras ning lubatakse kasutada „paindlikke menetlusi“, juhul kui riigis on välja kuulutatud kriisiolukord. |
| --- | --- |

—

Komisjon oli soovitusega nõus, kuid juhtis tähelepanu, et selle täitmise järelevalves on roll ka teistel osalistel.

Bêkou usaldusfond juba kooskõlastab oma tegevust teiste asjakohaste rahastajate ja osalistega. Komisjon nõustub siiski, et kooskõlastamine võiks olla formaalsem ja kooskõlastamisvõimalusi peaksid kasutama kõik Bêkou usaldusfondis osalejad.

Komisjon kohaldab oma tavaeeskirju ja -menetlusi ning lisaks sise-eeskirju, mis lubavad ELi usaldusfondide halduritel neist tavaeeskirjadest teatavatel tingimustel kõrvale kalduda (kriisisuunised ja ELi usaldusfondide suunised). Näiteks on kriisiolukordade suunistes arvestatud probleeme ja piiranguid seoses lepingute sõlmimise ja projektide rakendamisega kriisiolukorras ning lubatakse kasutada „paindlikke menetlusi“, juhul kui riigis on välja kuulutatud kriisiolukord.

Eriaruanne nr 22/2017 valimisvaatlusmissioonide kohta

| 3.57. | Aruandes leiti, et Euroopa välisteenistus ja Euroopa Komisjon tegid märkimisväärseid jõupingutusi, et toetada ELi valimisvaatlusmissioonide soovituste elluviimist, ning kasutasid selleks enda käsutuses olevaid vahendeid. Kontrollikoda järeldas, et ELi valimisvaatlusmissioonide soovituste esitamine oli viimastel aastatel paranenud, kuid kohapealsete sidusrühmadega oleks vaja rohkem konsulteerida. Euroopa välisteenistus ja komisjon osalesid poliitilises dialoogis ja andsid valimisabi, et toetada soovituste rakendamist, kuid valimiste järelvaatlusmissioone ei korraldatud nii sageli, kui oleks võinud. Soovitustest puudus keskne ülevaade ja nende täitmise seisu ei hinnatud pidevalt. |
| --- | --- |

3.57.

Aruandes leiti, et Euroopa välisteenistus ja Euroopa Komisjon tegid märkimisväärseid jõupingutusi, et toetada ELi valimisvaatlusmissioonide soovituste elluviimist, ning kasutasid selleks enda käsutuses olevaid vahendeid. Kontrollikoda järeldas, et ELi valimisvaatlusmissioonide soovituste esitamine oli viimastel aastatel paranenud, kuid kohapealsete sidusrühmadega oleks vaja rohkem konsulteerida. Euroopa välisteenistus ja komisjon osalesid poliitilises dialoogis ja andsid valimisabi, et toetada soovituste rakendamist, kuid valimiste järelvaatlusmissioone ei korraldatud nii sageli, kui oleks võinud. Soovitustest puudus keskne ülevaade ja nende täitmise seisu ei hinnatud pidevalt.

| 3.58. | Kontrollikoda soovitas Euroopa välisteenistusel |
| --- | --- |

3.58.

Kontrollikoda soovitas Euroopa välisteenistusel

3.58.

| — | süstemaatiliselt sidusrühmadega ELi valimisvaatlusmissioonide soovituste üle enne nende vastuvõtmist konsulteerida; |
| --- | --- |

—

süstemaatiliselt sidusrühmadega ELi valimisvaatlusmissioonide soovituste üle enne nende vastuvõtmist konsulteerida;

| — | Sidusrühmadega peetakse süstemaatiliselt nõu soovituste üldise sisu üle ja nendega ei arutata konkreetsete soovituste koostamist, et vältida mõju avaldamist aruande sõltumatusele. |
| --- | --- |

—

Sidusrühmadega peetakse süstemaatiliselt nõu soovituste üldise sisu üle ja nendega ei arutata konkreetsete soovituste koostamist, et vältida mõju avaldamist aruande sõltumatusele.

| — | sagedamini korraldada järelvaatlusmissioone; |
| --- | --- |

—

sagedamini korraldada järelvaatlusmissioone;

| — | Euroopa välisteenistus ja komisjon töötavad jätkuvalt ELi valimisvaatlusmissioonide soovituste parema järelkontrolli nimel, kasutades kombinatsiooni erinevatest vahenditest, mille hulgas on valimiste järelvaatlusmissioonid, poliitiline dialoog ja valimisabi. |
| --- | --- |

—

Euroopa välisteenistus ja komisjon töötavad jätkuvalt ELi valimisvaatlusmissioonide soovituste parema järelkontrolli nimel, kasutades kombinatsiooni erinevatest vahenditest, mille hulgas on valimiste järelvaatlusmissioonid, poliitiline dialoog ja valimisabi.

| — | saada ELi valimisvaatlusmissioonide soovitustest keskne ülevaade ja süstemaatiliselt nende täitmise seisu hinnata. |
| --- | --- |

—

saada ELi valimisvaatlusmissioonide soovitustest keskne ülevaade ja süstemaatiliselt nende täitmise seisu hinnata.

| — | Komisjon püüab tagada rahalised vahendid, et luua ELi valimisvaatlusmissioonide soovituste keskne andmebaas. |
| --- | --- |

—

Komisjon püüab tagada rahalised vahendid, et luua ELi valimisvaatlusmissioonide soovituste keskne andmebaas.

5. rubriik „Haldus“ ning ühtse turu ja jätkusuutliku rahaliidu toimimise aruanded

| 3.59. | Ühtse turu ja jätkusuutliku rahaliidu toimimise prioriteetses valdkonnas koostas kontrollikoda 2017. aastal neli eriaruannet (50). |
| --- | --- |

3.59.

Ühtse turu ja jätkusuutliku rahaliidu toimimise prioriteetses valdkonnas koostas kontrollikoda 2017. aastal neli eriaruannet (50).

| 3.60. | Järgnevalt juhitakse tähelepanu neist aruannetest kahe põhijäreldustele ja -soovitustele. |
| --- | --- |

3.60.

Järgnevalt juhitakse tähelepanu neist aruannetest kahe põhijäreldustele ja -soovitustele.

Eriaruanne nr 17/2017 komisjoni sekkumise kohta Kreeka finantskriisi

| 3.61. | Aruandes järeldati, et Kreeka suhtes finantskriisi järel kokku lepitud makromajanduslike kohandamisprogrammidega saavutati lühiajaline finantsstabiilsus ja võimaldati reformide mõningast edenemist. Programmid aitasid Kreekal aga kriisist üksnes mõningal määral taastuda. 2017. aasta keskpaiga seisuga ei olnud suudetud taastada riigi suutlikkust rahastada oma vajadusi turgudel. |
| --- | --- |

3.61.

Aruandes järeldati, et Kreeka suhtes finantskriisi järel kokku lepitud makromajanduslike kohandamisprogrammidega saavutati lühiajaline finantsstabiilsus ja võimaldati reformide mõningast edenemist. Programmid aitasid Kreekal aga kriisist üksnes mõningal määral taastuda. 2017. aasta keskpaiga seisuga ei olnud suudetud taastada riigi suutlikkust rahastada oma vajadusi turgudel.

| 3.62. | Kontrollikojal ei olnud võimalik kajastada Euroopa Keskpanga rolli Kreeka programmides, kuna EKP seadis kahtluse alla kontrollikoja mandaadi ning ei esitanud piisavat auditi tõendusmaterjali. |
| --- | --- |

3.62.

Kontrollikojal ei olnud võimalik kajastada Euroopa Keskpanga rolli Kreeka programmides, kuna EKP seadis kahtluse alla kontrollikoja mandaadi ning ei esitanud piisavat auditi tõendusmaterjali.

| 3.63. | Kontrollikoda soovitas komisjonil |
| --- | --- |

3.63.

Kontrollikoda soovitas komisjonil

3.63.

| — | seada tingimused paremini tähtsuse järjekorda seada ja täpsustada meetmed, mida on kiiresti vaja tasakaalustamatuse vähendamiseks; |
| --- | --- |

—

seada tingimused paremini tähtsuse järjekorda seada ja täpsustada meetmed, mida on kiiresti vaja tasakaalustamatuse vähendamiseks;

| — | Komisjon oli soovitusega nõus.


  Poliitilised meetmed järjestati prioriteetsuse alusel, eelkõige IMFi ühisprogrammi kaudu. Komisjon kasutas muu hulgas IMFi laialdaselt tuntud „eeltingimuste“ ja „struktuursete sihtmärkide“ süsteemi, mis on olulised reformid läbivaatamise lõpetamiseks ning väljamaksete alustamiseks. Neid täiustati järk-järgult struktuurireformide eeltingimuste ja vahe-eesmärkide seadmisega. ESMi praegune kohandamisprogramm võttis kasutusele ka peamiste tulemuste mõiste. |
| --- | --- |

—

Komisjon oli soovitusega nõus.

Poliitilised meetmed järjestati prioriteetsuse alusel, eelkõige IMFi ühisprogrammi kaudu. Komisjon kasutas muu hulgas IMFi laialdaselt tuntud „eeltingimuste“ ja „struktuursete sihtmärkide“ süsteemi, mis on olulised reformid läbivaatamise lõpetamiseks ning väljamaksete alustamiseks. Neid täiustati järk-järgult struktuurireformide eeltingimuste ja vahe-eesmärkide seadmisega. ESMi praegune kohandamisprogramm võttis kasutusele ka peamiste tulemuste mõiste.

| — | tagada, et programmid oleksid lõimitud riigi üldisesse kasvustrateegiasse; |
| --- | --- |

—

tagada, et programmid oleksid lõimitud riigi üldisesse kasvustrateegiasse;

| — | Komisjon oli soovitusega nõus.


  Komisjon märgib, et praegu kehtiv ESMi asutamisleping pakub täpsemalt suunatud programme, nt selliseid, mis tegelevad tasakaalustamatusega konkreetses sektoris, mille puhul laiaulatuslik kasvustrateegia ei pruugi olla õigustatud. |
| --- | --- |

—

Komisjon oli soovitusega nõus.

Komisjon märgib, et praegu kehtiv ESMi asutamisleping pakub täpsemalt suunatud programme, nt selliseid, mis tegelevad tasakaalustamatusega konkreetses sektoris, mille puhul laiaulatuslik kasvustrateegia ei pruugi olla õigustatud.

| — | püüda jõuda programmipartneritega kokkuleppele; |
| --- | --- |

—

püüda jõuda programmipartneritega kokkuleppele;

| — | Komisjon oli soovitusega nõus ja tuletas meelde, et ei saa kohustada teisi institutsioone võtma vastu töökorda, mis määratluse järgi tuleb nii põhimõtteliselt kui ka sisuliselt kokku leppida ühiselt. |
| --- | --- |

—

Komisjon oli soovitusega nõus ja tuletas meelde, et ei saa kohustada teisi institutsioone võtma vastu töökorda, mis määratluse järgi tuleb nii põhimõtteliselt kui ka sisuliselt kokku leppida ühiselt.

| — | süstemaatilisemalt hinnata liikmesriikide haldussuutlikkust reforme ellu viia; |
| --- | --- |

—

süstemaatilisemalt hinnata liikmesriikide haldussuutlikkust reforme ellu viia;

| — | Komisjon oli soovitusega nõus.


  ESMi kohandamisprogrammi alusel pööratakse eritähelepanu reformide elluviimisele, et suurendada avaliku sektori tegevuse kvaliteeti ja tõhusust oluliste avalike hüvede ja teenuste pakkumisel (4. sammas). Tehniline abi on hoolikalt kooskõlastatud ESMi kohandamisprogrammi sätetega, mille kohaselt on 2015. aasta augusti vastastikuse mõistmise memorandumisse ja järgnevatesse täiendavatesse vastastikuse mõistmise memorandumitesse sõnaselgelt lisatud mitmete reformide toetamine programmi raames. Kolme kuu jooksul pärast ESMi programmi loomist leppis komisjon Kreeka ametiasutustega kokku „Struktuurireformide toetamise tehnilise koostöö plaani“, mis avaldati ka komisjoni veebisaidil. Struktuurireformi tugiteenistus abistab Kreeka ametiasutusi ja koordineerib abistamist peaaegu kõigi reformide puhul, mis ESMi raames ellu viiakse. |
| --- | --- |

—

Komisjon oli soovitusega nõus.

ESMi kohandamisprogrammi alusel pööratakse eritähelepanu reformide elluviimisele, et suurendada avaliku sektori tegevuse kvaliteeti ja tõhusust oluliste avalike hüvede ja teenuste pakkumisel (4. sammas). Tehniline abi on hoolikalt kooskõlastatud ESMi kohandamisprogrammi sätetega, mille kohaselt on 2015. aasta augusti vastastikuse mõistmise memorandumisse ja järgnevatesse täiendavatesse vastastikuse mõistmise memorandumitesse sõnaselgelt lisatud mitmete reformide toetamine programmi raames. Kolme kuu jooksul pärast ESMi programmi loomist leppis komisjon Kreeka ametiasutustega kokku „Struktuurireformide toetamise tehnilise koostöö plaani“, mis avaldati ka komisjoni veebisaidil. Struktuurireformi tugiteenistus abistab Kreeka ametiasutusi ja koordineerib abistamist peaaegu kõigi reformide puhul, mis ESMi raames ellu viiakse.

| — | teha üksteisele järgnevate programmide vahehindamist ja kasutada tulemusi nende ülesehituse ja järelevalvekorra hindamiseks. |
| --- | --- |

—

teha üksteisele järgnevate programmide vahehindamist ja kasutada tulemusi nende ülesehituse ja järelevalvekorra hindamiseks.

| — | Komisjon oli soovitusega nõus. Komisjon on juba teinud järelhindamise euroala teistes riikides, kus makromajanduslikke kohandamisprogramme kasutati. |
| --- | --- |

—

Komisjon oli soovitusega nõus. Komisjon on juba teinud järelhindamise euroala teistes riikides, kus makromajanduslikke kohandamisprogramme kasutati.

Eriaruanne nr 23/2017 ühtse kriisilahendusnõukogu kohta

| 3.64. | Aruande üldine järeldus oli, et kriisilahendusnõukogu tegevuse suhteliselt varajases etapis, kui audit läbi viidi, esines ülesannete ettevalmistamisel puudusi. Kontrollikoda nentis, et puudusi tuleb vaadelda kontekstis: kriisilahendusnõukogu rajati väga lühikese aja jooksul nullist. |
| --- | --- |

3.64.

Aruande üldine järeldus oli, et kriisilahendusnõukogu tegevuse suhteliselt varajases etapis, kui audit läbi viidi, esines ülesannete ettevalmistamisel puudusi. Kontrollikoda nentis, et puudusi tuleb vaadelda kontekstis: kriisilahendusnõukogu rajati väga lühikese aja jooksul nullist.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

| 3.65. | Puudusteks olid muu hulgas |
| --- | --- |

3.65.

Puudusteks olid muu hulgas

| — | viivitused töötajate värbamisel; |
| --- | --- |

—

viivitused töötajate värbamisel;

| — | ühtse kriisilahendusnõukogu pädevuses olevate pankade kriisilahenduse lõpuleviimata kavandamine ja seda reguleerivate eeskirjade mittetäielik süsteem; |
| --- | --- |

—

ühtse kriisilahendusnõukogu pädevuses olevate pankade kriisilahenduse lõpuleviimata kavandamine ja seda reguleerivate eeskirjade mittetäielik süsteem;

| — | kriisilahenduskavades puuduvad hinnangud valitud kriisilahendusstrateegiate teostatavuse ja usaldusväärsuse kohta; |
| --- | --- |

—

kriisilahenduskavades puuduvad hinnangud valitud kriisilahendusstrateegiate teostatavuse ja usaldusväärsuse kohta;

| — | põhitegevust puudutavate ülesannete ebaselge jaotus riikide kriisilahendusasutuste ja kriisilahendusnõukogu vahel; |
| --- | --- |

—

põhitegevust puudutavate ülesannete ebaselge jaotus riikide kriisilahendusasutuste ja kriisilahendusnõukogu vahel;

| — | ebakõla kriisilahendusnõukogu ja Euroopa Keskpanga mandaatide vahel. |
| --- | --- |

—

ebakõla kriisilahendusnõukogu ja Euroopa Keskpanga mandaatide vahel.

| 3.66. | Kontrollikoda leidis, et süsteemi parandamiseks on vaja võtta mitmeid meetmeid. Ühtsele Kriisilahendusnõukogule esitati järgmised soovitused: |
| --- | --- |

3.66.

Kontrollikoda leidis, et süsteemi parandamiseks on vaja võtta mitmeid meetmeid. Ühtsele Kriisilahendusnõukogule esitati järgmised soovitused:

| — | viia lõpule pankade kriisilahenduse kavandamine ja kavu reguleerivate eeskirjade süsteem; |
| --- | --- |

—

viia lõpule pankade kriisilahenduse kavandamine ja kavu reguleerivate eeskirjade süsteem;

| — | kiirendada värbamistegevust ja täiendada oma personaliosakonda sellele vastavalt; |
| --- | --- |

—

kiirendada värbamistegevust ja täiendada oma personaliosakonda sellele vastavalt;

| — | täpsustada liikmesriikide kriisilahendusasutustega tegevusülesannete ja kohustuste jaotust; |
| --- | --- |

—

täpsustada liikmesriikide kriisilahendusasutustega tegevusülesannete ja kohustuste jaotust;

| — | teha koostööd Euroopa Keskpangaga, et tagada viimase jaoks kogu vajalik teave, ja kutsuda seadusandjat üles võtma vajalikke meetmeid kehtiva raamistiku rakendamiseks. |
| --- | --- |

—

teha koostööd Euroopa Keskpangaga, et tagada viimase jaoks kogu vajalik teave, ja kutsuda seadusandjat üles võtma vajalikke meetmeid kehtiva raamistiku rakendamiseks.

| 3.67. | Kontrollikoda avaldas ka eriaruande nr 14/2017: „Euroopa Liidu Kohtu kohtuasjade menetlemise tulemuslikkuse hindamine“. Eriaruanne sisaldas soovitusi selle kohta, kuidas Euroopa Kohus saaks kohtuasjade menetlemist veelgi parandada. |
| --- | --- |

3.67.

Kontrollikoda avaldas ka eriaruande nr 14/2017: „Euroopa Liidu Kohtu kohtuasjade menetlemise tulemuslikkuse hindamine“. Eriaruanne sisaldas soovitusi selle kohta, kuidas Euroopa Kohus saaks kohtuasjade menetlemist veelgi parandada.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

3. OSA. SOOVITUSTE JÄRELKONTROLL

| 3.68. | Käesolevas osas esitatakse kontrollikoja iga-aastase ülevaate tulemused selle kohta, mil määral on komisjon võtnud kontrollikoja soovituste alusel parandusmeetmeid. Kontrollikoja eriaruannetes esitatud soovituste järelkontrollil on tähtis osa tulemusauditite tsüklis. Lisaks sellele, et soovituste järelkontroll annab kontrollikojale ja tema sidusrühmadele tagasisidet kontrollikoja tegevuse mõju kohta, aitab see ergutada komisjoni ja liikmesriike kontrollikoja soovitusi rakendama. |
| --- | --- |

3.68.

Käesolevas osas esitatakse kontrollikoja iga-aastase ülevaate tulemused selle kohta, mil määral on komisjon võtnud kontrollikoja soovituste alusel parandusmeetmeid. Kontrollikoja eriaruannetes esitatud soovituste järelkontrollil on tähtis osa tulemusauditite tsüklis. Lisaks sellele, et soovituste järelkontroll annab kontrollikojale ja tema sidusrühmadele tagasisidet kontrollikoja tegevuse mõju kohta, aitab see ergutada komisjoni ja liikmesriike kontrollikoja soovitusi rakendama.

A.   Ulatus ja lähenemisviis – uus meetod

| 3.69. | Eelnevatel aastatel analüüsis kontrollikoda eriaruandeid üksnes valikuliselt. Kooskõlas oma strateegiaga aastateks 2018–2020 asub kontrollikoda nüüd seda tegevust laiendama. Kavas on teha järelkontrolli kõigi tulemusauditi soovituste üle, mis kontrollikoda on kolm aastat varem komisjonile esitanud. |
| --- | --- |

3.69.

Eelnevatel aastatel analüüsis kontrollikoda eriaruandeid üksnes valikuliselt. Kooskõlas oma strateegiaga aastateks 2018–2020 asub kontrollikoda nüüd seda tegevust laiendama. Kavas on teha järelkontrolli kõigi tulemusauditi soovituste üle, mis kontrollikoda on kolm aastat varem komisjonile esitanud.

| 3.70. | Kontrollikoda analüüsis 17 eriaruannet 24-st 2014. aastal avaldatud eriaruandest, mida mujal analüüsitud ei ole (51). Need aruanded sisaldasid kokku 135 soovitust. |
| --- | --- |

3.70.

Kontrollikoda analüüsis 17 eriaruannet 24-st 2014. aastal avaldatud eriaruandest, mida mujal analüüsitud ei ole (51). Need aruanded sisaldasid kokku 135 soovitust.

| 3.71. | Kontrollikoda tegi järelkontrolli dokumentide läbivaatamise ja komisjoni töötajatega läbiviidud küsitluste põhjal. Õiglase ja tasakaalustatud läbivaatamise tagamiseks saatis kontrollikoda seejärel oma leiud komisjonile ja võttis lõplikus analüüsis arvesse komisjoni vastuseid. Järeldused tehti 100 soovituse rakendamise kohta. Ülejäänud 35 soovituse kohta (mis moodustab 26 % kõigist soovitustest ehk üle kahe korra rohkem kui viimase 6 aasta keskmine (12 %)) ei olnud võimalik järeldusi teha, sest need olid adresseeritud liikmesriikidele või teistele ELi institutsioonidele (52). |
| --- | --- |

3.71.

Kontrollikoda tegi järelkontrolli dokumentide läbivaatamise ja komisjoni töötajatega läbiviidud küsitluste põhjal. Õiglase ja tasakaalustatud läbivaatamise tagamiseks saatis kontrollikoda seejärel oma leiud komisjonile ja võttis lõplikus analüüsis arvesse komisjoni vastuseid. Järeldused tehti 100 soovituse rakendamise kohta. Ülejäänud 35 soovituse kohta (mis moodustab 26 % kõigist soovitustest ehk üle kahe korra rohkem kui viimase 6 aasta keskmine (12 %)) ei olnud võimalik järeldusi teha, sest need olid adresseeritud liikmesriikidele või teistele ELi institutsioonidele (52).

B.   Kuidas on komisjon reageerinud kontrollikoja soovitustele?

| 3.72. | Kontrollikoda järeldas, et komisjon oli 100 soovitusest täitnud 58 (58 %). Ülejäänud soovitustest 17 (17 %) oli täidetud suuremas osas, 19 (19 %) osaliselt ja 6 (6 %) soovitust ei olnud täidetud (vt
  selgitus 3.15
  ). Soovituste täitmise seisu on üksikasjalikult kirjeldatud
  lisas 3.1
  . |
| --- | --- |

3.72.

Kontrollikoda järeldas, et komisjon oli 100 soovitusest täitnud 58 (58 %). Ülejäänud soovitustest 17 (17 %) oli täidetud suuremas osas, 19 (19 %) osaliselt ja 6 (6 %) soovitust ei olnud täidetud (vt
  selgitus 3.15
  ). Soovituste täitmise seisu on üksikasjalikult kirjeldatud
  lisas 3.1
  .

| 3.72. | Komisjon märgib, et Euroopa Kontrollikoda käsitles kolme neljandikku hinnatud soovitustest täielikult või enamjaolt elluviiduna.

  Kuut soovitust, mida ei ole üldse rakendatud, komisjon ei aktsepteerinud. |
| --- | --- |

3.72.

Kuut soovitust, mida ei ole üldse rakendatud, komisjon ei aktsepteerinud.

Selgitus 3.15.   2014. aasta tulemusauditi soovituste täitmine

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

| 3.73. | Täielikult täidetud soovituste arv vastab üldjoontes eelmiste aastate näitajatele. Suuremas osas täidetud soovituste osakaal oli siiski 7 % väiksem kui viimase kuue aasta jooksul registreeritud keskmine näitaja ehk 25 %. Ainult osaliselt täidetud soovituste osakaal oli 7 % suurem kui kuue aasta keskmine ehk 12 %. See tuleneb tõenäoliselt kontrollikoja muudetud analüüsimeetodist (vt punkt 3.69). |
| --- | --- |

3.73.

Täielikult täidetud soovituste arv vastab üldjoontes eelmiste aastate näitajatele. Suuremas osas täidetud soovituste osakaal oli siiski 7 % väiksem kui viimase kuue aasta jooksul registreeritud keskmine näitaja ehk 25 %. Ainult osaliselt täidetud soovituste osakaal oli 7 % suurem kui kuue aasta keskmine ehk 12 %. See tuleneb tõenäoliselt kontrollikoja muudetud analüüsimeetodist (vt punkt 3.69).

| 3.74. | Kontrollikoda leidis, et soovituste põhjal oli sageli võetud spetsiifilisi parandusmeetmeid. Valdav osa 58-st täielikult täidetud soovitusest viidi ellu kahe aasta jooksul (2014. aastal 45 % ja 2015. aastal 43 %). |
| --- | --- |

3.74.

Kontrollikoda leidis, et soovituste põhjal oli sageli võetud spetsiifilisi parandusmeetmeid. Valdav osa 58-st täielikult täidetud soovitusest viidi ellu kahe aasta jooksul (2014. aastal 45 % ja 2015. aastal 43 %).

| 3.75. | Kontrollikoda ei saanud kontrollida enamiku soovituste täitmist, mis olid suunatud üksnes liikmesriikidele (vt punkt 3.71). Küll aga oli võimalik analüüsida kuue soovituse täitmist, mis esitati koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise raames liikmesriikidele või ühiselt komisjonile ja teistele auditeeritud üksustele. Kõik need olid osaliselt või täielikult täidetud (53). |
| --- | --- |

3.75.

Kontrollikoda ei saanud kontrollida enamiku soovituste täitmist, mis olid suunatud üksnes liikmesriikidele (vt punkt 3.71). Küll aga oli võimalik analüüsida kuue soovituse täitmist, mis esitati koostöös liikmesriikidega toimuva eelarve täitmise raames liikmesriikidele või ühiselt komisjonile ja teistele auditeeritud üksustele. Kõik need olid osaliselt või täielikult täidetud (53).

| 3.76. | Kontrollikoda tuvastas valdkondi, kus komisjon oli soovitusi eriti tõhusalt rakendanud. Ühe rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi ning naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi pädevusse kuuluva välistegevuse teemalise eriaruande (nr 16/2014) kõik üheksa soovitust on täielikult täidetud. Kõik parandusmeetmed (välja arvatud üks) võeti ühe aasta jooksul. Auditi teemaks oli ELi välispoliitika toetamise eesmärgil toimuva piirkondlike investeerimisrahastute toetusprogrammide ja finantseerimisasutuste laenude ühendamine. Ka merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat oli täitnud kõik vesiviljeluse auditi põhjal esitatud soovitused (eriaruanne nr 10/2014). |
| --- | --- |

3.76.

Kontrollikoda tuvastas valdkondi, kus komisjon oli soovitusi eriti tõhusalt rakendanud. Ühe rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi ning naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi pädevusse kuuluva välistegevuse teemalise eriaruande (nr 16/2014) kõik üheksa soovitust on täielikult täidetud. Kõik parandusmeetmed (välja arvatud üks) võeti ühe aasta jooksul. Auditi teemaks oli ELi välispoliitika toetamise eesmärgil toimuva piirkondlike investeerimisrahastute toetusprogrammide ja finantseerimisasutuste laenude ühendamine. Ka merendus- ja kalandusasjade peadirektoraat oli täitnud kõik vesiviljeluse auditi põhjal esitatud soovitused (eriaruanne nr 10/2014).

| 3.77. | Komisjon oli algselt tagasi lükanud üheksa soovitust. Kõnealused soovitused puudutasid põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraati, regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraati ning rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraati. Pärast seda on kolm soovitust osaliselt ellu viidud (54). Kuus soovitust, mis olid kontrollikoja järelkontrolli ajaks täitmata, pärinesid veinisektori ja ettevõtlusinkubaatorite teemalistest aruannetest. Kõik need olid kontrollikoja 2014. aasta auditite ajal tagasi lükatud. Enamikul juhtudel oli põhjuseks see, et komisjoni hinnangul oleksid soovitused pidanud olema suunatud liikmesriikidele. Mõnel juhul oli komisjon põhimõtteliselt kontrollikoja leidudega nõus, kuid ei saanud soovitusi praktikas rakendada (55). Tagasilükatud või osaliselt vastu võetud soovituste tase oli eelmiste aastatega sarnane. |
| --- | --- |

3.77.

Komisjon oli algselt tagasi lükanud üheksa soovitust. Kõnealused soovitused puudutasid põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraati, regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraati ning rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraati. Pärast seda on kolm soovitust osaliselt ellu viidud (54). Kuus soovitust, mis olid kontrollikoja järelkontrolli ajaks täitmata, pärinesid veinisektori ja ettevõtlusinkubaatorite teemalistest aruannetest. Kõik need olid kontrollikoja 2014. aasta auditite ajal tagasi lükatud. Enamikul juhtudel oli põhjuseks see, et komisjoni hinnangul oleksid soovitused pidanud olema suunatud liikmesriikidele. Mõnel juhul oli komisjon põhimõtteliselt kontrollikoja leidudega nõus, kuid ei saanud soovitusi praktikas rakendada (55). Tagasilükatud või osaliselt vastu võetud soovituste tase oli eelmiste aastatega sarnane.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 3.78. | Kokkuvõttes leidis kontrollikoda, et tulemusauditid on toonud kaasa mitmeid olulisi parandusi, kuigi mõned tuvastatud puudused jäid püsima. Viimaseid kirjeldatakse
  lisas 3.2
  . |
| --- | --- |

3.78.

Kokkuvõttes leidis kontrollikoda, et tulemusauditid on toonud kaasa mitmeid olulisi parandusi, kuigi mõned tuvastatud puudused jäid püsima. Viimaseid kirjeldatakse
  lisas 3.2
  .

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

Järeldused

| 3.79. | Tulemusalase teabe eesmärk on näidata, kas poliitika ja programmid ning üldisemalt peadirektoraadid, komisjon kui organisatsioon ja ELi eelarve täidavad oma eesmärke tõhusalt ja tulemuslikult. Vajaduse korral tuleks tulemusalast teavet kasutada alusena vajalike parandusmeetmete väljatöötamiseks ja nende rakendamise jälgimiseks. |
| --- | --- |

3.79.

Tulemusalase teabe eesmärk on näidata, kas poliitika ja programmid ning üldisemalt peadirektoraadid, komisjon kui organisatsioon ja ELi eelarve täidavad oma eesmärke tõhusalt ja tulemuslikult. Vajaduse korral tuleks tulemusalast teavet kasutada alusena vajalike parandusmeetmete väljatöötamiseks ja nende rakendamise jälgimiseks.

| 3.80. | Viis, kuidas organisatsioon enda toodetavat ja otsuste tegemiseks kogutavat tulemusalast teavet kasutab, mõjutab selle pikaajalist edukust tulemusjuhtimise rakendamisel ja paremate tulemuste saavutamisel. |
| --- | --- |

3.80.

Viis, kuidas organisatsioon enda toodetavat ja otsuste tegemiseks kogutavat tulemusalast teavet kasutab, mõjutab selle pikaajalist edukust tulemusjuhtimise rakendamisel ja paremate tulemuste saavutamisel.

| 3.81. | Kontrollikoja järeldused on järgmised. |
| --- | --- |

3.81.

Kontrollikoja järeldused on järgmised.

3.81.

| 1. | Sellel, kui palju saab komisjon tulemusalast teavet kasutada, on teatavad piirangud (punktid 3.6–3.13) |
| --- | --- |

1.

Sellel, kui palju saab komisjon tulemusalast teavet kasutada, on teatavad piirangud (punktid 3.6–3.13)

| — | ELi mitmeaastase finantsraamistiku vahendite ümberjaotamise võimalused on piiratud. |
| --- | --- |

—

ELi mitmeaastase finantsraamistiku vahendite ümberjaotamise võimalused on piiratud.

| — | Komisjon on teinud ettepanekuid eelarvega seotud paindlikkuse suurendamiseks tulevase mitmeaastase finantsraamistiku alusel. |
| --- | --- |

—

Komisjon on teinud ettepanekuid eelarvega seotud paindlikkuse suurendamiseks tulevase mitmeaastase finantsraamistiku alusel.

| — | Kui vahendeid viimase mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamise alusel ümber jaotati, ei tehtud seda tulemuslikkuse kaalutlustest, vaid ennekõike vajadusest pagulaskriisile ja julgeolekuohtudele kiiresti reageerida. |
| --- | --- |

—

Kui vahendeid viimase mitmeaastase finantsraamistiku vahehindamise alusel ümber jaotati, ei tehtud seda tulemuslikkuse kaalutlustest, vaid ennekõike vajadusest pagulaskriisile ja julgeolekuohtudele kiiresti reageerida.

| — | Ümberjaotamise otsused tulenevad mitmest tegurist. Komisjon märgib, et sageli esineb olulisi ajanihkeid enne üksikasjalike tulemuslikkuse andmete kättesaadavaks muutumist. |
| --- | --- |

—

Ümberjaotamise otsused tulenevad mitmest tegurist. Komisjon märgib, et sageli esineb olulisi ajanihkeid enne üksikasjalike tulemuslikkuse andmete kättesaadavaks muutumist.

| — | ELi eelarve panust kõrgetasemeliste eesmärkide saavutamisse on keeruline mõõta, sest paralleelselt kohaldatakse mitut strateegiaraamistikku. |
| --- | --- |

—

ELi eelarve panust kõrgetasemeliste eesmärkide saavutamisse on keeruline mõõta, sest paralleelselt kohaldatakse mitut strateegiaraamistikku.

| — | Kõrgetasemeliste eesmärkide saavutamisse tehtud panuse mõõtmine on samuti raske, sest on keeruline teha kindlaks selgeid põhjuslikke üksüheseid seoseid komisjoni talituste tegevuse või ELi eelarvest rahastatud programmi ja kõrgetasemeliste poliitiliste eesmärkide suunas tehtud edusammude vahel. Mitu muud välist tegurit mõjutab nende eesmärkide saavutamist ning sellesse on kaasatud mitmeid osalisi kohalikul, riigi, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil. See keerukus on eriomane keskkonnale, milles komisjoni ja ELi eelarve toimivad; see ei ole iseenesest tulemusraamistiku nõrk külg. |
| --- | --- |

—

Kõrgetasemeliste eesmärkide saavutamisse tehtud panuse mõõtmine on samuti raske, sest on keeruline teha kindlaks selgeid põhjuslikke üksüheseid seoseid komisjoni talituste tegevuse või ELi eelarvest rahastatud programmi ja kõrgetasemeliste poliitiliste eesmärkide suunas tehtud edusammude vahel. Mitu muud välist tegurit mõjutab nende eesmärkide saavutamist ning sellesse on kaasatud mitmeid osalisi kohalikul, riigi, Euroopa ja rahvusvahelisel tasandil. See keerukus on eriomane keskkonnale, milles komisjoni ja ELi eelarve toimivad; see ei ole iseenesest tulemusraamistiku nõrk külg.

| 2. | Komisjoni tulemuslikkuse mõõtmise süsteemidega tehakse kättesaadavaks väga suures koguses andmeid, kuid mitte alati õigeaegselt (punktid 3.14–3.18) |
| --- | --- |

2.

Komisjoni tulemuslikkuse mõõtmise süsteemidega tehakse kättesaadavaks väga suures koguses andmeid, kuid mitte alati õigeaegselt (punktid 3.14–3.18)

| — | Komisjoni peadirektoraadid koguvad tulemusteavet eri vormingutes ja erinevatest allikatest, mistõttu on nende käsutuses rikkalikult tulemuslikkuse seisukohast kasulikku teavet. Mitu peadirektoraati on hiljuti kasutusele võtnud uued tulemusandmete kasutamise vahendid ja menetlused, et oma tulemusteabe raamistikku parandada. |
| --- | --- |

—

Komisjoni peadirektoraadid koguvad tulemusteavet eri vormingutes ja erinevatest allikatest, mistõttu on nende käsutuses rikkalikult tulemuslikkuse seisukohast kasulikku teavet. Mitu peadirektoraati on hiljuti kasutusele võtnud uued tulemusandmete kasutamise vahendid ja menetlused, et oma tulemusteabe raamistikku parandada.

| — | Kontrollikoda on varem kindlaks teinud mitmeid tulemusaruandluse häid tavasid, mida komisjon võiks rakendada. Uuringus osalejad kinnitasid, et olukorda vajab parandamist, näiteks seoses tulemusandmete õigeaegse esitamise ja tulemusaruannete koostamise juhistega. |
| --- | --- |

—

Kontrollikoda on varem kindlaks teinud mitmeid tulemusaruandluse häid tavasid, mida komisjon võiks rakendada. Uuringus osalejad kinnitasid, et olukorda vajab parandamist, näiteks seoses tulemusandmete õigeaegse esitamise ja tulemusaruannete koostamise juhistega.

| 3. | Komisjon kasutab programmide ja poliitika rakendamiseks tulemusalast teavet, kuigi eesmärkide täitmata jätmise korral ei võeta alati parandusmeetmeid (punktid 3.19–3.26). |
| --- | --- |

3.

Komisjon kasutab programmide ja poliitika rakendamiseks tulemusalast teavet, kuigi eesmärkide täitmata jätmise korral ei võeta alati parandusmeetmeid (punktid 3.19–3.26).

| — | Tulemusalast teavet kasutatakse peamiselt peadirektoraatide tasandil, et hallata programme ja poliitikat. Kuna igapäevastele juhtimisvajadustele vastav tulemusalane teave ei ole peadirektoraatide ja komisjoni välisaruandluse kohustustega kooskõlas, ei kasuta peadirektoraadid üldiselt ELi eelarve täitmiseks komisjoni peamisi tulemusaruandeid. |
| --- | --- |

—

Tulemusalast teavet kasutatakse peamiselt peadirektoraatide tasandil, et hallata programme ja poliitikat. Kuna igapäevastele juhtimisvajadustele vastav tulemusalane teave ei ole peadirektoraatide ja komisjoni välisaruandluse kohustustega kooskõlas, ei kasuta peadirektoraadid üldiselt ELi eelarve täitmiseks komisjoni peamisi tulemusaruandeid.

| — | Komisjon annab ELi eelarve tulemuslikkusest teada muu hulgas iga-aastaste peamiste tulemusaruannete kaudu (sealhulgas ELi eelarve iga-aastane haldus- ja tulemusaruanne ning programmide tegevusaruanded) kooskõlas asjaomaste juriidiliste kohustustega. |
| --- | --- |

—

Komisjon annab ELi eelarve tulemuslikkusest teada muu hulgas iga-aastaste peamiste tulemusaruannete kaudu (sealhulgas ELi eelarve iga-aastane haldus- ja tulemusaruanne ning programmide tegevusaruanded) kooskõlas asjaomaste juriidiliste kohustustega.

| — | Küsitluse tulemused näitavad ka, et kesised tulemused ei vii kõigil juhtudel parandusmeetmete võtmiseni. Tulemused kinnitasid, et eesmärgi mittetäitmine toob tõenäolisemalt kaasa tagajärgi peadirektoraatides, kus tulemusalast teavet tihti kasutatakse. |
| --- | --- |

—

Küsitluse tulemused näitavad ka, et kesised tulemused ei vii kõigil juhtudel parandusmeetmete võtmiseni. Tulemused kinnitasid, et eesmärgi mittetäitmine toob tõenäolisemalt kaasa tagajärgi peadirektoraatides, kus tulemusalast teavet tihti kasutatakse.

| — | Nagu Euroopa Kontrollikoda märgib, kinnitas rohkem kui 70 % vastanutest, et kui eesmärke ei täideta, töötatakse välja tegevuskavad ja toimub intensiivsem jälgimine, ning üle 60 % vastanutest vastas, et kui eesmärke ei saavutata, toimub hindamine.


  Esitatud tulemused kajastavad küsitletute seisukohti. Igat juhtumit tuleb hinnata eraldi, et teha kindlaks, kas võeti asjakohaseid järelmeetmeid, võttes nõuetekohaselt arvesse eelarveraamistiku piiranguid. |
| --- | --- |

—

Nagu Euroopa Kontrollikoda märgib, kinnitas rohkem kui 70 % vastanutest, et kui eesmärke ei täideta, töötatakse välja tegevuskavad ja toimub intensiivsem jälgimine, ning üle 60 % vastanutest vastas, et kui eesmärke ei saavutata, toimub hindamine.

Esitatud tulemused kajastavad küsitletute seisukohti. Igat juhtumit tuleb hinnata eraldi, et teha kindlaks, kas võeti asjakohaseid järelmeetmeid, võttes nõuetekohaselt arvesse eelarveraamistiku piiranguid.

| 4. | Komisjon ei selgita oma tulemusaruannetes üldjuhul tulemusalase teabe kasutamist (punktid 3.27–3.31) |
| --- | --- |

4.

Komisjon ei selgita oma tulemusaruannetes üldjuhul tulemusalase teabe kasutamist (punktid 3.27–3.31)

Peadirektoraadid ja komisjon ei pea oma tulemusaruannetes selgitama, kuidas otsuste tegemisel tulemuslikkust käsitlevat teavet kasutati. Peadirektoraatide tulemusaruanded ja programmide tegevusaruanded sisaldavad selle kohta siiski sageli mõningast piiratud teavet.

| 5. | Tulemuskultuuri pidev edasiarendamine peaks olukorda parandama (punktid 3.32–3.36) |
| --- | --- |

5.

Tulemuskultuuri pidev edasiarendamine peaks olukorda parandama (punktid 3.32–3.36)

Küsitletud peadirektoraatide juhid tõid esile mitmesuguseid probleeme, mis takistavad neil tulemusalast teavet rohkem kasutada, et saada paremaid tulemusi. Küsitluse tulemused kinnitasid, et oleks vaja korraldada rohkem tulemusalase teabe kasutamise koolitusi ning teadmisi ja häid tavasid tõhusamalt levitada. Mitut komisjoni meedet, mille eesmärk on suurendada tulemustele suunatust, võib käsitleda kui esimesi samme laiemas püüdluses saavutada oluline kultuuriline muutus. Aja jooksul peaks selline kultuuriline muutus suurendama komisjoni ja ELi eelarve orienteeritust tulemuste saavutamisele ja mõju avaldamisele.

Komisjon leiab, et tal on juba hästi väljatöötatud tulemuskultuur ja ta on võtnud viimastel aastatel mitmeid meetmeid selle kultuuri edasiseks tugevdamiseks (56). Vt ka punktis 3.32 toodud Euroopa Kontrollikoja näiteid sammude kohta, mida komisjon on võtnud tulemuskultuuri tugevdamiseks, ning komisjoni vastust punktile 3.36.

| 3.82. | Punktides 3.37–3.67 esitatakse mõningate 2017. aastal avaldatud eriaruannete peamised järeldused ja soovitused. |
| --- | --- |

3.82.

Punktides 3.37–3.67 esitatakse mõningate 2017. aastal avaldatud eriaruannete peamised järeldused ja soovitused.

| 3.83. | Varasemate soovituste täitmise selleaastane järelkontroll (vt punktid 3.68–3.78) näitas, et kolm neljandikku kontrollikoja hinnatud soovitustest olid täielikult või suuremas osas täidetud. See tähendab, et enamikul juhtudel on rakendatud parandusmeetmeid. 19 %-l juhtudest oli soovitusi rakendatud ainult osaliselt ning olulised puudused olid püsima jäänud (vt üksikasju
  lisas 3.2
  ). See näitaja oli 7 % suurem kui viimase kuue aasta keskmine, mis tuleneb tõenäoliselt kontrollikoja muudetud analüüsimeetodist. |
| --- | --- |

3.83.

Varasemate soovituste täitmise selleaastane järelkontroll (vt punktid 3.68–3.78) näitas, et kolm neljandikku kontrollikoja hinnatud soovitustest olid täielikult või suuremas osas täidetud. See tähendab, et enamikul juhtudel on rakendatud parandusmeetmeid. 19 %-l juhtudest oli soovitusi rakendatud ainult osaliselt ning olulised puudused olid püsima jäänud (vt üksikasju
  lisas 3.2
  ). See näitaja oli 7 % suurem kui viimase kuue aasta keskmine, mis tuleneb tõenäoliselt kontrollikoja muudetud analüüsimeetodist.

Soovitused

| 3.84. | Lisas 3.4
  antakse ülevaade järelkontrollist kontrollikoja 2014. aasta aastaaruandes esitatud kolme soovituse täitmise kohta. Neist üht ei olnud täidetud ja teise kahe analüüsimiseks puudusid piisavad tõendid. |
| --- | --- |

3.84.

Lisas 3.4
  antakse ülevaade järelkontrollist kontrollikoja 2014. aasta aastaaruandes esitatud kolme soovituse täitmise kohta. Neist üht ei olnud täidetud ja teise kahe analüüsimiseks puudusid piisavad tõendid.

| 3.85. | 2017. aastat käsitlevate järelduste alusel esitab kontrollikoda komisjonile järgmised soovitused. |
| --- | --- |

3.85.

2017. aastat käsitlevate järelduste alusel esitab kontrollikoda komisjonile järgmised soovitused.

| — | 1. soovitus: järgmiseks mitmeaastase finantsraamistiku perioodiks peaks komisjon välja pakkuma meetmeid, ühtlustamaks ja lihtsustamaks strateegilisi raamistikke, mis reguleerivad ELi eelarve täitmist, tugevdades seeläbi tulemusalast aruandlust ning suurendades selgust ja läbipaistvust kõigi sidusrühmade jaoks. |
| --- | --- |

—

1. soovitus: järgmiseks mitmeaastase finantsraamistiku perioodiks peaks komisjon välja pakkuma meetmeid, ühtlustamaks ja lihtsustamaks strateegilisi raamistikke, mis reguleerivad ELi eelarve täitmist, tugevdades seeläbi tulemusalast aruandlust ning suurendades selgust ja läbipaistvust kõigi sidusrühmade jaoks.

Komisjon on soovitusega nõus.

Komisjon nõustub, et ELi eelarve täitmisel kasutatav lähenemine peaks olema võimalikult sidus ja ühtlustatud ning hädavajalik on tulemuste saavutamisega seotud selgus ja läbipaistvus.

Komisjon leiab, et tema ettepanekud tulevase mitmeaastase finantsraamistiku ja seotud valdkondlike programmide kohta moodustavad sidusa raamistiku tulevasele eelarvele. Nende ettepanekute eesmärk on aidata kaasa poliitilistele prioriteetidele, mille Euroopa liidrid on Bratislavas ja Roomas kokku leppinud. Need tuginevad sisendile, mis on saadud laias valikus sidusrühmadelt üle kogu Euroopa. Lõpliku otsuse teeb selle raamistiku kohta nõukogu ühehäälselt, olles saanud Euroopa Parlamendi nõusoleku.

Euroopa Kontrollikoda viitab muudele „strateegilistele raamistikele“, mis võivad mõjutada eelarve täitmist pärast 2020. aastat. Need hõlmavad järgmise komisjoni koosseisu poliitilisi prioriteete ja Euroopa Ülemkogu strateegilist tegevuskava. Need raamistikud koostatakse kooskõlas institutsioonide institutsiooniliste õigustega, mis on aluslepingus kindlaks määratud. Komisjon täidab koos teiste institutsioonidega oma rolli, tagades sidusa lähenemisviisi tulevase mitmeaastase finantsraamistiku rakendamisele.

Lisaks leiab komisjon, et tulevase eelarve raamistik peaks olema piisavalt paindlik, et suuta reageerida tõhusalt ootamatutele vajadustele, kui need tekivad. See on ELi eelarve täitmise keerulise keskkonna loomulik ja vältimatu tagajärg.

| | See peaks hõlmama koostööd sidusrühmadega, et kokku panna kõrgetasemeliste mõõdetavate eesmärkide sidus kogum, mille abil mõõta tulemuste saavutamist, (57) mis on kavandatud kogu mitmeaastase finantsraamistiku eelarve jaoks kogu selle rakendamisperioodi vältel (58).

  Soovituse täitmise tähtaeg: mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 vastuvõtmine. |
| --- | --- |

See peaks hõlmama koostööd sidusrühmadega, et kokku panna kõrgetasemeliste mõõdetavate eesmärkide sidus kogum, mille abil mõõta tulemuste saavutamist, (57) mis on kavandatud kogu mitmeaastase finantsraamistiku eelarve jaoks kogu selle rakendamisperioodi vältel (58).

Soovituse täitmise tähtaeg: mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 vastuvõtmine.

Mitmeaastase finantsraamistiku kohaste tulevaste finantsprogrammide ettepanekud sisaldavad üksikasjalikke ja mõõdetavaid eesmärke ja näitajaid, mida kasutatakse nende programmide tulemuslikkuse jälgimiseks ja haldamiseks selle aja jooksul. Lõppotsuse nende programmide ülesehituse kohta teevad Euroopa Parlament ja nõukogu seadusandliku tavamenetluse kaudu. Komisjon annab teada asjaomaste tulemusaruannete edenemisest. Lisaks uurib komisjon koos teiste institutsioonide ja sidusrühmadega võimalust täiendada neid programmi tasandil eesmärke ja näitajaid poliitiliste prioriteetidega seotud kõrgetasemeliste mõõdetavate eesmärkidega.

| — | 2. soovitus: komisjon peaks esitama ajakohase tulemusteabe tulemuslikkust käsitlevas aruandluses, sealhulgas aasta haldus- ja tulemusaruandes, et kajastada eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme, ning võtma alati meetmeid või tegema sellekohaseid ettepanekuid, kui neid eesmärke ei täideta.

  Soovituse täitmise tähtaeg: 2019. aasta lõpp. |
| --- | --- |

—

2. soovitus: komisjon peaks esitama ajakohase tulemusteabe tulemuslikkust käsitlevas aruandluses, sealhulgas aasta haldus- ja tulemusaruandes, et kajastada eesmärkide saavutamisel tehtud edusamme, ning võtma alati meetmeid või tegema sellekohaseid ettepanekuid, kui neid eesmärke ei täideta.

Soovituse täitmise tähtaeg: 2019. aasta lõpp.

Komisjon on soovitusega nõus.

Komisjon annab jätkuvalt aru tehtud edusammude kohta ja teeb vajaduse korral ettepanekuid. Iga-aastastes tegevusaruannetes ja programmide tegevusaruannetes esitatakse igal aastal kõige värskemad kättesaadavad tulemuslikkuse andmed kõikide ELi eelarve tulemuslikkuse näitajate kohta. ELi eelarve iga-aastane haldus- ja tulemusaruanne on kokkuvõttev aruanne, mis viitab teistele üksikasjalikumatele tulemusaruannetele. Selle eesmärk ei ole anda üksikasjalikke andmeid kõikide tulemusnäitajate kohta.

Komisjon märgib, et komisjoni koostatud tulemusaruanded sõltuvad osaliselt selle teabe kvaliteedist, kättesaadavusest ja õigeaegsusest, mille liikmesriigid ja teised osalised on esitanud.

Nagu Euroopa Kontrollikoda on punkti 3.81 alapunktis 1 märkinud, kehtivad piirangud järelmeetmete suhtes, mida saab võtta juhul, kui eesmärke ei täideta. Vastutus eelarvega seotud tulemuslikkuse ja järelmeetmete eest on kõikide ELi eelarve täitmisel osalevate osaliste vahel jagatud ning ei ole seega komisjoni otsese või ainukontrolli all.

| — | 3. soovitus: komisjon peaks ühtlustama ELi eelarve tulemusnäitajaid ja parandama kooskõla kõrgetasemeliste üldiste eesmärkide ning programmiomaste ja poliitiliste eesmärkide vahel. Selleks tuleks võtta järgmisi meetmeid. |
| --- | --- |

—

3. soovitus: komisjon peaks ühtlustama ELi eelarve tulemusnäitajaid ja parandama kooskõla kõrgetasemeliste üldiste eesmärkide ning programmiomaste ja poliitiliste eesmärkide vahel. Selleks tuleks võtta järgmisi meetmeid.

Komisjon on soovitusega nõus.

| | a) | Komisjon peaks looma otsese seose iga rahastamiskava õigusliku aluse konkreetsete eesmärkide ja üldeesmärkide vahel. |
| --- | --- | --- |

a)

Komisjon peaks looma otsese seose iga rahastamiskava õigusliku aluse konkreetsete eesmärkide ja üldeesmärkide vahel.

| a) | Komisjon on soovitusega nõus; soovitus viiakse ellu komisjoni ettepanekute kaudu, mis käsitlevad finantsprogramme tulevase mitmeaastase finantsraamistiku alusel. Nendes ettepanekutes kehtestatakse eesmärkidele ja näitajatele tuginedes selge tulemusraamistik. Tulemusraamistike lõplik vorm sõltub õigusloome protsessi tulemusest. |
| --- | --- |

a)

Komisjon on soovitusega nõus; soovitus viiakse ellu komisjoni ettepanekute kaudu, mis käsitlevad finantsprogramme tulevase mitmeaastase finantsraamistiku alusel. Nendes ettepanekutes kehtestatakse eesmärkidele ja näitajatele tuginedes selge tulemusraamistik. Tulemusraamistike lõplik vorm sõltub õigusloome protsessi tulemusest.

| | b) | Komisjon peaks läbi vaatama kõigil tasanditel kasutatavad ELi eelarve tulemusnäitajad ja salvestama teabe, nagu iga näitaja ettenähtud kasutaja ja sihtotstarve. Kui sellist teavet ei ole võimalik kindlaks teha, tuleks kaaluda näitaja mittekasutamist. |
| --- | --- | --- |

b)

Komisjon peaks läbi vaatama kõigil tasanditel kasutatavad ELi eelarve tulemusnäitajad ja salvestama teabe, nagu iga näitaja ettenähtud kasutaja ja sihtotstarve. Kui sellist teavet ei ole võimalik kindlaks teha, tuleks kaaluda näitaja mittekasutamist.

| b) | Komisjon on soovitusega nõus; soovitus viiakse ellu komisjoni ettepanekute kaudu, mis käsitlevad tulevast mitmeaastast finantsraamistikku.

  Kõik finantsprogrammide kohta kehtestatud näitajad on kulude läbivaatamise raames kriitiliselt läbi vaadatud, mille järel on koostatud komisjoni ettepanekud tulevase mitmeaastase finantsraamistiku kohta. See on kaasa toonud ettepanekud kasutada väiksemat arvu programmide tulemuslikkuse kõrgema tasandi kvaliteedinäitajaid.
  Eri tasandil näitajaid kasutatakse eri eesmärkidel, sealhulgas tulemuslikkuse juhtimiseks, aga ka ELi eelarvega saavutatud tulemustest teavitamiseks. |
| --- | --- |

b)

Komisjon on soovitusega nõus; soovitus viiakse ellu komisjoni ettepanekute kaudu, mis käsitlevad tulevast mitmeaastast finantsraamistikku.

| | c) | Komisjon peaks tagama, et teave, mida kasutatakse programmide ja poliitika igapäevaseks juhtimiseks peadirektoraatides, oleks kooskõlas peamistes tulemusaruannetes sisalduvate tulemusalaste koondandmetega. |
| --- | --- | --- |

c)

Komisjon peaks tagama, et teave, mida kasutatakse programmide ja poliitika igapäevaseks juhtimiseks peadirektoraatides, oleks kooskõlas peamistes tulemusaruannetes sisalduvate tulemusalaste koondandmetega.

Soovituse täitmise tähtaeg: mitmeaastase finantsraamistiku 2021–2027 vastuvõtmine.

| c) | Komisjon on soovitusega nõus, märkides samal ajal, et eri liiki ja tasandil teave on oluline eelarve tulemuslikkusest koondtasandil aru andmiseks ning ELi eelarve igapäevaseks haldamiseks komisjoni, riikide ametiasutuste, finantseerimisasutuste ja teiste sidusrühmade poolt. |
| --- | --- |

c)

Komisjon on soovitusega nõus, märkides samal ajal, et eri liiki ja tasandil teave on oluline eelarve tulemuslikkusest koondtasandil aru andmiseks ning ELi eelarve igapäevaseks haldamiseks komisjoni, riikide ametiasutuste, finantseerimisasutuste ja teiste sidusrühmade poolt.

Seda soovitust rakendatakse talitustele asjaomaste tulemusaruannete koostamiseks antud juhiste kaudu.

| — | 4. soovitus: komisjon peaks esitama peamistes tulemusaruannetes teavet selle kohta, kuidas ta tulemusalast teavet kasutab. Ta peaks näitama (nii süstemaatiliselt kui võimalik ja võttes arvesse sellise teabe hankimisele kuluvat aega), kuidas ELi eelarvet puudutavaid tulemusandmeid on tema otsuste tegemisel kasutatud.

  Soovituse täitmise tähtaeg: 2019. aasta lõpp. |
| --- | --- |

—

4. soovitus: komisjon peaks esitama peamistes tulemusaruannetes teavet selle kohta, kuidas ta tulemusalast teavet kasutab. Ta peaks näitama (nii süstemaatiliselt kui võimalik ja võttes arvesse sellise teabe hankimisele kuluvat aega), kuidas ELi eelarvet puudutavaid tulemusandmeid on tema otsuste tegemisel kasutatud.

Soovituse täitmise tähtaeg: 2019. aasta lõpp.

Komisjon on selle soovitusega nõus.

Komisjon märgib, et tingituna finantsprogrammide kohta üksikasjalike tulemuslikkuse andmete kogumisega seotud ajanihetest on peamine võimalus kasutada tulemuslikkuse teavet tulevaste finantsprogrammide õigusraamistiku väljatöötamisel.

Kulude läbivaatamisel, mis kaasneb komisjoni ettepanekuga tulevase mitmeaastase finantsraamistiku kohta, ning mõjuhinnangutes, mis avaldatakse koos tulevaste finantsprogrammide ettepanekutega, viidatakse suurel määral hindamistulemustele, auditi järeldustele ja muudele tulemuslikkuse teabe allikatele ning selgitatakse, kuidas seda teavet on kasutatud tulevaste programmide väljatöötamisel.

| — | 5. soovitus: komisjon peaks rakendama või parandama meetmeid ja stiimuleid, et soodustada suuremat keskendumist tulemuslikkusele oma sisekultuuris, toetudes juba tehtud edusammudele. Selleks peaks komisjon |
| --- | --- |

—

5. soovitus: komisjon peaks rakendama või parandama meetmeid ja stiimuleid, et soodustada suuremat keskendumist tulemuslikkusele oma sisekultuuris, toetudes juba tehtud edusammudele. Selleks peaks komisjon

Komisjon on soovitusega nõus.

Komisjoni talitustes on olemas hästi välja töötatud tulemuskultuur. Nagu selles peatükis märgitud, on viimastel aastatel tehtud märkimisväärseid jõupingutusi (näiteks strateegilise planeerimise ja programmitöö tsükli reform, 2014.–2020. aasta rahastamiskavade vahehindamised, 2021.–2027. aasta rahastamiskavade koostamine), et keskenduda rohkem tulemuslikkusele nii poliitilisel kui ka talituste tasandil. Komisjon on võtnud kohustuse edendada jätkuvalt tulemuskultuuri, võttes nõuetekohaselt arvesse komisjoni paralleelset vastutust ELi eelarve usaldusväärne finantsjuhtimise eest.

| | a) | jagama oma juhtivtöötajatele rohkem teadmisi ja suuniseid tulemusjuhtimise kohta, samuti tulemusteabe kasutamise kohta otsuste tegemisel; |
| --- | --- | --- |

a)

jagama oma juhtivtöötajatele rohkem teadmisi ja suuniseid tulemusjuhtimise kohta, samuti tulemusteabe kasutamise kohta otsuste tegemisel;

| a) | Komisjon on selle soovitusega nõus.

  Komisjon hindab, kuidas kõige paremini tagada, et ulatuslikud suunised, mis juba kehtivad komisjonis tulemuslikkuse haldamise kohta, on kõikidele juhtidele kättesaadavad, sealhulgas vajaduse korral teadlikkuse suurendamise ja koolituse kaudu. Komisjon arutab ka seda, kas praeguses tegevuses esineb lünki. |
| --- | --- |

a)

Komisjon on selle soovitusega nõus.

| | b) | vahetama tulemusteabe kasutamise häid tavasid nii komisjonisiseselt kui peamiste sidusrühmadega, nagu liikmesriigid; |
| --- | --- | --- |

b)

vahetama tulemusteabe kasutamise häid tavasid nii komisjonisiseselt kui peamiste sidusrühmadega, nagu liikmesriigid;

| b) | Komisjon on selle soovitusega nõus.

  Komisjon peab ka edaspidi korrapäraseid arutelusid tulemuslikkusega seotud teemadel nii asjaomastes sisevõrgustikes kui ka koostöös teiste institutsioonide ja sidusrühmadega.
  Näiteks tulemustele keskenduva eelarve talitustevaheline töörühm on omanud võtmerolli kõrgema tasandi juhtide korrapäraste kogunemiste, teadlikkuse suurendamise ja tulemuslikkusest ühise arusaama loomise puhul. Peale selle on koos tulemuslikkuse raamistiku koostamisega programmide järgmise põlvkonna jaoks korraldatud tehnilisel tasandil allrühm, et koguda teavet saadud õppetundide ja parimate tavade kohta ning edendada kooskõlastatud lähenemisviisi.
  Komisjon korraldas 2017. aastal kaks ekspertide kohtumist, kus osalesid ka Euroopa Parlamendi, liikmesriikide ja teiste sidusrühmade esindajad, et arutada tulemuslikkuse teabe kasutamist. |
| --- | --- |

b)

Komisjon on selle soovitusega nõus.

| | c) | edasi arendama oma sisekultuuri, et keskenduda rohkem tulemuslikkusele, võttes arvesse nii peadirektoraatide kindlakstehtud probleeme (59) kui küsitluses osalenute soovitusi olukorra parandamiseks, (60) samuti võimalusi, mida pakuvad muudetud finantsmäärus, algatus „Tulemustele keskenduv ELi eelarve“, pooleliolevate projektide tulemusaruandlus ja muud allikad. |
| --- | --- | --- |

c)

edasi arendama oma sisekultuuri, et keskenduda rohkem tulemuslikkusele, võttes arvesse nii peadirektoraatide kindlakstehtud probleeme (59) kui küsitluses osalenute soovitusi olukorra parandamiseks, (60) samuti võimalusi, mida pakuvad muudetud finantsmäärus, algatus „Tulemustele keskenduv ELi eelarve“, pooleliolevate projektide tulemusaruandlus ja muud allikad.

Soovituse täitmise tähtaeg: 2020. aasta lõpp.

| c) | Komisjon on soovitusega nõus.

  Komisjon leiab, et tema talitustes on juba väga hästi juurdunud tulemuskultuur ning analüüsib jätkuvalt, kuidas seda veelgi tugevdada. |
| --- | --- |

c)

Komisjon on soovitusega nõus.

---

(1)  Euroopa Liidu toimimise lepingu artikkel 317.

(2)  Aastate 2016–2020 strateegilise kava ja 2016. aasta juhtimiskava juhised, 20. november 2015, Ares (2015)5332669: vt 1. jagu, punkt 1.1.

(3)  http://ec.europa.eu/budget/budget4results/index_en.cfm

(4)  https://ec.europa.eu/info/files/better-regulation-guidelines_en.

(5)  Näiteks Kanada riigikontrolör, Uus-Meremaa riigikontrolör, USA riigikontroll ja Ühendkuningriigi riigikontroll.

(6)  Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat, sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraat, rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat, hariduse ja kultuuri peadirektoraat, tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat ning peasekretariaat.

(7)  Euroopa Parlament ja nõukogu.

(8)  Vt „Budgeting and Performance in the European Union – A review in the context of EU Budget Focused on Results“, OECD avaliku sektori juhtimise direktoraat, punkt 3.2.4 http://www.oecd-ilibrary.org/governance/budgeting-and-performance-in-the-european-union_budget-17–5jfnx7fj38r2?crawler=true.

(9)  Vt näiteks St. Galleni ülikooli õigusteaduskonna õigus- ja majandusteemaliste uurimistööde sarja uurimus nr 2015–04, september 2014, „What can performance information do to legislators? A budget decision experiment with legislators“ https://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=2494772.

(10)  Vt COM (2016) 603 final, lk 14, „Mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) läbivaatamine/muutmine. Tulemustele keskenduv ELi eelarve http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/?fuseaction=list&n=10&adv=0&coteId=1&year=2016&number=603&language=en.

(11)  Vt näiteks eriaruanne nr 15/2017: „Eeltingimused ja tulemusreserv ühtekuuluvuspoliitikas: uuenduslikud, kuid veel mitte tulemuslikud vahendid“ ja eriaruanne nr 16/2017: „Maaelu arengu programmitöö: vähendada tuleks keerukust ja pöörata suuremat tähelepanu tulemustele“ (https://www.eca.europa.eu).

(12)  Vt COM (2016) 603 final.

(13)  Seda küsimust on varem käsitletud 2016. aasta aastaaruande punktides 3.18–3.19, 2015. aasta aastaaruande punktides 3.18–3.21 ja 2014. aasta aastaaruande punktides 3.7–3.12.

(14)  Vt ka komisjoni vastused Euroopa Kontrollikoja 2016. aasta aruande punktidele 3.18–3.19, 2015. aasta aruande punktidele 3.18–3.21 ja 2014. aasta aruande punktidele 3.7–3.12.

(15)  Euroopa poolaasta raames teeb hariduse ja kultuuri peadirektoraat hariduse valdkonnas koostööd ka majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadiga, et koostada iga-aastased riigipõhised aruanded, milles tehakse kindlaks iga liikmesriigi probleemid ning esitatakse järeldused ja soovitused.

(16)  Vt „ELi noorsoostrateegia hindamine ja nõukogu soovitus noorte vabatahtlike liikuvuse kohta ELis, lõpparuanne“, kommenteeritud kokkuvõte, lk 4: „ELi noorsoostrateegia eesmärgid ja prioriteedid olid strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkidega üldiselt tihedalt seotud. See on aga eelkõige tingitud noortekoostöö raamistiku laiast teemaderingist, mitte kahe strateegia ühtlustamise püüetest. Neid kaht pidasid küsitletud sidusrühmad sageli eraldiseisvateks lähenemisviisideks, millest kummalgi on oma eesmärgid, mitte ELi integreeritud pikaajalise kava osaks.“

(17)  Kontrollikoda ei ole analüüsinud nende kasutamise ulatust ega kasulikkust.

(18)  2016. aasta aastaaruanne, 3. peatükk: „ELi eelarvest rahastatud tegevuste tulemuslikkus“, punktid 3.13–3.51.

(19)  Kontrollikoda on 2015. aasta aastaaruande punktides 3.31 ja 3.51–3.53 käsitlenud programmi „Horisont 2020“ mõjutavaid teabe õigeaegsuse probleeme.

(20)  Sellega sarnaselt on ka USA riigikontroll mitmes aruandes märkinud, et föderaalasutused võivad paremate tulemuste saavutamiseks rakendada mitmeid tavasid, mis võivad tõhustada või hõlbustada tulemusalase teabe kasutamist (et teha kindlaks probleemid ja võtta parandusmeetmeid, välja töötada strateegia ja eraldada vahendeid, tulemusi ära märkida ja nende eest tunnustada, tõhusaid lähenemisviise kindlaks teha ja jagada). Vt järgmised USA riigikontrolli raamatupidamisaruanded: https://www.gao.gov/assets/250/247701.pdf; https://www.gao.gov/new.items/d081026t.pdf; https://www.gao.gov/assets/130/123413.pdf; https://www.gao.gov/assets/670/666187.pdf.

(21)  Vt kontrollikoja 2015. aasta aastaaruande punktid 3.62–3.63 ja 2014. aasta aastaaruande punktid 3.71–3.73.

(22)  Vt 2015. aasta aastaaruande soovitus nr 1 ja 2014. aasta aastaaruande soovitus nr 2.

(23)  Vt 2016. aasta aastaaruanne, 3. peatükk: „ELi eelarvest rahastatud tegevuste tulemuslikkus“, 1. osa 1. jaotis: Tulemuslikkuse aruandlusraamistik.

(24)  Joonisel kasutatud mõistete määratlused: näitaja on omadus või tunnus, mida mõõdetakse korrapäraselt, et hinnata, mil määral on eesmärk saavutatud; tulemusnäitaja mõõdab vahetuid muutuseid, mis mõjutavad otseseid adressaate nende sekkumises osalemise lõppemisel; mõjunäitaja mõõdab pikemaajalist mõju, mis ilmneb teatud aja jooksul pärast sekkumise lõpetamist.

(25)  Vt rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi 2016. aasta tegevusaruande 10. lisa (eriti lk 457–459).

(26)  Kuna 2016. aastal reformiti strateegilise planeerimise ja programmitöö tsüklit, sisaldavad aasta tegevusaruanded ka teavet komisjoni tööprogrammi täitmise kohta. Selleks lisatakse aruandesse teave väljundnäitajate kohta, mis varem sisaldus peadirektoraadi aasta juhtimiskavas.

(27)  https://ec.europa.eu/info/publications/annual-activity-reports-2016_en. See ühine veebisait sisaldab linke iga peadirektoraadi aasta tegevusaruannete veebilehele. Veebisaidil oli 2016. aasta tegevusaruannete avaldamise ja 2018. aasta 30. jaanuari vahelisel ajal 2700 üksikkülastajat. Aasta tegevusaruannete veebilehtedel oli 2017. aastal 7509 üksikkülastust. 2016. aastal võis aasta tegevusaruandeid aga avaldada ka muudel veebisaitidel. Nende veebisaitide külastajate ja üksikkülastuste kohta teave puudub.

(28)  Seda seisukohta on väljendanud ka Kanada riigikontroll: „Tulemusteavet tuleb nii kasutada kui teha see teistele kasutamiseks kättesaadavaks“, vt punkt 22. „Tulemusteabe tõendatav kasutamine on keskse tähtsusega: tulemuspõhise juhtimise rakendamine – kirjandusest saadud õppetunnid“.

http://www.oag-bvg.gc.ca/internet/English/meth_gde_e_10225.html.

(29)  Vt 2017. aasta tegevusaruande juhiste lk 3.

(30)  Strateegiline kava, juhtimiskava ja aasta tegevusaruanne.

(31)  Üks põhimõtteid on, et „ühise põllumajanduspoliitika üldise poliitika kontseptsioon ja sõnastus põhineb poliitika- ja majandusanalüüsil, hindamisel ja mõjuhinnangutel“, vt põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2016.–2020. aasta strateegiline kava, lk 5.

(32)  Vt sidevõrkude, sisu ja tehnoloogia peadirektoraadi 2016. aasta tegevusaruanne, lk 26: „eelmine tegevuskava täitis enamiku oma eesmärkidest ja näitas e-valitsuse ühiste Euroopa eesmärkide tähtsust“.

(33)  http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/2017/DB2017_WD01_en.pdf.

(34)  Selles osas arutavad peadirektoraadid eelarvemuudatusi, eelseisvaid tegevusi, kavandatavaid tulemeid ja tööprogramme, mis on kavandatud järgmiseks kaheks aastaks.

(35)  Vt 2017. aasta programmide tegevusaruande lk 44.

(36)  Vt hariduse ja kultuuri peadirektoraadi 2017. aasta juhtimiskava erieesmärk 1.1, lk 10.

(37)  Vt hariduse ja kultuuri peadirektoraadi 2016.–2020. aasta strateegiline kava, lk 10.

(38)  Vt kontrollikoja arvamus nr 1/2017 finantsmääruse läbivaatamise ettepaneku kohta: https://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=40627 [ning muudetud finantsmääruse tekst, eelkõige artikkel 124 jj ning artikkel 180 jj.].

(39)  Vt SWD(2018) 171 final.

Vajaduse kohta ELi lisaväärtuse ühtse määratluse järele vt kontrollikoja 2018. aasta veebruari infodokument „ELi rahanduse tulevik: ELi eelarve toimimise reformimine“, punktid 7 ja 8 (https://www.eca.europa.eu).

(40)  Vt järeldus nr 1 „Tulemusraamistiku täiustamise võimalused“ ja soovitus nr 1 „Ühtlustada tulemusaruandlust“, samuti komisjoni vastused 2016. aasta aastaaruande 3. peatükis.

(41)  Vt OECD aruande punkti 1.2.4 8. joonealune märkus.

(42)  Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule liidu rahanduse tulemuspõhise hindamise kohta, Brüssel, 26.6.2015, COM (2015) 313 lõplik, lk 5 ja 6. See aruandeliik on hiljem ühendatud finantsmääruse artikli 66 lõikes 9 sätestatud nõudega, mille kohaselt tuleb aasta tegevusaruannete kokkuvõte esitada aasta haldus- ja tulemusaruandes.

(43)  Selline muutus võib muutuste juhtimise protsessi raames hõlmata aja jooksul eri valdkondades toimuvat arengut. Nende hulka võivad kuuluda muutused juhtide ja töötajate käitumises, stiimulites tulemusteabe paremaks kasutamiseks, andmetel/tõenditel põhinevas otsuste tegemises, sisekommunikatsioonis, ressurssides ja vahendites ning väärtustes.

(44)  Vt dokumendi „Eelarve koostamine ja tulemuslikkus Euroopa Liidus: OECD ülevaade tulemustele keskendunud ELi eelarve kohta“ (OECD Journal on Budgeting, köide 2017/1) kommenteeritud kokkuvõte.

(45)  https://www.eca.europa.eu.

(46)  1a („Konkurentsivõime, majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“), 1b („Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“), 2 („Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad“), 3 („Julgeolek ja kodakondsus“), 4 („Globaalne Euroopa“), 5 („Haldus“).

(47)  Eriaruanne nr 2/2017: „Komisjoni läbirääkimised perioodi 2014–2020 ühtekuuluvuspoliitika partnerluslepingute ja rakenduskavade üle: rahastamine on rohkem suunatud strateegia „Euroopa 2020“ prioriteetidele, kuid tulemuslikkuse mõõtmise kord muutub üha keerulisemaks“, eriaruanne nr 4/2017: „ELi eelarve kaitsmine õigusnormide vastaselt tehtud kulude eest: komisjon kasutas perioodil 2007–2013 ühtekuuluvusvaldkonnas järjest enam ennetusmeetmeid ja finantskorrektsioone“, mis ei sisaldanud tulemuslikkusega seotud järeldusi ja soovitusi, eriaruanne nr 5/2017: „Noorte töötus: kas ELi poliitika on midagi muutnud?“, eriaruanne nr 12/2017: „Joogiveedirektiivi rakendamine: vee kvaliteet ja kättesaadavus Bulgaarias, Ungaris ja Rumeenias on paranenud, kuid vajadus investeeringute järele on endiselt märkimisväärne“, eriaruanne nr 13/2017: „Euroopa ühine raudteeliikluse juhtimissüsteem: kas poliitiline otsus muutub ka kunagi reaalsuseks?“, eriaruanne nr 15/2017: „Eeltingimused ja tulemusreserv ühtekuuluvuspoliitikas: uuenduslikud, kuid veel mitte tulemuslikud vahendid“ ja eriaruanne nr 18/2017: „Ühtne Euroopa taevas: kultuur on muutunud, ent taevas ei ole veel ühtne“.

(48)  Eriaruanne nr 1/2017: „Natura 2000 võrgustiku täies ulatuses rakendamiseks on vaja täiendavaid jõupingutusi“, eriaruanne nr 7/2017: „Sertifitseerimisasutuste uus roll ÜPP kulude puhul: positiivne samm ühtse auditi mudeli suunas, kuid olulised puudused tuleb kõrvaldada“, eriaruanne nr 8/2017: „ELi kalanduskontroll: vaja on rohkem jõupingutusi“, eriaruanne nr 10/2017: „ELi noorte põllumajandustootjate toetust tuleks paremini suunata, et soodustada mõjusat põlvkonnavahetust“, eriaruanne nr 16/2017: „Maaelu arengu programmitöö: vähendada tuleks keerukust ja pöörata suuremat tähelepanu tulemustele“ ja eriaruanne nr 21/2017: „Rohestamistoetus: keerukam sissetulekutoetuste kava ei ole veel keskkonnaalaselt tulemuslik“.

(49)  Eriaruanne nr 3/2017: „ELi abi Tuneesiale“, eriaruanne nr 6/2017: „ELi reaktsioon rändekriisile: esmase vastuvõtu süsteem“, eriaruanne nr 9/2017: „ELi toetus inimkaubandusvastasele võitlusele Lõuna-ja Kagu-Aasias“, eriaruanne nr 11/2017: „Kesk-Aafrika Vabariigi jaoks ette nähtud ELi Bêkou usaldusfond: hoolimata mõningatest puudustest on algus olnud lootustandev“ ja eriaruanne nr 22/2017: „Valimisvaatlusmissioonid – soovituste täitmise kontrollimiseks on tehtud jõupingutusi, kuid järelevalvet tuleb parandada“.

(50)  Eriaruanne nr 17/2017: „Komisjoni sekkumine Kreeka finantskriisi“, eriaruanne nr 19/2017: „Impordiprotseduurid: puudused õigusraamistikus ja ebatõhus rakendamine mõjutavad ELi finantshuve“, eriaruanne nr 20/2017: „ELi rahastatavad laenutagamisvahendid on andnud positiivseid tulemusi, kuid toetusesaajate väljavalimist ja tegevuse kooskõlastamist riiklike kavadega tuleb parandada“ ja eriaruanne nr 23/2017: „Ühtne Kriisilahendusnõukogu: keeruka pangandusliiduga seotud töö on alanud, kuid pikk tee on veel ees“.

(51)  Seitsme eriaruande (eriaruanded nr 3/2014, 5/2014, 6/2014, 11/2014, 14/2014, 17/2014 ja 19/2014) auditivaldkondi käsitletakse uutes, kas käimasolevates või kavandatavates auditites.

(52)  Neist 32 olid seotud liikmesriikidega, kaks nõukogu või parlamendiga ja ühel juhul puudusid piisavad tõendid.

(53)  Kontrollikoda esitas ühe soovituse liikmesriikidele (eriaruandes nr 9/2014), neli soovitust komisjonile ja liikmesriikidele (ühe eriaruandes nr 15/2014, kaks eriaruandes nr 22/2014 ja ühe eriaruandes nr 23/2014) ning ühe soovituse komisjonile ja Euroopa välisteenistusele (eriaruandes nr 13/2014).

(54)  Eriaruande nr 9/2014 soovituse 3 punkti a soovitus selle kohta, et toetusesaajatel tuleks keelata samadele sihtriikidele mõeldud müügiedendusprogrammi regulaarne esitamine, eriaruande nr 12/2014 soovituse 1 punkt c selle kohta, et rakenduskavade tegelikku rakendamist tuleks jälgida, mis võimaldab raskused varakult ja ennetavalt kindlaks teha, ning eriaruande nr 18/2014 soovitus 4.2 muuta järelevalvesüsteemi.

(55)  Eriaruande nr 20/2014 soovituse 3 punkti b kohta vastas komisjon, et e-kaubanduse projektide tulemusi võivad mõjutada välised tegurid, mida ei ole võimalik ette teada. Euroopa Regionaalarengu Fondi e-kaubanduse maksete sidumine tulemustega oleks seega raske.

(56)  Vt dokumendi „Eelarve koostamine ja tulemuslikkus Euroopa Liidus: OECD ülevaade tulemustele keskendunud ELi eelarve kohta“ (OECD Journal on Budgeting, köide 2017/1) kommenteeritud kokkuvõte.

(57)  Komisjoni ja kõigi ELi sidusrühmade poolt.

(58)  Mitmeaastase finantsraamistiku eelarvetsükkel hõlmab praegu seitsme aasta pikkust perioodi. Käimas on arutelu mitmeaastase finantsraamistiku kõige sobivama kestuse üle: vt „Järgmine mitmeaastane finantsraamistik ja selle kestus“, Euroopa Parlamendi eelarveküsimuste poliitika osakond, Euroopa Liidu sisepoliitika peadirektoraat, PE603.798, oktoober 2017.

(59)  Vt selgitus 3.11.

(60)  Vt selgitus 3.13.

(61)  2016. aasta AHTA on kättesaadav EUR-Lexis: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX%3A52017DC0351. 2016. aasta AHTA laaditi ajavahemikul 30. juunist 2017 kuni 29. jaanuarini 2018 EUR-Lexi veebisaidilt alla 4040 korral.

LISA 3.1

SOOVITUSTE ELLUVIIMISE SEIS ARUANNETE KAUPA

| Nr | Eriaruanne | Aruande pealkiri | Nr | Aruande punkt | Täielikult täidetud | Suuremas osas täidetud | Osaliselt täidetud | Ei ole täidetud | Ei ole võimalik kontrollida |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Eriaruanne nr 4/2014 | ELi veepoliitika eesmärkide integreerimine ühisesse põllumajanduspoliitikasse: osalised edusammud | 1 | Punkt 84, 1. soovitus | | | x | | |
| 2 | Punkt 85, 2. soovitus, esimene alapunkt | | | | | x |
| 3 | Punkt 85, 2. soovitus, teine alapunkt | | | | | x |
| 4 | Punkt 85, 2. soovitus, kolmas alapunkt | | | | | x |
| 5 | Punkt 85, 2. soovitus, neljas alapunkt | | | | | x |
| 6 | Punkt 85, 2. soovitus, viies alapunkt | | | | | x |
| 7 | Punkt 86, 3. soovitus, esimene pool | | | x | | |
| 8 | Punkt 86, 3. soovitus, teine pool | | | | | x |
| 9 | Punkt 87, esimene pool | | | x | | |
| 10 | Punkt 87, teine pool | | | | | x |
| 2 | Eriaruanne nr 8/2014 | Kas komisjon on mõjusalt hallanud tootmiskohustusega seotud toetuste integreerimist ühtsesse otsemaksete kavva? | 1 | Punkt 64, 1. soovitus | x | | | | |
| 2 | Punkt 66, 2. soovitus | | x | | | |
| 3 | Punkt 69, 3. soovitus | | x | | | |
| 4 | Punkt 71, 4. soovitus | | x | | | |
| 3 | Eriaruanne nr 9/2014 | Kas veinisektorile eraldatavat ELi investeerimis- ja müügiedenduse alast toetust hallatakse hästi ning kas selle mõju ELi veinide konkurentsivõimele on näha? | 1 | Punkt 84, 1. soovitus | | | x | | |
| 2 | Punkt 85, 2. soovitus | x | | | | |
| 3 | Punkt 86, 3. soovituse alapunkt a | | | x | | |
| 4 | Punkt 86, 3. soovituse alapunkt b | | | | x | |
| 5 | Punkt 87, 4. soovitus | | x | | | |
| 6 | Punkt 88, 5. soovituse alapunkt a | x | | | | |
| 7 | Punkt 88, 5. soovituse alapunkt b | | | | | x |
| 8 | Punkt 89, 6. soovitus | x | | | | |
| 9 | Punkt 90, 7. soovitus | | | x | | |
| 4 | Eriaruanne nr 10/2014 | Kalandusfondist vesiviljelusele eraldatud toetuse mõjusus | 1 | Punkt 78, 1. soovituse alapunkt a | x | | | | |
| 2 | Punkt 78, 1. soovituse alapunkt b | x | | | | |
| 3 | Punkt 78, 1. soovituse alapunkt c | x | | | | |
| 4 | Punkt 78, 1. soovituse alapunkt d | x | | | | |
| 5 | Punkt 78, 1. soovituse alapunkt e | x | | | | |
| 6 | Punkt 78, 2. soovituse alapunkt a | | | | | x |
| 7 | Punkt 78, 2. soovituse alapunkt b | | | | | x |
| 8 | Punkt 78, 2. soovituse alapunkt c | | | | | x |
| 9 | Punkt 78, 2. soovituse alapunkt d | | | | | x |
| 5 | Eriaruanne nr 22/2014 | Säästlikkuse saavutamine: ELi rahastatud maaelu arengu projektitoetuste kulude ohjamine | 1 | Punkt 110 | | x | | | |
| 2 | Punkt 111 | x | | | | |
| 6 | Eriaruanne nr 23/2014 | Vead maaelu arengu kulutustes: mis on nende põhjused ja mida tehakse nende parandamiseks? | 1 | Punkt 97, 1. soovitus | x | | | | |
| 2 | Punkt 98, 2. soovitus | x | | | | |
| 3 | Punkt 99, 3. soovitus | | | x | | |
| 7 | Eriaruanne nr 24/2014 | Kas ELi toetust tulekahjude ja loodusõnnetuste poolt metsadele tekitatava kahju ärahoidmiseks ja metsade taastamiseks on hästi hallatud? | 1 | Punkt 78, 1. soovitus liikmesriikidele, esimene alapunkt | | | | | x |
| 2 | Punkt 78, 1. soovitus liikmesriikidele, teine alapunkt | | | | | x |
| 3 | Punkt 78, 1. soovitus komisjonile, esimene alapunkt | x | | | | |
| 4 | Punkt 78, 1. soovitus komisjonile, teine alapunkt | | | x | | |
| 5 | Punkt 79, 2. soovitus liikmesriikidele, esimene alapunkt | | | | | x |
| 6 | Punkt 79, 2. soovitus liikmesriikidele, teine alapunkt | | | | | x |
| 7 | Punkt 79, 2. soovitus liikmesriikidele, kolmas alapunkt | | | | | x |
| 8 | Punkt 79, 2. soovitus komisjonile, esimene alapunkt | | x | | | |
| 9 | Punkt 79, 2. soovitus komisjonile, teine alapunkt | x | | | | |
| 10 | Punkt 80, 3. soovitus liikmesriikidele, esimene alapunkt | | | | | x |
| 11 | Punkt 80, 3. soovitus liikmesriikidele, teine alapunkt | | | | | x |
| 12 | Punkt 80, 3. soovitus liikmesriikidele, kolmas alapunkt | | | | | x |
| 13 | Punkt 81, 4. soovitus liikmesriikidele | | | | | x |
| 14 | Punkt 81, 4. soovitus komisjonile | | | x | | |
| 8 | Eriaruanne nr 1/2014 | ELi toetatud ühiskondliku linnatranspordi projektide mõjusus | 1 | Punkt 57, 1. soovitus | | | x | | |
| 2 | Punkt 57, 2. soovitus | | | x | | |
| 3 | Punkt 57, 3. soovitus | x | | | | |
| 4 | Punkt 57, 4. soovitus | x | | | | |
| 5 | Punkt 57, 5. soovitus | | x | | | |
| 9 | Eriaruanne nr 7/2014 | Kas ERF on edukalt toetanud ettevõtlusinkubaatorite arendamist? | 1 | Punkt 82, 1. soovituse alapunkt a | x | | | | |
| 2 | Punkt 82, 1. soovituse alapunkt b | x | | | | |
| 3 | Punkt 82, 1. soovituse alapunkt c | x | | | | |
| 4 | Punkt 82, 1. soovituse alapunkt d | | | x | | |
| 5 | Punkt 82, 1. soovituse alapunkt e | | | | | x |
| 6 | Punkt 82, 1. soovituse alapunkt f | | | x | | |
| 7 | Punkt 84, 2. soovituse alapunkt a | | | | x | |
| 8 | Punkt 84, 2. soovituse alapunkt b | | | | x | |
| 9 | Punkt 84, 2. soovituse alapunkt c | | | | x | |
| 10 | Punkt 84, 2. soovituse alapunkt d | | | | x | |
| 11 | Punkt 85, 3. soovituse alapunkt a | x | | | | |
| 12 | Punkt 85, 3. soovituse alapunkt b | x | | | | |
| 10 | Eriaruanne nr 12/2014 | Kas ERF on ELi bioloogilise mitmekesisuse 2020. aastani kestva strateegia raames otseselt bioloogilist mitmekesisust edendavaid projekte mõjusalt rahastanud? | 1 | Punkt 42, 1. soovituse alapunkt a | x | | | | |
| 2 | Punkt 42, 1. soovituse alapunkt b | x | | | | |
| 3 | Punkt 42, 1. soovituse alapunkt c | | | x | | |
| 4 | Punkt 45, 2. soovituse alapunkt a | | | x | | |
| 5 | Punkt 45, 2. soovituse alapunkt b | x | | | | |
| 6 | Punkt 45, 2. soovituse alapunkt c | x | | | | |
| 7 | Punkt 45, teine pool | | x | | | |
| 11 | Eriaruanne nr 20/2014 | Kas VKEdele e-kaubanduse valdkonnas antud ERFi toetus on olnud mõjus? | 1 | Punkt 68, 1. soovituse alapunkt a | x | | | | |
| 2 | Punkt 68, 1. soovituse alapunkt b | | x | | | |
| 3 | Punkt 68, 1. soovituse alapunkt c | | | x | | |
| 4 | Punkt 68, 2. soovitus komisjonile, esimene pool | x | | | | |
| 5 | Punkt 68, 2. soovitus liikmesriikidele, alapunkt a | | | | | x |
| 6 | Punkt 68, 2. soovitus liikmesriikidele, alapunkt b | | | | | x |
| 7 | Punkt 68, 2. soovitus liikmesriikidele, alapunkt c | | | | | x |
| 8 | Punkt 68, 2. soovitus liikmesriikidele, alapunkt d | | | | | x |
| 9 | Punkt 68, 3. soovituse alapunkt a | | x | | | |
| 10 | Punkt 68, 3. soovituse alapunkt b | | | | x | |
| 11 | Punkt 68, 3. soovituse alapunkt c | x | | | | |
| 12 | Eriaruanne nr 21/2014 | ELi vahenditega rahastatud investeeringud lennujaamade infrastruktuuri: kuludega ei kaasnenud vastavat tulu | 1 | Punkt 71 | | | x | | |
| 2 | Punkt 72 | | | | | x |
| 13 | Eriaruanne nr 13/2014 | Haitile pärast maavärinat antud ELi rehabilitatsiooniabi | 1 | Punkt 68, 1. soovitus | x | | | | |
| 2 | Punkt 68, 2. soovitus, esimene alapunkt | x | | | | |
| 3 | Punkt 68, 2. soovitus, teine alapunkt | x | | | | |
| 4 | Punkt 68, 2. soovitus, kolmas alapunkt | | | x | | |
| 5 | Punkt 68, 3. soovitus, esimene alapunkt | x | | | | |
| 6 | Punkt 68, 3. soovitus, teine alapunkt | x | | | | |
| 7 | Punkt 68, 3. soovitus, kolmas alapunkt | x | | | | |
| 8 | Punkt 68, 4. soovitus | x | | | | |
| 14 | Eriaruanne nr 16/2014 | ELi välispoliitika toetamise eesmärgil toimuva piirkondlike investeerimisrahastute toetusprogrammide ja finantseerimisasutuste laenude ühendamise mõjusus | 1 | Punkt 57, alapunkt a | x | | | | |
| 2 | Punkt 57, alapunkt b | x | | | | |
| 3 | Punkt 57, alapunkt c | x | | | | |
| 4 | Punkt 57, alapunkt d | x | | | | |
| 5 | Punkt 58 | x | | | | |
| 6 | Punkt 59, alapunkt a | x | | | | |
| 7 | Punkt 59, alapunkt b | x | | | | |
| 8 | Punkt 59, alapunkt c | x | | | | |
| 9 | Punkt 60 | x | | | | |
| 15 | Eriaruanne nr 18/2014 | EuropeAidi hindamis- ja tulemustele suunatud järelevalve süsteemid | 1 | Punkt 70, 1. soovitus | | x | | | |
| 2 | Punkt 70, 2. soovitus, esimene alapunkt | | x | | | |
| 3 | Punkt 70, 2. soovitus, teine alapunkt | | x | | | |
| 4 | Punkt 70, 2. soovitus, kolmas alapunkt | x | | | | |
| 5 | Punkt 70, 3. soovitus, esimene alapunkt | x | | | | |
| 6 | Punkt 70, 3. soovitus, teine alapunkt | x | | | | |
| 7 | Punkt 70, 4. soovitus, esimene alapunkt | x | | | | |
| 8 | Punkt 70, 4. soovitus, teine alapunkt | | | x | | |
| 9 | Punkt 70, 4. soovitus, kolmas alapunkt | | x | | | |
| 10 | Punkt 70, 5. soovitus, esimene alapunkt | | x | | | |
| 11 | Punkt 70, 5. soovitus, teine alapunkt | x | | | | |
| 16 | Eriaruanne nr 2/2014 | Kas kaubanduse sooduskorda hallatakse asjakohaselt? | 1 | Punkt 110, alapunkt 1 | x | | | | |
| 2 | Punkt 110, alapunkt 2 | x | | | | |
| 3 | Punkt 110, alapunkt 3 | x | | | | |
| 4 | Punkt 110, alapunkt 4 | | x | | | |
| 17 | Eriaruanne nr 15/2014 | Välispiirifond on edendanud finantssolidaarsust, kuid fondi tulemuste mõõtmist tuleb parandada ning ELi lisandväärtust suurendada | 1 | Punkt 78, 1. soovitus, esimene alapunkt | x | | | | |
| 2 | Punkt 78, 1. soovitus, teine alapunkt | x | | | | |
| 3 | Punkt 78, 1. soovitus, kolmas alapunkt | x | | | | |
| 4 | Punkt 78, 1. soovitus, neljas alapunkt | | x | | | |
| 5 | Punkt 78, 2. soovitus, esimene alapunkt | | | | | x |
| 6 | Punkt 78, 2. soovitus, teine alapunkt | | | | | x |
| 7 | Punkt 78, 2. soovitus, kolmas alapunkt | | | | | x |
| 8 | Punkt 78, 2. soovitus, neljas alapunkt | | | | | x |
| 9 | Punkt 80, 3. soovitus | x | | | | |
| 10 | Punkt 80, 4. soovitus, esimene alapunkt | | | | | x |
| 11 | Punkt 80, 4. soovitus, teine alapunkt | x | | | | |
| 12 | Punkt 81, 5. soovitus | | | | | x |
| 13 | Punkt 81, 6. soovitus | | | | | x |
| 14 | Punkt 83, 7. soovitus | x | | | | |
| 15 | Punkt 83, 8. soovitus | | | | | x |
| 2017 kokku | | 135 | 58 | 17 | 19 | 6 | 35 |
| 2017 hinnatud kokku | | 100 | 58 % | 17 % | 19 % | 6 % | |

Nr

Eriaruanne

Aruande pealkiri

Nr

Aruande punkt

Täielikult täidetud

Suuremas osas täidetud

Osaliselt täidetud

Ei ole täidetud

Ei ole võimalik kontrollida

1

Eriaruanne nr 4/2014

ELi veepoliitika eesmärkide integreerimine ühisesse põllumajanduspoliitikasse: osalised edusammud

1

Punkt 84, 1. soovitus

x

2

Punkt 85, 2. soovitus, esimene alapunkt

x

3

Punkt 85, 2. soovitus, teine alapunkt

x

4

Punkt 85, 2. soovitus, kolmas alapunkt

x

5

Punkt 85, 2. soovitus, neljas alapunkt

x

6

Punkt 85, 2. soovitus, viies alapunkt

x

7

Punkt 86, 3. soovitus, esimene pool

x

8

Punkt 86, 3. soovitus, teine pool

x

9

Punkt 87, esimene pool

x

10

Punkt 87, teine pool

x

2

Eriaruanne nr 8/2014

Kas komisjon on mõjusalt hallanud tootmiskohustusega seotud toetuste integreerimist ühtsesse otsemaksete kavva?

1

Punkt 64, 1. soovitus

x

2

Punkt 66, 2. soovitus

x

3

Punkt 69, 3. soovitus

x

4

Punkt 71, 4. soovitus

x

3

Eriaruanne nr 9/2014

Kas veinisektorile eraldatavat ELi investeerimis- ja müügiedenduse alast toetust hallatakse hästi ning kas selle mõju ELi veinide konkurentsivõimele on näha?

1

Punkt 84, 1. soovitus

x

2

Punkt 85, 2. soovitus

x

3

Punkt 86, 3. soovituse alapunkt a

x

4

Punkt 86, 3. soovituse alapunkt b

x

5

Punkt 87, 4. soovitus

x

6

Punkt 88, 5. soovituse alapunkt a

x

7

Punkt 88, 5. soovituse alapunkt b

x

8

Punkt 89, 6. soovitus

x

9

Punkt 90, 7. soovitus

x

4

Eriaruanne nr 10/2014

Kalandusfondist vesiviljelusele eraldatud toetuse mõjusus

1

Punkt 78, 1. soovituse alapunkt a

x

2

Punkt 78, 1. soovituse alapunkt b

x

3

Punkt 78, 1. soovituse alapunkt c

x

4

Punkt 78, 1. soovituse alapunkt d

x

5

Punkt 78, 1. soovituse alapunkt e

x

6

Punkt 78, 2. soovituse alapunkt a

x

7

Punkt 78, 2. soovituse alapunkt b

x

8

Punkt 78, 2. soovituse alapunkt c

x

9

Punkt 78, 2. soovituse alapunkt d

x

5

Eriaruanne nr 22/2014

Säästlikkuse saavutamine: ELi rahastatud maaelu arengu projektitoetuste kulude ohjamine

1

Punkt 110

x

2

Punkt 111

x

6

Eriaruanne nr 23/2014

Vead maaelu arengu kulutustes: mis on nende põhjused ja mida tehakse nende parandamiseks?

1

Punkt 97, 1. soovitus

x

2

Punkt 98, 2. soovitus

x

3

Punkt 99, 3. soovitus

x

7

Eriaruanne nr 24/2014

Kas ELi toetust tulekahjude ja loodusõnnetuste poolt metsadele tekitatava kahju ärahoidmiseks ja metsade taastamiseks on hästi hallatud?

1

Punkt 78, 1. soovitus liikmesriikidele, esimene alapunkt

x

2

Punkt 78, 1. soovitus liikmesriikidele, teine alapunkt

x

3

Punkt 78, 1. soovitus komisjonile, esimene alapunkt

x

4

Punkt 78, 1. soovitus komisjonile, teine alapunkt

x

5

Punkt 79, 2. soovitus liikmesriikidele, esimene alapunkt

x

6

Punkt 79, 2. soovitus liikmesriikidele, teine alapunkt

x

7

Punkt 79, 2. soovitus liikmesriikidele, kolmas alapunkt

x

8

Punkt 79, 2. soovitus komisjonile, esimene alapunkt

x

9

Punkt 79, 2. soovitus komisjonile, teine alapunkt

x

10

Punkt 80, 3. soovitus liikmesriikidele, esimene alapunkt

x

11

Punkt 80, 3. soovitus liikmesriikidele, teine alapunkt

x

12

Punkt 80, 3. soovitus liikmesriikidele, kolmas alapunkt

x

13

Punkt 81, 4. soovitus liikmesriikidele

x

14

Punkt 81, 4. soovitus komisjonile

x

8

Eriaruanne nr 1/2014

ELi toetatud ühiskondliku linnatranspordi projektide mõjusus

1

Punkt 57, 1. soovitus

x

2

Punkt 57, 2. soovitus

x

3

Punkt 57, 3. soovitus

x

4

Punkt 57, 4. soovitus

x

5

Punkt 57, 5. soovitus

x

9

Eriaruanne nr 7/2014

Kas ERF on edukalt toetanud ettevõtlusinkubaatorite arendamist?

1

Punkt 82, 1. soovituse alapunkt a

x

2

Punkt 82, 1. soovituse alapunkt b

x

3

Punkt 82, 1. soovituse alapunkt c

x

4

Punkt 82, 1. soovituse alapunkt d

x

5

Punkt 82, 1. soovituse alapunkt e

x

6

Punkt 82, 1. soovituse alapunkt f

x

7

Punkt 84, 2. soovituse alapunkt a

x

8

Punkt 84, 2. soovituse alapunkt b

x

9

Punkt 84, 2. soovituse alapunkt c

x

10

Punkt 84, 2. soovituse alapunkt d

x

11

Punkt 85, 3. soovituse alapunkt a

x

12

Punkt 85, 3. soovituse alapunkt b

x

10

Eriaruanne nr 12/2014

Kas ERF on ELi bioloogilise mitmekesisuse 2020. aastani kestva strateegia raames otseselt bioloogilist mitmekesisust edendavaid projekte mõjusalt rahastanud?

1

Punkt 42, 1. soovituse alapunkt a

x

2

Punkt 42, 1. soovituse alapunkt b

x

3

Punkt 42, 1. soovituse alapunkt c

x

4

Punkt 45, 2. soovituse alapunkt a

x

5

Punkt 45, 2. soovituse alapunkt b

x

6

Punkt 45, 2. soovituse alapunkt c

x

7

Punkt 45, teine pool

x

11

Eriaruanne nr 20/2014

Kas VKEdele e-kaubanduse valdkonnas antud ERFi toetus on olnud mõjus?

1

Punkt 68, 1. soovituse alapunkt a

x

2

Punkt 68, 1. soovituse alapunkt b

x

3

Punkt 68, 1. soovituse alapunkt c

x

4

Punkt 68, 2. soovitus komisjonile, esimene pool

x

5

Punkt 68, 2. soovitus liikmesriikidele, alapunkt a

x

6

Punkt 68, 2. soovitus liikmesriikidele, alapunkt b

x

7

Punkt 68, 2. soovitus liikmesriikidele, alapunkt c

x

8

Punkt 68, 2. soovitus liikmesriikidele, alapunkt d

x

9

Punkt 68, 3. soovituse alapunkt a

x

10

Punkt 68, 3. soovituse alapunkt b

x

11

Punkt 68, 3. soovituse alapunkt c

x

12

Eriaruanne nr 21/2014

ELi vahenditega rahastatud investeeringud lennujaamade infrastruktuuri: kuludega ei kaasnenud vastavat tulu

1

Punkt 71

x

2

Punkt 72

x

13

Eriaruanne nr 13/2014

Haitile pärast maavärinat antud ELi rehabilitatsiooniabi

1

Punkt 68, 1. soovitus

x

2

Punkt 68, 2. soovitus, esimene alapunkt

x

3

Punkt 68, 2. soovitus, teine alapunkt

x

4

Punkt 68, 2. soovitus, kolmas alapunkt

x

5

Punkt 68, 3. soovitus, esimene alapunkt

x

6

Punkt 68, 3. soovitus, teine alapunkt

x

7

Punkt 68, 3. soovitus, kolmas alapunkt

x

8

Punkt 68, 4. soovitus

x

14

Eriaruanne nr 16/2014

ELi välispoliitika toetamise eesmärgil toimuva piirkondlike investeerimisrahastute toetusprogrammide ja finantseerimisasutuste laenude ühendamise mõjusus

1

Punkt 57, alapunkt a

x

2

Punkt 57, alapunkt b

x

3

Punkt 57, alapunkt c

x

4

Punkt 57, alapunkt d

x

5

Punkt 58

x

6

Punkt 59, alapunkt a

x

7

Punkt 59, alapunkt b

x

8

Punkt 59, alapunkt c

x

9

Punkt 60

x

15

Eriaruanne nr 18/2014

EuropeAidi hindamis- ja tulemustele suunatud järelevalve süsteemid

1

Punkt 70, 1. soovitus

x

2

Punkt 70, 2. soovitus, esimene alapunkt

x

3

Punkt 70, 2. soovitus, teine alapunkt

x

4

Punkt 70, 2. soovitus, kolmas alapunkt

x

5

Punkt 70, 3. soovitus, esimene alapunkt

x

6

Punkt 70, 3. soovitus, teine alapunkt

x

7

Punkt 70, 4. soovitus, esimene alapunkt

x

8

Punkt 70, 4. soovitus, teine alapunkt

x

9

Punkt 70, 4. soovitus, kolmas alapunkt

x

10

Punkt 70, 5. soovitus, esimene alapunkt

x

11

Punkt 70, 5. soovitus, teine alapunkt

x

16

Eriaruanne nr 2/2014

Kas kaubanduse sooduskorda hallatakse asjakohaselt?

1

Punkt 110, alapunkt 1

x

2

Punkt 110, alapunkt 2

x

3

Punkt 110, alapunkt 3

x

4

Punkt 110, alapunkt 4

x

17

Eriaruanne nr 15/2014

Välispiirifond on edendanud finantssolidaarsust, kuid fondi tulemuste mõõtmist tuleb parandada ning ELi lisandväärtust suurendada

1

Punkt 78, 1. soovitus, esimene alapunkt

x

2

Punkt 78, 1. soovitus, teine alapunkt

x

3

Punkt 78, 1. soovitus, kolmas alapunkt

x

4

Punkt 78, 1. soovitus, neljas alapunkt

x

5

Punkt 78, 2. soovitus, esimene alapunkt

x

6

Punkt 78, 2. soovitus, teine alapunkt

x

7

Punkt 78, 2. soovitus, kolmas alapunkt

x

8

Punkt 78, 2. soovitus, neljas alapunkt

x

9

Punkt 80, 3. soovitus

x

10

Punkt 80, 4. soovitus, esimene alapunkt

x

11

Punkt 80, 4. soovitus, teine alapunkt

x

12

Punkt 81, 5. soovitus

x

13

Punkt 81, 6. soovitus

x

14

Punkt 83, 7. soovitus

x

15

Punkt 83, 8. soovitus

x

2017 kokku

135

58

17

19

6

35

2017 hinnatud kokku

100

58 %

17 %

19 %

6 %

KOMISJONI VASTUSED

Eriaruanne nr 4/2014. ELi veepoliitika eesmärkide integreerimine ühisesse põllumajanduspoliitikasse: osalised edusammud

Vastus punktis 86 esitatud 3. soovituse esimesele osale. Komisjon nõustub, et 2. veemajanduskavade hindamine on veel pooleli, aga kavatseb siiski jätkata vastava komisjoni aruandega oluliselt enne seadusega ettenähtud tähtaega ehk 2018. aasta detsembrit. Samas asjaomaste osade erakorralise hindamise kohaselt on nendes veemajanduskavades esitatud teavet tõhusalt kasutatud, et tagada vastavus veega seotud eeltingimustele maaelu arengu programmides. Seepärast leiab komisjon, et on tagatud veepoliitika raamdirektiivi rakendamisega seotud miinimumtingimused enne maaelu arengu vahendite sidumist, st vee hinnakujundust, samuti mitmed rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid niisutamisse tehtud investeeringuteks. Seega leiab komisjon, et soovitus on seoses maaelu arengu poliitikaga ellu viidud.

Vastus punkti 87 esimesele osale. Komisjon kinnitab, et töö suuniste kallal, mis käsitlevad maaelu arengu programmide mõjude hindamist hinnangute kaudu, mis tuleb esitada 2019. aasta aruannetes, on käimas.

See hõlmab kaht mõjunäitajat, millega hinnatakse põllumajandustavade poolt veemajandusele avaldatavat survet.

Samu näitajaid hinnatakse 2014.–2020. aasta maaelu arengu programmide järelhindamistel, mille kohta esitatakse suunised.

Eriaruanne nr 8/2014. Kas komisjon on mõjusalt hallanud tootmiskohustusega seotud toetuste integreerimist ühtsesse otsemaksete kavva?

Vastus punktis 66 esitatud 2. soovitusele. Komisjoni vastavuskontrolli kohta: järelduse tulemusena muutis komisjon oma lähenemisviisi, et tagada suurem keskendumine auditile ja kesksete arvutuste kontrollimisele ning kohaldatud sisekontrollile. See muudatus mõjutab kõiki auditeid, mida on alustatud või millega tuleks alustada alates 2017. aasta teisest poolest. Kolm auditit on juba lõpule viidud (Rootsi, Itaalia ja Ühendkuningriik-Šotimaa). Auditi aruanne NAC/2017/002/SE saadeti Euroopa Kontrollikojale 20. aprillil 2018. IT valdkonna auditi aruanne tuleks saata veel sel kuul.

Vastus punktis 69 esitatud 3. soovitusele. Kooskõlas ELi õigusega peavad liikmesriigid tegelema toetusesaajatelt summade tagasinõudmisega. Peale selle annavad liikmesriigid nende tagasinõudmiste kohta aru iga toetusesaaja kaupa ning täpsustamata põhjuseid, mis tõid kaasa sellise rikkumise tuvastamise, mille järel algatati tagasinõudmine. (On võimalik, et sama toetusesaaja on eri toetusmeetmete alusel mitu korda nõuetele vastamata jätnud.) Komisjon kohaldab finantskorrektsioone tingituna tagasinõudmiste tegemisel hoolsuskohustuse puudumisest. Need korrektsioonid põhinevad analüüsil, mis on tehtud liikmesriikide tagasinõudmismenetluste juhtimise kohta ja mida on kajastatud kooskõlas õiguslike nõuetega, st toetusesaajate kaupa ning mittevastava makse tegemise eri põhjuseid välja toomata. Euroopa Kontrollikojal palutakse võtta arvesse kohaldatavates õigusaktides sätestatud raamistikku.

Vastus punktis 71 esitatud 4. soovitusele. Makseasutuste akrediteerimise kriteeriumid on koostatud, esitamata loetelu igat liiki kontrollimistest, mis tuleb teha. Akrediteerimiskriteeriumid koostatakse üldiselt ja ühelegi toetusmeetmele viitamata. Samal ajal on ELi õiguses selgelt sätestatud, et makseasutused peavad tagama, et „toetusesaajale makstav summa on kooskõlas liidu eeskirjadega“ (määruse (EL) nr 907/2014 I lisa 1. punkti alapunkti A punkt i). Komisjon leiab, et olemasolev süsteem on kindel ja annab häid tulemusi, võttes arvesse ka väga väikest otsemaksetega seotud vigade määra (alla olulisuse piirmäära Euroopa Kontrollikoja 2016. aasta aruandes). Mis puutub sertifitseerimisasutuste töösse, siis leiab komisjon ka seda, et sertifitseerimisasutuste kohustuste kohta antud kehtivad suunised on selged ja põhjalikud, seega on loodud raamistik piisav. Komisjoni suunised ei või olla liiga normatiivsed, sest sertifitseerimisasutused on kvalifitseeritud audiitorid ning rahvusvaheliselt tunnustatud auditistandardite kohaselt peaksid nad tuginema sertifitseerimisel oma kutsealasele otsustusele.

Eriaruanne nr 9/2014. Kas veinisektorile eraldatavat ELi investeerimis- ja müügiedendustoetust hallatakse hästi ning kas selle mõju ELi veinide konkurentsivõimele on näha?

Vastus punktis 86 esitatud 3. soovituse punktile a. Komisjon leiab, et kui ettevõtja on saanud toetust reklaamitoiminguks kolmanda riigi turul kolmeks või isegi viieks aastaks, ei ole ettevõtja sama toimingu puhul samal turul enam toetuskõlblik, sh järgmisel programmitöö perioodil. Seda põhimõtet on selgelt selgitatud kirjas, mis saadeti ühele liikmesriigile jaanuaris, ning seda on arutatud veinikomitees käesoleva aasta märtsis.

Eriaruanne nr 22/2014. Säästlikkuse saavutamine: ELi rahastatud maaelu arengu projektitoetuste kulude ohjamine

Vastus punktile 110. Komisjon leiab, et see soovitus on ellu viidud. Komisjon on juhtinud tähelepanu mitmele juhtumile, mil kõnealuseid teemasid arutatakse liikmesriikidega, samuti rakendusmääruse 809/2014 hiljutistele muudatusettepanekutele. Liikmesriikide soovil ajakohastatakse kontrolli ja karistusi käsitlevat juhenddokumenti 2018. aasta jooksul.

Eriaruanne nr 23/2014. Vead maaelu arengu kulutustes: mis on nende põhjused ja mida tehakse nende parandamiseks?

Vastus punktis 99 esitatud 3. soovitusele. Komisjon kohustus analüüsima võimalikke viise, et täiustada maaelu arengu poliitika tulemuslikkust tervikuna. Seda on juba hakatud arutama ÜPP ajakohastamist ja lihtsustamist käsitleva komisjoni teatise koostamise kontekstis.

Eriaruanne nr 24/2014. Kas ELi toetust tulekahjude ja loodusõnnetuste poolt metsadele tekitatava kahju ärahoidmiseks ja metsade taastamiseks on hästi hallatud?

Vastus punktis 78 komisjonile antud soovituse nr 1 teisele loetelupunktile. Komisjon on nõus, et soovituse elluviimine on pooleli. Komisjon alustas konsulteerimist komisjoni metsatulekahjude eksperdirühmaga, et kehtestada ühised kriteeriumid. Kuna metsade liigid, tulekahjudele vastuvõtlikkus, geograafilised ja kliimatingimused ning tuleohu tasemed on ELis väga erinevad, peavad komisjoni eri talitused ja asjaomased liikmesriigid koos tegutsema. Tundub, et tulemusi võib oodata 2018. aasta lõpuks. Keskkonna peadirektoraat koos Teadusuuringute Ühiskeskusega vastutab selle küsimuse eest, sest nad juhivad metsatulekahjude eksperdirühma.

Vastus punktis 79 komisjonile antud soovituse nr 2 esimesele loetelupunktile. Komisjon leidis, et see soovitus on ellu viidud. Komisjoni tegevust, sealhulgas käimasolevaid vastavusauditeid liikmesriikide kontrollisüsteemide kohta ning tegevuskavade jälgimist seoses tuvastatud nõrkade kohtadega käsitletakse tõhusana. Selle tegevuse eesmärk on võtta kõikide teadaolevate probleemide suhtes meetmeid ning seda jätkatakse praeguse programmitöö perioodi lõpuni. Nende meetmete tõhususe lõplik hindamine ei ole seega veel võimalik.

Vastus punktis 81 komisjonile antud soovitusele nr 4. Täiustatud iga-aastane rakendamisaruanne maaelu arengu programmide kohta, mis võetakse kasutusele 2019. aastal, hõlmab lisateavet meetme rakendamise kohta kooskõlas erieesmärkidega.

Peale selle sätestatakse teatises „Toidutootmise ja põllumajanduse tulevik“ [COM(2017) 713 lõplik] järgmised sammud seoses ÜPP ühise seire- ja hindamisraamistikuga.

LISA 3.2

TÄHTSAIMAD PARANDUSMEETMED JA KÕRVALDAMATA PUUDUSED ARUANNETE KAUPA

| Nr | Eriaruanne | Aruande pealkiri | Parendused | Puudujäägid |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Eriaruanne nr 4/2014 | ELi veepoliitika eesmärkide integreerimine ühisesse põllumajanduspoliitikasse: osalised edusammud
  (loodusvarad) | Institutsioonidevahelise lepingu alusel on komisjon teinud esimesi samme, et integreerida direktiivide sätted nõuetele vastavuse olemasolevasse dokumenti. Komisjon lisas teatavad veepoliitika eesmärke puudutavad meetmed kehtivatesse maaelu arengu programmidesse. | Praegu on kahe direktiivi sätete tegelik integreerimine kavandamisetapis. Olemasolevad maaelu arengu meetmed käsitlevad vaid üht osa veepoliitika alastest eesmärkidest. Komisjon ei ole audiitorite poolt eriaruandes soovitatud uusi vahendeid kasutusele võtnud. |
| Maaelu arengukavadesse on lisatud eeltingimused ja mitu toetuskõlblikkuse eeldust. | Teise veemajanduskava heakskiidetud lõppversioonid hilinevad ja on endiselt esitamata. Mehhanismide edasist integreerimist maaelu arengusse ei ole toimunud. |
| Kehtestatud on täiustatud ühine seire- ja hindamisraamistik, mille eesmärk on parandada andmete kogumist põllumajandustegevusest veele tekkiva surve hindamiseks. | Põllumajandustegevusest veele tekkiva surve hindamine ei ole paranenud ja juba on kindlaks tehtud lünki liikmesriikide praeguses aruandluses. |
| 2 | Eriaruanne nr 8/2014 | Kas komisjon on mõjusalt hallanud tootmiskohustusega seotud toetuste integreerimist ühtsesse otsemaksete kavva?
  (loodusvarad) | Komisjon on väljastanud arvukalt juhiseid, hoogustanud kahepoolseid kontakte liikmesriikidega ning regulaarselt jälginud ja kontrollinud otsetoetuskavade rakendamist liikmesriikide tasandil. | Otsetoetuste praegune õigusraamistik osutus eelmisest keerulisemaks. Sellest tulenevalt oli liikmesriikidel probleeme õigusraamistiku nõuetekohase kohaldamisega taotlusaasta 2015 suhtes. |
| Komisjon suurendas seiret ja järelevalvet ning kiirendas vastavuse kontrolli menetlust. | Mõned liikmesriigid ei edastanud komisjonile õigeaegselt teavet uute otsetoetuste kavade kohta, nõrgendades komisjoni seirevõimet. Komisjoni enda auditid toetusõiguste kohta näitavad, et arenguruumi on. |
| Komisjon tugevdas oma seire- ja auditeerimistegevust. | Komisjoni tasandil puuduvad andmed tagasimaksete kohta, mis tuleb teha liikmesriikide tasandil seoses valesti eraldatud ühtse otsemaksete kava/põhitoetuskava toetusõiguste ja ekslikult arvutatud maksetega. |
| Komisjon tugevdas oma seire- ja auditeerimistegevust ning järelkontrolli sertifitseerimisasutuste töö suhtes. | Makseasutuste akrediteerimiskriteeriumid ei sisalda mingeid viiteid toetusõiguste täpsusele ja kehtivusele. Peale selle ei ole komisjoni metoodika ja suunised toetusõiguseid puudutava sertifitseerimisasutuste töö kohta täielikud. |
| 3 | Eriaruanne nr 9/2014 | Kas veinisektorile eraldatavat ELi investeerimis- ja müügiedenduse alast toetust hallatakse hästi ning kas selle mõju ELi veinide konkurentsivõimele on näha?
  (loodusvarad) | Komisjon kinnitas järelauditi käigus korrapärase järelevalve tegemist toetuste kasutamise üle, nagu on märgitud tema vastustes kontrollikoja eriaruandele nr 9/2014. Regulaarne järelevalve on siiski vaid esimene ettevalmistav samm kontrollikoja soovituste täitmiseks. | Mõjuhindamine ja ÜPP vahendite sidususe hindamine on endiselt pooleli. Esimesi tulemusi oodatakse 2018. aasta lõpuks. Täiendava investeerimisabi kava võimaliku vajaduse (eelkõige veini puhul) hindamine on tegemata. |
| Komisjon kehtestas sätted ja menetlused projektide kulude põhjendatuse ja rahalise elujõulisuse kontrollimiseks ja dokumenteerimiseks.
  Komisjon auditeerib vastavust juhtimis ja kontrollisüsteemidele ning nende mõjusust. | Puuduvad |
| Teatavate nõuete (nt kestus, pikendamine, edukuse kriteeriumid) selgitamine, uute toetusesaajate ja turgude eelistamine. | Komisjonipoolne selgitamine ja eelistuste määramine võib olukorda vaid osaliselt parandada, sest need ei takista pikaajalisemat (kuni viis aastat) toetuse andmist samadele toetusesaajatele samadel sihtturgudel kolmandates riikides.
  Komisjon on soovituse tagasi lükanud ning ei kavatse seda seega täiel määral täita. Seetõttu jäävad kontrollikoja 9/2014 aruandes kindlaks tehtud riskid püsima. |
| Puuduvad | Kontrollikoja eriaruandes nr 9/2014 leiti, et müügiedendusmeede ei ole asjakohase ülesehitusega ja seda ei rakendata tõhusalt. Müügiedendusmeetmeid kasutatakse tihti turgude kindlustamiseks, mitte uute turgude leidmiseks või vanade tagasivõitmiseks.
  Veinitootja jaoks, kes soovib oma turuosa säilitada, on turu kindlustamine pidev tegevus. See paneb küsima, kas kirjeldatud müügiedendusmeetmete mõju saab olla püsiv ka sõltumata ELi toetuse jätkumisest. Lisaks ei vasta tuntud kaubamärgi reklaamimise toetamine meetme algeesmärgile toetada pigem veiniturgu, mitte tuntud marke.
  Kuna komisjon ei võtnud meetmeid, et täita soovitust piirata meetme ulatust, mis puudutab tootemargi reklaamimise toetuskõlblikkust, püsib endiselt eriaruandes nr 9/2014 kindlaks tehtud risk, et ELi rahastamisega asendatakse toetusesaaja tegevuskulud. |
| Komisjon on kehtestanud sätted ja menetlused toetuskõlblikkuse nõuete täpsustamiseks. | Endiselt püsib võimalus tootemargi reklaamimist ELi vahenditest toetada, mis kontrollikoja eriaruande nr 9/2014 kohaselt ei pruugi vastata meetme algeesmärgile. |
| Komisjon on kehtestanud selgitavad sätted ja menetlused, tagamaks, et lisakulud oleksid põhjendatud ja piiratud, nagu soovitatud kontrollikoja eriaruandes nr 9/2014. | Puuduvad |
| Komisjon on vastavalt kontrollikoja soovitusele kehtestanud liikmesriikidele täiendatud järelevalvenõuded. | Puuduvad |
| Liikmesriigid on esitanud aruandeid programmide rakendamise seisu kohta. | Poliitika üldine hindamine ja sellest tulenevad kohandused on endiselt tegemata. |
| 4 | Eriaruanne nr 10/2014 | Kalandusfondist vesiviljelusele eraldatud toetuse mõjusus
  (loodusvarad) | Komisjon kontrollis enne rakenduskavade heakskiitmist realistlike ja asjakohaste eesmärkide lisamist mitmeaastastesse riiklikesse strateegiakavadesse ja rakenduskavadesse. | Puuduvad |
| Komisjoni koostatud suunisdokument aitab vesiviljeluse valdkonna sidusrühmadel paremini mõista keskkonnanõudeid ja häid tavasid. | Puuduvad |
| Uue programmitöö perioodi puhul tagas komisjon, et kõik liikmesriigid koostasid vesiviljeluse jaoks asjakohased mitmeaastased strateegiakavad enne rakenduskavade elluviimist. | Puuduvad |
| Komisjon võtab mitmesuguseid meetmeid, et soodustada haldusmenetluste lihtsustamist ja asjakohase ruumilise planeerimise rakendamist. Eelkõige seminarid võimaldavad pidada neil teemadel arutelusid ja vahetada häid tavasid. | Puuduvad |
| Eurostati kogutud andmete ja andmekogumisraamistiku kaudu kogutud andmete võrreldavus on paranenud. Komisjoni kogutud andmete täpsuse ja täielikkuse osas ei ole siiski edusamme tehtud. | Puuduvad |
| 5 | Eriaruanne nr 22/2014 | Säästlikkuse saavutamine: ELi rahastatud maaelu arengu projektitoetuste kulude ohjamine
  (loodusvarad) | Komisjon valmistas koostöös liikmesriikidega ette juhenddokumendi maaelu arengu kontrolli- ja karistuseeskirjade kohta, mille 1. lisas on esitatud kontrollikoja soovitatud heade tavade kontrollnimekiri peamiste riskivaldkondade kohta. See tehti liikmesriikidele kättesaadavaks kolm kuud varem kui algselt kavas (2015. aasta märtsi asemel 2014. aasta detsembris).
  Euroopa maaelu arengu võrgustik (ENRD) korraldab vastavatel teemadel koolituskursusi ja kõik asjakohased koolitusmaterjalid, samuti head tavad, avaldatakse ENRD veebisaidil. | Kuna juhend ei ole siduv ja kohustuslik dokument, ei tea komisjon, kui mitu liikmesriiki/piirkonda seda tegelikult oma kontrollisüsteemide parandamiseks kasutab.
  Ajavahemikus veebruarist 2015 kuni jaanuarini 2016 toimus vaid kolm ENRD korraldatud koolitust kulude mõistlikkuse ja lihtsustatud kuluvõimaluste teemal. Arvestades, et maaelu arengu programme on 118, on võimalik, et komisjon peab tegema suuremaid jõupingutusi, tagamaks, et iga liikmesriik/piirkond osaleb sellisel koolitusel või omab võimalust seal osaleda.
  ENRD heade tavade jagamise platvormi võiks edasi arendada, lisades näiteid headest haldusmenetlustest, mis puudutavad näiteks kulude mõistlikkust. |
| Komisjon kontrollib kontrollisüsteeme teadaolevate riskide nimekirja alusel ning vajaduse korral nõuab liikmesriikidelt parandusmeetmete võtmist.
  Kulude mõistlikkust kontrollitakse iga H4 (põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi üksus) valimisse kuuluva toimiku vastavusauditi raames ning põhikontrollimehhanismi nr 7 raames maaelu arengu meetmete 2014–2020 põhi- ja lisakontrollide käigus.
  Komisjon kontrollib kulude mõistlikkust osana toimikute kontrollist, mida tehakse individuaalsete toimikute kohta vastavusauditite raames (vastavuskontrollide kontrollnimekiri). | |
| 6 | Eriaruanne nr 23/2014 | Vead maaelu arengu kulutustes: mis on nende põhjused ja mida tehakse nende parandamiseks?
  (loodusvarad) | Selleks et tegeleda vigade algpõhjustega, on komisjon võtnud kasutusele mitmesuguseid vahendeid: tegevuskavad liikmesriikides, suunisdokumendid, seminarid kõigi liikmesriikide korraldusasutuste ja makseasutuste esindajatega, ENRD kaudu pakutav koolitus. | Puuduvad |
| Komisjon kasutab varasemate puuduste ja vigade kordamise riski vähendamiseks mitmesuguseid meetmeid, nagu seire, koolitus, teabe levitamine, ja auditeerimine liikmesriikides. | Rakendamisaruanded, mille liikmesriigid peavad esitama 30. juuniks 2017 [1], annavad komisjonile võimaluse saada ajakohastatud ja põhjalikum ülevaade maaelu arengu programmide rakendamisest. |
| Komisjon on juba nõudnud, et liikmesriigid suurendaksid oma halduskontrollide ulatust nii, et need hõlmaksid dokumentide alusel kontrollitavaid kohustusi. | Komisjon on võtnud kohustuse hinnata poliitika kontseptsiooni ja jätkuvat vajadust iga toetusmeetme järele vastavalt programmitöö perioodi 2014–2020 rakendamise tulemustele, enne kui teeb ettepanekuid järgmiseks programmitöö perioodiks. |
| 7 | Eriaruanne nr 24/2014 | Kas ELi toetust tulekahjude ja loodusõnnetuste poolt metsadele tekitatava kahju ärahoidmiseks ja metsade taastamiseks on hästi hallatud?
  (loodusvarad) | Komisjon võttis maaelu arengu programmide heakskiitmisprotsessi raames kasutusele asjakohased vahendid (täiustatud strateegia, komisjoni projektikirjeldused (lehed), kontrollnimekirjad ja teabevahetusprotsessid). Need vahendid võimaldavad komisjonil võtta õigeaegselt meetmeid ja liikmesriikidel teha vajalikke kohandusi, et kõrvaldada puudused, mis on seotud ennetusmeetmete kirjeldamise ja nende vajalikkuse põhjendamisega. | Puuduvad |
| Kuigi kõikide liikmesriikide suhtes kohaldatavate kriteeriumide täielik kogum on alles väljatöötamisel, nõuab komisjon liikmesriikidelt, et nad võtaksid oma toetusmeetmete aluseks riiklikud riskihindamised ja metsandus-/katastroofide ohjamise kavad, mis on kohandatud iga osaleva liikmesriigi konkreetsele olukorrale.
  Komisjon on rakenduses RAD võtnud kohustuse täita soovitus 2018. aasta lõpuks. | Kontrollikoja soovitatud kogu ELi hõlmavate põhikriteeriumide lõpuleviimine on endiselt pooleli. |
| Komisjon hindas liikmesriikide kontrollisüsteeme nende 2014.–2020. aasta maaelu arengu programmide heakskiitmise käigus ja teeb vastavusauditeid. | Meetmete tõhususe hindamist ei ole tehtud, sest enamik uue programmitöö perioodi raames rahastatud projektidest on veel lõpule viimata või auditeerimata. |
| Komisjon on edastanud suunised ja juhised, tagamaks, et liikmesriigid seovad oma sekkumised strateegiliste eesmärkidega, nagu metsatulekahjude ja loodusõnnetuste ennetamine vastavalt riiklikes metsakaitsekavades toodud määratlusele. | Puuduvad |
| Toetatud ala näitaja kohandamine ennetustegevusele. | Komisjon on rakenduses RAD kinnitanud, et selle rakendamine on „võimalik lõpule viia alles 2019. aastal“.
  Seega on oht, et eriaruandes nr 24/2014 seire alal tuvastatud puudused võivad püsida ka perioodil 2014–2020, kui uued kavandatud seirevahendid ei ole selle eritoetuse seireraamistikku veel parandanud, millisele võimalusele kontrollikoda eriaruande nr 24/2014 järeldustes (punkt 81) osutas. |
| 8 | Eriaruanne nr 1/2014 | ELi toetatud ühiskondliku linnatranspordi projektide mõjusus
  (ühtekuuluvus) | Kohustus kehtestada väljund- ja tulemusnäitajad konkreetsete eesmärkide / investeerimisprioriteetide / prioriteetsete suundade kaupa, mis eeldab juhtimisvahendite olemasolu, et teha seiret projektide mõju üle asjaomase konkreetse eesmärgi / prioriteetse suuna raames. | Komisjon oleks võinud küsida linnatranspordiprojektide tulemusnäitajaid läbirääkimiste protsessi käigus, kuid kuna ERFi raames ei ole eelnevalt kindlaks määratud kohustuslikke tulemusnäitajaid, ei ole kõigis linnatranspordi projektidega seotud rakenduskavades selliseid näitajaid määratletud.Projektide tasandil näitajaid ei ole, samuti puuduvad teenuste kvaliteedi ja kasutajate rahulolu taseme näitajad, kasutajate rahulolu uuringute kasutamine ei ole süstemaatiline ega kohustuslik. |
| Oluline edusamm on see, et esmakordselt on perioodil 2014–2020 kulude-tulude analüüsi koostamise peamised põhimõtted üle võetud õigusakti[1], mitte ainult suunistesse (kulude-tulude analüüsi juhend), ning seega muutub nende rakendamine kohustuslikuks.
  Veel üheks edusammuks võiks olla hindamiste tegemine transpordisektoris perioodi 2014–2020 kohta, tingimusel, et need hõlmavad ka kontrollikoja soovituses nimetatud kasutegureid. | Igal juhul ei ole ei kasutusmäära ega kasutegureid toetuslepingutesse lülitatud ning neid ei mõõdeta iga projekti puhul.
  Võttes arvesse sektoripõhiste eelnevalt kindlaks määratud tulemusnäitajate puudumist ERFi määruses, puuduvad siiani ühtsed standardid, et mõõta programmitöö perioodi 2014–2020 linnatranspordi tulemuslikkust. |
| Eeldatavate kasutajate hinnangulise arvu esitamine on nüüd õiguslik nõue. Sõltumatu kvaliteedikontrolli / JASPERSi eksperdid hindavad neid hinnanguid järjepidevalt. | Puuduvad |
| Uued õigusaktid, sealhulgas jõustunud eeltingimused, hõlmavad kõiki olulisi elemente, ja taotluste hindamisel võtavad eksperdid seda arvesse ja analüüsivad. | Puuduvad |
| Oluline edusamm on see, et esmakordselt on perioodil 2014–2020 kulude-tulude analüüsi koostamise peamised põhimõtted üle võetud õigusaktidesse (delegeeritud õigusakt 480/2014 ja komisjoni rakendusmäärus 207/2015), mitte ainult suunistesse (kulude-tulude analüüsi juhend).
  Käesoleval programmitöö perioodil rakendatakse tulemuslikkuse mõõtmisel rakenduskava tasandil süsteemsemat lähenemist koos kohustusega esitada väljund- ja tulemusnäitajad prioriteetsete investeeringute ja konkreetsete eesmärkide kohta. | Soovitustest hoolimata ei tehta endiselt mõõtmist üksikprojektide tasandil.
  Võttes arvesse sektoripõhiste eelnevalt kindlaks määratud tulemusnäitajate puudumist ERFi määruses, puuduvad siiani ühtsed standardid, et mõõta programmitöö perioodi 2014–2020 linnatranspordi tulemuslikkust. |
| 9 | Eriaruanne nr 7/2014 | Kas ERF on edukalt toetanud ettevõtlusinkubaatorite arendamist?
  (ühtekuuluvus) | | Puuduvad |
| ELi kaasrahastamise tingimuseks seati ettevõtlusinkubaatorite personali asjakohane kvalifikatsioon. | Puuduvad |
| Ettevõtlusinkubaatoritel on võimalik saada ELi kaasrahastamist vaid juhul, kui nende klientidel on innovatiivseid äriideid, millel on suur kasvupotentsiaal. | Puuduvad |
| Komisjon teavitas vähemalt mõnda liikmesriiki kontrollikoja eriaruandest nr 7/2017 ja selles sisalduvatest soovitustest.
  Mõned rakenduskavad käsitlevad vajadust pöörata tähelepanu inkubatsioonikavadele, vajadust juhendada VKEsid nende algusaastatel ning nõuet võimaldada idufirmadele teostatavusalast toetust, mentorprogramme ja õpet. | Puuduvad tõendid selle kohta, et inkubatsiooniprotsess algaks alati üksikasjaliku, konkreetsest olukorrast lähtuva inkubatsiooniprogrammiga, mille rakendamist jälgitakse, ning et ärieesmärkide saavutamist hinnatakse alati.
  Liikmesriikidele ei ole siiani antud kõikehõlmavaid suuniseid, milles sõnaselgelt nõutaks, et kõik ettevõtlusinkubaatorite ELi poolse kaasrahastamise tingimused tuleb kehtestada kõigis riiklikes rakenduskavades, mis näevad ette selliste inkubaatorite kasutamise. |
| Inkubaatorid võivad pakkuda oma teenuseid ka mitteresidentidest ettevõtetele, kuid ainult komisjoni poolt näiteks toodud liikmesriigis, mis võimaldab inkubatsioonitoetusel kohalikele äriringkondadele laiemat mõju avaldada ja parandab võrgustike edendamise võimalusi. | Inkubatsiooniteenuste pakkumine ka mitteresidentidest ettevõtetele ei ole endiselt kõigis liikmesriikides ettevõtlusinkubaatorite ELi poolse kaasrahastamise tingimuseks.
  Liikmesriikidele ei ole siiani antud kõikehõlmavaid suuniseid, milles sõnaselgelt nõutaks, et kõik ettevõtlusinkubaatorite ELi poolse kaasrahastamise tingimused tuleb kehtestada kõigis riiklikes rakenduskavades, mis näevad ette selliste inkubaatorite kasutamise. |
| Komisjon soovitab ELi kaasrahastamist saavatel ettevõtlusinkubaatoritel luua seiresüsteem, mis põhineb ka toetatavate klientide esitatud äriandmetel. | Sellise seiresüsteemi loomine ei ole kaasrahastamise tingimus, vaid on vabatahtlik. |
| Komisjoni teavet ajakohastatakse pidevalt. | Puuduvad |
| Komisjon jagab ettevõtlusinkubaatorite alaseid teadmisi ja kogemusi liikmesriikidega. | Puuduvad |
| 10 | Eriaruanne nr 12/2014 | Kas ERF on ELi bioloogilise mitmekesisuse 2020. aastani kestva strateegia raames otseselt bioloogilist mitmekesisust edendavaid projekte mõjusalt rahastanud?
  (ühtekuuluvus) | Komisjon ja Euroopa Keskkonnaamet on valmis saanud metodoloogilise raamistiku ökosüsteemide ja nende teenuste kaardistamiseks ja hindamiseks. Komisjon on liikmesriikide toetamiseks avaldanud ka suuniseid, aruandeid ja uuringuid. | Puuduvad |
| Komisjon hindas bioloogilise mitmekesisuse edendamise meetmete täiendavust partnerluslepingute sõlmimise protsessis ja eri peadirektoraadid andsid sellesse oma panuse. | Puuduvad |
| Üldiselt on seire paranenud, võttes arvesse tugevamat sekkumisloogikat ja näitajate järjekindlamat kasutamist. | Komisjon ei tee rakenduskavade üle üksikasjalikku seiret. Eelarve täitmise viisi arvestades on see liikmesriikide kohustus. |
| Komisjon teavitas töörühmade kohtumistel liikmesriike kontrollikoja soovitusest teha ettevalmistavate projektide järelkontrolli, mis võimaldaks aktiivset kaitsepoliitikat, eriti elupaikade ja liikide erikaitse- ja majandamiskavade mõjusaks elluviimiseks. | Komisjon arutab liikmesriikidega ettevalmistavate projektidega seotud küsimusi, kuid suunistes ei ole seda piisavalt arvesse võetud. |
| Rakenduskavadesse on lisatud sellised menetlused, millega hinnatakse sekkumiste tulemusel elupaikades või liikides toimunud keskkonnaalaseid muutusi. | Puuduvad |
| Komisjon soovitas liikmesriikidel rakendada ERFi eeskirju koostoimes teiste ELi fondidega, toetudes suunistele ja aruteludele bioloogilise mitmekesisuse projektide rakendamise üle bioloogilise mitmekesisuse töörühmade kontekstis. | Puuduvad |
| Kasutusele on võetud ELi bioloogilise mitmekesisuse kulutuste jälgimise mehhanism, mis põhineb asjakohastel kulukoodidel. | Protsessi tervikuna ja seega ka mehhanismi täpsust on veel vara hinnata. |
| 11 | Eriaruanne nr 20/2014 | Kas VKEdele e-kaubanduse valdkonnas antud ERFi toetus on olnud mõjus?
  (ühtekuuluvus) | Rakenduskavad tuginevad kindlamale sekkumisloogikale, mis hõlmab väljund- ja tulemusnäitajate kasutamist, millest mõned on ühised ja ELi tasandil eelnevalt kindlaks määratud. | Puuduvad |
| Kohustus seada sisse seiresüsteemid, sealhulgas infosüsteem näitajatega seotud andmete kogumiseks ja koondamiseks. Süsteemide nõuetekohase toimimise korral peaksid nad võimaldama komisjonil tagada, et liikmesriikidelt saadakse rakenduskavade edenemise kohta järjepidev ja usaldusväärne teave mitte ainult rahanduslikust, vaid ka tulemuslikkuse seisukohast. Sihtväärtuste saavutamisel tehtud edusamme mõõdetakse nüüd tõenäolisemalt õigel ajal ja see võimaldab ajalist võrdlust. | Liikmesriikide tasandil on vaja täiendavaid juhiseid ja kontrolle, tagamaks, et kasutuselolevad seire- ja infosüsteemid annavad usaldusväärset ja õigeaegset teavet rakenduskavade edenemise ja tulemuslikkuse kohta. |
| Valdkondliku eesmärgi 2 raames võivad programmispetsiifilised näitajad hõlmata programmide e-kaubanduse arendamise meetmete väljundeid ja tulemusi, kui see on asjakohane. | Nagu teatatud, ei teinud komisjon ettepanekuid standardsete näitajate kohta, mis oleksid e-kaubandusega seotud ELi strateegiliste eesmärkide seisukohast asjakohased. |
| Komisjon on andnud korraldusasutustele nõu IKT-projektide valikukriteeriumide kavandamise kohta. Kogu rakenduskavade ülesehitus on rohkem tulemustele orienteeritud.
  Samuti võttis komisjon meetmeid, mis võivad vähendada tõkkeid piiriülesele e-kaubandusele, eesmärgiga võimaldada e-kaubanduses tegutsevatel ettevõtjatel ühisturu võimalusi ära kasutada. | Puuduvad |
| Mõju seire valdkonnas on korraldusasutustelt nõutud hindamiskavasid. | Komisjon ei nõudnud toetuslepingutes minimaalse arvu usaldusväärsete näitajate ja nendega seotud sihtväärtuste kehtestamist. |
| Programmitöö perioodil 2014–2020 on komisjon nõudnud rakenduskavade järelevalve- ja kontrollisüsteemide loomist liikmesriikide tasandil. Eesmärk on, et komisjon ise saaks toetuda eri kontrollitasanditele, mida täiendab ta enda kontrollimehhanismide kogum, et saada piisavat kindlust selle kohta, et järelevalvesüsteemi sisestatud andmed on usaldusväärsed ja järjepidevad. | Puuduvad |
| Puuduvad | Kasutusele ei ole võetud mehhanismi, mis 1) tagaks, et maksed on tulemuslikkusega seotud ja 2) võimaldaks väga kehvade tulemuste korral maksete kohandamist. |
| 12 | Eriaruanne nr 21/2014 | ELi vahenditega rahastatud investeeringud lennujaamade infrastruktuuri: kuludega ei kaasnenud vastavat tulu
  (ühtekuuluvus) | Eeltingimuste rakendamine alates programmitöö perioodist 2014–2020 ning kulude-tulude analüüsi tõhustamine, kuna selle peamised põhimõtted sisalduvad nüüd õigusaktides. | On suurenenud oht, et pärast üldise grupierandi määruse läbivaatamist kasutavad liikmesriigid võimalust rahastada riiklikest vahenditest väiksemaid, majanduslikult mitteelujõuliseid lennujaamu. |
| 13 | Eriaruanne nr 13/2014 | Haitile pärast maavärinat antud ELi rehabilitatsiooniabi
  (välistegevus) | Septembris 2012 avaldatud eelarvetoetuse suuniste asjakohane rakendamine, millega võeti kasutusele riskijuhtimisraamistik koos leevendavate meetmete aruandluse ja varajase hoiatamise süsteemiga. | Puuduvad |
| „Vastupanuvõime tegevuskava kriisialdistes riikides ajavahemikuks 2013–2020“ vastuvõtmine ja rakendamine, millega rõhutatakse hädaabi, taastus- ja arenguabi ühendamise tähtsust ning määratletakse humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi ning rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi eesmärgid ja volitused. | Puuduvad |
| Ühine humanitaar- ja arenguraamistik ühendab vastupanuvõime kontseptsiooni ning hädaabi, taastus- ja arenguabi ühendamise lähenemisviisi ELi osalejate vahelise koostöö kavandamise, kindlaksmääramise ja elluviimisega. Näiteks on Haiti jaoks nõuetekohaselt välja töötatud üleminekustrateegiad ning paralleelsed seosed humanitaarabi ja arengukoostöö vahel. | Puuduvad |
| Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat ja EuropeAid kohandasid oma humanitaarabivahendeid, lisades peatüki väljumisstrateegiate ning hädaabi, taastus- ja arenguabi ühendamise kohta. | Tegelikkuses ei ole väljumis- ja üleminekustrateegiaid ametlikult kinnitatud ega dokumenteeritud. Näiteks ei ole kindlaks määratud väljumiskriteeriume, ei ole ette nähtud minimaalset personali, et tagada üleminek, teavitamisprotsessi ei ole kavandatud ning väljumise aluseks olevaid näitajaid ei mainita. |
| Septembris 2012 avaldatud uued eelarvetoetuse suunised (2017. aastal ei muudetud) sätestavad riigi ülesehitamise lepingutes riikide jaoks võimaluse saada toetust suutlikkuse suurendamiseks, keskendudes riigi rahanduse juhtimise põhiülesannetele. | Puuduvad |
| Riigi rahanduse juhtimise reformi tegevuskava, mida nõutakse Schengeni piirieeskirjades, on aluseks riigi rahanduse juhtimise reformi järelevalvele, põhinedes ajaliselt piiritletud võrdlusalustel, mille kohta antakse korrapäraselt aru iga väljamaksetoimiku rahastamiskõlblikkuse hindamises. | Puuduvad |
| Riigi rahanduse juhtimise lühiajalise reformi eesmärgid kaitsta ELi vahendeid raiskamise, kadude ja ebatõhususe eest on lisatud eelarvetoetuse suuniste riigi rahanduse juhtimise järelevalve tabelisse.
  Haiti puhul on välja kuulutatud kolmepoolne dialoog (parlament, valitsus, kodanikuühiskond), et teha partneritega koostööd lühiajaliste reformide väljatöötamisel ELi vahendite kaitseks. | Puuduvad |
| Talitluspidevuse kava vormi, sealhulgas hädaabipersonali ümberpaigutamise sätteid on uuendatud. | Puuduvad |
| 14 | Eriaruanne nr 16/2014 | ELi välispoliitika toetamise eesmärgil toimuva piirkondlike investeerimisrahastute toetusprogrammide ja finantseerimisasutuste laenude ühendamise mõjusus
  (välistegevus) | Segarahastamistoimingute uued suunised võeti vastu ja vastav taotlusvorm on välja töötatud. Personalile korraldatakse nende rakendamise kohta regulaarselt koolitusi. | Puuduvad |
| Komisjoni talituste ja eelkõige ELi delegatsioonide roll on suunistes selgelt kindlaks määratud. | Puuduvad |
| Uue taotluskorraga tagatakse segarahastamisprojektide andmete täielikkus, nende küpsus ja lisaväärtus. | Puuduvad |
| Projektide esialgse heakskiitmise etapp kõrvaldati ja lühendati seeläbi heakskiitmisprotsessi kestust. | Puuduvad |
| Uues delegeerimislepingu ja sambapõhisele analüüsile tugineva toetuslepingu (PAGODA) näidises kohandatakse maksegraafikut nii, et eelmakse tegemisel võetakse arvesse eelmise perioodi kohustusi. | Puuduvad |
| PAGODA abil rakendab komisjon tulemuste hindamisraamistiku, mis sisaldab näitajaid ELi toetuse mõju järelkontrolliks. | Puuduvad |
| ELi delegatsiooni rolli on suunistes selgelt kirjeldatud. | Puuduvad |
| Tulemustele suunatud järelevalve metoodika on koostatud ja seda rakendatakse katseprojektina. | Puuduvad |
| Tänu uuele heakskiitmisprotsessile ja PAGODA-le sisaldub nähtavuse põhimõte taotlusvormis ja sellele järgnevas lepingus. | Puuduvad |
| 15 | Eriaruanne nr 18/2014 | EuropeAidi hindamis- ja tulemustele suunatud järelevalve süsteemid
  (välistegevus) | IT-moodul EVAL annab hetketeavet hindamiseks vajalike rahaliste vahendite kohta.Tulemustele suunatud järelevalve (ROM) moodul annab teavet selle kohta, milliseid projekte on võimalik töövõtjatele eraldatud eelarvete piires jälgida.Personalijaotuse moodulitega, nagu WLAD, WLAHQ ja OPTIMUS, hinnatakse korrapäraselt inimressursside vajadusi ning tehakse ettepanekuid vajalikeks kohandusteks. | Ei ole selgelt näidatud, kuidas on tagatud inimressursside jaotus eelkõige ROMi ning hindamiste vahel WLAD, WLAHQ ja OPTIMUSe abil tagatud. Puudub teave sellega seotud töötajate kohta, nagu märgitud kontrollikoja aruandes. |
| Määratleti hindamise selged valikukriteeriumid, millega püütakse tagada asjakohaste projektide piisav katvus.
  Planeerimisetapis ning IT-moodulite EVAL ja ROM kavandamisel võetakse arvesse ROMi ja hindamise vastastikust täiendavust. | Puuduvad dokumendid selle kohta, kuidas rakendati hindamiskriteeriumeid individuaalsete hindamiskavade (näited) koostamisel delegatsioonide ja peakorteri tasandil. |
| Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat on võtnud oma hindamisjärelevalve ja aruandluse parandamiseks olulisi meetmeid: 2015. aasta projektihindamiste analüüs 2015. aastal, IT-mooduli EVAL kasutuselevõtt ja hindamise tugiteenuste lepingu sõlmimine. | Hindamise tugiteenuste leping, mis sõlmiti alles 2016. aasta detsembris, on veel algetapis. Seetõttu on vaja teha täiendavaid jõupingutusi, et rakendada kontrollikoja soovitust täies ulatuses, eriti mis puudutab hindamiste viivituste põhjuste analüüsi ja nende kõrvaldamiseks võetud meetmeid.
  Järelevalve- ja hindamiskavade ebatõhus rakendamine delegatsioonide poolt. |
| Hindamistoimingute üle teostatav järelevalve on oluliselt paranemas tänu 2016. aasta detsembris sõlmitud hindamise tugiteenuste lepingu täitmisele.
  IT-moodul EVAL võeti kasutusele 2016. aasta septembris ning rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat on selle kasutamise kohustuslikuks teinud. | Puuduvad |
| Saadaval on põhjalikud uuendatud suunised, mis käsitlevad ROMi ja hindamiste kvaliteedi tagamist.
  IT-moodulid EVAL ja ROM hõlmavad funktsioone, mis hõlbustavad põhjalikku kvaliteedi tagamise protsessi.
  Leidub hästi dokumenteeritud näiteid rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi ning tema välistöövõtjate põhjaliku töö kohta ROMi aruannete kvaliteedi tagamisel.
  Alustatud on hindamise tugiteenuste lepingu täitmist, mis hõlmab ka kvaliteedihindamise tabeli täiustamist; asjakohased dokumendid on esitatud lähtearuandes. | Puuduvad |
| Leidub näiteid selle kohta, et rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat rakendab ROMi ja hindamisaruannete suhtes põhjalikku kvaliteedi tagamist. Kvaliteedi tagamise süsteem on paranenud, kuigi hindamise tugiteenuste lepingu osa selles ei ole veel selgelt kindlaks määratud.
  ROMi aruannete suhtes teeb väline töövõtja süstemaatiliselt kontrolli, mille kiidab heaks rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat.
  Hindamiste puhul hõlmab uus IT-vahend EVAL aruannete kohustuslikku kvaliteedikontrolli. | Puuduvad |
| Parema õigusloome pakett ja tegevuskava juhised tähtsustavad baasväärtuste ja sihtväärtustega SMART-eesmärkide ja RACER-näitajate vajadust.
  Tegelikkuses tegi rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat jõupingutusi programmide tegevuskavade läbivaatamiseks, et tagada eespool nimetatud suuniste ja kontrollikoja soovituse täitmine. | Puuduvad |
| Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat parandas oma hindamissüsteeme, määrates selgelt kindlaks valikukriteeriumid ning tagades projektide ja programmide mõistliku katvuse (vt soovitus 4.3).
  Uutes tegevuskavades on loodud seos üldiste eesmärkide ja oodatava mõju vahel ning on näiteid selgete näitajate väljatöötamisest.
  Mõjuhindamise raamistik on määratletud ELi rahvusvahelise koostöö ja arengu tulemusraamistiku vastuvõtmisega märtsis 2015, kooskõlas muutuste kavaga. | Endiselt ei ole kehtestatud süstemaatilist mehhanismi andmete kogumiseks programmide tulemuste kohta vähemalt kolm aastat pärast programmide lõpuleviimist, mis võimaldaks selgelt näidata saavutatud tulemuste mõju ja jätkusuutlikkust.
  Järelhindamiste osakaalu suurenemist, mis on vajalik pikemaajaliste tulemuste (nt mõju) esitamiseks, ei ole veel tõendatud.
  2016. aasta oktoobris teavitati rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraati puudustest arengutulemuste andmetes ja saadud kogemusi käsitlevates mehhanismides („Strateegiliste hindamiste ülevaade“). |
| Peamine tulemusnäitaja nr 19 näitas 2014. aastal märkimisväärset suurenemist võrreldes eelmise aastaga ning kasvutendentsi ka võrreldes 2016. aastaga. Samuti soodustavad projektide hindamise täiustatud valikukriteeriumid andmekogumi paremat esindatust ja suurema lisaväärtuse saavutamist piiratud ressurssidega.
  Komisjon tegi analüüsi ja leidis, et järelhindamiste arvu suurenemine ei too tingimata kaasa paremat teavet tulemuste kohta ja selleks tehakse kulutusi, samas kui hindamiseks kasutatavad ressursid on piiratud.
  Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat on parandanud oma projektide hindamise valikukriteeriume ja kõikide hindamiste osakaal (vahe-, lõpp- ja järelhindamised) suurenes. | Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat ei tõendanud järelhindamiste suurenemist, kuigi edusamme saavutati alternatiivsete meetodite abil. |
| Koostati rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi perioodi 2006–2016 hõlmav strateegiliste hindamiste ülevaade, et kaasa aidata ELi arengukoostööpoliitika ajakohastamisele (lõpparuanne oktoobris 2016).
  On juhtumeid, kus üheaastane järelkontroll tundub piisav positiivsete rakendustulemuste saavutamiseks.
  Mõnel juhul kavandatakse spetsiaalsed strateegilised järelhindamised või kontrollitakse soovituste täitmist rohkem kui ühe aasta pärast.
  Töörühma loomine ja uus dünaamika seoses rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi teadmiste haldamise üksusega tõi kaasa jätkuvad parendused, mille tulemuste realiseerumist loodetakse lähiaastatel. | Puudub süsteemne mehhanism strateegiliste hindamiste soovituste tegevuskavade kontrollimiseks rohkem kui ühe aasta jooksul, mis puudutab fiche contradictoire tüüpi dokumente.
  IT-moodul EVAL ei sisalda veel strateegilisi hindamisi. |
| Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat töötas kontrollikoja soovituse alusel välja IT-mooduli (EVAL), mis toimib andmebaasi ja haldusvahendina, lähtudes kontrollikoja soovitusest. | Puuduvad |
| 16 | Eriaruanne nr 2/2014 | Kas kaubanduse sooduskorda hallatakse asjakohaselt?
  (omavahendid) | Kaubanduse peadirektoraat on koostanud jätkusuutlikkuse mõjuhinnangu käsiraamatu uuendatud versiooni. Vastavalt kaubanduse peadirektoraadi poliitikale on kõigi peamiste kaubanduslepingute kohta tehtud mõjuhindamine ning jätkusuutlikkuse mõjuhinnang. | Puuduvad |
| Kaubanduse peadirektoraadil on ajakohastatud vastastikuse mõistmise memorandum Eurostatiga ja halduskokkulepe JRCiga, mis hõlmab EU-GTAPi. Eurostat osaleb aktiivselt jätkusuutlikkuse mõjuhinnangu talitustevahelistes juhtrühmades. | Puuduvad |
| Kaubanduse peadirektoraat on ajakohastanud hindamiskavasid ja teeb süstemaatilisemat järelhindamist, mis sisaldab ka hinnanguid saamatajäänud tulu kohta. | Puuduvad |
| Kaubanduse peadirektoraat on esitanud kava mõju kohta kaks aruannet. | Õigusliku aluse (määruse nr 978/2012 artikkel 40) kohaselt seadusandjatele esitatav üldise soodustuste süsteemi vahearuanne valmib hinnanguliselt alles 2018. aasta juuni lõpuks. |
| 17 | Eriaruanne nr 15/2014 | Välispiirifond on edendanud finantssolidaarsust, kuid fondi tulemuste mõõtmist tuleb parandada ning ELi lisandväärtust suurendada
  (arukas ja kaasav majanduskasv) | Vastu on võetud õigusaktid, mis sisaldavad asjakohaseid ja mõõdetavaid näitajaid. Ühtse kasutamise ja lähenemisviisi kohta on koostatud eeskirjad ja suunised. | Mõned aruanded ja dokumendid tuleb veel lõpule viia ja vastu võtta. |
| Liikmesriikidele on korraldatud seminare ja rakendatud muid konsulaarkoostöö vorme. | Komisjon peaks jätkama tööd liikmesriikidega ühiste viisataotluskeskuste rakendamise nimel. |
| Loodi platvorm dokumentide ja teabe korrapäraseks ja õigeaegseks vahetamiseks. Koostööd ja konsulteerimist on parandatud ja täiustatud. | Puuduvad |
| Haldussuutlikkuse tugevdamiseks võeti mitmeid meetmeid. | Parimate tavade jagamine liikmesriikide vahel tõhustaks AMIFi ja ISFi rakendamist. |

Nr

Eriaruanne

Aruande pealkiri

Parendused

Puudujäägid

1

Eriaruanne nr 4/2014

ELi veepoliitika eesmärkide integreerimine ühisesse põllumajanduspoliitikasse: osalised edusammud

(loodusvarad)

Institutsioonidevahelise lepingu alusel on komisjon teinud esimesi samme, et integreerida direktiivide sätted nõuetele vastavuse olemasolevasse dokumenti. Komisjon lisas teatavad veepoliitika eesmärke puudutavad meetmed kehtivatesse maaelu arengu programmidesse.

Praegu on kahe direktiivi sätete tegelik integreerimine kavandamisetapis. Olemasolevad maaelu arengu meetmed käsitlevad vaid üht osa veepoliitika alastest eesmärkidest. Komisjon ei ole audiitorite poolt eriaruandes soovitatud uusi vahendeid kasutusele võtnud.

Maaelu arengukavadesse on lisatud eeltingimused ja mitu toetuskõlblikkuse eeldust.

Teise veemajanduskava heakskiidetud lõppversioonid hilinevad ja on endiselt esitamata. Mehhanismide edasist integreerimist maaelu arengusse ei ole toimunud.

Kehtestatud on täiustatud ühine seire- ja hindamisraamistik, mille eesmärk on parandada andmete kogumist põllumajandustegevusest veele tekkiva surve hindamiseks.

Põllumajandustegevusest veele tekkiva surve hindamine ei ole paranenud ja juba on kindlaks tehtud lünki liikmesriikide praeguses aruandluses.

2

Eriaruanne nr 8/2014

Kas komisjon on mõjusalt hallanud tootmiskohustusega seotud toetuste integreerimist ühtsesse otsemaksete kavva?

(loodusvarad)

Komisjon on väljastanud arvukalt juhiseid, hoogustanud kahepoolseid kontakte liikmesriikidega ning regulaarselt jälginud ja kontrollinud otsetoetuskavade rakendamist liikmesriikide tasandil.

Otsetoetuste praegune õigusraamistik osutus eelmisest keerulisemaks. Sellest tulenevalt oli liikmesriikidel probleeme õigusraamistiku nõuetekohase kohaldamisega taotlusaasta 2015 suhtes.

Komisjon suurendas seiret ja järelevalvet ning kiirendas vastavuse kontrolli menetlust.

Mõned liikmesriigid ei edastanud komisjonile õigeaegselt teavet uute otsetoetuste kavade kohta, nõrgendades komisjoni seirevõimet. Komisjoni enda auditid toetusõiguste kohta näitavad, et arenguruumi on.

Komisjon tugevdas oma seire- ja auditeerimistegevust.

Komisjoni tasandil puuduvad andmed tagasimaksete kohta, mis tuleb teha liikmesriikide tasandil seoses valesti eraldatud ühtse otsemaksete kava/põhitoetuskava toetusõiguste ja ekslikult arvutatud maksetega.

Komisjon tugevdas oma seire- ja auditeerimistegevust ning järelkontrolli sertifitseerimisasutuste töö suhtes.

Makseasutuste akrediteerimiskriteeriumid ei sisalda mingeid viiteid toetusõiguste täpsusele ja kehtivusele. Peale selle ei ole komisjoni metoodika ja suunised toetusõiguseid puudutava sertifitseerimisasutuste töö kohta täielikud.

3

Eriaruanne nr 9/2014

Kas veinisektorile eraldatavat ELi investeerimis- ja müügiedenduse alast toetust hallatakse hästi ning kas selle mõju ELi veinide konkurentsivõimele on näha?

(loodusvarad)

Komisjon kinnitas järelauditi käigus korrapärase järelevalve tegemist toetuste kasutamise üle, nagu on märgitud tema vastustes kontrollikoja eriaruandele nr 9/2014. Regulaarne järelevalve on siiski vaid esimene ettevalmistav samm kontrollikoja soovituste täitmiseks.

Mõjuhindamine ja ÜPP vahendite sidususe hindamine on endiselt pooleli. Esimesi tulemusi oodatakse 2018. aasta lõpuks. Täiendava investeerimisabi kava võimaliku vajaduse (eelkõige veini puhul) hindamine on tegemata.

Komisjon kehtestas sätted ja menetlused projektide kulude põhjendatuse ja rahalise elujõulisuse kontrollimiseks ja dokumenteerimiseks.

Komisjon auditeerib vastavust juhtimis ja kontrollisüsteemidele ning nende mõjusust.

Puuduvad

Teatavate nõuete (nt kestus, pikendamine, edukuse kriteeriumid) selgitamine, uute toetusesaajate ja turgude eelistamine.

Komisjonipoolne selgitamine ja eelistuste määramine võib olukorda vaid osaliselt parandada, sest need ei takista pikaajalisemat (kuni viis aastat) toetuse andmist samadele toetusesaajatele samadel sihtturgudel kolmandates riikides.

Komisjon on soovituse tagasi lükanud ning ei kavatse seda seega täiel määral täita. Seetõttu jäävad kontrollikoja 9/2014 aruandes kindlaks tehtud riskid püsima.

Puuduvad

Kontrollikoja eriaruandes nr 9/2014 leiti, et müügiedendusmeede ei ole asjakohase ülesehitusega ja seda ei rakendata tõhusalt. Müügiedendusmeetmeid kasutatakse tihti turgude kindlustamiseks, mitte uute turgude leidmiseks või vanade tagasivõitmiseks.

Veinitootja jaoks, kes soovib oma turuosa säilitada, on turu kindlustamine pidev tegevus. See paneb küsima, kas kirjeldatud müügiedendusmeetmete mõju saab olla püsiv ka sõltumata ELi toetuse jätkumisest. Lisaks ei vasta tuntud kaubamärgi reklaamimise toetamine meetme algeesmärgile toetada pigem veiniturgu, mitte tuntud marke.

Kuna komisjon ei võtnud meetmeid, et täita soovitust piirata meetme ulatust, mis puudutab tootemargi reklaamimise toetuskõlblikkust, püsib endiselt eriaruandes nr 9/2014 kindlaks tehtud risk, et ELi rahastamisega asendatakse toetusesaaja tegevuskulud.

Komisjon on kehtestanud sätted ja menetlused toetuskõlblikkuse nõuete täpsustamiseks.

Endiselt püsib võimalus tootemargi reklaamimist ELi vahenditest toetada, mis kontrollikoja eriaruande nr 9/2014 kohaselt ei pruugi vastata meetme algeesmärgile.

Komisjon on kehtestanud selgitavad sätted ja menetlused, tagamaks, et lisakulud oleksid põhjendatud ja piiratud, nagu soovitatud kontrollikoja eriaruandes nr 9/2014.

Puuduvad

Komisjon on vastavalt kontrollikoja soovitusele kehtestanud liikmesriikidele täiendatud järelevalvenõuded.

Puuduvad

Liikmesriigid on esitanud aruandeid programmide rakendamise seisu kohta.

Poliitika üldine hindamine ja sellest tulenevad kohandused on endiselt tegemata.

4

Eriaruanne nr 10/2014

Kalandusfondist vesiviljelusele eraldatud toetuse mõjusus

(loodusvarad)

Komisjon kontrollis enne rakenduskavade heakskiitmist realistlike ja asjakohaste eesmärkide lisamist mitmeaastastesse riiklikesse strateegiakavadesse ja rakenduskavadesse.

Puuduvad

Komisjoni koostatud suunisdokument aitab vesiviljeluse valdkonna sidusrühmadel paremini mõista keskkonnanõudeid ja häid tavasid.

Puuduvad

Uue programmitöö perioodi puhul tagas komisjon, et kõik liikmesriigid koostasid vesiviljeluse jaoks asjakohased mitmeaastased strateegiakavad enne rakenduskavade elluviimist.

Puuduvad

Komisjon võtab mitmesuguseid meetmeid, et soodustada haldusmenetluste lihtsustamist ja asjakohase ruumilise planeerimise rakendamist. Eelkõige seminarid võimaldavad pidada neil teemadel arutelusid ja vahetada häid tavasid.

Puuduvad

Eurostati kogutud andmete ja andmekogumisraamistiku kaudu kogutud andmete võrreldavus on paranenud. Komisjoni kogutud andmete täpsuse ja täielikkuse osas ei ole siiski edusamme tehtud.

Puuduvad

5

Eriaruanne nr 22/2014

Säästlikkuse saavutamine: ELi rahastatud maaelu arengu projektitoetuste kulude ohjamine

(loodusvarad)

Komisjon valmistas koostöös liikmesriikidega ette juhenddokumendi maaelu arengu kontrolli- ja karistuseeskirjade kohta, mille 1. lisas on esitatud kontrollikoja soovitatud heade tavade kontrollnimekiri peamiste riskivaldkondade kohta. See tehti liikmesriikidele kättesaadavaks kolm kuud varem kui algselt kavas (2015. aasta märtsi asemel 2014. aasta detsembris).

Euroopa maaelu arengu võrgustik (ENRD) korraldab vastavatel teemadel koolituskursusi ja kõik asjakohased koolitusmaterjalid, samuti head tavad, avaldatakse ENRD veebisaidil.

Kuna juhend ei ole siduv ja kohustuslik dokument, ei tea komisjon, kui mitu liikmesriiki/piirkonda seda tegelikult oma kontrollisüsteemide parandamiseks kasutab.

Ajavahemikus veebruarist 2015 kuni jaanuarini 2016 toimus vaid kolm ENRD korraldatud koolitust kulude mõistlikkuse ja lihtsustatud kuluvõimaluste teemal. Arvestades, et maaelu arengu programme on 118, on võimalik, et komisjon peab tegema suuremaid jõupingutusi, tagamaks, et iga liikmesriik/piirkond osaleb sellisel koolitusel või omab võimalust seal osaleda.

ENRD heade tavade jagamise platvormi võiks edasi arendada, lisades näiteid headest haldusmenetlustest, mis puudutavad näiteks kulude mõistlikkust.

Komisjon kontrollib kontrollisüsteeme teadaolevate riskide nimekirja alusel ning vajaduse korral nõuab liikmesriikidelt parandusmeetmete võtmist.

Kulude mõistlikkust kontrollitakse iga H4 (põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi üksus) valimisse kuuluva toimiku vastavusauditi raames ning põhikontrollimehhanismi nr 7 raames maaelu arengu meetmete 2014–2020 põhi- ja lisakontrollide käigus.

Komisjon kontrollib kulude mõistlikkust osana toimikute kontrollist, mida tehakse individuaalsete toimikute kohta vastavusauditite raames (vastavuskontrollide kontrollnimekiri).

6

Eriaruanne nr 23/2014

Vead maaelu arengu kulutustes: mis on nende põhjused ja mida tehakse nende parandamiseks?

(loodusvarad)

Selleks et tegeleda vigade algpõhjustega, on komisjon võtnud kasutusele mitmesuguseid vahendeid: tegevuskavad liikmesriikides, suunisdokumendid, seminarid kõigi liikmesriikide korraldusasutuste ja makseasutuste esindajatega, ENRD kaudu pakutav koolitus.

Puuduvad

Komisjon kasutab varasemate puuduste ja vigade kordamise riski vähendamiseks mitmesuguseid meetmeid, nagu seire, koolitus, teabe levitamine, ja auditeerimine liikmesriikides.

Rakendamisaruanded, mille liikmesriigid peavad esitama 30. juuniks 2017 [1], annavad komisjonile võimaluse saada ajakohastatud ja põhjalikum ülevaade maaelu arengu programmide rakendamisest.

Komisjon on juba nõudnud, et liikmesriigid suurendaksid oma halduskontrollide ulatust nii, et need hõlmaksid dokumentide alusel kontrollitavaid kohustusi.

Komisjon on võtnud kohustuse hinnata poliitika kontseptsiooni ja jätkuvat vajadust iga toetusmeetme järele vastavalt programmitöö perioodi 2014–2020 rakendamise tulemustele, enne kui teeb ettepanekuid järgmiseks programmitöö perioodiks.

7

Eriaruanne nr 24/2014

Kas ELi toetust tulekahjude ja loodusõnnetuste poolt metsadele tekitatava kahju ärahoidmiseks ja metsade taastamiseks on hästi hallatud?

(loodusvarad)

Komisjon võttis maaelu arengu programmide heakskiitmisprotsessi raames kasutusele asjakohased vahendid (täiustatud strateegia, komisjoni projektikirjeldused (lehed), kontrollnimekirjad ja teabevahetusprotsessid). Need vahendid võimaldavad komisjonil võtta õigeaegselt meetmeid ja liikmesriikidel teha vajalikke kohandusi, et kõrvaldada puudused, mis on seotud ennetusmeetmete kirjeldamise ja nende vajalikkuse põhjendamisega.

Puuduvad

Kuigi kõikide liikmesriikide suhtes kohaldatavate kriteeriumide täielik kogum on alles väljatöötamisel, nõuab komisjon liikmesriikidelt, et nad võtaksid oma toetusmeetmete aluseks riiklikud riskihindamised ja metsandus-/katastroofide ohjamise kavad, mis on kohandatud iga osaleva liikmesriigi konkreetsele olukorrale.

Komisjon on rakenduses RAD võtnud kohustuse täita soovitus 2018. aasta lõpuks.

Kontrollikoja soovitatud kogu ELi hõlmavate põhikriteeriumide lõpuleviimine on endiselt pooleli.

Komisjon hindas liikmesriikide kontrollisüsteeme nende 2014.–2020. aasta maaelu arengu programmide heakskiitmise käigus ja teeb vastavusauditeid.

Meetmete tõhususe hindamist ei ole tehtud, sest enamik uue programmitöö perioodi raames rahastatud projektidest on veel lõpule viimata või auditeerimata.

Komisjon on edastanud suunised ja juhised, tagamaks, et liikmesriigid seovad oma sekkumised strateegiliste eesmärkidega, nagu metsatulekahjude ja loodusõnnetuste ennetamine vastavalt riiklikes metsakaitsekavades toodud määratlusele.

Puuduvad

Toetatud ala näitaja kohandamine ennetustegevusele.

Komisjon on rakenduses RAD kinnitanud, et selle rakendamine on „võimalik lõpule viia alles 2019. aastal“.

Seega on oht, et eriaruandes nr 24/2014 seire alal tuvastatud puudused võivad püsida ka perioodil 2014–2020, kui uued kavandatud seirevahendid ei ole selle eritoetuse seireraamistikku veel parandanud, millisele võimalusele kontrollikoda eriaruande nr 24/2014 järeldustes (punkt 81) osutas.

8

Eriaruanne nr 1/2014

ELi toetatud ühiskondliku linnatranspordi projektide mõjusus

(ühtekuuluvus)

Kohustus kehtestada väljund- ja tulemusnäitajad konkreetsete eesmärkide / investeerimisprioriteetide / prioriteetsete suundade kaupa, mis eeldab juhtimisvahendite olemasolu, et teha seiret projektide mõju üle asjaomase konkreetse eesmärgi / prioriteetse suuna raames.

Komisjon oleks võinud küsida linnatranspordiprojektide tulemusnäitajaid läbirääkimiste protsessi käigus, kuid kuna ERFi raames ei ole eelnevalt kindlaks määratud kohustuslikke tulemusnäitajaid, ei ole kõigis linnatranspordi projektidega seotud rakenduskavades selliseid näitajaid määratletud.Projektide tasandil näitajaid ei ole, samuti puuduvad teenuste kvaliteedi ja kasutajate rahulolu taseme näitajad, kasutajate rahulolu uuringute kasutamine ei ole süstemaatiline ega kohustuslik.

Oluline edusamm on see, et esmakordselt on perioodil 2014–2020 kulude-tulude analüüsi koostamise peamised põhimõtted üle võetud õigusakti[1], mitte ainult suunistesse (kulude-tulude analüüsi juhend), ning seega muutub nende rakendamine kohustuslikuks.

Veel üheks edusammuks võiks olla hindamiste tegemine transpordisektoris perioodi 2014–2020 kohta, tingimusel, et need hõlmavad ka kontrollikoja soovituses nimetatud kasutegureid.

Igal juhul ei ole ei kasutusmäära ega kasutegureid toetuslepingutesse lülitatud ning neid ei mõõdeta iga projekti puhul.

Võttes arvesse sektoripõhiste eelnevalt kindlaks määratud tulemusnäitajate puudumist ERFi määruses, puuduvad siiani ühtsed standardid, et mõõta programmitöö perioodi 2014–2020 linnatranspordi tulemuslikkust.

Eeldatavate kasutajate hinnangulise arvu esitamine on nüüd õiguslik nõue. Sõltumatu kvaliteedikontrolli / JASPERSi eksperdid hindavad neid hinnanguid järjepidevalt.

Puuduvad

Uued õigusaktid, sealhulgas jõustunud eeltingimused, hõlmavad kõiki olulisi elemente, ja taotluste hindamisel võtavad eksperdid seda arvesse ja analüüsivad.

Puuduvad

Oluline edusamm on see, et esmakordselt on perioodil 2014–2020 kulude-tulude analüüsi koostamise peamised põhimõtted üle võetud õigusaktidesse (delegeeritud õigusakt 480/2014 ja komisjoni rakendusmäärus 207/2015), mitte ainult suunistesse (kulude-tulude analüüsi juhend).

Käesoleval programmitöö perioodil rakendatakse tulemuslikkuse mõõtmisel rakenduskava tasandil süsteemsemat lähenemist koos kohustusega esitada väljund- ja tulemusnäitajad prioriteetsete investeeringute ja konkreetsete eesmärkide kohta.

Soovitustest hoolimata ei tehta endiselt mõõtmist üksikprojektide tasandil.

Võttes arvesse sektoripõhiste eelnevalt kindlaks määratud tulemusnäitajate puudumist ERFi määruses, puuduvad siiani ühtsed standardid, et mõõta programmitöö perioodi 2014–2020 linnatranspordi tulemuslikkust.

9

Eriaruanne nr 7/2014

Kas ERF on edukalt toetanud ettevõtlusinkubaatorite arendamist?

(ühtekuuluvus)

Puuduvad

ELi kaasrahastamise tingimuseks seati ettevõtlusinkubaatorite personali asjakohane kvalifikatsioon.

Puuduvad

Ettevõtlusinkubaatoritel on võimalik saada ELi kaasrahastamist vaid juhul, kui nende klientidel on innovatiivseid äriideid, millel on suur kasvupotentsiaal.

Puuduvad

Komisjon teavitas vähemalt mõnda liikmesriiki kontrollikoja eriaruandest nr 7/2017 ja selles sisalduvatest soovitustest.

Mõned rakenduskavad käsitlevad vajadust pöörata tähelepanu inkubatsioonikavadele, vajadust juhendada VKEsid nende algusaastatel ning nõuet võimaldada idufirmadele teostatavusalast toetust, mentorprogramme ja õpet.

Puuduvad tõendid selle kohta, et inkubatsiooniprotsess algaks alati üksikasjaliku, konkreetsest olukorrast lähtuva inkubatsiooniprogrammiga, mille rakendamist jälgitakse, ning et ärieesmärkide saavutamist hinnatakse alati.

Liikmesriikidele ei ole siiani antud kõikehõlmavaid suuniseid, milles sõnaselgelt nõutaks, et kõik ettevõtlusinkubaatorite ELi poolse kaasrahastamise tingimused tuleb kehtestada kõigis riiklikes rakenduskavades, mis näevad ette selliste inkubaatorite kasutamise.

Inkubaatorid võivad pakkuda oma teenuseid ka mitteresidentidest ettevõtetele, kuid ainult komisjoni poolt näiteks toodud liikmesriigis, mis võimaldab inkubatsioonitoetusel kohalikele äriringkondadele laiemat mõju avaldada ja parandab võrgustike edendamise võimalusi.

Inkubatsiooniteenuste pakkumine ka mitteresidentidest ettevõtetele ei ole endiselt kõigis liikmesriikides ettevõtlusinkubaatorite ELi poolse kaasrahastamise tingimuseks.

Liikmesriikidele ei ole siiani antud kõikehõlmavaid suuniseid, milles sõnaselgelt nõutaks, et kõik ettevõtlusinkubaatorite ELi poolse kaasrahastamise tingimused tuleb kehtestada kõigis riiklikes rakenduskavades, mis näevad ette selliste inkubaatorite kasutamise.

Komisjon soovitab ELi kaasrahastamist saavatel ettevõtlusinkubaatoritel luua seiresüsteem, mis põhineb ka toetatavate klientide esitatud äriandmetel.

Sellise seiresüsteemi loomine ei ole kaasrahastamise tingimus, vaid on vabatahtlik.

Komisjoni teavet ajakohastatakse pidevalt.

Puuduvad

Komisjon jagab ettevõtlusinkubaatorite alaseid teadmisi ja kogemusi liikmesriikidega.

Puuduvad

10

Eriaruanne nr 12/2014

Kas ERF on ELi bioloogilise mitmekesisuse 2020. aastani kestva strateegia raames otseselt bioloogilist mitmekesisust edendavaid projekte mõjusalt rahastanud?

(ühtekuuluvus)

Komisjon ja Euroopa Keskkonnaamet on valmis saanud metodoloogilise raamistiku ökosüsteemide ja nende teenuste kaardistamiseks ja hindamiseks. Komisjon on liikmesriikide toetamiseks avaldanud ka suuniseid, aruandeid ja uuringuid.

Puuduvad

Komisjon hindas bioloogilise mitmekesisuse edendamise meetmete täiendavust partnerluslepingute sõlmimise protsessis ja eri peadirektoraadid andsid sellesse oma panuse.

Puuduvad

Üldiselt on seire paranenud, võttes arvesse tugevamat sekkumisloogikat ja näitajate järjekindlamat kasutamist.

Komisjon ei tee rakenduskavade üle üksikasjalikku seiret. Eelarve täitmise viisi arvestades on see liikmesriikide kohustus.

Komisjon teavitas töörühmade kohtumistel liikmesriike kontrollikoja soovitusest teha ettevalmistavate projektide järelkontrolli, mis võimaldaks aktiivset kaitsepoliitikat, eriti elupaikade ja liikide erikaitse- ja majandamiskavade mõjusaks elluviimiseks.

Komisjon arutab liikmesriikidega ettevalmistavate projektidega seotud küsimusi, kuid suunistes ei ole seda piisavalt arvesse võetud.

Rakenduskavadesse on lisatud sellised menetlused, millega hinnatakse sekkumiste tulemusel elupaikades või liikides toimunud keskkonnaalaseid muutusi.

Puuduvad

Komisjon soovitas liikmesriikidel rakendada ERFi eeskirju koostoimes teiste ELi fondidega, toetudes suunistele ja aruteludele bioloogilise mitmekesisuse projektide rakendamise üle bioloogilise mitmekesisuse töörühmade kontekstis.

Puuduvad

Kasutusele on võetud ELi bioloogilise mitmekesisuse kulutuste jälgimise mehhanism, mis põhineb asjakohastel kulukoodidel.

Protsessi tervikuna ja seega ka mehhanismi täpsust on veel vara hinnata.

11

Eriaruanne nr 20/2014

Kas VKEdele e-kaubanduse valdkonnas antud ERFi toetus on olnud mõjus?

(ühtekuuluvus)

Rakenduskavad tuginevad kindlamale sekkumisloogikale, mis hõlmab väljund- ja tulemusnäitajate kasutamist, millest mõned on ühised ja ELi tasandil eelnevalt kindlaks määratud.

Puuduvad

Kohustus seada sisse seiresüsteemid, sealhulgas infosüsteem näitajatega seotud andmete kogumiseks ja koondamiseks. Süsteemide nõuetekohase toimimise korral peaksid nad võimaldama komisjonil tagada, et liikmesriikidelt saadakse rakenduskavade edenemise kohta järjepidev ja usaldusväärne teave mitte ainult rahanduslikust, vaid ka tulemuslikkuse seisukohast. Sihtväärtuste saavutamisel tehtud edusamme mõõdetakse nüüd tõenäolisemalt õigel ajal ja see võimaldab ajalist võrdlust.

Liikmesriikide tasandil on vaja täiendavaid juhiseid ja kontrolle, tagamaks, et kasutuselolevad seire- ja infosüsteemid annavad usaldusväärset ja õigeaegset teavet rakenduskavade edenemise ja tulemuslikkuse kohta.

Valdkondliku eesmärgi 2 raames võivad programmispetsiifilised näitajad hõlmata programmide e-kaubanduse arendamise meetmete väljundeid ja tulemusi, kui see on asjakohane.

Nagu teatatud, ei teinud komisjon ettepanekuid standardsete näitajate kohta, mis oleksid e-kaubandusega seotud ELi strateegiliste eesmärkide seisukohast asjakohased.

Komisjon on andnud korraldusasutustele nõu IKT-projektide valikukriteeriumide kavandamise kohta. Kogu rakenduskavade ülesehitus on rohkem tulemustele orienteeritud.

Samuti võttis komisjon meetmeid, mis võivad vähendada tõkkeid piiriülesele e-kaubandusele, eesmärgiga võimaldada e-kaubanduses tegutsevatel ettevõtjatel ühisturu võimalusi ära kasutada.

Puuduvad

Mõju seire valdkonnas on korraldusasutustelt nõutud hindamiskavasid.

Komisjon ei nõudnud toetuslepingutes minimaalse arvu usaldusväärsete näitajate ja nendega seotud sihtväärtuste kehtestamist.

Programmitöö perioodil 2014–2020 on komisjon nõudnud rakenduskavade järelevalve- ja kontrollisüsteemide loomist liikmesriikide tasandil. Eesmärk on, et komisjon ise saaks toetuda eri kontrollitasanditele, mida täiendab ta enda kontrollimehhanismide kogum, et saada piisavat kindlust selle kohta, et järelevalvesüsteemi sisestatud andmed on usaldusväärsed ja järjepidevad.

Puuduvad

Puuduvad

Kasutusele ei ole võetud mehhanismi, mis 1) tagaks, et maksed on tulemuslikkusega seotud ja 2) võimaldaks väga kehvade tulemuste korral maksete kohandamist.

12

Eriaruanne nr 21/2014

ELi vahenditega rahastatud investeeringud lennujaamade infrastruktuuri: kuludega ei kaasnenud vastavat tulu

(ühtekuuluvus)

Eeltingimuste rakendamine alates programmitöö perioodist 2014–2020 ning kulude-tulude analüüsi tõhustamine, kuna selle peamised põhimõtted sisalduvad nüüd õigusaktides.

On suurenenud oht, et pärast üldise grupierandi määruse läbivaatamist kasutavad liikmesriigid võimalust rahastada riiklikest vahenditest väiksemaid, majanduslikult mitteelujõuliseid lennujaamu.

13

Eriaruanne nr 13/2014

Haitile pärast maavärinat antud ELi rehabilitatsiooniabi

(välistegevus)

Septembris 2012 avaldatud eelarvetoetuse suuniste asjakohane rakendamine, millega võeti kasutusele riskijuhtimisraamistik koos leevendavate meetmete aruandluse ja varajase hoiatamise süsteemiga.

Puuduvad

„Vastupanuvõime tegevuskava kriisialdistes riikides ajavahemikuks 2013–2020“ vastuvõtmine ja rakendamine, millega rõhutatakse hädaabi, taastus- ja arenguabi ühendamise tähtsust ning määratletakse humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi ning rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi eesmärgid ja volitused.

Puuduvad

Ühine humanitaar- ja arenguraamistik ühendab vastupanuvõime kontseptsiooni ning hädaabi, taastus- ja arenguabi ühendamise lähenemisviisi ELi osalejate vahelise koostöö kavandamise, kindlaksmääramise ja elluviimisega. Näiteks on Haiti jaoks nõuetekohaselt välja töötatud üleminekustrateegiad ning paralleelsed seosed humanitaarabi ja arengukoostöö vahel.

Puuduvad

Humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat ja EuropeAid kohandasid oma humanitaarabivahendeid, lisades peatüki väljumisstrateegiate ning hädaabi, taastus- ja arenguabi ühendamise kohta.

Tegelikkuses ei ole väljumis- ja üleminekustrateegiaid ametlikult kinnitatud ega dokumenteeritud. Näiteks ei ole kindlaks määratud väljumiskriteeriume, ei ole ette nähtud minimaalset personali, et tagada üleminek, teavitamisprotsessi ei ole kavandatud ning väljumise aluseks olevaid näitajaid ei mainita.

Septembris 2012 avaldatud uued eelarvetoetuse suunised (2017. aastal ei muudetud) sätestavad riigi ülesehitamise lepingutes riikide jaoks võimaluse saada toetust suutlikkuse suurendamiseks, keskendudes riigi rahanduse juhtimise põhiülesannetele.

Puuduvad

Riigi rahanduse juhtimise reformi tegevuskava, mida nõutakse Schengeni piirieeskirjades, on aluseks riigi rahanduse juhtimise reformi järelevalvele, põhinedes ajaliselt piiritletud võrdlusalustel, mille kohta antakse korrapäraselt aru iga väljamaksetoimiku rahastamiskõlblikkuse hindamises.

Puuduvad

Riigi rahanduse juhtimise lühiajalise reformi eesmärgid kaitsta ELi vahendeid raiskamise, kadude ja ebatõhususe eest on lisatud eelarvetoetuse suuniste riigi rahanduse juhtimise järelevalve tabelisse.

Haiti puhul on välja kuulutatud kolmepoolne dialoog (parlament, valitsus, kodanikuühiskond), et teha partneritega koostööd lühiajaliste reformide väljatöötamisel ELi vahendite kaitseks.

Puuduvad

Talitluspidevuse kava vormi, sealhulgas hädaabipersonali ümberpaigutamise sätteid on uuendatud.

Puuduvad

14

Eriaruanne nr 16/2014

ELi välispoliitika toetamise eesmärgil toimuva piirkondlike investeerimisrahastute toetusprogrammide ja finantseerimisasutuste laenude ühendamise mõjusus

(välistegevus)

Segarahastamistoimingute uued suunised võeti vastu ja vastav taotlusvorm on välja töötatud. Personalile korraldatakse nende rakendamise kohta regulaarselt koolitusi.

Puuduvad

Komisjoni talituste ja eelkõige ELi delegatsioonide roll on suunistes selgelt kindlaks määratud.

Puuduvad

Uue taotluskorraga tagatakse segarahastamisprojektide andmete täielikkus, nende küpsus ja lisaväärtus.

Puuduvad

Projektide esialgse heakskiitmise etapp kõrvaldati ja lühendati seeläbi heakskiitmisprotsessi kestust.

Puuduvad

Uues delegeerimislepingu ja sambapõhisele analüüsile tugineva toetuslepingu (PAGODA) näidises kohandatakse maksegraafikut nii, et eelmakse tegemisel võetakse arvesse eelmise perioodi kohustusi.

Puuduvad

PAGODA abil rakendab komisjon tulemuste hindamisraamistiku, mis sisaldab näitajaid ELi toetuse mõju järelkontrolliks.

Puuduvad

ELi delegatsiooni rolli on suunistes selgelt kirjeldatud.

Puuduvad

Tulemustele suunatud järelevalve metoodika on koostatud ja seda rakendatakse katseprojektina.

Puuduvad

Tänu uuele heakskiitmisprotsessile ja PAGODA-le sisaldub nähtavuse põhimõte taotlusvormis ja sellele järgnevas lepingus.

Puuduvad

15

Eriaruanne nr 18/2014

EuropeAidi hindamis- ja tulemustele suunatud järelevalve süsteemid

(välistegevus)

IT-moodul EVAL annab hetketeavet hindamiseks vajalike rahaliste vahendite kohta.Tulemustele suunatud järelevalve (ROM) moodul annab teavet selle kohta, milliseid projekte on võimalik töövõtjatele eraldatud eelarvete piires jälgida.Personalijaotuse moodulitega, nagu WLAD, WLAHQ ja OPTIMUS, hinnatakse korrapäraselt inimressursside vajadusi ning tehakse ettepanekuid vajalikeks kohandusteks.

Ei ole selgelt näidatud, kuidas on tagatud inimressursside jaotus eelkõige ROMi ning hindamiste vahel WLAD, WLAHQ ja OPTIMUSe abil tagatud. Puudub teave sellega seotud töötajate kohta, nagu märgitud kontrollikoja aruandes.

Määratleti hindamise selged valikukriteeriumid, millega püütakse tagada asjakohaste projektide piisav katvus.

Planeerimisetapis ning IT-moodulite EVAL ja ROM kavandamisel võetakse arvesse ROMi ja hindamise vastastikust täiendavust.

Puuduvad dokumendid selle kohta, kuidas rakendati hindamiskriteeriumeid individuaalsete hindamiskavade (näited) koostamisel delegatsioonide ja peakorteri tasandil.

Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat on võtnud oma hindamisjärelevalve ja aruandluse parandamiseks olulisi meetmeid: 2015. aasta projektihindamiste analüüs 2015. aastal, IT-mooduli EVAL kasutuselevõtt ja hindamise tugiteenuste lepingu sõlmimine.

Hindamise tugiteenuste leping, mis sõlmiti alles 2016. aasta detsembris, on veel algetapis. Seetõttu on vaja teha täiendavaid jõupingutusi, et rakendada kontrollikoja soovitust täies ulatuses, eriti mis puudutab hindamiste viivituste põhjuste analüüsi ja nende kõrvaldamiseks võetud meetmeid.

Järelevalve- ja hindamiskavade ebatõhus rakendamine delegatsioonide poolt.

Hindamistoimingute üle teostatav järelevalve on oluliselt paranemas tänu 2016. aasta detsembris sõlmitud hindamise tugiteenuste lepingu täitmisele.

IT-moodul EVAL võeti kasutusele 2016. aasta septembris ning rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat on selle kasutamise kohustuslikuks teinud.

Puuduvad

Saadaval on põhjalikud uuendatud suunised, mis käsitlevad ROMi ja hindamiste kvaliteedi tagamist.

IT-moodulid EVAL ja ROM hõlmavad funktsioone, mis hõlbustavad põhjalikku kvaliteedi tagamise protsessi.

Leidub hästi dokumenteeritud näiteid rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi ning tema välistöövõtjate põhjaliku töö kohta ROMi aruannete kvaliteedi tagamisel.

Alustatud on hindamise tugiteenuste lepingu täitmist, mis hõlmab ka kvaliteedihindamise tabeli täiustamist; asjakohased dokumendid on esitatud lähtearuandes.

Puuduvad

Leidub näiteid selle kohta, et rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat rakendab ROMi ja hindamisaruannete suhtes põhjalikku kvaliteedi tagamist. Kvaliteedi tagamise süsteem on paranenud, kuigi hindamise tugiteenuste lepingu osa selles ei ole veel selgelt kindlaks määratud.

ROMi aruannete suhtes teeb väline töövõtja süstemaatiliselt kontrolli, mille kiidab heaks rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat.

Hindamiste puhul hõlmab uus IT-vahend EVAL aruannete kohustuslikku kvaliteedikontrolli.

Puuduvad

Parema õigusloome pakett ja tegevuskava juhised tähtsustavad baasväärtuste ja sihtväärtustega SMART-eesmärkide ja RACER-näitajate vajadust.

Tegelikkuses tegi rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat jõupingutusi programmide tegevuskavade läbivaatamiseks, et tagada eespool nimetatud suuniste ja kontrollikoja soovituse täitmine.

Puuduvad

Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat parandas oma hindamissüsteeme, määrates selgelt kindlaks valikukriteeriumid ning tagades projektide ja programmide mõistliku katvuse (vt soovitus 4.3).

Uutes tegevuskavades on loodud seos üldiste eesmärkide ja oodatava mõju vahel ning on näiteid selgete näitajate väljatöötamisest.

Mõjuhindamise raamistik on määratletud ELi rahvusvahelise koostöö ja arengu tulemusraamistiku vastuvõtmisega märtsis 2015, kooskõlas muutuste kavaga.

Endiselt ei ole kehtestatud süstemaatilist mehhanismi andmete kogumiseks programmide tulemuste kohta vähemalt kolm aastat pärast programmide lõpuleviimist, mis võimaldaks selgelt näidata saavutatud tulemuste mõju ja jätkusuutlikkust.

Järelhindamiste osakaalu suurenemist, mis on vajalik pikemaajaliste tulemuste (nt mõju) esitamiseks, ei ole veel tõendatud.

2016. aasta oktoobris teavitati rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraati puudustest arengutulemuste andmetes ja saadud kogemusi käsitlevates mehhanismides („Strateegiliste hindamiste ülevaade“).

Peamine tulemusnäitaja nr 19 näitas 2014. aastal märkimisväärset suurenemist võrreldes eelmise aastaga ning kasvutendentsi ka võrreldes 2016. aastaga. Samuti soodustavad projektide hindamise täiustatud valikukriteeriumid andmekogumi paremat esindatust ja suurema lisaväärtuse saavutamist piiratud ressurssidega.

Komisjon tegi analüüsi ja leidis, et järelhindamiste arvu suurenemine ei too tingimata kaasa paremat teavet tulemuste kohta ja selleks tehakse kulutusi, samas kui hindamiseks kasutatavad ressursid on piiratud.

Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat on parandanud oma projektide hindamise valikukriteeriume ja kõikide hindamiste osakaal (vahe-, lõpp- ja järelhindamised) suurenes.

Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat ei tõendanud järelhindamiste suurenemist, kuigi edusamme saavutati alternatiivsete meetodite abil.

Koostati rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi perioodi 2006–2016 hõlmav strateegiliste hindamiste ülevaade, et kaasa aidata ELi arengukoostööpoliitika ajakohastamisele (lõpparuanne oktoobris 2016).

On juhtumeid, kus üheaastane järelkontroll tundub piisav positiivsete rakendustulemuste saavutamiseks.

Mõnel juhul kavandatakse spetsiaalsed strateegilised järelhindamised või kontrollitakse soovituste täitmist rohkem kui ühe aasta pärast.

Töörühma loomine ja uus dünaamika seoses rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi teadmiste haldamise üksusega tõi kaasa jätkuvad parendused, mille tulemuste realiseerumist loodetakse lähiaastatel.

Puudub süsteemne mehhanism strateegiliste hindamiste soovituste tegevuskavade kontrollimiseks rohkem kui ühe aasta jooksul, mis puudutab fiche contradictoire tüüpi dokumente.

IT-moodul EVAL ei sisalda veel strateegilisi hindamisi.

Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat töötas kontrollikoja soovituse alusel välja IT-mooduli (EVAL), mis toimib andmebaasi ja haldusvahendina, lähtudes kontrollikoja soovitusest.

Puuduvad

16

Eriaruanne nr 2/2014

Kas kaubanduse sooduskorda hallatakse asjakohaselt?

(omavahendid)

Kaubanduse peadirektoraat on koostanud jätkusuutlikkuse mõjuhinnangu käsiraamatu uuendatud versiooni. Vastavalt kaubanduse peadirektoraadi poliitikale on kõigi peamiste kaubanduslepingute kohta tehtud mõjuhindamine ning jätkusuutlikkuse mõjuhinnang.

Puuduvad

Kaubanduse peadirektoraadil on ajakohastatud vastastikuse mõistmise memorandum Eurostatiga ja halduskokkulepe JRCiga, mis hõlmab EU-GTAPi. Eurostat osaleb aktiivselt jätkusuutlikkuse mõjuhinnangu talitustevahelistes juhtrühmades.

Puuduvad

Kaubanduse peadirektoraat on ajakohastanud hindamiskavasid ja teeb süstemaatilisemat järelhindamist, mis sisaldab ka hinnanguid saamatajäänud tulu kohta.

Puuduvad

Kaubanduse peadirektoraat on esitanud kava mõju kohta kaks aruannet.

Õigusliku aluse (määruse nr 978/2012 artikkel 40) kohaselt seadusandjatele esitatav üldise soodustuste süsteemi vahearuanne valmib hinnanguliselt alles 2018. aasta juuni lõpuks.

17

Eriaruanne nr 15/2014

Välispiirifond on edendanud finantssolidaarsust, kuid fondi tulemuste mõõtmist tuleb parandada ning ELi lisandväärtust suurendada

(arukas ja kaasav majanduskasv)

Vastu on võetud õigusaktid, mis sisaldavad asjakohaseid ja mõõdetavaid näitajaid. Ühtse kasutamise ja lähenemisviisi kohta on koostatud eeskirjad ja suunised.

Mõned aruanded ja dokumendid tuleb veel lõpule viia ja vastu võtta.

Liikmesriikidele on korraldatud seminare ja rakendatud muid konsulaarkoostöö vorme.

Komisjon peaks jätkama tööd liikmesriikidega ühiste viisataotluskeskuste rakendamise nimel.

Loodi platvorm dokumentide ja teabe korrapäraseks ja õigeaegseks vahetamiseks. Koostööd ja konsulteerimist on parandatud ja täiustatud.

Puuduvad

Haldussuutlikkuse tugevdamiseks võeti mitmeid meetmeid.

Parimate tavade jagamine liikmesriikide vahel tõhustaks AMIFi ja ISFi rakendamist.

KOMISJONI VASTUSED

Eriaruanne nr 4/2014. ELi veepoliitika eesmärkide integreerimine ühisesse põllumajanduspoliitikasse: osalised edusammud

2. veemajanduskavade heakskiidetud lõppversioonid hilinevad ja on veel pooleli. Mehhanismide edasine lõimimine maaelu arengusse on veel käimas.

Vastus. Komisjon nõustub, et 2. veemajanduskavade hindamine on veel pooleli, aga kavatseb siiski jätkata vastava komisjoni aruandega oluliselt enne seadusega ettenähtud tähtaega ehk 2018. aasta detsembrit. Samas asjaomaste osade erakorralise hindamise kohaselt on nendes veemajanduskavades esitatud teavet tõhusalt kasutatud, et tagada vastavus veega seotud eeltingimustele maaelu arengu programmides. Seepärast leiab komisjon, et on tagatud veepoliitika raamdirektiivi rakendamisega seotud miinimumtingimused enne maaelu arengu vahendite sidumist, st vee hinnakujundust, samuti mitmed rahastamiskõlblikkuse kriteeriumid niisutamisse tehtud investeeringuteks. Seega leiab komisjon, et soovitus on seoses maaelu arengu poliitikaga ellu viidud.

Põllumajandustavade poolt veemajandusele avaldatava surve hindamise täiustamine on veel pooleli ning liikmesriikide tegelike aruandetavade lüngad on juba kindlaks tehtud.

Vastus. Komisjon kinnitab, et töö suuniste kallal, mis käsitlevad maaelu arengu programmide mõjude hindamist hinnangute kaudu, mis tuleb esitada 2019. aasta aruannetes, on käimas.

See hõlmab kaht mõjunäitajat, millega hinnatakse põllumajandustavade poolt veemajandusele avaldatavat survet.

Samu näitajaid hinnatakse 2014.–2020. aasta maaelu arengu programmide järelhindamistel, mille kohta esitatakse suunised.

Eriaruanne nr 8/2014. Kas komisjon on mõjusalt hallanud tootmiskohustusega seotud toetuste integreerimist ühtsesse otsemaksete kavva?

Teatavad liikmesriigid ei esitanud komisjonile õigel ajal uute maksesüsteemide põhiandmeid, mis vähendab tema seiresuutlikkust. Toetusõiguseid käsitlevate komisjoni enda auditite puhul on arenguruumi.

Vastus. Järelduse tulemusena muutis komisjon oma lähenemisviisi, et tagada suurem keskendumine auditile ja kesksete arvutuste kontrollimisele ning kohaldatud sisekontrollile. See muudatus mõjutab kõiki auditeid, mida on alustatud või millega tuleks alustada alates 2017. aasta teisest poolest. Kolm auditit on juba lõpule viidud (Rootsi, Itaalia ja Ühendkuningriik-Šotimaa). Auditi aruanne NAC/2017/002/SE saadeti Euroopa Kontrollikojale 20. aprillil 2018. IT valdkonna auditi aruanne tuleks saata veel sel kuul.

Puuduvad komisjoni tasandil andmed tagasinõudmiste kohta, mis tuleb teha liikmesriigi tasandil seoses valesti eraldatud ühtse otsemaksete kava või põhitoetuskava toetusõiguste ja valesti arvutatud maksete parandamisega.

Vastus. Kooskõlas ELi õigusega peavad liikmesriigid tegelema toetusesaajatelt summade tagasinõudmisega. Peale selle annavad liikmesriigid nende tagasinõudmiste kohta aru iga toetusesaaja kaupa ning täpsustamata põhjuseid, mis tõid kaasa sellise rikkumise tuvastamise, mille järel algatati tagasinõudmine. (On võimalik, et sama toetusesaaja on eri toetusmeetmete alusel mitu korda nõuetele vastamata jätnud.) Komisjon kohaldab finantskorrektsioone tingituna tagasinõudmiste tegemisel hoolsuskohustuse puudumisest. Need korrektsioonid põhinevad analüüsil, mis on tehtud liikmesriikide tagasinõudmismenetluste juhtimise kohta ja mida on kajastatud kooskõlas õiguslike nõuetega, st toetusesaajate kaupa ning mittevastava makse tegemise eri põhjuseid välja toomata. Euroopa Kontrollikojal palutakse võtta arvesse kohaldatavates õigusaktides sätestatud raamistikku.

Makseasutuste akrediteerimise kriteeriumides ei viidata toetusõiguste täpsusele ja kehtivusele. Peale selle on komisjoni metoodika ja suunised sertifitseerimisasutuste töö kindlaks määramisel seoses toetusõigustega mittetäielikud.

Vastus. Makseasutuste akrediteerimise kriteeriumid on koostatud, esitamata loetelu igat liiki kontrollimistest, mis tuleb teha. Akrediteerimiskriteeriumid koostatakse üldiselt ja ühelegi toetusmeetmele viitamata. Samal ajal on ELi õiguses selgelt sätestatud, et makseasutused peavad tagama, et „toetusesaajale makstav summa on kooskõlas liidu eeskirjadega“ (määruse (EL) nr 907/2014 I lisa 1. punkti alapunkti A punkt i). Komisjon leiab, et olemasolev süsteem on kindel ja annab häid tulemusi, võttes arvesse ka väga väikest otsemaksetega seotud vigade määra (alla olulisuse piirmäära Euroopa Kontrollikoja 2016. aasta aruandes). Mis puutub sertifitseerimisasutuste töösse, siis leiab komisjon ka seda, et sertifitseerimisasutuste kohustuste kohta antud kehtivad suunised on selged ja põhjalikud, seega on loodud raamistik piisav.

Komisjoni suunised ei või olla liiga normatiivsed, sest sertifitseerimisasutused on kvalifitseeritud audiitorid ning rahvusvaheliselt tunnustatud auditistandardite kohaselt peaksid nad tuginema sertifitseerimisel oma kutsealasele otsustusele.

Eriaruanne nr 9/2014. Kas veinisektorile eraldatavat ELi investeerimis- ja müügiedendustoetust hallatakse hästi ning kas selle mõju ELi veinide konkurentsivõimele on näha?

Komisjoni selgituste ja prioriteetide kehtestamine võib olukorda üksnes osaliselt parandada, sest need ei takista pikemaajalist toetust (kuni viis aastat) samadele kasusaajatele samadel sihtturgudel kolmandates riikides.

Olles soovituse tagasi lükanud, ei kavatse komisjon seda soovitust täies ulatuses ellu viia. Seega on Euroopa Kontrollikoja poolt eriaruandes nr 9/2014 tuvastatud riskid endiselt alles.

Vastus. Komisjon leiab, et kui ettevõtja on saanud toetust reklaamitoiminguks kolmanda riigi turul kolmeks või isegi viieks aastaks, ei ole ettevõtja sama toimingu puhul samal turul enam toetuskõlblik, sh järgmisel programmitöö perioodil. Seda põhimõtet on selgelt selgitatud kirjas, mis saadeti ühele liikmesriigile jaanuaris, ning seda on arutatud veinikomitees käesoleva aasta märtsis.

Eriaruanne nr 22/2014. Säästlikkuse saavutamine – ELi rahastatud maaelu arengu projektitoetuste kulude ohjamine

Kuna suunis ei ole siduv ja kohustuslik dokument, mida tuleb järgida, ei saa komisjon teada, kui paljud liikmesriigid/piirkonnad seda oma kontrollisüsteemide täiustamiseks tegelikult kasutasid.

Alates 2015. aasta veebruarist kuni 2016. aasta jaanuarini korraldas Euroopa maaelu arengu võrgustik üksnes kolm koolitust seoses kulude mõistlikkusega ja lihtsustatud kuluvõimalustega. 118 maaelu arengu programmi puhul esineb oht, et komisjon võib olla kohustatud tegema rohkem eesmärgiga tagada, et iga liikmesriik/piirkond sai võimaluse osaleda või osales sellistel koolitustel.

Euroopa maaelu arengu võrgustiku heade tavade jagamise platvormi võiks arendada, lisades näiteid hea haldusmenetluse kohta, näiteks seoses kulude mõistlikkusega.

Vastus. Komisjon leiab, et see soovitus on ellu viidud. Komisjon on juhtinud tähelepanu mitmele juhtumile, mil kõnealuseid teemasid arutatakse liikmesriikidega, samuti rakendusmääruse 809/2014 hiljutistele muudatusettepanekutele. Liikmesriikide soovil ajakohastatakse kontrolli ja karistusi käsitlevat juhenddokumenti 2018. aasta jooksul.

Eriaruanne nr 23/2014. Vead maaelu arengu kulutustes: mis on nende põhjused ja mida tehakse nende parandamiseks?

Rakendusaruanded, mille liikmesriigid peavad saatma 30 juuniks 2017, annavad komisjonile võimaluse saada ajakohastatud ja põhjalikum ülevaade maaelu arengu programmide rakendamisest.

Vastus. Täiustatud iga-aastane rakendamisaruanne maaelu arengu programmide kohta, mis võetakse kasutusele 2019. aastal, hõlmab lisateavet maaelu arengu programmide rakendamise kohta.

Komisjon on võtnud kohustuse hinnata iga toetusmeetme poliitilist kontseptsiooni ja jätkuvat vajadust, tuginedes 2014.–2020. aasta programmitöö perioodi rakendamise tulemustele, enne järgmise programmitöö perioodi kohta ettepanekute tegemist.

Vastus. Komisjon kohustus analüüsima võimalikke viise, et täiustada maaelu arengu poliitika tulemuslikkust tervikuna. Seda on juba hakatud arutama ÜPP ajakohastamist ja lihtsustamist käsitleva komisjoni teatise koostamise kontekstis.

Eriaruanne nr 24/2014. Kas ELi toetust tulekahjude ja loodusõnnetuste poolt metsadele tekitatava kahju ärahoidmiseks ja metsade taastamiseks on hästi hallatud?

Põhikriteeriumide ELi-ülese kogumi valmimine, mida kontrollikoda on soovitanud, on endiselt pooleli.

Vastus. Komisjon on nõus, et soovituse elluviimine on pooleli. Komisjon alustas konsulteerimist komisjoni metsatulekahjude eksperdirühmaga, et kehtestada ühised kriteeriumid. Kuna metsade liigid, tulekahjudele vastuvõtlikkus, geograafilised ja kliimatingimused ning tuleohu tasemed on ELis väga erinevad, peavad komisjoni eri talitused ja asjaomased liikmesriigid koos tegutsema. Tundub, et tulemusi võib oodata 2018. aasta lõpuks. Keskkonna peadirektoraat koos Teadusuuringute Ühiskeskusega vastutab selle küsimuse eest, sest nad juhivad metsatulekahjude eksperdirühma.

Meetmete tõhususe hindamine on endiselt pooleli tingituna asjaolust, et enamikku projekte, mida uue programmitöö perioodi alusel rahastatakse, ei ole veel lõpetatud või auditeeritud.

Vastus. Komisjon leidis, et see soovitus on ellu viidud. Komisjoni tegevust, sealhulgas käimasolevaid vastavusauditeid liikmesriikide kontrollisüsteemide kohta ning tegevuskavade jälgimist seoses tuvastatud nõrkade kohtadega käsitletakse tõhusana. Selle tegevuse eesmärk on võtta kõikide teadaolevate probleemide suhtes meetmeid ning seda jätkatakse praeguse programmitöö perioodi lõpuni. Nende meetmete tõhususe lõplik hindamine ei ole seega veel võimalik.

Komisjon on soovituste, meetmete ja eelarve täitmisele heakskiidu andmise käigus kinnitanud, et selle rakendamise „saab viia lõpule alles 2019. aastal“.

Seega esineb oht, et eriaruandes nr 24/2014 seoses seirega tuvastatud nõrgad kohad võivad esineda ka 2014.–2020. aastal, kui uute kavandatud seirevahenditega ei ole veel täiustatud selle konkreetse toetuse seireraamistikku, nagu kontrollikoda eriaruande nr 24/2014 järeldustes (punkt 81) kartis.

Vastus. Täiustatud iga-aastane rakendamisaruanne maaelu arengu programmide kohta, mis võetakse kasutusele 2019. aastal, hõlmab lisateavet meetme rakendamise kohta kooskõlas erieesmärkidega.

Eriaruanne nr 1/2014. ELi toetatud ühiskondliku linnatranspordi projektide mõjusus

Komisjon võib olla läbirääkimiste ajal palunud esitada linnatranspordi projektidega seotud tulemusnäitajaid, aga kuna Euroopa Regionaalarengu Fondi alusel puuduvad kohustuslikud eelnevalt kindlaks määratud tulemusnäitajad, ei ole kõikides rakenduskavades, mis sisaldavad linnatranspordi projekte, neid näitajaid määratletud.

Näitajad puuduvad nii projektide endi tasandil kui ka seoses teenuste kvaliteediga ja kasutajate rahulolu tasemega, kasutajate rahulolu küsitlusi ei kasutata korrapäraselt ja need ei ole kohustuslikud.

Vastus. 2014.–2020. aasta programmidesse kaasatud tulemusnäitajad valiti programmiga käsitletud probleeme, soovitud muudatuse suunda ja saavutatavat olukorda (eesmärki) arvesse võttes. Seepärast on võimalik, et kui keeruliste sekkumiste, sealhulgas linnatransporti tehtud piiratud investeeringute üldine eesmärk oli energiatõhusus või tolmuosakeste heitkoguse vähenemine, ei valinud korraldusasutused tulemusnäitajat, mis viitab otse ühistranspordi kasutamisele, sest see ei olnud programmi eesmärkide puhul asjakohane. See aitas ka piirata kaasrahastamise otsimisega seotud halduskoormust.

Kõikidel projektidel on ELi rahastuse taotlemisel oma projektiomased näitajad. Nende kaasamise tingimused jäetakse liikmesriikide otsustada ja need sõltuvad riikide lähenemisviisist. Projektitaotlused sisaldavad palju teavet projektide eeldatava tulemuse kohta (kasvuhoonegaaside ja kohalikku õhukvaliteeti mõjutavate heitkoguste, ülekoormuse, sõiduaja ja õnnetuste vähenemine ning muud transpordisektori välistegurid).

Komisjon leiab, et ELi tasandil meetmed on proportsionaalsed. Seepärast soovitatakse kasutada kasutaja rahulolu uuringut projektide puhul, kus nõudluse prognoosi ja kulude-tulude analüüsi alusel on selge vajadus jälgida neid aspekte, et tagada taristu optimaalne kasutamine ja projekti majanduslik elujõulisus. Projektide puhul, mis on seotud olemasolevate trammiteenuste ajakohastamisega olemasolevatel marsruutidel ning mille puhul juba esineb piisav nõudlus, võidakse kasutaja rahulolu uuringut tajuda ülemäärasena.

Igal juhul ei kuulu ei kasutamise määr ega hüvitised toetuslepingutesse ning neid mõõdetakse iga projekti kohta.

Arvestades sektori kaupa eelnevalt kindlaks määratud tulemusnäitajate puudumist Euroopa Regionaalarengu Fondi määruses, ei ole endiselt ühtseid standardeid, millega mõõdetakse linnatranspordi tulemuslikkust 2014.–2020. aasta programmitöö perioodil.

Vastus. Liikmesriikide seirekohustused viitavad prioriteetse suuna tasandile. Sellise seire tingimused jäetakse liikmesriikide otsustada, sest teavet võib koguda kas toetusesaajatelt või mõjuhinnangutest, mida korraldusasutused nõuavad. Eelkõige ühistranspordi projektide puhul võib teine võimalus olla tõhusam, eriti juhul, kui ühes linnas realiseeritakse rohkem kui üks ELi rahastatud projekt.

Endiselt ei mõõdeta näitajaid individuaalse projekti tasandil, mida soovitustes nõutakse.

Arvestades sektori kaupa eelnevalt kindlaks määratud tulemusnäitajate puudumist Euroopa Regionaalarengu Fondi määruses, ei ole endiselt ühtseid standardeid, millega mõõdetakse linnatranspordi tulemuslikkust 2014.–2020. aasta programmitöö perioodil.

Vastus. Seiresüsteem oli välja töötatud selliselt, et võimaldada mõõtmist programmi tasandil. Mitu eelnevalt kindlaks määratud näitajat kaasati õiguslikku alusesse, et mõõta edusamme väljundi tasandil, ent õigusloome asutused ei teinud ühtegi otsust seoses sellise ettepanekuga tulemusnäitajate tasandil. Samas oleks võinud teha ettepaneku selliste tulemusnäitajate kui programmiomaste tulemusnäitajate kohta, aga need ei olnud ELi tasandil koondnäitajana esitatavad tingituna näitajate määratluste erinevustest. See lähenemisviis on proportsionaalne, pidades silmas asjaolu, et linnatranspordi projektide tulemuste mõõtmine võib eri linnade vahel liikmesriigi piires erineda.

Eriaruanne nr 7/2014. Kas ERF on edukalt toetanud ettevõtlusinkubaatorite arendamist?

Puuduvad tõendid, et inkubatsiooniprotsess algab alati üksikasjaliku ja individuaalselt välja töötatud inkubatsiooniprogrammiga, mille rakendamise puhul võetakse järelmeetmeid, ning et alati hinnatakse ärieesmärkide saavutamist.

Endiselt puuduvad liikmesriikidele suunatud põhjalikud suunised, mis nõuavad sõnaselgelt ELi äriinkubaatorite kaasrahastamise kõikide tingimuste, mida Euroopa Kontrollikoda on soovitanud, lisamist kõikidesse riiklikesse rakenduskavadesse, milles nähakse ette selliste inkubaatorite kasutamine.

Vastus. Liikmesriike teavitatakse eriaruandest nr 7/2014 ja selles esitatud soovitustest. Komisjon soovitas, et mõned rakenduskavad peaksid hõlmama sätteid, mis käsitlevad vajadust pöörata tähelepanu inkubatsiooniprogrammidele, vajadust VKEde jaoks nende algusaastatel olemas olla ning nõuet pakkuda idufirmadele toimetulekutoetust, mentorlusprogramme ja koolitust.

Komisjon jälgib ühise juhtimise alusel programmide, aga mitte eraldi projektide rakendamist. Riikide ametiasutused vastutavad selle eest, et valida toetuse saamiseks projektid, mis aitavad kõige paremini kaasa asjaomase programmi eesmärkidele, ning taotleda võimalikult abisaajalt üksikasjaliku ja individuaalselt välja töötatud inkubatsiooniprogrammi koostamist igale kliendist ettevõttele. Seepärast peaksid nad kehtestama toetuslepingutes toetusesaajatele asjakohased lepingulised kohustused, mis annavad neile kindlustunde, et valitud toimingutega saavutatakse soovitud väljundid ja tulemused.

Komisjon esitas põhjalikud valdkondlikud suunised, mis olid seotud valdkondliku eesmärgi nr 1 rakendamisega, mis puudutas teadusuuringute ja innovatsiooni tugevdamist, sealhulgas: teenuste innovatsiooni, loomemajandust, ülikoolide ühendamist piirkondliku kasvuga, innovatsioonipõhiseid inkubaatoreid, aruka ja jätkusuutliku kasvu ühendamist aruka spetsialiseerumise kaudu. Komisjon on neid ulatuslikult reklaaminud ja need on kättesaadavad aadressil: http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/s3pguide.

Neid valdkondlikke suuniseid soovitati lisateabe saamiseks ka Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide II osa eeltingimuste suunistes ning neid soovitati järgida, kui komisjon tegutseb nõustajana asjaomaste tegevuskavade järelevalvekomiteedes.

Inkubatsiooniteenuste pakkumine ka mitteresidendist äriühingutele ei ole endiselt kõikides liikmesriikides tingimus äriinkubaatorite ELi kaasrahastamiseks.

Endiselt puuduvad liikmesriikidele suunatud põhjalikud suunised, mis nõuavad sõnaselgelt ELi äriinkubaatorite kaasrahastamise kõikide tingimuste, mida Euroopa Kontrollikoda on soovitanud, lisamist kõikidesse riiklikesse rakenduskavadesse, milles nähakse ette selliste inkubaatorite kasutamine.

Vastus. Komisjon leiab, et inkubaatorid võivad pakkuda oma teenuseid ka mitteresidendist äriühingutele, aga üksnes liikmesriikides, keda komisjon on näitena toonud, võimaldades seega inkubatsioonitoetusel avaldada suuremat mõju kohalikule ärikogukonnale ja suurendades võimalusi võrgustikutööks.

Selliste seiresüsteemide loomine ei ole kaasrahastamise tingimus, vaid seda palutakse vabatahtlikult.

Vastus. Struktuurifondide ühise juhtimise tõttu puudub komisjonil õiguslik alus nõuda otseselt selle elemendi lisamist kavandamise menetlusse. Komisjon soovitab, et ELi kaasrahastamist saanud äriinkubaatorid loovad seiresüsteemi, mis põhineb ka toetust saanud klientide esitatud äriandmetel.

Eriaruanne nr 12/2014. Kas ERF on ELi bioloogilise mitmekesisuse 2020. aastani kestva strateegia raames otseselt bioloogilist mitmekesisust edendavaid projekte mõjusalt rahastanud?

Komisjon ei jälgi rakenduskavasid üksikasjalikult. Juhtimist arvestades on see endiselt liikmesriigi kohustus.

Vastus. Komisjon jälgib rakenduskavade rakendamist talle alusmäärustega ette nähtud vahendite kaudu: järelevalvekomitee, iga-aastane ja lõplik rakendusaruanne, iga-aastane läbivaatamiskoosolek.

Komisjon arutab ettevalmistavate projektidega seotud küsimusi liikmesriigiga, aga seda ei ole juhenddokumentides piisavalt käsitletud.

Vastus. Komisjon rõhutab, et asjaomased juhenddokumendid avaldati enne eriaruannet ja enne rakenduskavade koostamist liikmesriikides. Komisjon tagab, et seda küsimust käsitletakse nõuetekohaselt 2020. aastale järgneva mitmeaastase finantsraamistiku juhenddokumentides.

Endiselt on vara hinnata protsessi terviklikkust ja seega mehhanismi täpsust.

Vastus. Kulukategooriatele, sealhulgas bioloogilise mitmekesisuse osakaalule vastavad finantsandmed on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide avatud andmete portaali kataloogis avalikult kättesaadavad. Ei ole võimalik läbi viia järelanalüüsi ning seega hinnata bioloogilise mitmekesisuse jälgimise metoodika täpsust, enne kui oluline osa eelarvest on täidetud.

Eriaruanne nr 20/2014. Kas VKEdele e-kaubanduse valdkonnas antud ERFi toetus on olnud mõjus?

Tuleb anda edasisi suuniseid ja teha lisakontrolle liikmesriigi tasandil eesmärgiga tagada, et olemasolevad seire- ja teabesüsteemid annavad usaldusväärseid ja õigeaegseid andmeid rakenduskava edenemise ja tulemuslikkuse kohta.

Vastus. 2014.–2020. aasta programmitöö perioodiks peavad liikmesriigid ühissätete määruse artikli 50 alusel esitama aastaaruanded kõikide programmide rakendamise kohta. Need aruanded sisaldavad muu hulgas teavet ühiste ja programmipõhiste näitajate ja kvantifitseeritud sihtväärtuste kohta. Komisjon kohustub nendes aruannetes esitatud teavet põhjalikult hindama ning, kui esineb probleeme seoses aruannetes esitatud andmete usaldusväärsuse ja õigeaegsusega, tagastatakse aruanded liikmesriikidele muutmiseks.

Peale selle teevad komisjon ja liikmesriigid tulemuslikkuse andmete usaldusväärsuse auditeid. Mitteusaldusväärseid andmeid käsitletakse juhtimis- ja kontrollisüsteemi nõrkusena ning need võivad kaasa tuua finantskorrektsioonid. 2017. aastal viis komisjon läbi üheksa auditit andmete usaldusväärsuse kohta. Kuna rakendamine alles algab, keskendusid komisjoni auditid tulemuslikkuse andmete kogumise ja aruandluse süsteemide ülesehitusele. Selle tulemusena võib neid auditeid käsitleda komisjoni ennetavate ja suutlikkust suurendavate jõupingutustena. Auditiasutused annavad oma töö käigus ja iga-aastases aruandes teada ka tulemuslikkuse andmete usaldusväärsusega seotud nõrkadest kohtadest, kui rakendamine edeneb.

Nagu öeldud, ei esitanud komisjon ettepanekuid standardnäitajate kohta, mis on e-kaubandust käsitlevate ELi strateegiliste eesmärkide puhul olulised.

Vastus. 2014.–2020. aastal muutus ühiste näitajate kasutamine asjakohastel juhtudel kohustuslikuks. E-kaubanduse areng VKEdes on vaid üks võimalik sekkumise liik info- ja kommunikatsioonitehnoloogia muutuste alusel. Piiratud toetus, mida liikmesriigid eraldasid seda laadi sekkumisele varasemal programmitöö perioodil, ei põhjendanud selles valdkonnas ühise näitaja kehtestamist. 2020. aastale järgneva perioodi puhul analüüsib komisjon võimalikke viise programmide näitajate kogumi täiustamiseks ja eelkõige ühiste näitajate väljatöötamiseks. Samas võis nende rakenduskavade puhul, millega rahastatakse e-kaubanduse arengut VKEdes, kehtestada vabalt konkreetsed näitajad, mis on sekkumise puhul asjakohased. Need näitajad räägiti rakenduskavade osana läbi ning komisjon võttis need lõpuks vastu.

Komisjon ei nõudnud kindlate näitajate ja seotud sihttasemete miinimumkogumi määratlemist toetuslepingutes.

Vastus. Komisjon jälgib ühise juhtimise alusel programmide, aga mitte eraldi projektide rakendamist. Riikide ametiasutused vastutavad selle eest, et valida toetuse saamiseks projektid, mis aitavad kõige paremini kaasa asjaomase programmi eesmärkidele. Seepärast peaksid nad kehtestama toetuslepingutes toetusesaajatele asjakohased lepingulised kohustused, mis annavad neile kindlustunde, et valitud toimingutega saavutatakse soovitud väljundid ja tulemused, et saavutada sihtnäitajad prioriteedi/rakenduskava tasandil.

Eriaruanne nr 21/2014. ELi rahastatud investeeringud lennujaamade infrastruktuuri: kuludele vastav tulu jäi saamata

Esineb suurem risk, et üldise grupierandi määruse läbivaatamisega kasutavad liikmesriigid võimalust kasutada riigi rahastamist väiksemate ja rahaliselt mitteelujõuliste lennujaamade jaoks.

Vastus. Komisjon leiab, et riigiabiga seotud õigusaktide muudatused ei avalda otsest mõju sellele, kuidas ELi kaasrahastamist ühtekuuluvuspoliitika alusel eraldatakse.

Eriaruanne nr 18/2014. EuropeAidi hindamis- ja tulemustele suunatud järelevalve süsteemid

Puuduvad dokumendid selle kohta, kuidas valikukriteeriumeid eraldi hindamiskavade (näited) kehtestamisel delegatsioonide poolt ja peakontorite tasandil kohaldati.

Vastus. Komisjon nõustub selle hinnanguga ja võtab praegu meetmeid, et täiustada seda hindamise kavandamise aspekti.

ESSi leping, mis sõlmiti alles 2016. aasta detsembris, on endiselt algusetapis. Seepärast on vaja lisapingutusi, et kontrollikoja soovitus täielikult ellu viia, eriti seoses hindamise viivituste põhjuste analüüsiga ja nendega toime tulekuks vastu võetud meetmetega.

Tõhususe puudumine MEPde esitamisel delegatsioonide poolt.

Vastus. ESSi töö on endiselt algusetapis. Tehakse lisaanalüüse ja võetakse parandusmeetmeid, nagu juba näidatud: edukas koostöö ELi delegatsioonide ja peakontorite üksustega on võimaldanud 85 OEP kogumist (mis asendab MEPd) 2018. aastaks ning vastamise määr oli 91 % 93st ELi delegatsioonist, kellega ühendust võeti. OEP kodeerimise funktsoon on alates 2018. aasta märtsist EVALis juba kättesaadav. Kõik 2018. aasta OEPd kodeeritakse ESSi poolt EVALis ja 2019. aasta OEP kodeeritakse otse delegatsioonide ja üksuste endi poolt. See uus funktsioon võimaldab delegatsioonidel ja peakontorite üksustel teha hindamiste analüüsi ja seiret.

Endiselt ei ole kehtestatud korrapärast mehhanismi programmide tulemuste kohta vähemalt kolme aasta jooksul pärast nende valmimist andmete kogumiseks, et selgelt tõendada saavutatud tulemuste mõju ja jätkusuutlikkust.

Pikema aja tulemuste, näiteks mõjude näitamiseks vajalike järelhindamiste osakaalu suurenemist tuleb veel tõendada.

Arendamistulemuste andmete ja saadud õppetundide mehhanismide nõrkadest külgedest teatati rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadile 2016. aasta oktoobris (strateegiliste hinnangute ülevaade).

Vastus. Komisjon ei nõustunud esialgu selle soovitusega ja ei ole sellega siiani nõus.

Mis puutub järelhindamise osakaalu suurenemisse, siis leiab komisjon, et programmide korrapärane järelhindamine ei ole seoses esitatud teabe kasulikkusega kulutõhus. Sekkumisega saavutatud pikaajalisi tulemusi käsitlev teave lõimitakse strateegilistesse hindamistesse, mille komisjon läbi viib, mis annavad parema ülevaate sekkumiste mõjust asjaomases geograafilises piirkonnas või valdkonnas.

Hindamisel järgitakse uue 2013. aasta teatise „Aruka reguleerimise aluste tugevdamine – hindamise parandamine“ (COM(2013) 686 final) nõudeid ja parema õigusloome suuniseid, mis avaldati 19. mail 2015 ja mille eesmärgid on muu hulgas edendada komisjonis hindamiskultuuri, kohaldada rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi ja Euroopa välisteenistuse ühises hindamispoliitikas märgitud põhimõtet „kõigepealt hinda“, suurendada hindamisprotsessi läbipaistvust ja kasutada selle tulemusi. 2016. aastal pani komisjon jätkuvalt rõhku projektide hindamise kavandamise ja rakendamise täiustamisele: kasutusele on võetud kaks põhivahendit (seire- ja hindamiskavad ja hindamismoodul) ning sõlmitud on välise tugiteenuse meeskonna leping.

Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat ei tõendanud järelhindamiste mahu suurenemist, ehkki toimus eri viisidel täiustamine.

Vastus. Komisjon oli oma esialgses vastuses nõus selle soovitusega, tingimusel et edasine analüüs näitab, et järelhindamiste mahu suurenemine on tõhus ja kasulik. Läbiviidud analüüsi põhjal tehti järeldus, et järelhindamiste osakaalu suurenemine ei too tingimata kaasa paremat teavet tulemuste kohta, sest see teave ei pruugi saabuda otsuse tegemise jaoks kõige asjakohasemal hetkel, samal ajal kui sellega kaasnevad kindlasti kulud.

Kooskõlas Euroopa Kontrollikoja soovitusega ja selle analüüsi järel nõustus komisjon, et projektide ja programmide hindamise põhimõtte täiustamine on vajalik: riigi programmi kogu raamistiku igas etapis tuleb teha valik – vahe-, lõpp-, järelhindamine, võttes arvesse muid aruandlusvahendeid (RFW) ja hindamiste eesmärke (aruandekohusluse ja koolituse vaheline tasakaal). Seoses sellega on võetud meetmeid.

Sekkumisega saavutatud pikaajalisi tulemusi käsitlev teave lõimitakse strateegilistesse hindamistesse, mille rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat läbi viib, mis annavad parema ülevaate sekkumiste mõjust asjaomases geograafilises piirkonnas või valdkonnas.

Puudub korrapärane järelmeetmete võtmise mehhanism seoses strateegiliste hindamiste soovituste tegevuskavadega rohkem kui üheks aastaks, mis puudutab Fiche Contradictoire'i.

EVALi IT-moodul ei hõlma veel strateegilisi hindamisi.

Vastus. Ehkki Fiche Contradictoire'i puhul võetakse teatavate eranditega järelmeetmeid alles ühe aasta pärast, sooviks komisjon rõhutada, et hindamise tulemuste järelmeetmete võtmine ja nende arvestamine on pikaajaline protsess, mis ulatub kaugemale kui Fiche Contradictoire. See hõlmab programmitöös ja otsustusprotsessides osalemist, mille puhul tuleks lisada hindamisega seotud teave.

LISA 3.3

SOOVITUSED LIIKMESRIIKIDELE

| Eriaruande number | Eriaruande pealkiri | Liikmesriigile antud soovituse number ja valdkond / kokkuvõte |
| --- | --- | --- |
| 1/2017 | Natura 2000 võrgustiku täies ulatuses rakendamiseks on vaja täiendavaid jõupingutusi | 1. | a) ja b). Natura direktiivide täielik rakendamine |

Eriaruande number

Eriaruande pealkiri

Liikmesriigile antud soovituse number ja valdkond / kokkuvõte

1/2017

Natura 2000 võrgustiku täies ulatuses rakendamiseks on vaja täiendavaid jõupingutusi

1.

a) ja b). Natura direktiivide täielik rakendamine

| 2. | a), b) ja c). Natura 2000 rahastamine ja kulude aruandlus |
| --- | --- |

2.

a), b) ja c). Natura 2000 rahastamine ja kulude aruandlus

| 3. | a) ja c). Natura 2000 saavutatud tulemuste mõõtmine |
| --- | --- |

3.

a) ja c). Natura 2000 saavutatud tulemuste mõõtmine

2/2017

Komisjoni läbirääkimised perioodi 2014–2020 ühtekuuluvuspoliitika partnerluslepingute ja rakenduskavade üle: rahastamine on rohkem suunatud strateegia „Euroopa 2020“ prioriteetidele, kuid tulemuslikkuse mõõtmise kord muutub üha keerulisemaks

| 2. | a). Esitada finantsteavet, mis võimaldab järelevalvet |
| --- | --- |

2.

a). Esitada finantsteavet, mis võimaldab järelevalvet

| 4. | Lõpetada mittevajalike programmispetsiifiliste näitajate kasutamine |
| --- | --- |

4.

Lõpetada mittevajalike programmispetsiifiliste näitajate kasutamine

| 5. | Tagada ERFi sekkumiste mõju kindlakstegemiseks vajalike andmete kogumine |
| --- | --- |

5.

Tagada ERFi sekkumiste mõju kindlakstegemiseks vajalike andmete kogumine

3/2017

Noorte töötus: kas ELi poliitika on midagi muutnud?

| 1. | Luua realistlike ja saavutatavate eesmärkide ja sihtide seadmise abil mõistlikke ootusi ning teha enne kavade koostamist rahastamispuudujäägi hindamisi ja turuanalüüse |
| --- | --- |

1.

Luua realistlike ja saavutatavate eesmärkide ja sihtide seadmise abil mõistlikke ootusi ning teha enne kavade koostamist rahastamispuudujäägi hindamisi ja turuanalüüse

| 2. | Koostada asjakohane strateegia, mis sisaldavad konkreetseid ja mõõdetavaid iga-aastaseid eesmärke ning määratleda peamised probleemid ja nende lahendamiseks sobivad tegevuskavad |
| --- | --- |

2.

Koostada asjakohane strateegia, mis sisaldavad konkreetseid ja mõõdetavaid iga-aastaseid eesmärke ning määratleda peamised probleemid ja nende lahendamiseks sobivad tegevuskavad

| 3. | Koostada täielik ülevaade noortegarantii rakendamise maksumusest, et seada sellega seotud meetmed tähtsuse järjekorda |
| --- | --- |

3.

Koostada täielik ülevaade noortegarantii rakendamise maksumusest, et seada sellega seotud meetmed tähtsuse järjekorda

| 4. | Tagada, et pakkumised loetakse kvaliteetseks ainult juhul, kui need vastavad osaleja profiilile ja tööturu nõudlusele ning nende abil saavutatakse jätkusuutlik integratsioon tööturule |
| --- | --- |

4.

Tagada, et pakkumised loetakse kvaliteetseks ainult juhul, kui need vastavad osaleja profiilile ja tööturu nõudlusele ning nende abil saavutatakse jätkusuutlik integratsioon tööturule

| 5. | Parandada järelevalve- ja aruandlussüsteeme, et esitada regulaarselt kvaliteetseid andmeid, mis võimaldaksid välja töötada rohkem tõenditel põhinevat noortepoliitikat. |
| --- | --- |

5.

Parandada järelevalve- ja aruandlussüsteeme, et esitada regulaarselt kvaliteetseid andmeid, mis võimaldaksid välja töötada rohkem tõenditel põhinevat noortepoliitikat.

6/2017

ELi reaktsioon rändekriisile: esmase vastuvõtu süsteem

| 3. | Ekspertide lähetamine |
| --- | --- |

3.

Ekspertide lähetamine

8/2017

ELi kalanduskontroll: vaja on rohkem jõupingutusi

| 1. | a). Parandada kalalaevastikke puudutava teabe usaldusväärsust |
| --- | --- |

1.

a). Parandada kalalaevastikke puudutava teabe usaldusväärsust

| 2. | c). Parandada kalavarude majandamise meetmete seiret |
| --- | --- |

2.

c). Parandada kalavarude majandamise meetmete seiret

| 3. | a), b) ja c). Parandada kalandusandmete usaldusväärsust |
| --- | --- |

3.

a), b) ja c). Parandada kalandusandmete usaldusväärsust

| 4. | a), c) ja d). Parandada inspekteerimist ja sanktsioone |
| --- | --- |

4.

a), c) ja d). Parandada inspekteerimist ja sanktsioone

10/2017

ELi noorte põllumajandustootjate toetust tuleks paremini suunata, et soodustada mõjusat põlvkonnavahetust

| 1. | Tõhustada sekkumisloogikat, parandades vajaduste hindamist ja määrates kindlaks SMART-kriteeriumidele vastavad eesmärgid |
| --- | --- |

1.

Tõhustada sekkumisloogikat, parandades vajaduste hindamist ja määrates kindlaks SMART-kriteeriumidele vastavad eesmärgid

| 2. | Parandada meetmete sihipärasust |
| --- | --- |

2.

Parandada meetmete sihipärasust

| 3. | Teine ja kolmas taane. Parandada seire- ja hindamissüsteemi |
| --- | --- |

3.

Teine ja kolmas taane. Parandada seire- ja hindamissüsteemi

12/2017

Joogiveedirektiivi rakendamine: vee kvaliteet ja kättesaadavus Bulgaarias, Ungaris ja Rumeenias on paranenud, kuid vajadus investeeringute järele on endiselt märkimisväärne

| 3. | Nõuda, et veekao teatud piirini vähendamise kava oleks valikukriteerium kõikide veevarustussüsteemide projektide puhul, mis võimaldavad täita riiklikud eesmärgid |
| --- | --- |

3.

Nõuda, et veekao teatud piirini vähendamise kava oleks valikukriteerium kõikide veevarustussüsteemide projektide puhul, mis võimaldavad täita riiklikud eesmärgid

| 5. | a) ja b). Tagada, et veetariifid edendavad veetaristu jätkusuutlikkust, ja vajaduse korral kaaluda nende majapidamiste rahalist või muul viisil toetamist, kelle jaoks on veeteenuste hind vastuvõetavast hinnatasemest kõrgem |
| --- | --- |

5.

a) ja b). Tagada, et veetariifid edendavad veetaristu jätkusuutlikkust, ja vajaduse korral kaaluda nende majapidamiste rahalist või muul viisil toetamist, kelle jaoks on veeteenuste hind vastuvõetavast hinnatasemest kõrgem

13/2017

Euroopa ühine raudteeliikluse juhtimissüsteem: kas poliitiline otsus muutub ka kunagi reaalsuseks?

| 1. | Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi kasutuselevõtu maksumuse hindamine |
| --- | --- |

1.

Euroopa raudteeliikluse juhtimissüsteemi kasutuselevõtu maksumuse hindamine

| 2. | Liikmesriikide signaalimissüsteemide kasutamise lõpetamine |
| --- | --- |

2.

Liikmesriikide signaalimissüsteemide kasutamise lõpetamine

| 3. | Süsteemi äriline mõttekus taristu- ja raudteeveo-ettevõtjate jaoks |
| --- | --- |

3.

Süsteemi äriline mõttekus taristu- ja raudteeveo-ettevõtjate jaoks

| 6. | a). Liikmesriikide ERTMSi kasutuselevõtu kavade koordineerimine, järelevalve ja jõustamine |
| --- | --- |

6.

a). Liikmesriikide ERTMSi kasutuselevõtu kavade koordineerimine, järelevalve ja jõustamine

| 8. | a) ja b). ELi toetuse parem suunamine |
| --- | --- |

8.

a) ja b). ELi toetuse parem suunamine

16/2017

Maaelu arengu programmitöö: vähendada tuleks keerukust ja pöörata suuremat tähelepanu tulemustele

| 1. | b) Liikmesriigid peaksid täpsustama, kuidas maaelu arengu programmide ja teiste programmide koordineerimise, vastastikuse täiendavuse ja koostoime mehhanisme ELi eeskirjade kontekstis rakendatakse, nende suhtes järelmeetmeid võetakse ja aruandeid esitatakse |
| --- | --- |

1.

b) Liikmesriigid peaksid täpsustama, kuidas maaelu arengu programmide ja teiste programmide koordineerimise, vastastikuse täiendavuse ja koostoime mehhanisme ELi eeskirjade kontekstis rakendatakse, nende suhtes järelmeetmeid võetakse ja aruandeid esitatakse

18/2017

Ühtne Euroopa taevas: kultuur on muutunud, ent taevas ei ole veel ühtne

| 3. | Tagada riiklike järelevalveasutuste täielik sõltumatus ja võimekus |
| --- | --- |

3.

Tagada riiklike järelevalveasutuste täielik sõltumatus ja võimekus

19/2017

Impordiprotseduurid: puudused õigusraamistikus ja ebatõhus rakendamine mõjutavad ELi finantshuve

| 6. | a), b), c) ja d). Liikmesriigid peaksid nõudma, et soovitatud kontrollimeetme tegemata jätmine oleks eelnevalt või vahetult ülemuse poolt heaks kiidetud, võtma elektroonilistes tollivormistussüsteemides kasutusele kontrollid, tegema järelkontrolli selle üle, kas kauplejad peavad väikese väärtusega saadetiste puhul kinni tollimaksuvabastusest ja koostama uurimiskavad, mille abil takistada selle maksuvabastuse kuritarvitamist |
| --- | --- |

6.

a), b), c) ja d). Liikmesriigid peaksid nõudma, et soovitatud kontrollimeetme tegemata jätmine oleks eelnevalt või vahetult ülemuse poolt heaks kiidetud, võtma elektroonilistes tollivormistussüsteemides kasutusele kontrollid, tegema järelkontrolli selle üle, kas kauplejad peavad väikese väärtusega saadetiste puhul kinni tollimaksuvabastusest ja koostama uurimiskavad, mille abil takistada selle maksuvabastuse kuritarvitamist

LISA 3.4

VARASEMATE TULEMUSALASTE SOOVITUSTE JÄRELKONTROLL

| Aasta | Kontrollikoja soovitus | Võetud meetmete kontrollikojapoolne analüüs | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| Täielikult täidetud | Rakendamisel | Ei ole ellu viidud | Ei kohaldata | Ebapiisavad tõendid |
| Suuremas osas | Osaliselt |
| 2014 | 1. soovitus:

  ELi strateegia ja mitmeaastane finantsraamistik peavad olema paremini ühtlustatud, eelkõige ajavahemiku ja prioriteetide osas. See aitaks tagada asjakohase järelevalve- ja aruandluskorra ning lihtsustaks komisjonipoolset aruandlust ELi eelarve panuse kohta ELi strateegia rakendamisel. Komisjon peaks selle küsimuse lahendamiseks tegema seadusandjale vastava ettepaneku. | | | | X | | | |
| 2. soovitus:

  ELi strateegia kõrgetasemeliste poliitiliste eesmärkide alusel tuleb koostada tegevuseesmärgid, mida juhid saavad kasutada. Strateegia „Euroopa 2020“ järglase osas peaks komisjon soovitama seadusandjale järgmist:






  a) | kõrgetasemelised poliitilised eesmärgid peaksid kajastuma ELi tasandi eesmärkides; |

Aasta

Kontrollikoja soovitus

Võetud meetmete kontrollikojapoolne analüüs

Komisjoni vastus

Täielikult täidetud

Rakendamisel

Ei ole ellu viidud

Ei kohaldata

Ebapiisavad tõendid

Suuremas osas

Osaliselt

2014

1. soovitus:

ELi strateegia ja mitmeaastane finantsraamistik peavad olema paremini ühtlustatud, eelkõige ajavahemiku ja prioriteetide osas. See aitaks tagada asjakohase järelevalve- ja aruandluskorra ning lihtsustaks komisjonipoolset aruandlust ELi eelarve panuse kohta ELi strateegia rakendamisel. Komisjon peaks selle küsimuse lahendamiseks tegema seadusandjale vastava ettepaneku.

X

2. soovitus:

ELi strateegia kõrgetasemeliste poliitiliste eesmärkide alusel tuleb koostada tegevuseesmärgid, mida juhid saavad kasutada. Strateegia „Euroopa 2020“ järglase osas peaks komisjon soovitama seadusandjale järgmist:

a)

kõrgetasemelised poliitilised eesmärgid peaksid kajastuma ELi tasandi eesmärkides;

| b) | partnerluslepingutes ja programmides tuleks need ELi tasandi eesmärgid omakorda muuta liikmesriigi tasandi tegevuseesmärkideks; selline seos on nõutav ka komisjoni poolt otse hallatavate programmide puhul. |
| --- | --- |

b)

partnerluslepingutes ja programmides tuleks need ELi tasandi eesmärgid omakorda muuta liikmesriigi tasandi tegevuseesmärkideks; selline seos on nõutav ka komisjoni poolt otse hallatavate programmide puhul.

X

3. soovitus:

tulemustele keskendumist tuleks suurendada esimesel võimalusel. Komisjon peaks tegema seadusandjale ettepaneku, et:

| a) | liikmesriigid lisaksid oma partnerluslepingutesse ja programmidesse kvantifitseeritavad tulemused, mida rahastamise abil loodetakse saavutada; |
| --- | --- |

a)

liikmesriigid lisaksid oma partnerluslepingutesse ja programmidesse kvantifitseeritavad tulemused, mida rahastamise abil loodetakse saavutada;

| b) | kõik partnerluslepingud ja programmid sisaldaksid ühiseid tulemusnäitajaid, mis võimalusel võiksid olla samad kõikide fondide puhul. Näitajad peaksid olema kavandatud edusammude üle järelevalve tegemiseks kohalikul, liikmesriigi ja ELi tasandil; |
| --- | --- |

b)

kõik partnerluslepingud ja programmid sisaldaksid ühiseid tulemusnäitajaid, mis võimalusel võiksid olla samad kõikide fondide puhul. Näitajad peaksid olema kavandatud edusammude üle järelevalve tegemiseks kohalikul, liikmesriigi ja ELi tasandil;

| c) | tulemusraamistik (sh igasugune tulemusreserv) põhineks nii palju kui võimalik nendel ühistel tulemusnäitajatel. |
| --- | --- |

c)

tulemusraamistik (sh igasugune tulemusreserv) põhineks nii palju kui võimalik nendel ühistel tulemusnäitajatel.

X

---

4. PEATÜKK

Tulud

SISUKORD

| Sissejuhatus | 4.1–4.4 |
| --- | --- |

| Tulude lühikirjeldus | 4.2–4.3 |
| --- | --- |

| Auditi ulatus ja lähenemisviis | 4.4 |
| --- | --- |

| Tehingute korrektsus | 4.5 |
| --- | --- |

| Aasta tegevusaruannete ja sisekontrollisüsteemide muude elementide kontrollimine | 4.6–4.20 |
| --- | --- |

| Kogurahvatulu reservatsioonide ja käibemaksu reservatsioonide ning traditsiooniliste omavahendite avatud punktide arv ei ole üldiselt muutunud | 4.7–4.8 |
| --- | --- |

| Komisjon jätkas oma kogurahvatulu andmete kontrollimise mitmeaastase kava rakendamist ja tegi edusamme rahvamajanduse arvepidamisele avalduva üleilmastumise mõju hindamisel | 4.9–4.11 |
| --- | --- |

| Liikmesriikidepoolses traditsiooniliste omavahendite haldamises on puudusi | 4.12–4.16 |
| --- | --- |

| Impordivoogude ebapiisav seire pikendas ELi tulude tõhusa kaitsmise protsessi | 4.17 |
| --- | --- |

| Käibemaksupõhiste omavahendite kontrollimisel esineb puudusi | 4.18–4.19 |
| --- | --- |

| Aasta tegevusaruanded ja muu juhtimiskord | 4.20 |
| --- | --- |

| Järeldus ja soovitused | 4.21–4.23 |
| --- | --- |

| Järeldus | 4.21 |
| --- | --- |

| Soovitused | 4.22–4.23 |
| --- | --- |

| Lisa 4.1. | Tulude valdkonna tehingute testimise tulemused |
| --- | --- |

Lisa 4.1.

| Lisa 4.2. | Kehtivate kogurahvatulu reservatsioonide, käibemaksu reservatsioonide ja traditsiooniliste omavahendite avatud punktide arv liikmesriikide kaupa seisuga 31.12.2017 |
| --- | --- |

Lisa 4.2.

| Lisa 4.3. | Tulude valdkonna varasemate soovituste põhjal võetud meetmed |
| --- | --- |

Lisa 4.3.

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 4.1. | Käesolevas peatükis esitatakse kontrollikoja leiud tulude kohta, mis koosnevad omavahenditest ja muudest tuludest.
  Selgituses 4.1
  esitatakse tulude jaotus aastal 2017. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

SISSEJUHATUS

4.1.

Käesolevas peatükis esitatakse kontrollikoja leiud tulude kohta, mis koosnevad omavahenditest ja muudest tuludest.
  Selgituses 4.1
  esitatakse tulude jaotus aastal 2017.

Selgitus 4.1.   Tulude jaotus aastal 2017

(miljardites eurodes)

| (miljardites eurodes) |
| --- |
| |
| 2017. aasta tulud kokku
   (1) | 139,7 |
| Allikas: Euroopa Liidu 2017. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne. |

Image

2017. aasta tulud kokku
   (1)

139,7

Allikas: Euroopa Liidu 2017. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Tulude lühikirjeldus

| 4.2. | Suurem osa tuludest (83 %) jaotub kolme liiki omavahenditeks: |
| --- | --- |

4.2.

Suurem osa tuludest (83 %) jaotub kolme liiki omavahenditeks:

| a) | kogurahvatulul põhinevad omavahendid moodustavad 56 % ELi tuludest ja neid kasutatakse pärast kõigi muude tuluallikate arvesse võtmist ELi eelarve tasakaalustamiseks. Liikmesriikide osamaksed arvutatakse vastavalt nende kogurahvatulule (1); |
| --- | --- |

a)

kogurahvatulul põhinevad omavahendid moodustavad 56 % ELi tuludest ja neid kasutatakse pärast kõigi muude tuluallikate arvesse võtmist ELi eelarve tasakaalustamiseks. Liikmesriikide osamaksed arvutatakse vastavalt nende kogurahvatulule (1);

| b) | traditsioonilised omavahendid moodustavad 15 % ELi tuludest. Need hõlmavad impordimakse (20,3 miljardit eurot) ja suhkrumakse (0,1 miljardit eurot). Mõlema kogumisega tegelevad liikmesriigid. 80 % kogusummast läheb ELi eelarvesse ja ülejäänud 20 % jääb liikmesriikidele kogumiskulude katteks; |
| --- | --- |

b)

traditsioonilised omavahendid moodustavad 15 % ELi tuludest. Need hõlmavad impordimakse (20,3 miljardit eurot) ja suhkrumakse (0,1 miljardit eurot). Mõlema kogumisega tegelevad liikmesriigid. 80 % kogusummast läheb ELi eelarvesse ja ülejäänud 20 % jääb liikmesriikidele kogumiskulude katteks;

| c) | käibemaksupõhised omavahendid moodustavad 12 % ELi tuludest. Selle omavahendi raames tehtavad osamaksed arvutatakse ühtse määra (2) alusel, mida kohaldatakse liikmesriikide ühtlustatud käibemaksu maksubaasile. |
| --- | --- |

c)

käibemaksupõhised omavahendid moodustavad 12 % ELi tuludest. Selle omavahendi raames tehtavad osamaksed arvutatakse ühtse määra (2) alusel, mida kohaldatakse liikmesriikide ühtlustatud käibemaksu maksubaasile.

| 4.3. | Tulud hõlmavad ka muudest allikatest saadud summasid. Kõige olulisemad neist on liidu lepingutest ja programmidest tulenevad sisse- ja tagasimaksed (3) (9 % ELi tuludest), eelarveaasta 2016 ülejääk (5 % ELi tuludest) ning trahvid ja viivised (2 % ELi tuludest). |
| --- | --- |

4.3.

Tulud hõlmavad ka muudest allikatest saadud summasid. Kõige olulisemad neist on liidu lepingutest ja programmidest tulenevad sisse- ja tagasimaksed (3) (9 % ELi tuludest), eelarveaasta 2016 ülejääk (5 % ELi tuludest) ning trahvid ja viivised (2 % ELi tuludest).

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 4.4. | Vastavalt
  lisas 1.1
  kirjeldatud auditi lähenemisviisile ja meetodeile kontrollis kontrollikoda 2017. aasta tulude puhul järgmist:






  a) | 55-st komisjoni sissenõudekorraldusest (4) koosnev valim, mis on koostatud nii, et see oleks statistiliselt esinduslik kõikide tululiikide suhtes; |
| --- | --- | --- |

4.4.

Vastavalt
  lisas 1.1
  kirjeldatud auditi lähenemisviisile ja meetodeile kontrollis kontrollikoda 2017. aasta tulude puhul järgmist:

a)

55-st komisjoni sissenõudekorraldusest (4) koosnev valim, mis on koostatud nii, et see oleks statistiliselt esinduslik kõikide tululiikide suhtes;

| b) | kas eelarve peadirektoraadi ja Eurostati aasta tegevusaruannetes kulutuste korrektsuse kohta esitatud teave vastas üldjoontes kontrollikoja auditite käigus leitule; |
| --- | --- |

b)

kas eelarve peadirektoraadi ja Eurostati aasta tegevusaruannetes kulutuste korrektsuse kohta esitatud teave vastas üldjoontes kontrollikoja auditite käigus leitule;

| c) | komisjoni süsteemid,






  i) | mille eesmärk on tagada, et liikmesriikide kogurahvatulu ja käibemaksu andmed on omavahendite arvutamiseks ning nende osamaksete arvutamiseks ja kogumiseks asjakohased (5); |
| --- | --- | --- |

c)

komisjoni süsteemid,

i)

mille eesmärk on tagada, et liikmesriikide kogurahvatulu ja käibemaksu andmed on omavahendite arvutamiseks ning nende osamaksete arvutamiseks ja kogumiseks asjakohased (5);

| ii) | traditsiooniliste omavahendite haldamiseks ja selle tagamiseks, et liikmesriikidel oleks traditsiooniliste omavahendite korrektsete summade kogumiseks ja kättesaadavaks tegemiseks tõhusad süsteemid; |
| --- | --- |

ii)

traditsiooniliste omavahendite haldamiseks ja selle tagamiseks, et liikmesriikidel oleks traditsiooniliste omavahendite korrektsete summade kogumiseks ja kättesaadavaks tegemiseks tõhusad süsteemid;

| iii) | trahvide ja karistuste haldamiseks; |
| --- | --- |

iii)

trahvide ja karistuste haldamiseks;

| iv) | korrektsioonimehhanismidest tulenevate summade arvutamiseks; |
| --- | --- |

iv)

korrektsioonimehhanismidest tulenevate summade arvutamiseks;

| d) | traditsiooniliste omavahendite arvestussüsteemid (6) kolmes valitud liikmesriigis (Tšehhi Vabariik, Saksamaa ja Madalmaad) (7). |
| --- | --- |

d)

traditsiooniliste omavahendite arvestussüsteemid (6) kolmes valitud liikmesriigis (Tšehhi Vabariik, Saksamaa ja Madalmaad) (7).

TEHINGUTE KORREKTSUS

| 4.5. | Tehingute testimise tulemuste kokkuvõte on esitatud
  lisas 4.1
  . Auditeeritud 55 tehingust ei olnud ükski vigadest mõjutatud. |
| --- | --- |

4.5.

Tehingute testimise tulemuste kokkuvõte on esitatud
  lisas 4.1
  . Auditeeritud 55 tehingust ei olnud ükski vigadest mõjutatud.

AASTA TEGEVUSARUANNETE JA SISEKONTROLLISÜSTEEMIDE MUUDE ELEMENTIDE KONTROLLIMINE

| 4.6. | Nagu selgitatud punktis 4.4, uuris kontrollikoda mõningaid valitud süsteeme. Järgnevad kommentaarid ei mõjuta kontrollikoja üldist arvamust ELi tulude korrektsuse kohta (vt 1. peatükk), kuid nendega juhitakse tähelepanu valdkondadele, mille puhul võiks tulude arvutamist ja kogumist veelgi parandada. |
| --- | --- |

4.6.

Nagu selgitatud punktis 4.4, uuris kontrollikoda mõningaid valitud süsteeme. Järgnevad kommentaarid ei mõjuta kontrollikoja üldist arvamust ELi tulude korrektsuse kohta (vt 1. peatükk), kuid nendega juhitakse tähelepanu valdkondadele, mille puhul võiks tulude arvutamist ja kogumist veelgi parandada.

Kogurahvatulu reservatsioonide ja käibemaksu reservatsioonide ning traditsiooniliste omavahendite avatud punktide arv ei ole üldiselt muutunud

| 4.7. | Kui komisjon tuvastab potentsiaalseid omavahendite määruste (8) mittejärgimise juhtumeid, märgib ta andmete kohta, et need on avatud ja neid võidakse muuta. Kogurahvatulu ja käibemaksu puudutavate juhtumite korral nimetatakse seda menetlust reservatsiooni kehtestamiseks, ning traditsiooniliste omavahendite puhul avatud punkti loomiseks. |
| --- | --- |

4.7.

Kui komisjon tuvastab potentsiaalseid omavahendite määruste (8) mittejärgimise juhtumeid, märgib ta andmete kohta, et need on avatud ja neid võidakse muuta. Kogurahvatulu ja käibemaksu puudutavate juhtumite korral nimetatakse seda menetlust reservatsiooni kehtestamiseks, ning traditsiooniliste omavahendite puhul avatud punkti loomiseks.

| 4.8. | Kogurahvatulu reservatsioonide ja käibemaksu reservatsioonide ning traditsiooniliste omavahendite avatud punktide arv ei ole üldiselt muutunud (vt
  lisa 4.2
  ). Nende reservatsioonide ja avatud punktide mõju peab komisjon liikmesriikide esitatava teabe alusel alles kindlaks määrama. |
| --- | --- |

4.8.

Kogurahvatulu reservatsioonide ja käibemaksu reservatsioonide ning traditsiooniliste omavahendite avatud punktide arv ei ole üldiselt muutunud (vt
  lisa 4.2
  ). Nende reservatsioonide ja avatud punktide mõju peab komisjon liikmesriikide esitatava teabe alusel alles kindlaks määrama.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Komisjon jätkas oma kogurahvatulu andmete kontrollimise mitmeaastase kava rakendamist ja tegi edusamme rahvamajanduse arvepidamisele avalduva üleilmastumise mõju hindamisel

| 4.9. | Komisjon jätkas liikmesriikides oma rahvamajanduse kogutulu mitmeaastase kontrollikava rakendamist. Nimetatud kontrollidega uuritakse, kas liikmesriikides rahvamajanduse arvepidamise koostamiseks rakendatavad menetlused on kooskõlas ESA 2010-ga (9), ning kas rahvamajanduse kogutulu andmed on usaldusväärsed, ammendavad ja võrreldavad (10). |
| --- | --- |

4.9.

Komisjon jätkas liikmesriikides oma rahvamajanduse kogutulu mitmeaastase kontrollikava rakendamist. Nimetatud kontrollidega uuritakse, kas liikmesriikides rahvamajanduse arvepidamise koostamiseks rakendatavad menetlused on kooskõlas ESA 2010-ga (9), ning kas rahvamajanduse kogutulu andmed on usaldusväärsed, ammendavad ja võrreldavad (10).

| 4.10. | Komisjon esitas iga liikmesriigi suhtes protsessipõhiseid erireservatsioone (11), tagamaks, et liikmesriigid võtavad alates 2010. aastast oma rahvamajanduse kogutulu omavahendite arvutamisel tema töö tulemusi arvesse. Komisjon kavatseb oma kontrollitsükli lõpetada 2019. aastal. |
| --- | --- |

4.10.

Komisjon esitas iga liikmesriigi suhtes protsessipõhiseid erireservatsioone (11), tagamaks, et liikmesriigid võtavad alates 2010. aastast oma rahvamajanduse kogutulu omavahendite arvutamisel tema töö tulemusi arvesse. Komisjon kavatseb oma kontrollitsükli lõpetada 2019. aastal.

| 4.11. | Kontrollikoda teatas eelmisel aastal, et komisjon peab tegema lisatööd, et hinnata üleilmastumise võimalikku mõju rahvamajanduse arvepidamisele (12). Komisjon tegi 2017. aastal selles valdkonnas edusamme. Komisjon moodustas mitu riiklikest ekspertidest koosnevat rakke- ja töörühma, võttis kasutusele varajase hoiatamise süsteemi, et teha kindlaks teadus- ja arendustegevuse varade ümberpaigutamise juhtumid, palus liikmesriikidel täita rahvusvahelist tegevust käsitlevad küsimustikud ja kavandas luua juhtumiuuringute andmebaasi hargmaistele ettevõtjatele. |
| --- | --- |

4.11.

Kontrollikoda teatas eelmisel aastal, et komisjon peab tegema lisatööd, et hinnata üleilmastumise võimalikku mõju rahvamajanduse arvepidamisele (12). Komisjon tegi 2017. aastal selles valdkonnas edusamme. Komisjon moodustas mitu riiklikest ekspertidest koosnevat rakke- ja töörühma, võttis kasutusele varajase hoiatamise süsteemi, et teha kindlaks teadus- ja arendustegevuse varade ümberpaigutamise juhtumid, palus liikmesriikidel täita rahvusvahelist tegevust käsitlevad küsimustikud ja kavandas luua juhtumiuuringute andmebaasi hargmaistele ettevõtjatele.

| 4.11. | Komisjon jätkas 2018. aastal tihedat koostööd liikmesriikidega. Eelkõige käivitati hargmaiste ettevõtete kontserni katseprojekt eesmärgiga omandada käimasoleva kogurahvatulu kontrollitsükli lõpuks piisav arusaamine kogurahvatulu andmetes sisalduvate üleilmastumisega seotud probleemide registreerimise usaldusväärsusest. |
| --- | --- |

4.11.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Liikmesriikidepoolses traditsiooniliste omavahendite haldamises on puudusi

| 4.12. | Kõik liikmesriigid saadavad komisjonile igakuiselt kogutud tolli- ja suhkrumaksude aruande (A-kontode aruanne) ja kord kvartalis aruande nende määratud maksude kohta, mida ei ole veel kogutud (B-kontode aruanne). |
| --- | --- |

4.12.

Kõik liikmesriigid saadavad komisjonile igakuiselt kogutud tolli- ja suhkrumaksude aruande (A-kontode aruanne) ja kord kvartalis aruande nende määratud maksude kohta, mida ei ole veel kogutud (B-kontode aruanne).

| 4.13. | Kontrollikoda kontrollis traditsiooniliste omavahendite kogumist Tšehhi Vabariigis, Saksamaal ja Madalmaades. Kontrollikoja analüüsis keskenduti A-kontode koostamisele, B-kontodele kantud summade kogumismenetlustele ja OLAFi päringute järelkontrollile. |
| --- | --- |

4.13.

Kontrollikoda kontrollis traditsiooniliste omavahendite kogumist Tšehhi Vabariigis, Saksamaal ja Madalmaades. Kontrollikoja analüüsis keskenduti A-kontode koostamisele, B-kontodele kantud summade kogumismenetlustele ja OLAFi päringute järelkontrollile.

| 4.14. | Kontrollikoda ei tuvastanud olulisi probleeme Tšehhi Vabariigi ja Saksamaa A-kontode koostamisel. Madalmaades ei olnud kontrollikojal aga võimalik nõuetekohaselt hinnata A- ja B-kontode väljavõtete usaldusväärsust, kuna tolli infosüsteemid ei võimaldanud aluseks olevate tehingute kohta auditijälge luua. |
| --- | --- |

4.14.

Kontrollikoda ei tuvastanud olulisi probleeme Tšehhi Vabariigi ja Saksamaa A-kontode koostamisel. Madalmaades ei olnud kontrollikojal aga võimalik nõuetekohaselt hinnata A- ja B-kontode väljavõtete usaldusväärsust, kuna tolli infosüsteemid ei võimaldanud aluseks olevate tehingute kohta auditijälge luua.

| 4.14. | Komisjoni kontrollide käigus on korduvalt nimetatud kontrolljälje puudumist Madalmaades ja selle suhtes võetakse praegu meetmeid. Madalmaade ametiasutused ehitavad üles IT-süsteemi, mis tekitab aluseks olevatest tehingutest kontrolljälje. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Kontrollikoda leidis kolmes külastatud liikmesriigis puudusi B-kontode haldamises. Need puudused on peamiselt seotud tollivõlgade sundtäitmisega. See probleem kordub ja komisjon teatas sellest oma kontrolliaruannetes. Kontrollikoda on ka eelmistel aastatel teistes liikmesriikides sarnaseid puudusi täheldanud (13) (vt
  lisa 4.3
  ). |
| --- | --- |

4.15.

Kontrollikoda leidis kolmes külastatud liikmesriigis puudusi B-kontode haldamises. Need puudused on peamiselt seotud tollivõlgade sundtäitmisega. See probleem kordub ja komisjon teatas sellest oma kontrolliaruannetes. Kontrollikoda on ka eelmistel aastatel teistes liikmesriikides sarnaseid puudusi täheldanud (13) (vt
  lisa 4.3
  ).

| 4.15. | Komisjon kontrollib B-kontot iga traditsiooniliste omavahendite kontrolli käigus. Seda liiki konto puhul (mis koosneb tagatiseta ja/või vaidlustatud juhtumitest) esineb vältimatult puudujääke. Selleks jätkab komisjon B-konto kontrollimist iga kontrolli käigus. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Kontrollikoja eriaruandes nr 19/2017 kirjeldati olulisi puudusi ning seaduselünki, mis näitavad, et liikmesriigid ei kohalda tollikontrolle tulemuslikult (14). Kõnealuses aruandes juhitakse tähelepanu ka olulistele riskidele, mille põhjustab ELi mittekuuluvate riikidega toimuvas e-kaubanduses kaupade väärtuse alahindamine. Need riskid võivad vähendada ELi eelarve jaoks kättesaadavaks tehtud traditsiooniliste omavahendite väärtust (15). |
| --- | --- |

4.16.

Kontrollikoja eriaruandes nr 19/2017 kirjeldati olulisi puudusi ning seaduselünki, mis näitavad, et liikmesriigid ei kohalda tollikontrolle tulemuslikult (14). Kõnealuses aruandes juhitakse tähelepanu ka olulistele riskidele, mille põhjustab ELi mittekuuluvate riikidega toimuvas e-kaubanduses kaupade väärtuse alahindamine. Need riskid võivad vähendada ELi eelarve jaoks kättesaadavaks tehtud traditsiooniliste omavahendite väärtust (15).

| 4.16. | Tutvuge komisjoni vastustega eriaruandes 19/2017.

  Lisaks sellele võttis komisjon 31. mail 2018 vastu komisjoni rakendusotsuse finantsriski kriteeriumide ja vabasse ringlusse lubatud kaupu käsitlevate standardite kohta. Finantsriski kriteeriumide otsuses leppisid komisjon ja liikmesriigid kokku ELi ühises lähenemisviisis ja reeglistikus finantsriskide ühetaoliseks maandamiseks. |
| --- | --- |

4.16.

Lisaks sellele võttis komisjon 31. mail 2018 vastu komisjoni rakendusotsuse finantsriski kriteeriumide ja vabasse ringlusse lubatud kaupu käsitlevate standardite kohta. Finantsriski kriteeriumide otsuses leppisid komisjon ja liikmesriigid kokku ELi ühises lähenemisviisis ja reeglistikus finantsriskide ühetaoliseks maandamiseks.

Impordivoogude ebapiisav seire pikendas ELi tulude tõhusa kaitsmise protsessi

| 4.17. | Pärast seda, kui komisjon nõudis, et Ühendkuningriik kehtestaks 2011. aastal Hiinast pärit alahinnatud väärtusega tekstiilitoodete ja jalatsite impordile riskiprofiilid, kulus komisjonil rikkumismenetluse algatamiseks veel üle seitsme aasta (16). Olukord on selline osaliselt seetõttu, et komisjon ei tee piisavalt seiret impordiandmete üle ega analüüsi ebatavalisi tehingutavasid, nagu liikmesriikidevahelised ümbersuunamised, ega nende aluseks olevaid põhjuseid (vt
  selgitus 4.2
  ). |
| --- | --- |

4.17.

Pärast seda, kui komisjon nõudis, et Ühendkuningriik kehtestaks 2011. aastal Hiinast pärit alahinnatud väärtusega tekstiilitoodete ja jalatsite impordile riskiprofiilid, kulus komisjonil rikkumismenetluse algatamiseks veel üle seitsme aasta (16). Olukord on selline osaliselt seetõttu, et komisjon ei tee piisavalt seiret impordiandmete üle ega analüüsi ebatavalisi tehingutavasid, nagu liikmesriikidevahelised ümbersuunamised, ega nende aluseks olevaid põhjuseid (vt
  selgitus 4.2
  ).

| 4.17. | Traditsiooniliste omavahendite valdkonnas algatab komisjon rikkumismenetluse alles siis, kui on saanud kindlaid tõendeid selle kohta, et teatava liikmesriigi pidev toimimisviis või puudujääk toob kaasa traditsiooniliste omavahendite kaotsimineku. Kui komisjon oli 2017. aasta märtsis saanud kindlaid tõendeid traditsiooniliste omavahendite kaotsimineku kohta Ühendkuningriigi tegevusetuse tõttu, võttis ta viivitamata ranged meetmed, mille tulemusel algatati rikkumismenetlus. Ühendkuningriik oli kehtestanud täiendavad tollimaksud 2014. aasta novembris, tingituna sellest, et 2011. aastal nõuti liikmesriikidelt konkreetsete riskiprofiilide määramist väärtuse alahindamise juhtumite puhul. Alles siis, kui Ühendkuningriik need summad 2015. aastal B-kontolt kustutas ja tagasi võttis, oli komisjonil õigustatud põhjust seda küsimust põhjalikumalt uurida, mistõttu kaasati see järgmisse traditsiooniliste omavahendite kontrolli 2016. aasta novembris. Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF), kes tegeles selle küsimusega enne 2017. aasta märtsi, võttis ühendust Ühendkuningriigi ametiasutustega ja esitas neile 11 korral ametliku hoiatuse, rõhutades vajadust võtta meetmeid väärtuse alahindamise suhtes.

  Komisjon loodab liidu tolliseadustiku alusel saada 2020. aasta lõpuks täpsemaid andmeid impordi kohta. See võimaldab ühtlasi laiemalt kasutada andmekaeve meetodeid, et toetada liikmesriike kontrollimise tõhustamisel. |
| --- | --- |

4.17.

Komisjon loodab liidu tolliseadustiku alusel saada 2020. aasta lõpuks täpsemaid andmeid impordi kohta. See võimaldab ühtlasi laiemalt kasutada andmekaeve meetodeid, et toetada liikmesriike kontrollimise tõhustamisel.

Selgitus 4.2. Hiinast pärit tekstiilitoodete ja jalatsite impordi väärtuse alahindamine: Ühendkuningriigi suutmatus võtta kasutusele nõutavad riskiprofiilid põhjustas märkimisväärse hinnangulise traditsiooniliste omavahendite kao

Selgitus 4.2. Hiinast pärit tekstiilitoodete ja jalatsite impordi väärtuse alahindamine: Ühendkuningriigi suutmatus võtta kasutusele nõutavad riskiprofiilid põhjustas märkimisväärse hinnangulise traditsiooniliste omavahendite kao

Komisjon teavitas liikmesriike Hiinast pärit tekstiilitoodete ja jalatsite impordiga seotud pettuste ohust juba 2007. aastal. Komisjon palus 2011. aastal liikmesriikidel kehtestada kõnealuse impordi riskiprofiilid. Kõik liikmesriigid peale Ühendkuningriigi järgisid seda nõuet. Selle tagajärjel suunati märkimisväärne kogus ebaseaduslikku importi Ühendkuningriiki.

Kui komisjon sai kätte 2017. aasta märtsis avaldatud OLAFi aruande, võttis ta viivitamata jõulised meetmed, et teha kindlaks traditsiooniliste omavahendite kadude ulatus, ning kutsus Ühendkuningriiki üles võtma viivitamata meetmeid edasiste kadude vältimiseks ja avalikustama kõnealusest juhtumist tingitud maksmata traditsiooniliste omavahendite hinnangulise väärtuse. Lisaks kahele traditsiooniliste omavahendite kontrollile 2017. aasta mais ja novembris saatis eelarve peadirektoraat Ühendkuningriigile 24. märtsil 2017 ja 28. juulil 2017 hoiatuskirja. Pärast korduvaid hoiatusi algatas komisjon 2018. aasta märtsis Ühendkuningriigi suhtes rikkumismenetluse.

OLAF viis läbi uurimise Ühendkuningriigi Hiinast pärit tekstiilitoodete ja jalatsite impordi väärtuse hindamise kohta aastatel 2015–2017. Uurimise tulemusena jõuti järeldusele, et kõnealuse impordi väärtuse alahindamise tõttu oli traditsiooniliste omavahendite võimalik kadu aastatel 2013–2016 kokku 1,6 miljardit eurot.

Eelarve peadirektoraat viis 2017. aastal Ühendkuningriigis läbi kaks kontrolli, millest tulenevalt teatas, et riik oli alahinnatud väärtusega impordi riski vähendamiseks ebapiisavalt meetmeid võtnud.

Komisjon algatas lõpuks 2018. aasta märtsis Ühendkuningriigi vastu rikkumismenetluse, saates riigile vastava märgukirja. See meede võeti seetõttu, et Ühendkuningriik ei olnud rakendanud piisavaid meetmeid, et vähendada väärtuse alahindamisega seotud tollipettuste riski ja keeldus tasumata jäetud tollimaksude maksmisest ELi eelarvesse.

Ajavahemikul 2013–2017 maksmata jäetud traditsiooniliste omavahendite summa on hinnanguliselt 2,2 miljardit eurot, millele võidakse kohaldada veel viivisintressi. Sellise impordi väärtuse alahindamine võib samuti mõjutada käibemaksu- ja rahvamajanduse kogutulu omavahendite arvutamist ning ka ülejäänud liikmesriikide individuaalseid osamakseid.

Käibemaksupõhiste omavahendite kontrollimisel esineb puudusi

| 4.18. | Ühtlustatud käibemaksubaasi arvutamiseks jagab iga liikmesriik kogu oma käibemaksutulu kaalutud keskmise maksumääraga (17). Liikmesriigid määravad oma kaalutud keskmise maksumäära kindlaks oma rahvamajanduse arvepidamise andmete alusel. Kuna kaalutud keskmine käibemaksumäär on murdarvu nimetaja, mõjutab see märkimisväärselt ühtlustatud käibemaksubaasi hindamise arvutamist ja seega ka liikmesriikide osamakseid. |
| --- | --- |

4.18.

Ühtlustatud käibemaksubaasi arvutamiseks jagab iga liikmesriik kogu oma käibemaksutulu kaalutud keskmise maksumääraga (17). Liikmesriigid määravad oma kaalutud keskmise maksumäära kindlaks oma rahvamajanduse arvepidamise andmete alusel. Kuna kaalutud keskmine käibemaksumäär on murdarvu nimetaja, mõjutab see märkimisväärselt ühtlustatud käibemaksubaasi hindamise arvutamist ja seega ka liikmesriikide osamakseid.

| 4.19. | Komisjon kontrollib liikmesriikide käibemaksudeklaratsioonides esitatud kaalutud keskmisi maksumäärasid. Kontrollikoda hindas nende kontrollide tulemusi ja leidis, et komisjoni kontrolli lähenemisviisi aluseks olevat riskihinnangut tuleks veelgi ametlikumaks muuta. Peale selle puudusid ühtlustatud dokumendid tehtud töö kohta ning leidus vaid piiratud määral tõendeid selle kohta, et arvutuste tegemiseks kasutatud rahvamajanduse arvepidamise andmeid oleks võrreldud teistest (riiklikest või ELi) allikatest saadud andmetega. Samuti ei ole kehtestatud korda kaalutud keskmistele maksumääradele käibemaksualaste reservatsioonide kehtestamiseks, kui komisjon tuvastab olulisi puudusi liikmesriikide rahvamajanduse arvepidamise andmete koostamisel. |
| --- | --- |

4.19.

Komisjon kontrollib liikmesriikide käibemaksudeklaratsioonides esitatud kaalutud keskmisi maksumäärasid. Kontrollikoda hindas nende kontrollide tulemusi ja leidis, et komisjoni kontrolli lähenemisviisi aluseks olevat riskihinnangut tuleks veelgi ametlikumaks muuta. Peale selle puudusid ühtlustatud dokumendid tehtud töö kohta ning leidus vaid piiratud määral tõendeid selle kohta, et arvutuste tegemiseks kasutatud rahvamajanduse arvepidamise andmeid oleks võrreldud teistest (riiklikest või ELi) allikatest saadud andmetega. Samuti ei ole kehtestatud korda kaalutud keskmistele maksumääradele käibemaksualaste reservatsioonide kehtestamiseks, kui komisjon tuvastab olulisi puudusi liikmesriikide rahvamajanduse arvepidamise andmete koostamisel.

| 4.19. | Komisjon koostab iga kontrolli puhul riskianalüüsi ja dokumenteerib oma tegevuse, võttes arvesse erinevaid riigispetsiifilisi õigus- ja haldustingimusi. Komisjoni kogemuse põhjal ei ole märkimisväärseid erinevusi ühest küljest kaalutud keskmise määra arvutamiseks kasutatud riikliku raamatupidamisarvestuse andmete ja liikmesriikide väljaannetes esitatud andmete ning teisest küljest Eurostati andmebaasis sisalduvate andmete vahel.

  Mis puutub liikmesriikide raamatupidamisarvestuse reservatsioonidesse, ei kavandata praegu konkreetset reservatsiooni kaalutud keskmise määra arvutamise kohta, kui riiklik raamatupidamisarvestus peaks osutuma ebausaldusväärseks. Samal ajal ei välista kehtiv menetlus sellise reservatsiooni kehtestamist. Üldiselt tuleb kogurahvatulu reservatsioonide võimalikku mõju hinnata juhtumipõhiselt iga käibemaksukontrolli käigus. |
| --- | --- |

4.19.

Mis puutub liikmesriikide raamatupidamisarvestuse reservatsioonidesse, ei kavandata praegu konkreetset reservatsiooni kaalutud keskmise määra arvutamise kohta, kui riiklik raamatupidamisarvestus peaks osutuma ebausaldusväärseks. Samal ajal ei välista kehtiv menetlus sellise reservatsiooni kehtestamist. Üldiselt tuleb kogurahvatulu reservatsioonide võimalikku mõju hinnata juhtumipõhiselt iga käibemaksukontrolli käigus.

Aasta tegevusaruanded ja muu juhtimiskord

| 4.20. | Eelarve peadirektoraadi ja Eurostati 2017. aasta tegevusaruannetes esitatud teave kinnitab kontrollikoja tähelepanekuid ja järeldusi. Eelarve peadirektoraat esitas teist aastat järjest reservatsiooni Ühendkuningriigi kogutavate traditsiooniliste omavahendite väärtuse kohta, kuna ELi eelarvesse oli jäetud tasumata tekstiilitoodete ja jalanõude impordi suhtes kehtestatud tollimaksud (vt punkt 4.17 ja
  selgitus 4.2
  ) (18). |
| --- | --- |

4.20.

Eelarve peadirektoraadi ja Eurostati 2017. aasta tegevusaruannetes esitatud teave kinnitab kontrollikoja tähelepanekuid ja järeldusi. Eelarve peadirektoraat esitas teist aastat järjest reservatsiooni Ühendkuningriigi kogutavate traditsiooniliste omavahendite väärtuse kohta, kuna ELi eelarvesse oli jäetud tasumata tekstiilitoodete ja jalanõude impordi suhtes kehtestatud tollimaksud (vt punkt 4.17 ja
  selgitus 4.2
  ) (18).

JÄRELDUS JA SOOVITUSED

Järeldus

| 4.21. | Üldiselt viitab auditi tõendusmaterjal sellele, et tulud ei olnud olulisel määral vigadest mõjutatud. Kontrollitud tuludega seotud süsteemid olid üldjoontes tõhusad. Peamised traditsiooniliste omavahendite sisekontrollimehhanismid hinnati komisjonis ja teatud liikmesriikides osaliselt tõhusaks (vt punktid 4.12–4.17). |
| --- | --- |

4.21.

Üldiselt viitab auditi tõendusmaterjal sellele, et tulud ei olnud olulisel määral vigadest mõjutatud. Kontrollitud tuludega seotud süsteemid olid üldjoontes tõhusad. Peamised traditsiooniliste omavahendite sisekontrollimehhanismid hinnati komisjonis ja teatud liikmesriikides osaliselt tõhusaks (vt punktid 4.12–4.17).

Soovitused

| 4.22. | Lisas 4.3
  antakse ülevaade kontrollikoja analüüsist kontrollikoja 2014. aasta aastaaruandes esitatud nelja soovituse põhjal võetud meetmete kohta. Komisjon on need neli soovitust enamjaolt täitnud. |
| --- | --- |

4.22.

Lisas 4.3
  antakse ülevaade kontrollikoja analüüsist kontrollikoja 2014. aasta aastaaruandes esitatud nelja soovituse põhjal võetud meetmete kohta. Komisjon on need neli soovitust enamjaolt täitnud.

| 4.23. | Varasemate soovituste täitmise analüüsi ning 2017. aastat puudutavate leidude ja järelduste alusel esitab kontrollikoda komisjonile järgmised soovitused: |
| --- | --- |

4.23.

Varasemate soovituste täitmise analüüsi ning 2017. aastat puudutavate leidude ja järelduste alusel esitab kontrollikoda komisjonile järgmised soovitused:

Traditsioonilised omavahendid

| — | 1. soovitus: parandada 2020. aasta lõpuks impordivoogude seiret, sealhulgas kasutada laialdasemalt andmekaeve tehnoloogiaid, et analüüsida ebatavalisi tehingutavasid ja nende aluseks olevaid põhjuseid, ning tegutseda kiiresti tagamaks, et maksmisele kuuluvad traditsiooniliste omavahendite summad oleksid kättesaadavad. |
| --- | --- |

—

1. soovitus: parandada 2020. aasta lõpuks impordivoogude seiret, sealhulgas kasutada laialdasemalt andmekaeve tehnoloogiaid, et analüüsida ebatavalisi tehingutavasid ja nende aluseks olevaid põhjuseid, ning tegutseda kiiresti tagamaks, et maksmisele kuuluvad traditsiooniliste omavahendite summad oleksid kättesaadavad.

Komisjon nõustub selle soovitusega.

Komisjon loodab liidu tolliseadustiku alusel saada 2020. aasta lõpuks täpsemaid andmeid impordi kohta. See võimaldab ühtlasi laiemalt kasutada andmekaeve meetodeid, et toetada liikmesriike kontrollimise tõhustamisel. Peale selle on OLAF algatanud sellega seoses täiendavaid uurimistoiminguid, mis on praegu pooleli mitmes liikmesriigis. Mis puutub lõpetatud uurimistesse Ühendkuningriigi väärtuse alahindamise juhtumi puhul ja 2017. aasta jooksul väärtuse alahindamise juhtumites võetud meetmetesse üldiselt, siis üksikasjalikumalt on neist juttu OLAFi 2017. aasta aruandes.

Käibemaksupõhised omavahendid

| — | 2. soovitus: vaadata 2019. aasta lõpuks läbi kehtiv kontrolliraamistik ja paremini dokumenteerida selle rakendamine, kontrollides liikmesriikide kaalutud keskmiste maksumäärade arvutuste õigsust ühtlustatud käibemaksu arvestusbaaside arvutamisel. |
| --- | --- |

—

2. soovitus: vaadata 2019. aasta lõpuks läbi kehtiv kontrolliraamistik ja paremini dokumenteerida selle rakendamine, kontrollides liikmesriikide kaalutud keskmiste maksumäärade arvutuste õigsust ühtlustatud käibemaksu arvestusbaaside arvutamisel.

Komisjon nõustub selle soovitusega.

Komisjon kohustub vaatama läbi olemasoleva kontrolliraamistiku, mis käsitleb kaalutud keskmise määra arvutamist. Selleks ühtlustab komisjon veelgi oma töö dokumenteerimist ja võtab kasutusele ühtlustatud kaalutud keskmise käibemaksumäära kontrollnimekirja.

Komisjon nõustub ühtlasi vaatama juhtumipõhiselt läbi kogurahvatulu reservatsioonide mõju käibemaksubaasile ja ajakohastama käibemaksu reservatsioone vastavalt selle läbivaatamise tulemustele.

---

(1)  Esialgsed osamaksed arvutatakse kogurahvatulu prognoositud andmete põhjal. Prognoositava ja lõpliku kogurahvatulu vahelised erinevused korrigeeritakse järgnevatel aastatel ning need mõjutavad pigem liikmesriikidevahelist omavahendite jaotust kui kogutavat kogusummat.

(2)  Saksamaale, Madalmaadele ja Rootsile kohaldatakse käibemaksupõhiste omavahendite vähendatud sissenõudmismäära 0,15 % ning teiste liikmesriikide sissenõudmismäär on 0,3 %.

(3)  See koosneb peamiselt ühtekuuluvuspoliitika ja loodusvarade valdkonna eri fondide kasutamata summade tagasimaksetest (6,6 miljardit eurot) ning Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) raamatupidamisarvestuse kontrollimisest ja heakskiitmisest (1,3 miljardit eurot).

(4)  Sissenõudekorraldus on dokument, milles komisjon kajastab talle maksmisele kuuluvad summad.

(5)  Kontrollikoja audit lähtus liikmesriikidega kokku lepitud kogurahvatulu andmetest ja liikmesriikide koostatud ühtlustatud käibemaksubaasist. Kontrollikoda ei testinud otseselt komisjoni ja liikmesriikide koostatud statistikat ja andmeid.

(6)  Kontrollikoja auditis kasutati külastatud liikmesriikide traditsiooniliste omavahendite raamatupidamissüsteemidesse sisestatud andmeid. Kontrollikoja audit ei hõlmanud deklareerimata või tollijärelevalvet mitte läbinud importi.

(7)  Need kolm liikmesriiki valiti vastavalt nende osamaksete suurusele.

(8)  Nõukogu määrus (EL, Euratom) nr 609/2014, 26. mai 2014, meetodite ja menetluse kohta, millega tehakse kättesaadavaks traditsioonilised, käibemaksupõhised ja kogurahvatulul põhinevad omavahendid, ning muude sularahavajaduste rahuldamiseks vajalike meetmete kohta (ELT L 168, 7.6.2014, lk 39) ja nõukogu 26. mai 2014. aasta määrus (EL, Euratom) nr 608/2014, millega kehtestatakse Euroopa Liidu omavahendite süsteemi rakendusmeetmed (ELT L 168, 7.6.2014, lk 29).

(9)  Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteem (ESA 2010) on kõige uuem rahvusvaheliselt ühilduv ELi raamatupidamisraamistik. Seda kasutatakse majanduse süsteemseks ja üksikasjalikuks kirjeldamiseks. Vt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrus (EL) nr 549/2013 Euroopa Liidus kasutatava Euroopa rahvamajanduse ja regionaalse arvepidamise süsteemi kohta (ELT L 174, 26.6.2013, lk 1).

(10)  Vt nõukogu 15. juuli 2003. aasta määruse (EÜ, Euratom) nr 1287/2003, mis käsitleb rahvamajanduse kogutulu ühtlustamist turuhindades (rahvamajanduse kogutulu määrus), artikkel 5 (ELT L 181, 19.7.2003, lk 1).

(11)  Protsessipõhiseid reservatsioone kasutatakse olukorras, kui probleem puudutab protsessi ühte kindlat etappi. Komisjon kehtestab reservatsioone selleks, et tal oleks võimalik käimasolev kontroll lõpule viia, hoides samal ajal liikmesriikide rahvamajanduse kogutulu andmed avatuna.

(12)  Vt kontrollikoja 2016. aasta aastaaruande punktid 4.10–4.13 ja 4.23.

(13)  Vt 2016. aasta aastaaruande punkt 4.15, 2015. aasta aastaaruande punkt 4.18, 2014. aasta aastaaruande punkt 4.22, 2013. aasta aastaaruande punkt 2.16 ja 2012. aasta aastaaruande punktid 2.32 ja 2.33.

(14)  Vt eelkõige kontrollikoja eriaruande nr 19/2017: „Impordiprotseduurid: puudused õigusraamistikus ja ebatõhus rakendamine mõjutavad ELi finantshuve“ punktid VI–IX.

(15)  Kontrollikoda algatas 2018. aasta märtsis auditi selle kohta, kas EL tegeleb e-kaubanduse põhjustatud käibemaksu ja tollimaksudega seotud probleemidega.

(16)  See on peamine jõustamismeede, mida komisjon saab võtta siis, kui liikmesriigid ELi õigust ei kohalda.

(17)  Nõukogu 29. mai 1989. aasta määrus (EMÜ, Euratom) nr 1553/89 käibemaksust laekuvate omavahendite kogumise kindla ühtse korra kohta (EÜT L 155, 7.6.1989, lk 9).

(18)  Seda probleemi on raamatupidamisarvestuses kajastatud vastavalt ELi raamatupidamiseeskirjadele. Seetõttu ei ole traditsiooniliste omavahendite summat kajastatud 2017. aasta finantsaruannetes saadaoleva summana (vt Euroopa Liidu konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande lisa 2.6.1.1).

(1)  Selle summa näol on tegemist ELi eelarve tegelike tuludega. Tulemiaruandes on näidatud 136,2 miljardi euro suurune summa, mille arvutamiseks kasutati tekkepõhist süsteemi.

LISA 4.1

TULUDE VALDKONNA TEHINGUTE TESTIMISE TULEMUSED

| | 2017 | 2016 |
| --- | --- | --- |
| |
| VALIMI SUURUS JA ÜLESEHITUS |
| |
| Tehingute arv kokku | 55 | 55 |
| |
| KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU |
| | | |
| Hinnanguline veamäär | 0,0  % | 0,0  % |
| | | |
| | Ülemine veapiir | 0,0  % | |
| | Alumine veapiir | 0,0  % | |

2017

2016

VALIMI SUURUS JA ÜLESEHITUS

Tehingute arv kokku

55

55

KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU

Hinnanguline veamäär

0,0  %

0,0  %

Ülemine veapiir

0,0  %

Alumine veapiir

0,0  %

LISA 4.2

KEHTIVATE KOGURAHVATULU RESERVATSIOONIDE (1), KÄIBEMAKSU RESERVATSIOONIDE JA TRADITSIOONILISTE OMAVAHENDITE AVATUD PUNKTIDE ARV LIIKMESRIIKIDE KAUPA SEISUGA 31.12.2017

| Liikmesriik | Kogurahvatuluga seotud reservatsioonid (seisuga 31.12.2017) | Käibemaksuga seotud reservatsioonid (seisuga 31.12.2017) | Traditsiooniliste omavahendite nn avatud punktid (seisuga 31.12.2017) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 0 | 3 | 30 |
| Bulgaaria | 0 | 4 | 4 |
| Tšehhi Vabariik | 0 | 0 | 3 |
| Taani | 0 | 6 | 17 |
| Saksamaa | 0 | 7 | 13 |
| Eesti | 0 | 1 | 0 |
| Iirimaa | 0 | 12 | 11 |
| Kreeka | 5 | 9 | 25 |
| Hispaania | 0 | 6 | 30 |
| Prantsusmaa | 0 | 5 | 20 |
| Horvaatia | 2 | 1 | 2 |
| Itaalia | 0 | 5 | 20 |
| Küpros | 0 | 1 | 3 |
| Läti | 0 | 1 | 1 |
| Leedu | 0 | 0 | 5 |
| Luksemburg | 0 | 4 | 2 |
| Ungari | 0 | 0 | 12 |
| Malta | 0 | 0 | 2 |
| Madalmaad | 0 | 5 | 53 |
| Austria | 0 | 4 | 5 |
| Poola | 0 | 1 | 12 |
| Portugal | 0 | 0 | 16 |
| Rumeenia | 0 | 2 | 20 |
| Sloveenia | 0 | 0 | 4 |
| Slovakkia | 0 | 0 | 6 |
| Soome | 0 | 4 | 9 |
| Rootsi | 0 | 4 | 2 |
| Ühendkuningriik | 0 | 7 | 27 |
| KOKKU 31.12.2017 | 7 | 92 | 354 |
| KOKKU 31.12.2016 | 2 | 95 | 335 |
| Allikas: Euroopa Kontrollikoda. |

Liikmesriik

Kogurahvatuluga seotud reservatsioonid (seisuga 31.12.2017)

Käibemaksuga seotud reservatsioonid (seisuga 31.12.2017)

Traditsiooniliste omavahendite nn avatud punktid (seisuga 31.12.2017)

Belgia

0

3

30

Bulgaaria

0

4

4

Tšehhi Vabariik

0

0

3

Taani

0

6

17

Saksamaa

0

7

13

Eesti

0

1

0

Iirimaa

0

12

11

Kreeka

5

9

25

Hispaania

0

6

30

Prantsusmaa

0

5

20

Horvaatia

2

1

2

Itaalia

0

5

20

Küpros

0

1

3

Läti

0

1

1

Leedu

0

0

5

Luksemburg

0

4

2

Ungari

0

0

12

Malta

0

0

2

Madalmaad

0

5

53

Austria

0

4

5

Poola

0

1

12

Portugal

0

0

16

Rumeenia

0

2

20

Sloveenia

0

0

4

Slovakkia

0

0

6

Soome

0

4

9

Rootsi

0

4

2

Ühendkuningriik

0

7

27

KOKKU 31.12.2017

7

92

354

KOKKU 31.12.2016

2

95

335

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

---

(1)  Selles tabelis on esitatud ainult kogurahvatulu tehingupõhised reservatsioonid (mis hõlmavad teatavate rahvamajanduse arvepidamise komponentide koostamist liikmesriigis). Kõikide liikmesriikide suhtes on ikka veel kehtivaid rahvamajanduse kogutulu protsessipõhiseid reservatsioone (vt punkt 4.10), mis hõlmavad alates 2010. aastast kogutud andmeid (v.a Horvaatia, mille kohta on andmed alates 2013. aastast).

LISA 4.3

TULUDE VALDKONNA VARASEMATE TÄHELEPANEKUTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| Aasta | Kontrollikoja soovitus | Võetud meetmete kontrollikojapoolne analüüs | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| Täielikult täidetud | Täitmisel | Ei ole täidetud | Ei kohaldata | Ebapiisavad tõendid |
| Suuremas osas | Osaliselt |
| 2014 | 1. soovitus: võtta järgmise kontrollitsükli vältel meetmeid, et vähendada tsükli lõpus reservatsioonidega hõlmatavate aastate arvu; | | X | | | | | Komisjon võtab teadmiseks, et kontrollitsükli lõpus reservatsioonidega hõlmatud aastate arv võib olla märkimisväärne. Lisaks reservatsioonide kehtestamisele alustas komisjon kõnealuse tsükli jooksul juba varakult tegevuspunktide andmist kogurahvatulu andmete kvaliteedi paranemisele. See peaks aitama vähendada eelseisvate reservatsioonide mõju ELi eelarvesse makstavatele summadele. |
| 2. soovitus: võtta meetmeid, et vähendada liikmesriikide esitatud kohanduste mõju. | | X | | | | | Liikmesriikide statistikaasutused lepivad vabatahtlikult kokku ühistes läbivaatamise põhimõtetes ja kohustuvad neid järk-järgult ellu viima, et pakkuda kasutajatele ühtsemat statistikat. Kokkulepitud suunistes on kirjas, et liikmesriigid peaksid levitama järgmiste võrdlusaluse läbivaatamiste tulemusi vastavalt 2019. ja 2024. aastal.


  Mis puutub kogurahvatulu andmetesse omavahendite arvutamise eesmärgil, siis nõuab komisjon liikmesriikidelt kõige ajakohasemate kvaliteetsete andmete esitamist. |
| 3. soovitus: parandada tollivormistusjärgsete auditite tegemiseks koostatud olemasolevaid suuniseid ning julgustada liikmesriike neid rakendama; | | X | | | | | Komisjon on loonud liikmesriikide projektirühma, kes uurib jätkuvalt meetmeid ühise lähenemisviisi leidmiseks ja teeb kättesaadavaks täiendavaid suuniseid. Siiski jõudis projektirühm järeldusele, et käesoleval juhul on kohaldamisala laiem kui tolliauditi juhend, eelkõige seoses õiguslike tagajärgedega. |
| 4. soovitus: tagada, et liikmesriikidel oleksid summade B-kontodel kajastamiseks asjakohased raamatupidamissüsteemid, ning julgustada liikmesriike nende kontode haldamist parandama. Kontosid võiks näiteks regulaarselt kontrollida, et tagada vanemate kirjete ajakohastamine või vajaduse korral nende mahakandmine. | | X | | | | | Komisjon jätkab iga traditsiooniliste omavahendite kontrolli käigus B-konto kontrollimist ning tagab, et liikmesriikidel oleksid nõuetekohased raamatupidamissüsteemid ja et vanemad kanded kustutatakse või põhjendatakse nende olemasolu B-kontol. |

Aasta

Kontrollikoja soovitus

Võetud meetmete kontrollikojapoolne analüüs

Komisjoni vastus

Täielikult täidetud

Täitmisel

Ei ole täidetud

Ei kohaldata

Ebapiisavad tõendid

Suuremas osas

Osaliselt

2014

1. soovitus: võtta järgmise kontrollitsükli vältel meetmeid, et vähendada tsükli lõpus reservatsioonidega hõlmatavate aastate arvu;

X

Komisjon võtab teadmiseks, et kontrollitsükli lõpus reservatsioonidega hõlmatud aastate arv võib olla märkimisväärne. Lisaks reservatsioonide kehtestamisele alustas komisjon kõnealuse tsükli jooksul juba varakult tegevuspunktide andmist kogurahvatulu andmete kvaliteedi paranemisele. See peaks aitama vähendada eelseisvate reservatsioonide mõju ELi eelarvesse makstavatele summadele.

2. soovitus: võtta meetmeid, et vähendada liikmesriikide esitatud kohanduste mõju.

X

Liikmesriikide statistikaasutused lepivad vabatahtlikult kokku ühistes läbivaatamise põhimõtetes ja kohustuvad neid järk-järgult ellu viima, et pakkuda kasutajatele ühtsemat statistikat. Kokkulepitud suunistes on kirjas, et liikmesriigid peaksid levitama järgmiste võrdlusaluse läbivaatamiste tulemusi vastavalt 2019. ja 2024. aastal.

Mis puutub kogurahvatulu andmetesse omavahendite arvutamise eesmärgil, siis nõuab komisjon liikmesriikidelt kõige ajakohasemate kvaliteetsete andmete esitamist.

3. soovitus: parandada tollivormistusjärgsete auditite tegemiseks koostatud olemasolevaid suuniseid ning julgustada liikmesriike neid rakendama;

X

Komisjon on loonud liikmesriikide projektirühma, kes uurib jätkuvalt meetmeid ühise lähenemisviisi leidmiseks ja teeb kättesaadavaks täiendavaid suuniseid. Siiski jõudis projektirühm järeldusele, et käesoleval juhul on kohaldamisala laiem kui tolliauditi juhend, eelkõige seoses õiguslike tagajärgedega.

4. soovitus: tagada, et liikmesriikidel oleksid summade B-kontodel kajastamiseks asjakohased raamatupidamissüsteemid, ning julgustada liikmesriike nende kontode haldamist parandama. Kontosid võiks näiteks regulaarselt kontrollida, et tagada vanemate kirjete ajakohastamine või vajaduse korral nende mahakandmine.

X

Komisjon jätkab iga traditsiooniliste omavahendite kontrolli käigus B-konto kontrollimist ning tagab, et liikmesriikidel oleksid nõuetekohased raamatupidamissüsteemid ja et vanemad kanded kustutatakse või põhjendatakse nende olemasolu B-kontol.

---

5. PEATÜKK

Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

SISUKORD

| Sissejuhatus | 5.1–5.6 |
| --- | --- |

| Alamrubriigi „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ lühikirjeldus | 5.2–5.5 |
| --- | --- |

| Auditi ulatus ja lähenemisviis | 5.6 |
| --- | --- |

| 1. osa. Tehingute korrektsus | 5.7–5.30 |
| --- | --- |

| Kulude enamdeklareerimine, eelkõige uute tulijate ja VKEde puhul | 5.12 |
| --- | --- |

| Enamik mittekvantifitseeritavatest vigadest oli seotud ajaarvestusega ja rahaliste vahendite jaotamisega seotud viivitustega | 5.13 |
| --- | --- |

| „Horisont 2020“: personalikulude deklareerimise eeskirjade puhul on vigade oht endiselt suur | 5.14–5.16 |
| --- | --- |

| Euroopa ühendamise rahastu: alltöövõtu ja sellega seoses kantavate kulude määratlust tõlgendatakse erinevalt | 5.17 |
| --- | --- |

| Teadusuuringud: auditi järelmeetmete koordineerimine on paranenud, kuid projektide järelevalves tuleb teha täiendavaid edusamme | 5.18–5.19 |
| --- | --- |

| „Erasmus+“: asjakohane kontrollistrateegia, kuid Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse toetuste haldamise parandamiseks vajatakse täiendavaid jõupingutusi | 5.20–5.22 |
| --- | --- |

| Aasta tegevusaruannetes antakse finantsjuhtimise kohta õiglane hinnang ning neis on täiustatud veariski sisaldavate summade esitamist | 5.23–5.25 |
| --- | --- |

| Auditeeritava esitatud korrektsuse alase teabe läbivaatamine | 5.26–5.30 |
| --- | --- |

| Järeldus ja soovitused | 5.31–5.34 |
| --- | --- |

| Järeldus | 5.31–5.32 |
| --- | --- |

| Soovitused | 5.33–5.34 |
| --- | --- |

| 2. osa. Tulemuslikkusega seotud küsimused teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas | 5.35–5.37 |
| --- | --- |

| Enamik projekte saavutas kavandatud väljundid ja tulemused | 5.37 |
| --- | --- |

| Lisa 5.1. | Alamrubriigi „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ tehingute testimise tulemused |
| --- | --- |

Lisa 5.1.

| Lisa 5.2. | Ülevaade alamrubriigi „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ vigadest, mille mõju ületab 20 % |
| --- | --- |

Lisa 5.2.

| Lisa 5.3. | Alamrubriigi „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ kohta antud varasemate soovituste põhjal võetud meetmed |
| --- | --- |

Lisa 5.3.

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 5.1. | Käesolevas peatükis esitatakse mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriiki 1a „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ puudutavad kontrollikoja leiud.
  Selgituses 5.1
  antakse ülevaade alamrubriigi 2017. aasta peamistest tegevustest ja kulutustest. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

SISSEJUHATUS

5.1.

Käesolevas peatükis esitatakse mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriiki 1a „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ puudutavad kontrollikoja leiud.
  Selgituses 5.1
  antakse ülevaade alamrubriigi 2017. aasta peamistest tegevustest ja kulutustest.

Selgitus 5.1.   Mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriik „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ – 2017. aasta jaotus

Image

| Aasta maksed kokku | 21,4 |
| --- | --- |
| - ettemaksed
   (19) | -14,4 |
| + ettemaksete tasaarvestused
   (19) | 7,9 |
| Auditeeritud andmekogum kokku | 14,9 |
| Allikas: Euroopa Liidu 2017. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne. |

Aasta maksed kokku

21,4

- ettemaksed
   (19)

-14,4

- ettemaksete tasaarvestused
   (19)

7,9

Auditeeritud andmekogum kokku

14,9

Allikas: Euroopa Liidu 2017. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Alamrubriigi „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ lühikirjeldus

| 5.2. | Euroopa Liidu ees seisev ülesanne edendada töökohti, majanduskasvu ja investeeringuid on üks komisjoni peamistest prioriteetidest. Eelarve alamrubriigile „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ eraldatud kulutused on Euroopa projekti keskmes ning neil on järjest olulisem roll kaasava ühiskonna edendamisel, majanduskasvu stimuleerimisel ja töökohtade loomisel Euroopa Liidus. |
| --- | --- |

5.2.

Euroopa Liidu ees seisev ülesanne edendada töökohti, majanduskasvu ja investeeringuid on üks komisjoni peamistest prioriteetidest. Eelarve alamrubriigile „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ eraldatud kulutused on Euroopa projekti keskmes ning neil on järjest olulisem roll kaasava ühiskonna edendamisel, majanduskasvu stimuleerimisel ja töökohtade loomisel Euroopa Liidus.

| 5.3. | See poliitikavaldkond hõlmab järgmiste valdkondade rahastamist: teadus- ja innovatsioon, haridus ja koolitus, üleeuroopalised energia-, transpordi- ja telekommunikatsioonivõrgud, kosmoseprogrammid ja ettevõtluse areng. Selle alamrubriigi raames rahastatavad peamised programmid on seitsmes teadusuuringute raamprogramm (1) ning programm „Horisont 2020“ (2) teadusuuringute ja innovatsiooni vallas ning programm „Erasmus+“ hariduse, koolituse, noorte ja spordi vallas. See hõlmab ka suuri taristuprojekte, nagu Globaalne satelliitnavigatsioonisüsteem Galileo, Euroopa geostatsionaarsete navigatsiooniseadmete teenus EGNOS, ITER – Fusion for Energy, Euroopa ühendamise rahastu – transport, energeetika ja telekommunikatsioon, ning ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm COSME. |
| --- | --- |

5.3.

See poliitikavaldkond hõlmab järgmiste valdkondade rahastamist: teadus- ja innovatsioon, haridus ja koolitus, üleeuroopalised energia-, transpordi- ja telekommunikatsioonivõrgud, kosmoseprogrammid ja ettevõtluse areng. Selle alamrubriigi raames rahastatavad peamised programmid on seitsmes teadusuuringute raamprogramm (1) ning programm „Horisont 2020“ (2) teadusuuringute ja innovatsiooni vallas ning programm „Erasmus+“ hariduse, koolituse, noorte ja spordi vallas. See hõlmab ka suuri taristuprojekte, nagu Globaalne satelliitnavigatsioonisüsteem Galileo, Euroopa geostatsionaarsete navigatsiooniseadmete teenus EGNOS, ITER – Fusion for Energy, Euroopa ühendamise rahastu – transport, energeetika ja telekommunikatsioon, ning ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programm COSME.

| 5.4. | Suuremat osa kulutustest haldab komisjon otse ja see sisaldab projektides osalevatele avaliku või erasektori toetusesaajatele tehtavaid toetusmakseid. Komisjon teeb peale toetuslepingu või rahastamisotsuse allkirjastamist toetusesaajale ettemakse. Komisjon hüvitab ELi vahenditest toetusesaajate deklareeritud kulud, millest arvatakse maha tehtud ettemaksed. Programmi „Erasmus+“ puhul haldavad komisjoni nimel 80 % toetustest liikmesriikide asutused ja ülejäänud 20 % Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet (EACEA). |
| --- | --- |

5.4.

Suuremat osa kulutustest haldab komisjon otse ja see sisaldab projektides osalevatele avaliku või erasektori toetusesaajatele tehtavaid toetusmakseid. Komisjon teeb peale toetuslepingu või rahastamisotsuse allkirjastamist toetusesaajale ettemakse. Komisjon hüvitab ELi vahenditest toetusesaajate deklareeritud kulud, millest arvatakse maha tehtud ettemaksed. Programmi „Erasmus+“ puhul haldavad komisjoni nimel 80 % toetustest liikmesriikide asutused ja ülejäänud 20 % Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Rakendusamet (EACEA).

| 5.5. | Peamine tehingute korrektsusega seotud risk seisneb selles, et toetusesaajad deklareerivad rahastamiskõlbmatuid kulusid, mida enne nende komisjonipoolset hüvitamist ei avastata ega parandata. Risk on eriti suur rahastamiskõlblike kulutuste hüvitamist puudutavate keerukate eeskirjadega programmide puhul, nagu teadusuuringute programmid. Toetusesaajad, eriti eeskirju vähem tundvad toetusesaajad, nagu VKEd, esmataotlejad ja kolmandatest riikidest pärit osalejad, tõlgendavad tihti neid eeskirju valesti. |
| --- | --- |

5.5.

Peamine tehingute korrektsusega seotud risk seisneb selles, et toetusesaajad deklareerivad rahastamiskõlbmatuid kulusid, mida enne nende komisjonipoolset hüvitamist ei avastata ega parandata. Risk on eriti suur rahastamiskõlblike kulutuste hüvitamist puudutavate keerukate eeskirjadega programmide puhul, nagu teadusuuringute programmid. Toetusesaajad, eriti eeskirju vähem tundvad toetusesaajad, nagu VKEd, esmataotlejad ja kolmandatest riikidest pärit osalejad, tõlgendavad tihti neid eeskirju valesti.

| 5.5. | Programmist „Horisont 2020“ tulenevaid rahastamiskõlblikkuse eeskirju on võrreldes seitsmenda raamprogrammiga märkimisväärselt lihtsustatud näiteks kaudsete kulude uue kindlamääralise hüvituskava abil. |
| --- | --- |

5.5.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 5.6. | Vastavalt
  lisas 1.1
  kirjeldatud auditi lähenemisviisile ja meetoditele kontrollis kontrollikoda 2017. aastal alamrubriigi „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ kohta erihinnangu andmiseks järgmist: |
| --- | --- |

5.6.

Vastavalt
  lisas 1.1
  kirjeldatud auditi lähenemisviisile ja meetoditele kontrollis kontrollikoda 2017. aastal alamrubriigi „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ kohta erihinnangu andmiseks järgmist:

| a) | 130 tehingust koosnev valim. Valim on koostatud nii, et see oleks statistiliselt esinduslik mitmeaastase finantsraamistiku kogu kõnealuse alamrubriigi kulutuste suhtes. See koosnes 91st teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonna tehingust (seitsmenda raamprogrammi raames 53 ja „Horisont 2020“ raames 38) ning 39st muude programmide ja tegevuste tehingust 18 liikmesriigis ja viies ELi mittekuuluvas riigis; |
| --- | --- |

a)

130 tehingust koosnev valim. Valim on koostatud nii, et see oleks statistiliselt esinduslik mitmeaastase finantsraamistiku kogu kõnealuse alamrubriigi kulutuste suhtes. See koosnes 91st teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonna tehingust (seitsmenda raamprogrammi raames 53 ja „Horisont 2020“ raames 38) ning 39st muude programmide ja tegevuste tehingust 18 liikmesriigis ja viies ELi mittekuuluvas riigis;

| b) | komisjoni siseauditi talituse poolt 2017. aastal tehtud teenuste auditid, mille kontrollikoda vaatas samuti läbi oma aasta tegevusaruannetes; |
| --- | --- |

b)

komisjoni siseauditi talituse poolt 2017. aastal tehtud teenuste auditid, mille kontrollikoda vaatas samuti läbi oma aasta tegevusaruannetes;

| c) | teave kulutuste korrektsuse kohta, mis on esitatud teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi, hariduse, noorte, spordi ja kultuuri peadirektoraadi, Hariduse ja Kultuuri Täitevasutuse (EACEA) ja Teadusuuringute Rakendusameti (REA) aasta tegevusaruannetes, samuti kontrolliti, kas see teave on üldiselt kontrollikoja tulemustega kooskõlas; |
| --- | --- |

c)

teave kulutuste korrektsuse kohta, mis on esitatud teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi, hariduse, noorte, spordi ja kultuuri peadirektoraadi, Hariduse ja Kultuuri Täitevasutuse (EACEA) ja Teadusuuringute Rakendusameti (REA) aasta tegevusaruannetes, samuti kontrolliti, kas see teave on üldiselt kontrollikoja tulemustega kooskõlas;

| d) | komisjoni teave teadusuuringute ja innovatsiooni ning hariduse ja koolituse kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. See töö tehti kooskõlas kontrollikoja uue strateegiaga, mille eesmärk on teiste tööle tugineva lähenemisviisi rakendamine tulevikus; |
| --- | --- |

d)

komisjoni teave teadusuuringute ja innovatsiooni ning hariduse ja koolituse kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. See töö tehti kooskõlas kontrollikoja uue strateegiaga, mille eesmärk on teiste tööle tugineva lähenemisviisi rakendamine tulevikus;

| e) | komisjoni aruandlus teadusuuringute ja innovatsiooniprojektide tulemuslikkuse kohta. |
| --- | --- |

e)

komisjoni aruandlus teadusuuringute ja innovatsiooniprojektide tulemuslikkuse kohta.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

1. OSA. TEHINGUTE KORREKTSUS

| 5.7. | Tehingute testimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 5.1
  . Kontrollitud 130 tehingust sisaldas vigu 66 (51 %). Kvantifitseeritud 41 vea alusel on kontrollikoja hinnanguline veamäär 4,2  % (3). |
| --- | --- |

5.7.

Tehingute testimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 5.1
  . Kontrollitud 130 tehingust sisaldas vigu 66 (51 %). Kvantifitseeritud 41 vea alusel on kontrollikoja hinnanguline veamäär 4,2  % (3).

| 5.7. | Euroopa Kontrollikoja osutatud hinnanguline veamäär on üks ELi kulude tõhususe näitaja. Komisjoni kontrollistrateegia on aga mitmeaastane. Selle alusel arvutavad talitused jääkvigade määra, mille puhul võetakse arvesse tagasinõudmisi, korrektsioone ning kõikide programmi rakendamise jooksul toimunud kontrollimiste ja auditite mõju. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Selgituses 5.2
  esitatakse eri veatüüpide osakaal kontrollikoja 2017. aasta hinnangulises veamääras. Kontrollikoda leidis rahastamiskõlbmatute kuludega seotud kvantifitseeritavaid vigu valimisse kuulunud 91-st teadusuuringute ja innovatsiooni tehingust 35-s (seitsmenda raamprogrammi raames 20 ja programmi „Horisont 2020“ raames 15), mis moodustab ligi 79 % alamrubriigi „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ 2017. aasta hinnangulisest veamäärast. |
| --- | --- |

5.8.

Selgituses 5.2
  esitatakse eri veatüüpide osakaal kontrollikoja 2017. aasta hinnangulises veamääras. Kontrollikoda leidis rahastamiskõlbmatute kuludega seotud kvantifitseeritavaid vigu valimisse kuulunud 91-st teadusuuringute ja innovatsiooni tehingust 35-s (seitsmenda raamprogrammi raames 20 ja programmi „Horisont 2020“ raames 15), mis moodustab ligi 79 % alamrubriigi „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ 2017. aasta hinnangulisest veamäärast.

Selgitus 5.2.   Enamik vigu on seotud rahastamiskõlbmatute otseste personalikuludega

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 5.9. | Kaheksa kvantifitseeritud viga ületas 20 % vastavast tehingu väärtusest (vt
  lisa 5.2
  ). Nimetatud vead tekkisid seetõttu, et toetusesaajad deklareerisid seitsmenda raamprogrammi ja „Horisont 2020“ programmide raames rahastamiskõlbmatuid kulusid. |
| --- | --- |

5.9.

Kaheksa kvantifitseeritud viga ületas 20 % vastavast tehingu väärtusest (vt
  lisa 5.2
  ). Nimetatud vead tekkisid seetõttu, et toetusesaajad deklareerisid seitsmenda raamprogrammi ja „Horisont 2020“ programmide raames rahastamiskõlbmatuid kulusid.

| 5.10. | Kontrollikoda leidis muid programme ja tegevusi hõlmava valimi 39 tehingust 5 puhul kvantifitseeritavaid vigu. Vead tekkisid seetõttu, et toetusesaajad rikkusid toetuskõlblikkuse eeskirju, nt personalikulud arvutati ebakorrektselt, kulusid deklareeriti ilma tõendavate dokumentideta või kulusid kanti väljaspool kuluaruande perioodi (4). |
| --- | --- |

5.10.

Kontrollikoda leidis muid programme ja tegevusi hõlmava valimi 39 tehingust 5 puhul kvantifitseeritavaid vigu. Vead tekkisid seetõttu, et toetusesaajad rikkusid toetuskõlblikkuse eeskirju, nt personalikulud arvutati ebakorrektselt, kulusid deklareeriti ilma tõendavate dokumentideta või kulusid kanti väljaspool kuluaruande perioodi (4).

| 5.11. | Komisjon oli võtnud parandusmeetmeid, mis puudutasid otseselt kontrollikoja valimisse sattunud 5 tehingut. Parandusmeetmed avaldasid kontrollikoja arvutustele vähest mõju, kuna need vähendasid käesoleva peatüki kohta arvutatud hinnangulist veamäära vaid 0,3 protsendipunkti võrra. 17 juhul, kui toetusesaaja oli teinud kvantifitseeritavaid vigu, oli komisjonile või sõltumatutele audiitoritele esitatud väljamaksetaotluses piisavalt teavet (nt vale vahetuskurss või väljaspool aruandlusperioodi kantud kulud), et enne kulude komisjonile deklareerimist vigu ennetada, avastada ja parandada. Kui komisjon oleks kogu tema käsutuses olevat teavet asjakohaselt kasutanud, oleks peatüki hinnanguline veamäär olnud 1,5 protsendipunkti madalam. |
| --- | --- |

5.11.

Komisjon oli võtnud parandusmeetmeid, mis puudutasid otseselt kontrollikoja valimisse sattunud 5 tehingut. Parandusmeetmed avaldasid kontrollikoja arvutustele vähest mõju, kuna need vähendasid käesoleva peatüki kohta arvutatud hinnangulist veamäära vaid 0,3 protsendipunkti võrra. 17 juhul, kui toetusesaaja oli teinud kvantifitseeritavaid vigu, oli komisjonile või sõltumatutele audiitoritele esitatud väljamaksetaotluses piisavalt teavet (nt vale vahetuskurss või väljaspool aruandlusperioodi kantud kulud), et enne kulude komisjonile deklareerimist vigu ennetada, avastada ja parandada. Kui komisjon oleks kogu tema käsutuses olevat teavet asjakohaselt kasutanud, oleks peatüki hinnanguline veamäär olnud 1,5 protsendipunkti madalam.

| 5.11. | Komisjonil on tugev eelkontrollisüsteem, mis hõlmab automatiseeritud kontrollnimekirju, kirjalikke juhiseid ja pidevat koolitust. Süsteemi tõhustamine ilma toetusesaajate halduskoormuse suurendamiseta on jätkuvalt keeruline, sest samal ajal peab toetusesaajatele olema võimalus keskenduda teadus- ja innovatsioonitegevuse eesmärkide saavutamisele, samuti tuleb tagada maksete õigeaegne tegemine teadlastele.

  Kulunõudeid kinnitavate sõltumatute audiitorite (kes moodustavad Euroopa Kontrollikoja nimetatud 17 juhtumist 14) probleemiga ollakse kursis ja seda on käsitletud ka varasemates aruannetes. Komisjon on korraldanud hulga kohtumisi toetusesaajate ja kulusid kinnitavate sõltumatute audiitoritega, et suurendada nende teadlikkust kõige levinumatest vigadest. Lisaks on vigu teinud audiitoritele antud tagasisidet ja raamprogrammis „Horisont 2020“ on esitatud kontrollitõendi selgem vorm. Hinnangute kohaselt vähendavad kontrollitõendid 7. raamprogrammi puhul 50 % kulunõuete veamäära. Seega on kontrollitõend oluline vahend üldise veamäära vähendamiseks, isegi kui tuleb tõdeda, et see ei võimalda avastada kõiki vigu. |
| --- | --- |

5.11.

Kulunõudeid kinnitavate sõltumatute audiitorite (kes moodustavad Euroopa Kontrollikoja nimetatud 17 juhtumist 14) probleemiga ollakse kursis ja seda on käsitletud ka varasemates aruannetes. Komisjon on korraldanud hulga kohtumisi toetusesaajate ja kulusid kinnitavate sõltumatute audiitoritega, et suurendada nende teadlikkust kõige levinumatest vigadest. Lisaks on vigu teinud audiitoritele antud tagasisidet ja raamprogrammis „Horisont 2020“ on esitatud kontrollitõendi selgem vorm. Hinnangute kohaselt vähendavad kontrollitõendid 7. raamprogrammi puhul 50 % kulunõuete veamäära. Seega on kontrollitõend oluline vahend üldise veamäära vähendamiseks, isegi kui tuleb tõdeda, et see ei võimalda avastada kõiki vigu.

Kulude enamdeklareerimine, eelkõige uute tulijate ja VKEde puhul

| 5.12. | Teadus- ja innovatsiooniprojektide kvantifitseeritavad vead mõjutasid peamiselt personalikulusid ja olid enamasti seotud uute tulijate ning VKEdega (vt näide
  selgituses 5.3
  ). Kontrollikoda täheldas ka rahastamiskõlbmatuid kulusid, mille põhjustas konsultantide või teenuseosutajate ekslik liigitamine töötajateks või kolmandateks isikuteks, keda toetusleping ei hõlmanud. |
| --- | --- |

5.12.

Teadus- ja innovatsiooniprojektide kvantifitseeritavad vead mõjutasid peamiselt personalikulusid ja olid enamasti seotud uute tulijate ning VKEdega (vt näide
  selgituses 5.3
  ). Kontrollikoda täheldas ka rahastamiskõlbmatuid kulusid, mille põhjustas konsultantide või teenuseosutajate ekslik liigitamine töötajateks või kolmandateks isikuteks, keda toetusleping ei hõlmanud.

| 5.12. | Programmi „Horisont 2020“ oluline eesmärk oli suurendada uute tulijate ning väikese ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) osalemist raamprogrammis. 2017. aasta lõpuks oli uustulnukate osakaal teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammis osalejate seas 57 %, samal ajal eraldati erieesmärgi „Juhtpositsioon progressi võimaldava ja tööstusliku tehnoloogia vallas“ ning prioriteedi „Ühiskondlikud väljakutsed“ eelarvest VKEdele 23,9  %, mis ületab eesmärgiks seatud sihttaset 20 %. Seega, kuigi komisjon on teadlik asjaolust, et uued tulijad ja VKEd kujutavad endast teatavat veariski, on seda riski võimalik maandada, kuid mitte vältida.

  Komisjon on teinud uute tulijate ja VKEde poole pöördumiseks teavituskampaaniate näol täiendavaid pingutusi ning on programmi „Horisont 2020“ puhul rakendanud lihtsustusi, mis on suunatud otseselt sellist liiki toetusesaajatele, hõlmates sealhulgas VKEde esimese etapi kavade puhul ühekordseid makseid. |
| --- | --- |

5.12.

Komisjon on teinud uute tulijate ja VKEde poole pöördumiseks teavituskampaaniate näol täiendavaid pingutusi ning on programmi „Horisont 2020“ puhul rakendanud lihtsustusi, mis on suunatud otseselt sellist liiki toetusesaajatele, hõlmates sealhulgas VKEde esimese etapi kavade puhul ühekordseid makseid.

Selgitus 5.3.   VKE, kes deklareeris ebaõigeid personalikulusid ja kolmanda isiku kantud kulusid

Kontrollikoda auditeeris ühte piimasektori VKE-d. Kõnealune VKE oli hiljuti liitunud nelja seitsmenda raamprogrammi projektiga. Toetusesaaja oli tunnitasu arvutamiseks kasutanud ebaõiget metoodikat. Ta oli 2016. aasta kulusid hinnanud 2014. aasta andmete alusel. VKE omanike tunnitasud olid ülehinnatud. Lisaks täheldati, et kuuest auditeeritud töötajast kolme puudumiste ja tööajagraafik sisaldas ebakõlasid, mis tõi kaasa töötundide üledeklareerimise.

Projektiga tegelenud töötajad ei olnud toetuslepingu üheks osapooleks oleva ettevõtte töötajad, vaid tema sõsarettevõtte omad. Sõsarettevõtet ei olnud toetuslepingusse kolmanda osapoolena lisatud.

Seega tuli kõik kulud tunnistada rahastamiskõlbmatuks.

Enamik mittekvantifitseeritavatest vigadest oli seotud ajaarvestusega ja rahaliste vahendite jaotamisega seotud viivitustega

| 5.13. | Valimisse kuulunud 130 tehingus leidis kontrollikoda ka 42 mittekvantifitseeritavat viga, mis on seotud rahastamiseeskirjade mittejärgimisega (5). Juhtumeid esines sagedamini teadus- ja innovatsiooniprojektide puhul ja need puudutasid toetusesaajate ajaarvestussüsteemide puudusi ning projekti koordinaatori poolt teistele projektis osalejatele ELi toetuse jagamisel esinevaid viivitusi. Kuigi osa kõnealustest viivitustest oli arusaadav, juhib kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et kõik viivitused ELi rahaliste vahendite ülekandmisel võivad põhjustada projekti osalejatele, eriti VKEdele, tõsiseid rahalisi tagajärgi (6). |
| --- | --- |

5.13.

Valimisse kuulunud 130 tehingus leidis kontrollikoda ka 42 mittekvantifitseeritavat viga, mis on seotud rahastamiseeskirjade mittejärgimisega (5). Juhtumeid esines sagedamini teadus- ja innovatsiooniprojektide puhul ja need puudutasid toetusesaajate ajaarvestussüsteemide puudusi ning projekti koordinaatori poolt teistele projektis osalejatele ELi toetuse jagamisel esinevaid viivitusi. Kuigi osa kõnealustest viivitustest oli arusaadav, juhib kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et kõik viivitused ELi rahaliste vahendite ülekandmisel võivad põhjustada projekti osalejatele, eriti VKEdele, tõsiseid rahalisi tagajärgi (6).

| 5.13. | Komisjoni arvates on parem, kui vahendite ülekandeid konsortsiumi liikmete vahel hallatakse konsortsiumi sees. Komisjon tuletas koordinaatoritele meelde nende kohustust vahendid kiiresti üle kanda, ning vahendite jaotamise viivituse tuvastamisel või selle kohta kaebuse saamisel on komisjonil tavaks uurida koos projekti koordinaatoriga viivituse põhjuseid. |
| --- | --- |

5.13.

„Horisont 2020“: personalikulude deklareerimise eeskirjade puhul on vigade oht endiselt suur

| 5.14. | Kontrollikoja varasemates aruannetes (7) on märgitud, et programmil „Horisont 2020“ on võrreldes seitsmenda raamprogrammiga lihtsamad rahastamiseeskirjad. Rahastamiskõlblike kulude hüvitamisel põhineva rahastamismudeli puhul on tegelike personalikulude deklareerimise eeskirjad aga keerukad ning raskesti mõistetavad ja kohaldatavad. Seda kinnitavad ka kontrollikoja ja komisjoni auditid, mis näitavad personalikulude puhul püsivalt kõrget veamäära. |
| --- | --- |

5.14.

Kontrollikoja varasemates aruannetes (7) on märgitud, et programmil „Horisont 2020“ on võrreldes seitsmenda raamprogrammiga lihtsamad rahastamiseeskirjad. Rahastamiskõlblike kulude hüvitamisel põhineva rahastamismudeli puhul on tegelike personalikulude deklareerimise eeskirjad aga keerukad ning raskesti mõistetavad ja kohaldatavad. Seda kinnitavad ka kontrollikoja ja komisjoni auditid, mis näitavad personalikulude puhul püsivalt kõrget veamäära.

| 5.14 ja 5.15. | Kontrollikoja poolt punktis 5.15 kirjeldatud konkreetne olukord tuleneb lihtsustamisest, millega võimaldatakse toetusesaajate tavapärase kuluarvutustava laiemat heakskiitmist. Komisjon uurib, kuidas oleks eelkõige seoses tulevase raamprogrammiga võimalik teha täiendavaid lihtsustusi, lähtudes seejuures Euroopa Kontrollikoja ja oma auditite tulemustest ning tagades samal ajal poliitikaeesmärkide saavutamise ja ELi vahendite nõuetekohase jaotamise.

  Komisjon tegeleb katseliselt ka ühekordsete maksete kaudu rahastamisega, eesmärgiga kasutada sellist rahastamismudelit laiemalt programmi „Euroopa horisont“ raames. See aitaks vältida kõiki kõnealuseid vigu. |
| --- | --- |

5.14 ja 5.15.

Komisjon tegeleb katseliselt ka ühekordsete maksete kaudu rahastamisega, eesmärgiga kasutada sellist rahastamismudelit laiemalt programmi „Euroopa horisont“ raames. See aitaks vältida kõiki kõnealuseid vigu.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

| 5.15. | Enam kui kaks aastat pärast programmi „Horisont 2020“ algust võttis komisjon 2016. aasta juulis kasutusele veel ühe personalikulude deklareerimise võimaluse – igakuise tunnitasu metoodika. Kontrollikoja auditid kinnitavad, et selle metoodika kohaldamise praegused tingimused võivad viia selleni, et toetusesaaja võib nõuda tegelikest oluliselt suuremate personalikulude hüvitamist. See juhtub siis, kui asjaomased töötajad tegelesid peale ELi rahastatud ülesande ka muude ülesannete täitmisega ja töötundide koguarv oli nende standardsest arvust suurem. Komisjoni suunistes nõutakse, et toetusesaajad kasutaksid rahastamiskõlblike kulude tunnitasu arvutamiseks standardset kasulike töötundide arvu, mitte suuremat tundide koguarvu. Kontrollikoda on juba märkinud, (8) et komisjoni poolt kasutusele võetud topeltülemmäärad (9) ei paranda kirjeldatud olukorda, kuna nimetatud ülemmäärasid kohaldatakse ainult ELi ja Euratomi toetuse osadele ning need ei hõlma muid, ELi poolt mitterahastatavaid ülesandeid (vt
  selgituses 5.4
  toodud näide). |
| --- | --- |

5.15.

Enam kui kaks aastat pärast programmi „Horisont 2020“ algust võttis komisjon 2016. aasta juulis kasutusele veel ühe personalikulude deklareerimise võimaluse – igakuise tunnitasu metoodika. Kontrollikoja auditid kinnitavad, et selle metoodika kohaldamise praegused tingimused võivad viia selleni, et toetusesaaja võib nõuda tegelikest oluliselt suuremate personalikulude hüvitamist. See juhtub siis, kui asjaomased töötajad tegelesid peale ELi rahastatud ülesande ka muude ülesannete täitmisega ja töötundide koguarv oli nende standardsest arvust suurem. Komisjoni suunistes nõutakse, et toetusesaajad kasutaksid rahastamiskõlblike kulude tunnitasu arvutamiseks standardset kasulike töötundide arvu, mitte suuremat tundide koguarvu. Kontrollikoda on juba märkinud, (8) et komisjoni poolt kasutusele võetud topeltülemmäärad (9) ei paranda kirjeldatud olukorda, kuna nimetatud ülemmäärasid kohaldatakse ainult ELi ja Euratomi toetuse osadele ning need ei hõlma muid, ELi poolt mitterahastatavaid ülesandeid (vt
  selgituses 5.4
  toodud näide).

Selgitus 5.4.   Igakuise tunnitasu metoodika, mille tagajärjel deklareeritakse kulud tegelikust suuremana

Kontrollikoda auditeeris igakuist tunnitasu kohaldavat toetusesaajat ja leidis, et selle meetodi kasutamine võimaldas toetusesaajal oma personalikulusid pidevalt tegelikest suuremana näidata ning taotleda ühele töötajale, kes osales asjaomases ELi projektis vaid osalise tööajaga, täistööajaga töötamise eest makstavat töötasu.

Asjaomase töötaja aastane töötasu oli 162 500 eurot ja ta töötas 2 400 kasulikku töötundi aastas, millest 1 788 tundi kulutati ELi projektile. Kasutades igakuise tunnitasu meetodit, oli toetusesaajal õigus ELi projekti kuludesse kanda selle töötaja eest 162 500 eurot täies mahus, hoolimata sellest, et ta oli oma kasulikust tööajast ELi projektile pühendanud ainult 75 %.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 5.16. | Komisjon avaldas 2015. aastal suunisdokumendi, (10) mis sisaldas konkreetsetes riikides esinevate probleemide loetelu. Suunisdokumendi eesmärk oli anda toetusesaajatele suuniseid igas riigis konkreetsetes olukordades/õigusraamistikes esinevate toetuskõlblikkusalaste probleemide kohta. Kontrollikoda leidis, et see loetelu ei olnud täielik ning et sarnaseid olukordi eri riikides ei ole käsitletud (11). |
| --- | --- |

5.16.

Komisjon avaldas 2015. aastal suunisdokumendi, (10) mis sisaldas konkreetsetes riikides esinevate probleemide loetelu. Suunisdokumendi eesmärk oli anda toetusesaajatele suuniseid igas riigis konkreetsetes olukordades/õigusraamistikes esinevate toetuskõlblikkusalaste probleemide kohta. Kontrollikoda leidis, et see loetelu ei olnud täielik ning et sarnaseid olukordi eri riikides ei ole käsitletud (11).

| 5.16. | Suunisdokumendile lisatud loetelus võetakse kokku kõik riikides esinevad probleemid, mille osas on komisjoniga konsulteeritud ja mille kohta on koostatud õiguslik hinnang. Sellised hindamised toimuvad tavaliselt riiklike kontaktpunktide taotlusel. |
| --- | --- |

5.16.

Euroopa ühendamise rahastu: alltöövõtu ja sellega seoses kantavate kulude määratlust tõlgendatakse erinevalt

| 5.17. | Ka teistes programmides täheldas kontrollikoda, et toetuskõlblikkuse eeskirju tõlgendati erinevalt. Euroopa ühendamise rahastu raames on rakenduslepingu ja allhankelepingu vaheline erinevus ebaselge, kuigi nende toetuskõlblikkuse tingimused on erinevad (12). See tekitab toetusesaajate seas kahtlust. Lisaks on kulude rahastamiskõlblikkuse üks tingimus ka see, et need on kantud. Vastavalt Euroopa ühendamise rahastu programmi komisjonipoolsele määratlusele ei nõuta selle tõendamiseks arve olemasolu. Kaupade, tööde või teenuste hankelepingute või allhangete kulud loetakse tekkinuks hankelepingu või allhankelepingu (või selle osa) täitmisel, st ajal, kui kaubad, tööd või teenused (sh uuringud) tarniti, üle anti või osutati. Komisjon ei ole aga andnud juhiseid selle kohta, kuidas tõendada, et kulud on kantud. |
| --- | --- |

5.17.

Ka teistes programmides täheldas kontrollikoda, et toetuskõlblikkuse eeskirju tõlgendati erinevalt. Euroopa ühendamise rahastu raames on rakenduslepingu ja allhankelepingu vaheline erinevus ebaselge, kuigi nende toetuskõlblikkuse tingimused on erinevad (12). See tekitab toetusesaajate seas kahtlust. Lisaks on kulude rahastamiskõlblikkuse üks tingimus ka see, et need on kantud. Vastavalt Euroopa ühendamise rahastu programmi komisjonipoolsele määratlusele ei nõuta selle tõendamiseks arve olemasolu. Kaupade, tööde või teenuste hankelepingute või allhangete kulud loetakse tekkinuks hankelepingu või allhankelepingu (või selle osa) täitmisel, st ajal, kui kaubad, tööd või teenused (sh uuringud) tarniti, üle anti või osutati. Komisjon ei ole aga andnud juhiseid selle kohta, kuidas tõendada, et kulud on kantud.

| 5.17. | Välisabi lepingute sõlmimine on Euroopa ühendamise rahastu raames rahastatavate suurte taristuprojektide puhul tavaline.

  Komisjon on teadlik, et artiklis 9 sätestatud „rakenduslepingu“ ja artiklis 10 sätestatud „alltöövõtulepingu“ mõiste võib kahtlusi tekitada toetusesaajate hulgas, kellest enamik on liikmesriigid või liikmesriikides transpordi-/energiataristu eest vastutavad avaliku sektori asutused, sõltuvalt nende kogemustest ja teadmistest ELi rahastatavate projektide juhtimisel.


  Probleemi arutati Euroopa ühendamise rahastu komitee liikmetega ning Euroopa ühendamise rahastu koordineerimiskomiteele saadeti 21. oktoobril 2015 märgukiri. Samal ajal avaldas INEA toetuslepingu näidist käsitlevate korduma kippuvate küsimuste loetelu.


  Sellest ajast peale kohaldati seda tõlgendust komisjoni sees ning vajaduse korral toetusesaajate suhtes. Komisjon tunnistab, et olukorda saaks veelgi parandada. |
| --- | --- |

5.17.

Komisjon on teadlik, et artiklis 9 sätestatud „rakenduslepingu“ ja artiklis 10 sätestatud „alltöövõtulepingu“ mõiste võib kahtlusi tekitada toetusesaajate hulgas, kellest enamik on liikmesriigid või liikmesriikides transpordi-/energiataristu eest vastutavad avaliku sektori asutused, sõltuvalt nende kogemustest ja teadmistest ELi rahastatavate projektide juhtimisel.

Probleemi arutati Euroopa ühendamise rahastu komitee liikmetega ning Euroopa ühendamise rahastu koordineerimiskomiteele saadeti 21. oktoobril 2015 märgukiri. Samal ajal avaldas INEA toetuslepingu näidist käsitlevate korduma kippuvate küsimuste loetelu.

Sellest ajast peale kohaldati seda tõlgendust komisjoni sees ning vajaduse korral toetusesaajate suhtes. Komisjon tunnistab, et olukorda saaks veelgi parandada.

Teadusuuringud: auditi järelmeetmete koordineerimine on paranenud, kuid projektide järelevalves tuleb teha täiendavaid edusamme

| 5.18. | Kontrollikoda on varem märkinud, (13) et eri rakendusasutustel oli raskusi ühise seisukoha leidmisega selle kohta, kuidas auditileidude alusel meetmeid võtta. Järjepidevuse tagamiseks valmistas teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat ette mitmeid suunisdokumente ja näidiseid. Komisjon on teinud teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadile ülesandeks koordineerida auditileidude alusel järelmeetmete võtmist. Peadirektoraadi ühises audititeenistuses luuakse selleks spetsiaalne talitus. |
| --- | --- |

5.18.

Kontrollikoda on varem märkinud, (13) et eri rakendusasutustel oli raskusi ühise seisukoha leidmisega selle kohta, kuidas auditileidude alusel meetmeid võtta. Järjepidevuse tagamiseks valmistas teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat ette mitmeid suunisdokumente ja näidiseid. Komisjon on teinud teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadile ülesandeks koordineerida auditileidude alusel järelmeetmete võtmist. Peadirektoraadi ühises audititeenistuses luuakse selleks spetsiaalne talitus.

| 5.19. | Komisjoni siseauditi talitus jõudis 2017. aastal järeldusele, et teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadis auditeeritud sisekontrollisüsteemid olid osaliselt tõhusad, sest mitmed väga olulised soovitused olid veel täitmata. Kontrollikoda leidis, et teadusuuringute peadirektoraat ei olnud veel täitnud kaheksat auditisoovitust. Üks neist oli seotud asjaoluga, et programmi „Horisont 2020“ rakendusasutused ei olnud jõudnud üksmeelele selle üle, kuidas projekte kontrollida. Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi väljatöötatud kehtivates suunistes soovitatakse määrata kindlaks projekti riskiprofiilil põhinev järelevalve tase. Projektide ja toetusesaajate riskipõhine järelevalve on otsustava tähtsusega mitte üksnes selleks, et kontrollida, kas toetusesaajad on eeskirju järginud, vaid ka selleks, et tagada projekti edukas lõpuleviimine. Uusi turule tulijaid, VKEsid ja kolmandate riikide toetusesaajaid tuleb sageli täpsemalt jälgida. Rakendusasutused ei kohalda suuniseid siiski süstemaatiliselt, sest need on mõeldud vaid heade tavade näitestamiseks. |
| --- | --- |

5.19.

Komisjoni siseauditi talitus jõudis 2017. aastal järeldusele, et teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadis auditeeritud sisekontrollisüsteemid olid osaliselt tõhusad, sest mitmed väga olulised soovitused olid veel täitmata. Kontrollikoda leidis, et teadusuuringute peadirektoraat ei olnud veel täitnud kaheksat auditisoovitust. Üks neist oli seotud asjaoluga, et programmi „Horisont 2020“ rakendusasutused ei olnud jõudnud üksmeelele selle üle, kuidas projekte kontrollida. Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraadi väljatöötatud kehtivates suunistes soovitatakse määrata kindlaks projekti riskiprofiilil põhinev järelevalve tase. Projektide ja toetusesaajate riskipõhine järelevalve on otsustava tähtsusega mitte üksnes selleks, et kontrollida, kas toetusesaajad on eeskirju järginud, vaid ka selleks, et tagada projekti edukas lõpuleviimine. Uusi turule tulijaid, VKEsid ja kolmandate riikide toetusesaajaid tuleb sageli täpsemalt jälgida. Rakendusasutused ei kohalda suuniseid siiski süstemaatiliselt, sest need on mõeldud vaid heade tavade näitestamiseks.

| 5.19. | Komisjon võtab kaheksa soovituse suhtes järelmeetmeid ning nende rakendamine on ette nähtud 2018. aasta lõpuks. |
| --- | --- |

5.19.

„Erasmus+“: asjakohane kontrollistrateegia, kuid Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuse toetuste haldamise parandamiseks vajatakse täiendavaid jõupingutusi

| 5.20. | 2017. aastal kontrollis siseauditi talitus oma auditi käigus tehtud tähelepanekuid programmi „Erasmus+“ kontrollistrateegia tulemuslikkuse ja tõhususe kohta Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuses. Auditis järeldati, et EACEA on rakendanud mõjusat sisekontrollisüsteemi, mis annab piisava kindluse. Järelkontrolli tulemusel leiti, et kõik varem täitmata soovitused on rahuldavalt ellu viidud. |
| --- | --- |

5.20.

2017. aastal kontrollis siseauditi talitus oma auditi käigus tehtud tähelepanekuid programmi „Erasmus+“ kontrollistrateegia tulemuslikkuse ja tõhususe kohta Hariduse, Audiovisuaalvaldkonna ja Kultuuri Täitevasutuses. Auditis järeldati, et EACEA on rakendanud mõjusat sisekontrollisüsteemi, mis annab piisava kindluse. Järelkontrolli tulemusel leiti, et kõik varem täitmata soovitused on rahuldavalt ellu viidud.

| 5.21. | Siseauditi talitus auditeeris 2017. aastal ka programmi „Erasmus+“ sisekontrolli süsteemide tulemuslikkust seoses toetuste haldamise etapiga. Siseauditi talitus tunnustas EACEA poolt toetusetaotluste õigeaegseks valimiseks tehtud jõupingutusi. Samas leidis siseauditi talitus, et programmi „Erasmus+“ toetuste haldamise protsessi esimeses etapis, eriti taotluste hindamisel, pärssisid menetluste kavandamist ja rakendamist endiselt tõsised puudused ning see on täitevasutuse kõige suurem halduslik probleem. |
| --- | --- |

5.21.

Siseauditi talitus auditeeris 2017. aastal ka programmi „Erasmus+“ sisekontrolli süsteemide tulemuslikkust seoses toetuste haldamise etapiga. Siseauditi talitus tunnustas EACEA poolt toetusetaotluste õigeaegseks valimiseks tehtud jõupingutusi. Samas leidis siseauditi talitus, et programmi „Erasmus+“ toetuste haldamise protsessi esimeses etapis, eriti taotluste hindamisel, pärssisid menetluste kavandamist ja rakendamist endiselt tõsised puudused ning see on täitevasutuse kõige suurem halduslik probleem.

| 5.21. | Siseauditi talitusel on oluline osa komisjoni üldises kontrollisüsteemis ning institutsioonisiseste süsteemide toimimise kindlustamisel. Talitusel on mitmeaastane riskipõhine auditikava. Komisjon (siseauditi talitus) on Euroopa Kontrollikoja poolt kirjeldatud probleemid kindlaks teinud ning EACEA kiitis siseauditi talituse auditi soovitused heaks ja on neid alates 2018. aasta esimesest konkursikutsest rakendanud. Lisaks sellele otsustas EACEA kohaldada sarnaseid, siseauditi talituse soovitustest tulenevaid meetmeid muude tema portfelli kuuluvate delegeeritud programmide suhtes. |
| --- | --- |

5.21.

| 5.22. | Siseauditi talitus järeldas 2017. aasta kohta, et sisekontrollisüsteemid ei olnud toetusetaotluste hindamise protsessis üldiselt tõhusad. Kontrollikoda märgib, et EACEA võttis kiiresti meetmeid oma kontrollisüsteemi ülesehituse ja rakendamise parandamiseks, et tagada projektide asjakohane valik ja neile toetuse andmine. Sisekontrollisüsteemide ülesehituse muudatuste tegelik rakendamine on alanud. Rakendatud meetmete tulemuslikkust hinnatakse hiljem. |
| --- | --- |

5.22.

Siseauditi talitus järeldas 2017. aasta kohta, et sisekontrollisüsteemid ei olnud toetusetaotluste hindamise protsessis üldiselt tõhusad. Kontrollikoda märgib, et EACEA võttis kiiresti meetmeid oma kontrollisüsteemi ülesehituse ja rakendamise parandamiseks, et tagada projektide asjakohane valik ja neile toetuse andmine. Sisekontrollisüsteemide ülesehituse muudatuste tegelik rakendamine on alanud. Rakendatud meetmete tulemuslikkust hinnatakse hiljem.

| 5.22. | Siseauditi talitus teostas 2018. aasta alguses esimese järelauditi ja jõudis järeldusele, et läbivaadatud menetluste ning neile lisatud suuniste ja juhiste ülesehitus oli nõuetekohane ning finantsmäärusega kooskõlas.

  EACEA võttis kasutusele rea meetmeid, et parandada taotluste hindamist ja toetuste andmist, meetmeid rakendatakse 2018. aasta jooksul. |
| --- | --- |

5.22.

EACEA võttis kasutusele rea meetmeid, et parandada taotluste hindamist ja toetuste andmist, meetmeid rakendatakse 2018. aasta jooksul.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Aasta tegevusaruannetes antakse finantsjuhtimise kohta õiglane hinnang ning neis on täiustatud veariski sisaldavate summade esitamist

| 5.23. | Kontrollikoja läbivaadatud aasta tegevusaruanded (14) annavad õiglase hinnangu asjaomaste peadirektoraatide ja ametite tehingute korrektsusega seotud finantsjuhtimisele. Esitatud teave kinnitab üldiselt kontrollikoja leide ja järeldusi. |
| --- | --- |

5.23.

Kontrollikoja läbivaadatud aasta tegevusaruanded (14) annavad õiglase hinnangu asjaomaste peadirektoraatide ja ametite tehingute korrektsusega seotud finantsjuhtimisele. Esitatud teave kinnitab üldiselt kontrollikoja leide ja järeldusi.

| 5.24. | Sarnaselt eelmiste aastatega sisaldavad kõigi teadus- ja innovatsioonikulusid haldavate peadirektoraatide aruanded reservatsiooni seoses kulude hüvitamisega teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi väljamaksetaotluste alusel, kuna allesjäänud veamäär on suurem kui 2 % (15). Käesoleval aastal avaldas komisjon esimese hinnangu programmi „Horisont 2020“ veamäärade kohta. Komisjon teatas oma auditite põhjal, et eeldatav esinduslik veamäär on 2,8  % ja allesjäänud veamäär2,2  % (16). |
| --- | --- |

5.24.

Sarnaselt eelmiste aastatega sisaldavad kõigi teadus- ja innovatsioonikulusid haldavate peadirektoraatide aruanded reservatsiooni seoses kulude hüvitamisega teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi väljamaksetaotluste alusel, kuna allesjäänud veamäär on suurem kui 2 % (15). Käesoleval aastal avaldas komisjon esimese hinnangu programmi „Horisont 2020“ veamäärade kohta. Komisjon teatas oma auditite põhjal, et eeldatav esinduslik veamäär on 2,8  % ja allesjäänud veamäär2,2  % (16).

| 5.25. | Kontrollikoda täheldas, et komisjon on täiendavalt ühtlustanud oma lähenemisviisi teadus- ja innovatsiooniprogramme rakendavate komisjoni talituste hinnanguliste riskisummade kindlaksmääramiseks. |
| --- | --- |

5.25.

Kontrollikoda täheldas, et komisjon on täiendavalt ühtlustanud oma lähenemisviisi teadus- ja innovatsiooniprogramme rakendavate komisjoni talituste hinnanguliste riskisummade kindlaksmääramiseks.

Auditeeritava esitatud korrektsuse alase teabe läbivaatamine

| 5.26. | Teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas vaatas kontrollikoda läbi komisjoni valimi koostamise ja auditeerimise metoodika, mis on aluseks aasta tegevusaruannetes esitatavale seaduslikkuse ja korrektsuse alasele teabele. Kontrollikoda vaatas läbi ka komisjonis ja ühes komisjonile seitsmenda raamprogrammi auditeid tegevas erasektori auditifirmas asuvad audititoimikud. |
| --- | --- |

5.26.

Teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas vaatas kontrollikoda läbi komisjoni valimi koostamise ja auditeerimise metoodika, mis on aluseks aasta tegevusaruannetes esitatavale seaduslikkuse ja korrektsuse alasele teabele. Kontrollikoda vaatas läbi ka komisjonis ja ühes komisjonile seitsmenda raamprogrammi auditeid tegevas erasektori auditifirmas asuvad audititoimikud.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 5.27. | Auditikavad ja dokumentide säilitamiseeskirjad ei olnud seitsmenda raamprogrammi puhul ühtlustatud ja komisjon lõpetas 2017. aastal seitsmenda raamprogrammi projektide pistelise järelkontrolli. |
| --- | --- |

5.27.

Auditikavad ja dokumentide säilitamiseeskirjad ei olnud seitsmenda raamprogrammi puhul ühtlustatud ja komisjon lõpetas 2017. aastal seitsmenda raamprogrammi projektide pistelise järelkontrolli.

| 5.28. | Programmi „Horisont 2020“ suhtes on komisjon kehtestanud piisavad menetlused ja ühtlustatud auditikavadel põhineva kontrollistrateegia. Kontrollikoja senine töö ei võimalda siiski teha järeldusi asjaomaste järelauditite kvaliteedi kohta, kuna audititoimikutes sisalduvad dokumendid olid täieliku läbivaatamise tegemiseks ebapiisavad. Kontrollikoja hinnang ei ole veel hõlmanud komisjoni nimel auditeid tegevaid erasektori audiitorühinguid. Selle tulemusena viib kontrollikoda 2018. aastal läbi uue kontrollitsükli, mis hõlmab ka komisjoni auditite kordamist. |
| --- | --- |

5.28.

Programmi „Horisont 2020“ suhtes on komisjon kehtestanud piisavad menetlused ja ühtlustatud auditikavadel põhineva kontrollistrateegia. Kontrollikoja senine töö ei võimalda siiski teha järeldusi asjaomaste järelauditite kvaliteedi kohta, kuna audititoimikutes sisalduvad dokumendid olid täieliku läbivaatamise tegemiseks ebapiisavad. Kontrollikoja hinnang ei ole veel hõlmanud komisjoni nimel auditeid tegevaid erasektori audiitorühinguid. Selle tulemusena viib kontrollikoda 2018. aastal läbi uue kontrollitsükli, mis hõlmab ka komisjoni auditite kordamist.

| 5.29. | Programmi „Erasmus+“ puhul hindas kontrollikoda komisjoni ja liikmesriikide asutuste järelauditite strateegiat ja metoodikat. Läbivaatamine hõlmas kolme riiki ja nende riiklikke asutusi: Tšehhi Vabariiki, Prantsusmaad (Agence Erasmus+ France) ja Itaaliat (Agenzia Nazionale Erasmus+) (17). Kontrollikoda kontrollis ka liikmesriikide ametiasutuste järelevalvet ning sõltumatu auditeerimisasutuse auditeid. EACEA hallatava programmi osa puhul vaatas kontrollikoda läbi programmi „Erasmus+“ järelauditid, millest kaks tegi komisjon otse ja kaheksa komisjoni nimel auditeid läbi viinud erasektori audiitorühing. |
| --- | --- |

5.29.

Programmi „Erasmus+“ puhul hindas kontrollikoda komisjoni ja liikmesriikide asutuste järelauditite strateegiat ja metoodikat. Läbivaatamine hõlmas kolme riiki ja nende riiklikke asutusi: Tšehhi Vabariiki, Prantsusmaad (Agence Erasmus+ France) ja Itaaliat (Agenzia Nazionale Erasmus+) (17). Kontrollikoda kontrollis ka liikmesriikide ametiasutuste järelevalvet ning sõltumatu auditeerimisasutuse auditeid. EACEA hallatava programmi osa puhul vaatas kontrollikoda läbi programmi „Erasmus+“ järelauditid, millest kaks tegi komisjon otse ja kaheksa komisjoni nimel auditeid läbi viinud erasektori audiitorühing.

| 5.30. | Kontrollikoda leidis, et kolm riiklikku ametit ja asutust, kes rakendavad programmi „Erasmus+“, olid kehtestanud asjakohased järelevalve- ja kontrollisüsteemid. Lisaks sellele jälgisid ja kontrollisid liikmesriikide ametiasutused riikides asuvaid ameteid piisavalt. Riiklikud ametiasutused ei kontrollinud siiski enda valitud sõltumatuid auditeerimisasutusi piisavalt. Kolmest sõltumatust auditeerimisasutusest kahe tehtud kontrollide põhjalikkuses ja dokumenteerimises leiti puudusi. EACEA puhul leidis kontrollikoda, et komisjoni poolt otse tehtud auditid olid rahuldavad. Komisjoni nimel auditeid läbi viinud erasektori audiitorfirmas hoitud audititoimikute läbivaatamise käigus leidis kontrollikoda puudusi dokumentatsioonis, valimi koostamise järjepidevuses ja aruandluses ning mõnes auditimenetluses. |
| --- | --- |

5.30.

Kontrollikoda leidis, et kolm riiklikku ametit ja asutust, kes rakendavad programmi „Erasmus+“, olid kehtestanud asjakohased järelevalve- ja kontrollisüsteemid. Lisaks sellele jälgisid ja kontrollisid liikmesriikide ametiasutused riikides asuvaid ameteid piisavalt. Riiklikud ametiasutused ei kontrollinud siiski enda valitud sõltumatuid auditeerimisasutusi piisavalt. Kolmest sõltumatust auditeerimisasutusest kahe tehtud kontrollide põhjalikkuses ja dokumenteerimises leiti puudusi. EACEA puhul leidis kontrollikoda, et komisjoni poolt otse tehtud auditid olid rahuldavad. Komisjoni nimel auditeid läbi viinud erasektori audiitorfirmas hoitud audititoimikute läbivaatamise käigus leidis kontrollikoda puudusi dokumentatsioonis, valimi koostamise järjepidevuses ja aruandluses ning mõnes auditimenetluses.

| 5.30. | Komisjon võtab Euroopa Kontrollikoja järelduse sõltumatute auditeerimisasutuste kohta teadmiseks ning ajakohastab vastavalt riiklikele ametiasutustele antavaid juhiseid, mis käsitlevad sõltumatute auditeerimisasutuste teostatavate kontrollide kvaliteeti.

  Komisjon märgib, et kontrollitud auditid kuuluvad välistöövõtja poolt pärast uue auditite raamlepingu käivitumist teostatud esimeste auditite hulka. Euroopa Kontrollikoja tähelepanekuid on vahepeal käsitletud EACEA kvaliteedikontrolli strateegias, mis koostati pärast praeguse auditite raamlepingu kehtivuse algust. Kõnealused tähelepanekud on sarnased EACEA kindlakstehtutega. |
| --- | --- |

5.30.

Komisjon märgib, et kontrollitud auditid kuuluvad välistöövõtja poolt pärast uue auditite raamlepingu käivitumist teostatud esimeste auditite hulka. Euroopa Kontrollikoja tähelepanekuid on vahepeal käsitletud EACEA kvaliteedikontrolli strateegias, mis koostati pärast praeguse auditite raamlepingu kehtivuse algust. Kõnealused tähelepanekud on sarnased EACEA kindlakstehtutega.

JÄRELDUS JA SOOVITUSED

Järeldus

| 5.31. | Kokkuvõttes viitab auditi tõendusmaterjal sellele, et alamrubriigi „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ kulutused olid olulisel määral vigadest mõjutatud. |
| --- | --- |

5.31.

Kokkuvõttes viitab auditi tõendusmaterjal sellele, et alamrubriigi „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ kulutused olid olulisel määral vigadest mõjutatud.

| 5.32. | Mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse alamrubriigi tehingute testimine näitab, et andmekogumi hinnanguline veamäär on 4,2  % (vt
  lisa 5.1
  ). |
| --- | --- |

5.32.

Mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse alamrubriigi tehingute testimine näitab, et andmekogumi hinnanguline veamäär on 4,2  % (vt
  lisa 5.1
  ).

Soovitused

| 5.33. | Lisas 5.3
  antakse ülevaade järelkontrollist kontrollikoja 2014. aasta aastaaruandes esitatud kolme soovituse täitmise kohta. Komisjon on neist kaks suuremas osas ja ühe osaliselt ellu viinud. |
| --- | --- |

5.33.

Lisas 5.3
  antakse ülevaade järelkontrollist kontrollikoja 2014. aasta aastaaruandes esitatud kolme soovituse täitmise kohta. Komisjon on neist kaks suuremas osas ja ühe osaliselt ellu viinud.

| 5.34. | Varasemate soovituste rakendamise analüüsi ning 2017. aastat puudutavate leidude ja järelduste alusel esitab kontrollikoda komisjonile järgmised soovitused, mis tuleks ellu viia 2018. aasta lõpuks: |
| --- | --- |

5.34.

Varasemate soovituste rakendamise analüüsi ning 2017. aastat puudutavate leidude ja järelduste alusel esitab kontrollikoda komisjonile järgmised soovitused, mis tuleks ellu viia 2018. aasta lõpuks:

| — | 1. soovitus: programmi „Horisont 2020“ puhul selgitada täiendavalt personalikulusid käsitlevaid eeskirju, vaadata läbi tööjõukulude arvutamise metoodika ning koostada loetelu probleemidest teatavates riikides. |
| --- | --- |

—

1. soovitus: programmi „Horisont 2020“ puhul selgitada täiendavalt personalikulusid käsitlevaid eeskirju, vaadata läbi tööjõukulude arvutamise metoodika ning koostada loetelu probleemidest teatavates riikides.

Komisjon on soovitusega nõus.

Komisjon kaalub, kuidas oleks võimalik suuniseid (selgitustega toetuslepingu näidis) auditi tulemusi arvestades selgemini sõnastada, ning jätkab teatavates riikides esinevate probleemide loetelu ajakohastamist.

| — | 2. soovitus: parandada Euroopa ühendamise rahastu puhul toetusesaajate teadlikkust toetuskõlblikkuseeskirjadest, tehes eelkõige selget vahet rakenduslepingu ja allhankelepingu vahel. |
| --- | --- |

—

2. soovitus: parandada Euroopa ühendamise rahastu puhul toetusesaajate teadlikkust toetuskõlblikkuseeskirjadest, tehes eelkõige selget vahet rakenduslepingu ja allhankelepingu vahel.

Komisjon on soovitusega nõus.

Komisjon tõhustab toetusesaajatega teabevahetust ning parandab nende käsutusse antava teabe kvaliteeti.

| — | 3. soovitus: parandada kiiresti siseauditi talituse tuvastatud puudused






  — | programmi „Erasmus+“ toetuste EACEA-poolse haldamise protsessis ning |
| --- | --- | --- |

—

3. soovitus: parandada kiiresti siseauditi talituse tuvastatud puudused

—

programmi „Erasmus+“ toetuste EACEA-poolse haldamise protsessis ning

| — | teadusuuringute ja innovatsiooniprojektide järelevalves. |
| --- | --- |

—

teadusuuringute ja innovatsiooniprojektide järelevalves.

Komisjon nõustub selle soovitusega.

2. OSA. TULEMUSLIKKUSEGA SEOTUD KÜSIMUSED TEADUSUURINGUTE JA INNOVATSIOONI VALDKONNAS

| 5.35. | Kontrollikoda hindas 59 valimisse kuulunud teadus- ja innovatsiooniprojekti tulemuslikkuse kohta koostatud komisjoni aruandlust (18). Projektidest 23 oli juba lõpule viidud. Kontrollikoda ei hinnanud teadusuuringute kvaliteeti ega projektide mõju teadustegevuse ja innovatsiooni edendamise poliitikaeesmärgi saavutamisel. |
| --- | --- |

5.35.

Kontrollikoda hindas 59 valimisse kuulunud teadus- ja innovatsiooniprojekti tulemuslikkuse kohta koostatud komisjoni aruandlust (18). Projektidest 23 oli juba lõpule viidud. Kontrollikoda ei hinnanud teadusuuringute kvaliteeti ega projektide mõju teadustegevuse ja innovatsiooni edendamise poliitikaeesmärgi saavutamisel.

| 5.36. | Iga projekti puhul hindas kontrollikoda hindamisaruannet, mille koostab komisjoni projektijuht deklareeritud kulude hüvitamisele eelneva kontrolli käigus. Kontrollikoda võttis arvesse projektijuhtide järeldust selle kohta, kas:






  — | saavutatud väljundid ja tulemused vastasid toetuslepingus kindlaksmääratud eesmärkidele; |
| --- | --- | --- |

5.36.

Iga projekti puhul hindas kontrollikoda hindamisaruannet, mille koostab komisjoni projektijuht deklareeritud kulude hüvitamisele eelneva kontrolli käigus. Kontrollikoda võttis arvesse projektijuhtide järeldust selle kohta, kas:

—

saavutatud väljundid ja tulemused vastasid toetuslepingus kindlaksmääratud eesmärkidele;

| — | projekti raames kantud kulud olid mõistlikud, arvestades projekti edenemist; |
| --- | --- |

—

projekti raames kantud kulud olid mõistlikud, arvestades projekti edenemist;

| — | projekti väljundeid ja tulemusi levitati vastavalt toetuslepingu nõuetele. |
| --- | --- |

—

projekti väljundeid ja tulemusi levitati vastavalt toetuslepingu nõuetele.

Enamik projekte saavutas kavandatud väljundid ja tulemused

| 5.37. | Komisjoni aruannete kohaselt saavutas enamik projekte oma oodatud väljundi ja tulemused. Komisjoni aruannetest ilmnes aga ka see, et mitut projekti mõjutasid probleemid, mis vähendasid nende tulemuslikkust:






  — | seitsmel juhul olid teavitatud edusammud komisjoniga kokkulepitud eesmärkidega ainult osaliselt kooskõlas; |
| --- | --- | --- |

5.37.

Komisjoni aruannete kohaselt saavutas enamik projekte oma oodatud väljundi ja tulemused. Komisjoni aruannetest ilmnes aga ka see, et mitut projekti mõjutasid probleemid, mis vähendasid nende tulemuslikkust:

—

seitsmel juhul olid teavitatud edusammud komisjoniga kokkulepitud eesmärkidega ainult osaliselt kooskõlas;

| — | kuuel juhul leidis komisjon, et teatatud kulud ei olnud projekti edenemist arvestades mõistlikud; |
| --- | --- |

—

kuuel juhul leidis komisjon, et teatatud kulud ei olnud projekti edenemist arvestades mõistlikud;

| — | kahel juhul levitati projekti väljundeid ja tulemusi vaid osaliselt. Ühel juhul ei olnud levitamistegevust toimunud. |
| --- | --- |

—

kahel juhul levitati projekti väljundeid ja tulemusi vaid osaliselt. Ühel juhul ei olnud levitamistegevust toimunud.

| 5.37. | Teadus- ja innovatsiooniprojektid on oma olemuselt riskantsed ja ebakindlad. Teaduslike ja tehnoloogiliste eesmärkide saavutamist ei ole võimalike ette tagada. Seetõttu on loodud projektide järelevalveprotsess, mille eesmärk on kindlaks teha vähem edukad projektid ning võtta asjakohaseid meetmeid probleemi lahendamiseks. |
| --- | --- |

5.37.

---

(1)  Teadusuuringute, tehnoloogiaarenduse ja tutvustamistegevuse seitsmes raamprogramm (2007–2013).

(2)  ELi teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm 2014–2020 (Horisont 2020).

(3)  Kontrollikoja hinnangulise veamäära arvutus põhineb statistiliselt esinduslikul valimil. Esitatud arv on parim hinnang. Kontrollikojal on 95 % suurune kindlus, et andmekogumi veamäär on vahemikus 2,2 % ja 6,2 % (vastavalt alumine ja ülemine veapiir).

(4)  Vigade suurus jäi vahemikku 4,9–16,9 % kontrollitud väärtusest ja need puudutasid järgmiste programmide projekte: söe ja terase teadusfond (2 juhtumit), konkurentsivõime ja uuendustegevuse programm (1 juhtum), „Erasmus+“ (1 juhtum) ja 1 üleeuroopalise transpordivõrgu programm.

(5)  13 tehingut sisaldas nii kvantifitseeritavaid kui mittekvantifitseeritavaid vigu.

(6)  Vt ka 2012. aasta aastaaruande punktid 8.18 ja 8.42 (2. soovitus) ning 2013. aasta aastaaruande punkt 8.12.

(7)  2016. aasta aastaaruande punkt 5.13, 2014. aasta aastaaruande punkt 5.12 ja kontrollikoja poolt 2018. aasta märtsis avaldatud infodokument „Panus ELi teadusuuringute programmi lihtsustamisse pärast programmi „Horisont 2020““.

(8)  Kontrollikoja 2016. aasta aastaaruande punkt 5.16.

(9)  Toetusesaajad peavad tagama, et:

| — | isiku kohta deklareeritud töötundide aastane kogusumma ELi ja Euratomi toetuste puhul EI ole suurem tunnitasu arvutamiseks kasutatud aasta kasulike töötundide arvust; |
| --- | --- |

—

isiku kohta deklareeritud töötundide aastane kogusumma ELi ja Euratomi toetuste puhul EI ole suurem tunnitasu arvutamiseks kasutatud aasta kasulike töötundide arvust;

| — | isiku kohta deklareeritud personalikulude (tegelike kulude hüvitamiseks) aastane kogusumma ELi ja Euratomi toetuste puhul EI ole suurem kui toetusesaaja arvepidamises (selle isiku kohta asjaomasel aastal) registreeritud personalikulude kogusumma. |
| --- | --- |

—

isiku kohta deklareeritud personalikulude (tegelike kulude hüvitamiseks) aastane kogusumma ELi ja Euratomi toetuste puhul EI ole suurem kui toetusesaaja arvepidamises (selle isiku kohta asjaomasel aastal) registreeritud personalikulude kogusumma.

(10)  Programm „Horisont 2020“ – „Suunised: konkreetsetes riikides esinevate probleemide loetelu“.

(11)  Mitmeid lisatoetusi, mis kehtivad nii Prantsusmaal kui Hispaanias, on käsitletud üksnes Prantsusmaa suunistes.

(12)  Alltöövõtuleping on hankeleping, mis hõlmab tegevuse osaks olevate ülesannete täitmist kolmanda isiku poolt. Alltöövõtulepingu sõlmimiseks vajatakse komisjoni heakskiitu. Muude lepingute puhul ei nõuta komisjoni heakskiitu.

(13)  2016. aasta aastaaruande punkt 5.27.

(14)  Teadusuuringute ja innovatsiooni peadirektoraat, hariduse, noorte, spordi ja kultuuri peadirektoraat, Hariduse ja Kultuuri Rakendusamet ning Teadusuuringute Rakendusamet.

(15)  Komisjoni andmetel on seitsmenda raamprogrammi mitmeaastane esinduslik veamäär 4,95 %. Komisjon esitab allesjäänud veamäärad ainult iga asjaomase peadirektoraadi kohta ning need jäävad vahemikku 2,79–3,55 %.

(16)  Need on mitmeaastased määrad, mis hõlmavad enne oktoobrit 2016 (st enne kontrollikoja auditiga hõlmatud ajavahemikku) tehtud kulutusi.

(17)  Programmi „Erasmus+“ rakendamisega tegeleb üle 50 riikliku asutuse. Kontrollikoja valik oli suunatud sellele, et kaasata nii väiksemaid kui ka suuremaid asutusi, mis hõlmavad EL 15 ja uusi liikmesriike.

(18)  Kontrollikoda hindas mitme osalejaga koostööprojektide tulemuslikkust ja jättis valimist välja sellised tehingud nagu individuaalsetele teadlastele makstud liikuvustoetus.

(19)  Vastavalt alustehingute ühtsele määratlusele (üksikasjad on toodud
  lisa 1.1
  punktis 15).

LISA 5.1

ALAMRUBRIIGI „KONKURENTSIVÕIME MAJANDUSKASVU JA TÖÖHÕIVE TAGAMISEKS“ TEHINGUTE TESTIMISE TULEMUSED

| | 2017 | 2016 |
| --- | --- | --- |
| |
| VALIMI SUURUS JA ÜLESEHITUS |
| |
| Tehingute arv kokku | 130 | 150 |
| |
| KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU |
| | | |
| Hinnanguline veamäär | 4,2  % | 4,1  % |
| | | |
| | Ülemine veapiir | 6,2  % | |
| | Alumine veapiir | 2,2  % | |

2017

2016

VALIMI SUURUS JA ÜLESEHITUS

Tehingute arv kokku

130

150

KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU

Hinnanguline veamäär

4,2  %

4,1  %

Ülemine veapiir

6,2  %

Alumine veapiir

2,2  %

LISA 5.2

ÜLEVAADE ALAMRUBRIIGI „KONKURENTSIVÕIME MAJANDUSKASVU JA TÖÖHÕIVE TAGAMISEKS“ VIGADEST, MILLE MÕJU ON ÜLE 20 %

Vastavalt
  lisas 1.1
  kirjeldatud üldisele auditimetoodikale testis kontrollikoda tehingute statistiliselt esinduslikku valimit, et hinnata mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse alamrubriigi andmekogumis esinevat õigusnormide rikkumise määra. Leitud vigade loetelu ei ole ammendav ei üksikvigade ega võimalike veatüüpide suhtes, mis on esitatud
  selgituses 5.2
  . Vigu, mille mõju ületas 20 % kontrollitud tehingu väärtusest, on kirjeldatud allpool, lisaks ühele
  selgituses 5.3
  kirjeldatud veale. Need 8 viga moodustavad rohkem kui 61 % alamrubriigi „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“ üldisest hinnangulisest veamäärast.

Teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi projektid

1. näide. Rahastamiskõlbmatud ja ilma nõutavate tõendavate dokumentideta personalikulud

Toetusesaaja (ELi mittekuuluva riigi kõrgharidusasutus), kes osaleb projektis, mille eesmärk on saavutada murranguline muutus tunnelite ehitamises, haldamises ja hooldamises, deklareeris personalikulud ajavahemiku eest, mil asjaomane töötaja ei olnud tegelikult tööle palgatud, ning personalikulud, mida ei tõenda kehtivad tööajatabelid. Rahastamiskõlbmatud kulud moodustasid 85,4 % läbivaadatud kulude kogusummast.

2. näide. Rahastamiskõlbmatud personalikulud ja valesti arvutatud tunnitasu

Ühe toetusesaaja (inseneriteenuseid pakkuv ELi VKE) poolt hüvitamiseks esitatud personalikulud sisaldasid kulusid isiku kohta, kes ei olnud toetusesaaja töötaja, vaid temale teenuseid osutava äriühingu omanik. Ühe teise töötaja personalikulud hüvitati enne töötaja tööle võtmist. Kontrollikoda leidis, et palgakulude arvutamise aluseks olnud tunnitasu oli valesti arvutatud. Rahastamiskõlbmatud kulud moodustasid 35,9 % läbivaadatud kulude kogusummast.

3. näide. Rahastamiskõlbmatud personali- ja allhankekulud

Toetusesaaja (ELi mittekuuluva riigi mittetulundusühing, kes osaleb aktiivse ja tervena vananemisega seotud info- ja kommunikatsioonitehnoloogia projektis), nõudis personalikulude hüvitamist mitme töötaja puhul, kes ei olnud toetust saava ühingu töötajad või ei töötanud asjaomasel ajavahemikul. Lisaks deklareeris toetusesaaja kulusid, mille kohta alltöövõtja oli esitanud arve toetusesaaja tütarettevõtjale. Rahastamiskõlbmatud kulud moodustasid 84,2 % läbivaadatud kulude kogusummast.

4. näide. Valesti arvutatud personalikulud ja muud projektiga mitteseotud kulud

Toetusesaaja (puukide levitatavate uute haiguste valdkonna uurimisprojektis osalev ELi avaliku sektori asutus) deklareeris rahastamiskõlbmatuid üüri- ja reisikulusid, mis ei olnud projektiga seotud. Lisaks deklareeriti ja hüvitati rahastamiskõlbmatuid reisikulusid kaks korda – nii reisi- kui personalikuludena. Rahastamiskõlbmatud kulud moodustasid 20,3 % läbivaadatud kulude kogusummast.

Programmi „Horisont 2020“ projektid

5. näide. Tasumata arve ja vale hüvitusmäär

Toetusesaaja (energiasektoris tegutsev ELi avaliku sektori ettevõtja) deklareeris kulusid, mis on seotud arvega, mida auditi toimumise ajaks (1,5 aastat pärast arve väljastamist) ei olnud tasutud. Lisaks liigitas komisjon selle ettevõtja mittetulundusühinguna, millel on õigus 100 %-lisele hüvitusmäärale, kuigi kõnealune ettevõtja on oma äriseisundi kohaselt ettevõtlusele suunatud. Rahastamiskõlbmatu osalus moodustas 30,0 % läbivaadatud kulude kogusummast.

6. näide. Rahastamiskõlbmatud kulud, kontrollijälje puudumine ja vale vahetuskurss

Toetusesaaja (ELi mittekuuluvas riigis asuv ülikool) ei registreerinud oma raamatupidamissüsteemis peale personalikulude ühtegi muud kulu. Kontrollikoda leidis nende dokumenteerimata kulude hulgas kulusid, mis olid deklareeritud ilma maksmist tõendavate dokumentideta, projektiga selget seost mitteomavaid kulusid, kahekordselt deklareeritud kuluartikleid, otseste kuludena deklareeritud kaudseid kulusid ja tegelike kulude asemel hinnangutel põhinevaid kulusid. Peale selle deklareeriti kõik kulud vale vahetuskursi alusel. Rahastamiskõlbmatud kulud moodustasid 64,7 % läbivaadatud kulude kogusummast.

7. näide. Rahastamiskõlbmatud personalikulud ja vale vahetuskurss

Toetusesaaja (ELi mittekuuluvas riigis asuva maailmakuulsa haigla osaks olev uurimisinstituut) kasutas esimese aruandeperioodi kulude deklareerimisel tunnitasu metoodikat, mis ei ole programmi „Horisont 2020“ eeskirjadega kooskõlas. Toetusesaajal ei olnud andmeid selle kohta, kui palju aega kaks töötajat auditeeritavale projektile kulutasid. Kolmanda töötaja kohta olid tööajatabelid olemas ja need kinnitasid, et ta oli projektile pühendanud 10 % ajast, kuid toetusesaaja oli ikkagi personalikulud kogemata 20 %-se ajaarvestuse põhjal arvutanud. Peale selle deklareeriti kõik kulud vale vahetuskursi alusel. Toetusesaaja deklareeritud 130 000 eurost oli rahastamiskõlbmatu 45 500 eurot, mille tagajärjel oli vea suuruseks 35,2 %.

LISA 5.3

ALAMRUBRIIGI „KONKURENTSIVÕIME MAJANDUSKASVU JA TÖÖHÕIVE TAGAMISEKS“ KOHTA ANTUD VARASEMATE SOOVITUSTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| Aasta | Kontrollikoja soovitus | Võetud meetmete kontrollikojapoolne analüüs | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| Täielikult täidetud | Täitmisel | Ei ole täidetud | Ei kohaldata | Ebapiisavad tõendid |
| Suuremas osas | Osaliselt |
| 2014 | Käesoleva läbivaatamise ning 2014. aasta leidude ja järelduste alusel esitab kontrollikoda järgmised soovitused: | | | | | | | |
| 1. soovitus:

  komisjon, liikmesriikide ametiasutused ja sõltumatud audiitorid peaksid kasutama kogu olemasolevat asjakohast teavet vigade vältimiseks või nende avastamiseks ja parandamiseks enne kulude toetusesaajatele hüvitamist; | | | X | | | | Komisjon võtab oma sisekontrollisüsteemi läbivaatamiseks korrapäraselt meetmeid. Komisjon on esitanud toetusesaajatele ja nende audiitoritele toetuste haldamise kõiki olulisi aspekte käsitlevad suunised. |
| 2. soovitus:

  teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi elluviimisel saadud kogemuste põhjal peaks komisjon „Horisont 2020“ jaoks välja töötama asjakohase riskijuhtimise ja kontrollistrateegia, mis hõlmaks nii suure riskiga toetusesaajate (VKEd ja uued tulijad) kui konkreetsete toetuskõlblikkustingimuste alusel deklareeritud kulude asjakohast kontrollimist; | | X | | | | | Kontrollistrateegia põhineb riskijuhtimisel ning see väljendub operatiivmenetlustes. Komisjon nõustub, et seda protsessi on võimalik veelgi täiustada. |
| 3. soovitus:

  komisjon peaks tagama, et tema talitused kasutaksid kaalutud keskmiste veamäärade ja neil põhinevate veariski sisaldavate summade arvutamiseks järjepidevat lähenemisviisi. | | X | | | | | Komisjon täpsustas veamäärade, riskiga seotud kulude ja korrektsioonide kindlaksmääramise peamisi põhimõtteid ja määratlusi iga-aasta tegevusaruande juhistes, vormis ja suunistes. Eri mõisted ja näitajad on määratletud piisavalt paindlikult, et oleks võimalik arvestada eri peadirektoraatide erineva olukorraga ja ikkagi tagada andmete konsolideerimiseks piisav põhimõtteühtlus ja vältida vääritimõistmist. |

Aasta

Kontrollikoja soovitus

Võetud meetmete kontrollikojapoolne analüüs

Komisjoni vastus

Täielikult täidetud

Täitmisel

Ei ole täidetud

Ei kohaldata

Ebapiisavad tõendid

Suuremas osas

Osaliselt

2014

Käesoleva läbivaatamise ning 2014. aasta leidude ja järelduste alusel esitab kontrollikoda järgmised soovitused:

1. soovitus:

komisjon, liikmesriikide ametiasutused ja sõltumatud audiitorid peaksid kasutama kogu olemasolevat asjakohast teavet vigade vältimiseks või nende avastamiseks ja parandamiseks enne kulude toetusesaajatele hüvitamist;

X

Komisjon võtab oma sisekontrollisüsteemi läbivaatamiseks korrapäraselt meetmeid. Komisjon on esitanud toetusesaajatele ja nende audiitoritele toetuste haldamise kõiki olulisi aspekte käsitlevad suunised.

2. soovitus:

teadusuuringute seitsmenda raamprogrammi elluviimisel saadud kogemuste põhjal peaks komisjon „Horisont 2020“ jaoks välja töötama asjakohase riskijuhtimise ja kontrollistrateegia, mis hõlmaks nii suure riskiga toetusesaajate (VKEd ja uued tulijad) kui konkreetsete toetuskõlblikkustingimuste alusel deklareeritud kulude asjakohast kontrollimist;

X

Kontrollistrateegia põhineb riskijuhtimisel ning see väljendub operatiivmenetlustes. Komisjon nõustub, et seda protsessi on võimalik veelgi täiustada.

3. soovitus:

komisjon peaks tagama, et tema talitused kasutaksid kaalutud keskmiste veamäärade ja neil põhinevate veariski sisaldavate summade arvutamiseks järjepidevat lähenemisviisi.

X

Komisjon täpsustas veamäärade, riskiga seotud kulude ja korrektsioonide kindlaksmääramise peamisi põhimõtteid ja määratlusi iga-aasta tegevusaruande juhistes, vormis ja suunistes. Eri mõisted ja näitajad on määratletud piisavalt paindlikult, et oleks võimalik arvestada eri peadirektoraatide erineva olukorraga ja ikkagi tagada andmete konsolideerimiseks piisav põhimõtteühtlus ja vältida vääritimõistmist.

---

6. PEATÜKK

Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

SISUKORD

| Sissejuhatus | 6.1–6.24 |
| --- | --- |

| Alamrubriigi „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ lühikirjeldus | 6.3–6.15 |
| --- | --- |

| Auditi ulatus ja lähenemisviis | 6.16–6.24 |
| --- | --- |

| 1. osa. Tehingute korrektsus | 6.25–6.78 |
| --- | --- |

| Kontrollikoja tehingute läbivaatamise ja audititöö uuesti tegemise tulemused | 6.26–6.43 |
| --- | --- |

| Kontrollikoja hinnang auditeerimisasutuste tööle | 6.44–6.50 |
| --- | --- |

| Komisjoni töö ja allesjäänud veamäära kajastamine iga-aastastes tegevusaruannetes | 6.51–6.72 |
| --- | --- |

| Järeldus ja soovitused | 6.73–6.78 |
| --- | --- |

| Järeldus | 6.73–6.76 |
| --- | --- |

| Soovitused | 6.77–6.78 |
| --- | --- |

| 2. osa. Projektide tulemuslikkuse hindamine | 6.79–6.92 |
| --- | --- |

| Tulemuslikkuse mõõtmise süsteemi ülesehituse hindamine | 6.82–6.86 |
| --- | --- |

| Paljud projektid ei saavuta täielikult tulemuslikkusele seatud eesmärke | 6.87–6.90 |
| --- | --- |

| Enamik liikmesriike ei suutnud oma koostöös liikmesriikidega rakendatavaid rahastamisvahendeid täielikult ära kasutada | 6.91 |
| --- | --- |

| Järeldus | 6.92 |
| --- | --- |

| Lisa 6.1. | Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse valdkonna tehingute testimise tulemused |
| --- | --- |

Lisa 6.1.

| Lisa 6.2. | Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse valdkonna varasemate soovituste põhjal võetud meetmed |
| --- | --- |

Lisa 6.2.

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 6.1. | Käesolevas peatükis esitatakse kontrollikoja auditileiud mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriigi 1b — „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ kohta. 2017. aastal olid kontrollikoja auditeeritud maksed esimest korda seotud programmitöö perioodi 2007–2013 lõpetamisega ja programmitöö perioodi 2014–2020 rakendamisega uue kontrolli- ja kindlustandva raamistiku alusel. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

SISSEJUHATUS

6.1.

Käesolevas peatükis esitatakse kontrollikoja auditileiud mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriigi 1b — „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ kohta. 2017. aastal olid kontrollikoja auditeeritud maksed esimest korda seotud programmitöö perioodi 2007–2013 lõpetamisega ja programmitöö perioodi 2014–2020 rakendamisega uue kontrolli- ja kindlustandva raamistiku alusel.

| 6.2. | Selgituses 6.1
  antakse ülevaade alamrubriigi 2017. aasta peamistest tegevustest ja kulutustest. Täiendav teave auditi andmekogumi kohta on esitatud punktides 6.16–6.19. |
| --- | --- |

6.2.

Selgituses 6.1
  antakse ülevaade alamrubriigi 2017. aasta peamistest tegevustest ja kulutustest. Täiendav teave auditi andmekogumi kohta on esitatud punktides 6.16–6.19.

Selgitus 6.1.   Mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriigi 1b — „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ — kulutuste jaotus aastal 2017

Image

| Aasta maksed kokku | 35,7 |
| --- | --- |
| - | ettemaksed
   (68) |

Aasta maksed kokku

35,7

-

-9,0

| + | ettemaksete tasaarvestused
   (68)
   (69) |
| --- | --- |

+

0,5

| + | perioodi 2014–2020 iga-aastased sulgemisotsused
   (70) |
| --- | --- |

+

2,5

| - | mitmeaastase finantsraamistiku perioodi 2014–2020 maksed |
| --- | --- |

-

-20,8

| - | programmitöö perioodi 2007–2013 lõpetamata rakenduskavade vahemaksed |
| --- | --- |

-

-0,9

Auditeeritud andmekogum kokku
   (71)

8,0

Allikas: Euroopa Liidu 2017. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne, komisjoni lõpetamist käsitlev teave ja komisjoni süsteemidega seotud andmed.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Alamrubriigi „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ lühikirjeldus

Poliitikaeesmärgid ja rahastamisvahendid

| 6.3. | Mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriigi 1.b —„Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ — kulutuste eesmärk on ELi eri liikmesriikide ja regioonide arengutaseme vaheliste erinevuste vähendamine ning kõigi piirkondade konkurentsivõime parandamine (1). Loetletud eesmärke täidetakse alljärgnevate fondide/vahendite abil: |
| --- | --- |

6.3.

Mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriigi 1.b —„Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ — kulutuste eesmärk on ELi eri liikmesriikide ja regioonide arengutaseme vaheliste erinevuste vähendamine ning kõigi piirkondade konkurentsivõime parandamine (1). Loetletud eesmärke täidetakse alljärgnevate fondide/vahendite abil:

| — | Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), mille eesmärk on vähendada eri piirkondade arengutaseme vahelisi erinevusi peamiselt ettevõtetele antava finantstoetuse kaudu, millega toetatakse taristu loomist ja tootlikke töökohti loovaid investeeringuid; |
| --- | --- |

—

Euroopa Regionaalarengu Fond (ERF), mille eesmärk on vähendada eri piirkondade arengutaseme vahelisi erinevusi peamiselt ettevõtetele antava finantstoetuse kaudu, millega toetatakse taristu loomist ja tootlikke töökohti loovaid investeeringuid;

| — | Ühtekuuluvusfond (ÜF), millest rahastatakse transpordi- ja keskkonnaprojekte liikmesriikides, mille rahvamajanduse koguprodukt ühe elaniku kohta on väiksem kui 90 % ELi keskmisest (2); |
| --- | --- |

—

Ühtekuuluvusfond (ÜF), millest rahastatakse transpordi- ja keskkonnaprojekte liikmesriikides, mille rahvamajanduse koguprodukt ühe elaniku kohta on väiksem kui 90 % ELi keskmisest (2);

| — | Euroopa Sotsiaalfond (ESF), mille eesmärk on soodustada kõrget tööhõive taset ning suurema arvu ja paremate töökohtade loomist, sealhulgas meetmed noorte tööhõive algatuse (3) raames, mis on suunatud kõrge noorte töötuse määraga piirkondadele; |
| --- | --- |

—

Euroopa Sotsiaalfond (ESF), mille eesmärk on soodustada kõrget tööhõive taset ning suurema arvu ja paremate töökohtade loomist, sealhulgas meetmed noorte tööhõive algatuse (3) raames, mis on suunatud kõrge noorte töötuse määraga piirkondadele;

| — | muud väiksemad vahendid/fondid, nagu Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend, millega toetatakse piiriülest koostööd ning ELi ja selle naabrite lähendamiseks tehtavaid poliitilisi algatusi, ning Euroopa abifond enim puudust kannatavate isikute jaoks, millest antakse materiaalset abi inimeste vaesusest välja toomiseks. |
| --- | --- |

—

muud väiksemad vahendid/fondid, nagu Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend, millega toetatakse piiriülest koostööd ning ELi ja selle naabrite lähendamiseks tehtavaid poliitilisi algatusi, ning Euroopa abifond enim puudust kannatavate isikute jaoks, millest antakse materiaalset abi inimeste vaesusest välja toomiseks.

Rakendamine

| 6.4. | Üldiselt koostavad liikmesriigid iga programmitöö perioodi alguses mitmeaastased rakenduskavad mitmeaastase finantsraamistiku kogu kestusajaks (4). Pärast seda, kui komisjon on andnud heakskiidu, on vastutus rakenduskava rakendamise eest jagatud komisjoni (5) ja liikmesriigi vahel. Kooskõlas rakenduskavade tingimustega hüvitatakse toetusesaajatele kulud liikmesriikide ametiasutuste kaudu, kusjuures ELi eelarvest kaasrahastatakse toetuskõlblike toimingute kulud, mis on kantud ja tasutud. |
| --- | --- |

6.4.

Üldiselt koostavad liikmesriigid iga programmitöö perioodi alguses mitmeaastased rakenduskavad mitmeaastase finantsraamistiku kogu kestusajaks (4). Pärast seda, kui komisjon on andnud heakskiidu, on vastutus rakenduskava rakendamise eest jagatud komisjoni (5) ja liikmesriigi vahel. Kooskõlas rakenduskavade tingimustega hüvitatakse toetusesaajatele kulud liikmesriikide ametiasutuste kaudu, kusjuures ELi eelarvest kaasrahastatakse toetuskõlblike toimingute kulud, mis on kantud ja tasutud.

Kontrolli- ja kindlustandev raamistik

Programmitöö periood 2014–2020 (iga-aastane raamatupidamise aastaaruande heakskiitmine)

| 6.5. | Programmitöö perioodi 2014–2020 uue kontrolli ja kindluse raamistiku (6) oluline element on see, et iga rakenduskava (või rakenduskavade rühma) kohta peavad liikmesriigi programmide rakendamisse kaasatud asutused (7) esitama iga-aastase nn kindlustandva teabe paketi, (8) mis hõlmab komisjonile aruandeaastal kinnitatud kulusid (9). Selle paketi abil kinnitavad ametiasutused raamatupidamise aastaaruannete täielikkust, täpsust ja õigust ning oma rakenduskavade (või rakenduskavade rühma) juhtimissüsteemide ja sisekontrolli tõhusust ja kinnitatud kulude seaduslikkust ja korrektsust. |
| --- | --- |

6.5.

Programmitöö perioodi 2014–2020 uue kontrolli ja kindluse raamistiku (6) oluline element on see, et iga rakenduskava (või rakenduskavade rühma) kohta peavad liikmesriigi programmide rakendamisse kaasatud asutused (7) esitama iga-aastase nn kindlustandva teabe paketi, (8) mis hõlmab komisjonile aruandeaastal kinnitatud kulusid (9). Selle paketi abil kinnitavad ametiasutused raamatupidamise aastaaruannete täielikkust, täpsust ja õigust ning oma rakenduskavade (või rakenduskavade rühma) juhtimissüsteemide ja sisekontrolli tõhusust ja kinnitatud kulude seaduslikkust ja korrektsust.

| 6.6. | Paketi üks põhielement on auditeerimisasutuse koostatud iga-aastane kontrolliaruanne. Aruandes avaldatakse rakenduskava (või rakenduskavade rühma) allesjäänud veamäär
   (10). Auditeerimisasutus esitab auditiarvamuse kulude korrektsuse kohta (11). See arvamus on märkusteta ainult siis, kui allesjäänud veamäär jääb allapoole määruses sätestatud olulisuse piirmäära (2 %) (12). Selle määramiseks võtab auditeerimisasutus arvesse kõiki avastatud eeskirjade eiramisi, analüüsides toimingute esinduslikku valimit, mis üldjuhul koostatakse statistilisi valimi moodustamise meetodeid (13) kasutades. Kõnealune määr kajastab ka mis tahes kohaldatud ja raamatupidamise aastaaruandes registreeritud finantskorrektsioone kõnealuste eeskirjade eiramiste tasakaalustamiseks. |
| --- | --- |

6.6.

Paketi üks põhielement on auditeerimisasutuse koostatud iga-aastane kontrolliaruanne. Aruandes avaldatakse rakenduskava (või rakenduskavade rühma) allesjäänud veamäär
   (10). Auditeerimisasutus esitab auditiarvamuse kulude korrektsuse kohta (11). See arvamus on märkusteta ainult siis, kui allesjäänud veamäär jääb allapoole määruses sätestatud olulisuse piirmäära (2 %) (12). Selle määramiseks võtab auditeerimisasutus arvesse kõiki avastatud eeskirjade eiramisi, analüüsides toimingute esinduslikku valimit, mis üldjuhul koostatakse statistilisi valimi moodustamise meetodeid (13) kasutades. Kõnealune määr kajastab ka mis tahes kohaldatud ja raamatupidamise aastaaruandes registreeritud finantskorrektsioone kõnealuste eeskirjade eiramiste tasakaalustamiseks.

| 6.7. | Komisjon võib raamatupidamise aastaaruande, mis on osa kindlustandva teabe paketist, heaks kiita, ja arveldada ELi osamakse (14) ainult siis, kui tal on võimalik auditeerimisasutuse auditiarvamust arvesse võttes järeldada, et raamatupidamise aastaaruanne on täielik, täpne ja õige (15). Enne raamatupidamise aastaaruande heakskiitmist teeb komisjon saadud kindlustandva teabe pakettides sisalduva info terviklikkuse ja täpsuse halduskontrolli. See tähendab, et komisjon võib raamatupidamise aastaaruande heaks kiita isegi juhul, kui allesjäänud veamäär ületab olulisuse piirmäära ning seetõttu on auditeerimisasutuse arvamus korrektsuse kohta märkusega või vastupidine. Sellises olukorras võib komisjon siiski ka lõppmakse peatada (mis hõlmab kinnipeetud 10 % vabastamist (16)) ja alustada vajalikke finantskorrektsioone. |
| --- | --- |

6.7.

Komisjon võib raamatupidamise aastaaruande, mis on osa kindlustandva teabe paketist, heaks kiita, ja arveldada ELi osamakse (14) ainult siis, kui tal on võimalik auditeerimisasutuse auditiarvamust arvesse võttes järeldada, et raamatupidamise aastaaruanne on täielik, täpne ja õige (15). Enne raamatupidamise aastaaruande heakskiitmist teeb komisjon saadud kindlustandva teabe pakettides sisalduva info terviklikkuse ja täpsuse halduskontrolli. See tähendab, et komisjon võib raamatupidamise aastaaruande heaks kiita isegi juhul, kui allesjäänud veamäär ületab olulisuse piirmäära ning seetõttu on auditeerimisasutuse arvamus korrektsuse kohta märkusega või vastupidine. Sellises olukorras võib komisjon siiski ka lõppmakse peatada (mis hõlmab kinnipeetud 10 % vabastamist (16)) ja alustada vajalikke finantskorrektsioone.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 6.8. | Kui komisjon on raamatupidamise aastaaruande heaks kiitnud, võib ta teha ka korrektsusega seotud auditeid, et vaadata läbi auditeerimisasutuse töö. Kui kõnealuste auditite käigus ilmneb eeskirjade eiramisi või tõsiseid puudusi, võib komisjon seejärel kehtestada täiendavad (neto)finantskorrektsioonid (17). Dokumentide säilitamiseks ette nähtud tähtaja jooksul (18) võib auditi ulatust tuvastatud riske silmas pidades vajaduse korral laiendada ka varasemates raamatupidamise aastaaruannetes esitatud kuludele. |
| --- | --- |

6.8.

Kui komisjon on raamatupidamise aastaaruande heaks kiitnud, võib ta teha ka korrektsusega seotud auditeid, et vaadata läbi auditeerimisasutuse töö. Kui kõnealuste auditite käigus ilmneb eeskirjade eiramisi või tõsiseid puudusi, võib komisjon seejärel kehtestada täiendavad (neto)finantskorrektsioonid (17). Dokumentide säilitamiseks ette nähtud tähtaja jooksul (18) võib auditi ulatust tuvastatud riske silmas pidades vajaduse korral laiendada ka varasemates raamatupidamise aastaaruannetes esitatud kuludele.

| 6.8. | Enne raamatupidamisaruannete heakskiitmist kontrollib komisjon nende täielikkust, täpsust ja õigsust kinnituspakettides sisalduva teabe alusel. Seejärel hindab komisjon teavet, sealhulgas kinnituspakettides sisalduvaid auditiarvamusi ka seaduslikkuse ja korrektsuse ning süsteemide toimimise seisukohalt, et valideerida teatatud veamäärasid ning koostada oma riskihinnangud korrektsusauditite jaoks. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Pärast auditeid ja kontrolle kinnitab komisjon (regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat) allesjäänud veamäära ja avaldab selle tulemused järgmise aasta tegevusaruannetes. Oma 2016. aasta tegevusaruandes väitsid regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat, et nad lõpetavad selle protsessi 2015/2016 raamatupidamise aastaaruande jaoks 2017. aasta lõpuks (19) ja avaldavad tulemused 2017. aasta tegevusaruannetes. |
| --- | --- |

6.9.

Pärast auditeid ja kontrolle kinnitab komisjon (regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat) allesjäänud veamäära ja avaldab selle tulemused järgmise aasta tegevusaruannetes. Oma 2016. aasta tegevusaruandes väitsid regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat, et nad lõpetavad selle protsessi 2015/2016 raamatupidamise aastaaruande jaoks 2017. aasta lõpuks (19) ja avaldavad tulemused 2017. aasta tegevusaruannetes.

| 6.9. | Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat plaanivad tõepoolest valideerida jääkvigade määrasid ja koostada vastavad järeldused ning esitada need üldjuhul oma järgmise aasta tegevusaruannetes. Samas pole tegu õigusliku kohustusega ja nagu peadirektoraatide ühtses auditistrateegias mainitud, võib korrektsusauditeid teha ka hiljem. Seega võidakse jääkvigade määrasid auditite käigus täiendavalt hinnata ning teha vajaduse korral lisafinantskorrektsioone ka pärast kinnituspakettide laekumise aastat. |
| --- | --- |

6.9.

Programmitöö periood 2007–2013 (rakenduskavade lõpetamine)

| 6.10. | Enne programmitöö perioodi 2007–2013 rakenduskavade lõpetamist kavandatud kontrollid on võrreldavad nendega, mis on ette nähtud programmitöö perioodi 2014–2020 iga-aastase kindlustandva teabe paketi vastuvõtmiseks, kusjuures peamine erinevus on ajaline. Kui auditeerimisasutus avaldab arvamuse kogu programmitöö perioodi kohta deklareeritud kulude korrektsuse kohta, arvutab ta allesjäänud veamäära. Selleks võtab ta arvesse oma iga-aastaseid veamäärasid ja kõiki programmitöö perioodil tehtud finantskorrektsioone. Käesoleval aastal käsitleb kontrollikoda esmakordselt oma aastaaruandes nimetatud meetmete rakendamist (20). |
| --- | --- |

6.10.

Enne programmitöö perioodi 2007–2013 rakenduskavade lõpetamist kavandatud kontrollid on võrreldavad nendega, mis on ette nähtud programmitöö perioodi 2014–2020 iga-aastase kindlustandva teabe paketi vastuvõtmiseks, kusjuures peamine erinevus on ajaline. Kui auditeerimisasutus avaldab arvamuse kogu programmitöö perioodi kohta deklareeritud kulude korrektsuse kohta, arvutab ta allesjäänud veamäära. Selleks võtab ta arvesse oma iga-aastaseid veamäärasid ja kõiki programmitöö perioodil tehtud finantskorrektsioone. Käesoleval aastal käsitleb kontrollikoda esmakordselt oma aastaaruandes nimetatud meetmete rakendamist (20).

Korrektsusega seotud riskid

| 6.11. | Kontrolli- ja kindlustandva raamistiku muutuste tõttu hindab kontrollikoda tehingute korrektsuse riski iga toimingu tasandil (vt punkt 6.12) ja usaldusväärse allesjäänud veamäära saamiseks kavandatud süsteemide tasandil (vt punktid 6.13–6.15). |
| --- | --- |

6.11.

Kontrolli- ja kindlustandva raamistiku muutuste tõttu hindab kontrollikoda tehingute korrektsuse riski iga toimingu tasandil (vt punkt 6.12) ja usaldusväärse allesjäänud veamäära saamiseks kavandatud süsteemide tasandil (vt punktid 6.13–6.15).

| 6.12. | Alamrubriigi „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ kulutuste olemuslik risk on kõrge. Eelkõige võivad toetusesaajad deklareerida kulusid, mis ei ole ELi ja riigisiseste eeskirjade kohaselt rahastamiskõlblikud, või anda abi toetusesaajatele või toimingutele, mis ei vasta rakenduskava toetuskõlblikkuse tingimustele. |
| --- | --- |

6.12.

Alamrubriigi „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ kulutuste olemuslik risk on kõrge. Eelkõige võivad toetusesaajad deklareerida kulusid, mis ei ole ELi ja riigisiseste eeskirjade kohaselt rahastamiskõlblikud, või anda abi toetusesaajatele või toimingutele, mis ei vasta rakenduskava toetuskõlblikkuse tingimustele.

| 6.13. | Uue kontrolli- ja kindlustandva raamistiku eesmärk on tagada, et ELi eelarvest hüvitatud kulude allesjäänud veamäär jääb allapoole olulisuse piirmäära (2 %). Kulutustega seonduvad peamised riskid puudutavad nii auditeerimisasutusi kui ka komisjoni. |
| --- | --- |

6.13.

Uue kontrolli- ja kindlustandva raamistiku eesmärk on tagada, et ELi eelarvest hüvitatud kulude allesjäänud veamäär jääb allapoole olulisuse piirmäära (2 %). Kulutustega seonduvad peamised riskid puudutavad nii auditeerimisasutusi kui ka komisjoni.

| 6.13. | 2014.–2020. aasta kontrolli- ja kinnitusraamistiku eesmärk on tagada, et ELi eelarvest hüvitatud kulutuste jääkvigade määr jääks iga tegevusprogrammi puhul alla olulisuse piirmäära (2 %). |
| --- | --- |

6.13.

| 6.14. | Auditeerimisasutused võivad rakenduskava (või rakenduskavade rühma) allesjäänud veamäära tegelikust madalamaks hinnata. See võib toimuda põhjusel, et nende audititöö põhineb toimingute mitteesinduslikul valimil, ei järgi rahvusvahelisi auditeerimisstandardeid või ei suuda avastada vigu. Samuti võivad nad valesti arvutada allesjäänud veamäära või teha ettepanekuid korrektsioonide kohta, mis ei ole leitud vigade kõrvaldamiseks piisavad. |
| --- | --- |

6.14.

Auditeerimisasutused võivad rakenduskava (või rakenduskavade rühma) allesjäänud veamäära tegelikust madalamaks hinnata. See võib toimuda põhjusel, et nende audititöö põhineb toimingute mitteesinduslikul valimil, ei järgi rahvusvahelisi auditeerimisstandardeid või ei suuda avastada vigu. Samuti võivad nad valesti arvutada allesjäänud veamäära või teha ettepanekuid korrektsioonide kohta, mis ei ole leitud vigade kõrvaldamiseks piisavad.

| 6.15. | Kui komisjon ei avastanud oma korrektsuse auditite ja kontrollide käigus üht või mitut neist probleemidest, võis ta teha lõppmakse, kuigi tegelik allesjäänud veamäär ületas olulisuse piirmäära (2 %) ja oli seega eeskirjadevastane. |
| --- | --- |

6.15.

Kui komisjon ei avastanud oma korrektsuse auditite ja kontrollide käigus üht või mitut neist probleemidest, võis ta teha lõppmakse, kuigi tegelik allesjäänud veamäär ületas olulisuse piirmäära (2 %) ja oli seega eeskirjadevastane.

| 6.15. | Kui komisjon korrektsusauditite ja kontrollide tulemusena järeldab, et jääkvigade määr ületab pärast kõiki registreeritud finantskorrektsioone 2 %-list olulisuse piirmäära, võib ta algatada vajaliku finantskorrektsioonimenetluse, sealhulgas netofinantskorrektsioonid, juhul kui tõsised puudused on kõrvaldamata. |
| --- | --- |

6.15.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 6.16. | Võttes arvesse muudetud kontrolli- ja kindlustandvat raamistikku (vt punktid 6.5–6.9), muutis kontrollikoda käesoleval aastal selle kuluvaldkonna auditi lähenemisviisi. Kontrollikoja eesmärk oli anda panus üldisesse kinnitavasse avaldusse (nagu on kirjeldatud
  lisas 1.1
  ) ja hinnata uut kontrolli- ja kindlustandvat raamistikku ning seda, mil määral raamistikku saab usaldada. Seda tehti eesmärgiga kasutada raamistikku edaspidi võimaluse korral sagedamini ja selgitada sellega seoses välja, kus on vaja teha täiendavaid parandusi. |
| --- | --- |

6.16.

Võttes arvesse muudetud kontrolli- ja kindlustandvat raamistikku (vt punktid 6.5–6.9), muutis kontrollikoda käesoleval aastal selle kuluvaldkonna auditi lähenemisviisi. Kontrollikoja eesmärk oli anda panus üldisesse kinnitavasse avaldusse (nagu on kirjeldatud
  lisas 1.1
  ) ja hinnata uut kontrolli- ja kindlustandvat raamistikku ning seda, mil määral raamistikku saab usaldada. Seda tehti eesmärgiga kasutada raamistikku edaspidi võimaluse korral sagedamini ja selgitada sellega seoses välja, kus on vaja teha täiendavaid parandusi.

| 6.17. | Kontrollikoda auditeeris 2017. aastal perioodi 2014–2020 kindlustandva teabe pakettides sisalduvaid tõendatud kulusid ja perioodi 2007–2013 auditeerimisasutuste lõplike kontrolliaruannete aluseks olevaid kulusid. Varem võttis kontrollikoda valimisse vahe- ja lõppmaksed või ELi eelarve ja rakenduskavade vahel tehtud tasaarvestused. |
| --- | --- |

6.17.

Kontrollikoda auditeeris 2017. aastal perioodi 2014–2020 kindlustandva teabe pakettides sisalduvaid tõendatud kulusid ja perioodi 2007–2013 auditeerimisasutuste lõplike kontrolliaruannete aluseks olevaid kulusid. Varem võttis kontrollikoda valimisse vahe- ja lõppmaksed või ELi eelarve ja rakenduskavade vahel tehtud tasaarvestused.

| 6.18. | See oli esimene aasta, mil liikmesriikide programmide rakendamisse kaasatud asutused esitasid programmitöö perioodi 2014–2020 kohta kuludega koos ka kindlustandva teabe paketid ning komisjon kohaldas oma raamatupidamise aastaaruannete läbivaatamise ja heakskiitmise menetlust ning tegi järelduse teatatud veamäärade kohta. Märtsiks 2017 oli komisjonile esitatud 50 kindlustandva teabe paketti, mis hõlmasid raamatupidamise aastaaruannetes kajastatud kulusid 71 rakenduskava puhul 419-st. Mais 2017 kiitis komisjon heaks 17 liikmesriigi (21) kulude kohta esitatud raamatupidamise aastaaruanded, mis hõlmasid 70 rakenduskava ja vaid 2,5 miljardi euro (22) ulatuses kulusid. See selgitab, miks kontrollikoja auditid hõlmasid vähem kulusid kui eelmisel aastal. Lisaks puudutab ligikaudu 48 % sellest summast ESFi / noorte tööhõive algatuse raames kaasrahastatud toiminguid. See moodustab 26 % ESFi / noorte tööhõive algatuse kogueraldistest perioodi 2014–2020 heaks kiidetud rakenduskavadele. |
| --- | --- |

6.18.

See oli esimene aasta, mil liikmesriikide programmide rakendamisse kaasatud asutused esitasid programmitöö perioodi 2014–2020 kohta kuludega koos ka kindlustandva teabe paketid ning komisjon kohaldas oma raamatupidamise aastaaruannete läbivaatamise ja heakskiitmise menetlust ning tegi järelduse teatatud veamäärade kohta. Märtsiks 2017 oli komisjonile esitatud 50 kindlustandva teabe paketti, mis hõlmasid raamatupidamise aastaaruannetes kajastatud kulusid 71 rakenduskava puhul 419-st. Mais 2017 kiitis komisjon heaks 17 liikmesriigi (21) kulude kohta esitatud raamatupidamise aastaaruanded, mis hõlmasid 70 rakenduskava ja vaid 2,5 miljardi euro (22) ulatuses kulusid. See selgitab, miks kontrollikoja auditid hõlmasid vähem kulusid kui eelmisel aastal. Lisaks puudutab ligikaudu 48 % sellest summast ESFi / noorte tööhõive algatuse raames kaasrahastatud toiminguid. See moodustab 26 % ESFi / noorte tööhõive algatuse kogueraldistest perioodi 2014–2020 heaks kiidetud rakenduskavadele.

| 6.19. | 2017 oli ka esimene aasta, mil komisjon tegi programmitöö perioodi 2007–2013 rakenduskavade lõppmakseid. 440 asjaomasest rakenduskavast lõpetas komisjon 2017. aastal 141 (need, mille puhul oli tegemist madalama riskiga) 18 liikmesriigist (23). |
| --- | --- |

6.19.

2017 oli ka esimene aasta, mil komisjon tegi programmitöö perioodi 2007–2013 rakenduskavade lõppmakseid. 440 asjaomasest rakenduskavast lõpetas komisjon 2017. aastal 141 (need, mille puhul oli tegemist madalama riskiga) 18 liikmesriigist (23).

| 6.20. | Käesoleva peatüki korrektsusele keskenduvas
  1. osas
  uuris kontrollikoda |
| --- | --- |

6.20.

Käesoleva peatüki korrektsusele keskenduvas
  1. osas
  uuris kontrollikoda

| i) | 217 tehingust koosnevat valimit, mis koostati nii, et see oleks statistiliselt esinduslik mitmeaastase finantsraamistiku kogu kõnealuse alamrubriigi kulutuste suhtes. Valim koostati kahes etapis. Esiteks valis kontrollikoda 22 kindlustandva teabe ja lõpetamispaketti, (24) mis hõlmasid 51 rakenduskava 211-st, mille puhul komisjon tegi 2017. aastal ELi eelarvest tasaarvestuse (25). Nende rakenduskavade seast valiti seejärel 217 tehingut, mille kohta olid auditeerimisasutused teinud toimingute auditid. See töö aitas kaasa üldise kinnitava avalduse esitamisele vastavalt
  lisale 1.1
  ; |
| --- | --- |

i)

217 tehingust koosnevat valimit, mis koostati nii, et see oleks statistiliselt esinduslik mitmeaastase finantsraamistiku kogu kõnealuse alamrubriigi kulutuste suhtes. Valim koostati kahes etapis. Esiteks valis kontrollikoda 22 kindlustandva teabe ja lõpetamispaketti, (24) mis hõlmasid 51 rakenduskava 211-st, mille puhul komisjon tegi 2017. aastal ELi eelarvest tasaarvestuse (25). Nende rakenduskavade seast valiti seejärel 217 tehingut, mille kohta olid auditeerimisasutused teinud toimingute auditid. See töö aitas kaasa üldise kinnitava avalduse esitamisele vastavalt
  lisale 1.1
  ;

| ii) | auditeerimisasutuste tehtud tööd, et kinnitada 22-s kindlustandva teabe / lõpetamispaketis sisalduv teave, kasutades selleks ka eespool nimetatud 217 tehingust koosnevat valimit; |
| --- | --- |

ii)

auditeerimisasutuste tehtud tööd, et kinnitada 22-s kindlustandva teabe / lõpetamispaketis sisalduv teave, kasutades selleks ka eespool nimetatud 217 tehingust koosnevat valimit;

| iii) | komisjoni töö 2017. aasta kindlustandva teabe / lõpetamispaketi läbivaatamisel ja kontrollimisel. Kontrolliti ka asjakohast teavet regionaalpoliitika peadirektoraadi ja tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi aasta tegevusaruannetes. |
| --- | --- |

iii)

komisjoni töö 2017. aasta kindlustandva teabe / lõpetamispaketi läbivaatamisel ja kontrollimisel. Kontrolliti ka asjakohast teavet regionaalpoliitika peadirektoraadi ja tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi aasta tegevusaruannetes.

Selgitus 6.2
  sisaldab auditeeritud valimi jaotust liikmesriikide kaupa, ning punktid 6.21–6.23 annavad ülevaate kontrollikoja lähenemisviisi kujundamisest.

Selgitus 6.2.   „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ – auditeeritud valimi jaotus

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

| 6.21. | Kontrollikojapoolse tehingute testimise käigus vaadati läbi 217 tehingu kohta koostatud auditeerimisasutuste kontrollnimekirjad ning kontrolliti tõendeid, millega nad peavad põhjendama oma auditeerimistegevuse tulemusi ja auditiarvamusi. Vajaduse korral tehti audititöö uuesti (26) (vt punkt 6.50). |
| --- | --- |

6.21.

Kontrollikojapoolse tehingute testimise käigus vaadati läbi 217 tehingu kohta koostatud auditeerimisasutuste kontrollnimekirjad ning kontrolliti tõendeid, millega nad peavad põhjendama oma auditeerimistegevuse tulemusi ja auditiarvamusi. Vajaduse korral tehti audititöö uuesti (26) (vt punkt 6.50).

| 6.22. | Kuna auditeerimisasutuste töö on kontrolli- ja kindlustandva raamistiku oluline osa, pani kontrollikoda sel aastal suuremat rõhku auditeerimisasutuste kontrollide põhielementide uurimisele. Selle eesmärk oli saada kindlus kontrollide tõhususe kohta. Kontrollikoda uuris valimisse kuuluva 22 kindlustandva teabe / lõpetamispaketi puhul auditeerimisasutuse auditistrateegiat, valimi moodustamise meetodit, vigade avastamist, kvantifitseerimist ja ekstrapoleerimist ning liikmesriikide tasandil rakendatud finantskorrektsioonide täpsuse ja usaldusväärsuse kohta tehtud tööd. |
| --- | --- |

6.22.

Kuna auditeerimisasutuste töö on kontrolli- ja kindlustandva raamistiku oluline osa, pani kontrollikoda sel aastal suuremat rõhku auditeerimisasutuste kontrollide põhielementide uurimisele. Selle eesmärk oli saada kindlus kontrollide tõhususe kohta. Kontrollikoda uuris valimisse kuuluva 22 kindlustandva teabe / lõpetamispaketi puhul auditeerimisasutuse auditistrateegiat, valimi moodustamise meetodit, vigade avastamist, kvantifitseerimist ja ekstrapoleerimist ning liikmesriikide tasandil rakendatud finantskorrektsioonide täpsuse ja usaldusväärsuse kohta tehtud tööd.

| 6.23. | Kontrollikoda uuris ka kahe vastutava peadirektoraadi tööd, et vaadata läbi ja kinnitada raamatupidamise aastaaruanded ja lõpetamisotsused, ja lisaks uuriti, kuidas nad kasutasid selle töö tulemusi oma aasta tegevusaruannetes. See aitas hinnata, millises ulatuses saab komisjon raamatupidamise aastaaruannete heakskiitmisel toetuda liikmesriikide esitatud korrektsuse alasele teabele. |
| --- | --- |

6.23.

Kontrollikoda uuris ka kahe vastutava peadirektoraadi tööd, et vaadata läbi ja kinnitada raamatupidamise aastaaruanded ja lõpetamisotsused, ja lisaks uuriti, kuidas nad kasutasid selle töö tulemusi oma aasta tegevusaruannetes. See aitas hinnata, millises ulatuses saab komisjon raamatupidamise aastaaruannete heakskiitmisel toetuda liikmesriikide esitatud korrektsuse alasele teabele.

| 6.24. | Käesoleva peatüki
  2. osa
  keskendub tulemuslikkusele. Kontrollikoda hindas liikmesriikide süsteeme 113 füüsiliselt lõpule viidud projekti tulemuslikkuse mõõtmiseks mõlemal kontrollikoja valimisse kaasatud programmitöö perioodil. Samuti hinnati seda, millises ulatuses need projektid oma eesmärgid saavutasid. |
| --- | --- |

6.24.

Käesoleva peatüki
  2. osa
  keskendub tulemuslikkusele. Kontrollikoda hindas liikmesriikide süsteeme 113 füüsiliselt lõpule viidud projekti tulemuslikkuse mõõtmiseks mõlemal kontrollikoja valimisse kaasatud programmitöö perioodil. Samuti hinnati seda, millises ulatuses need projektid oma eesmärgid saavutasid.

1. OSA. TEHINGUTE KORREKTSUS

| 6.25. | Peatüki käesolev osa koosneb kolmest jaost. Esimene käsitleb kontrollikoja käesoleva aasta 217 tehingust koosneva valimi testimist, et saada ülevaade peamistest vigade allikatest ja andmeid üldise kinnitava avalduse jaoks. Teine osa käsitleb kontrollikoja hinnangut auditeerimisasutuste tööle ja kolmas komisjoni tööle, sealhulgas kahe vastutava peadirektoraadi aasta tegevusaruannetele. Kõigi kolme osa tulemuste põhjal saab kontrollikoda teha järelduse iga-aastastes tegevusaruannetes sisalduva korrektsuse alase teabe kohta (vt ka
  selgitus 6.3
  ). |
| --- | --- |

6.25.

Peatüki käesolev osa koosneb kolmest jaost. Esimene käsitleb kontrollikoja käesoleva aasta 217 tehingust koosneva valimi testimist, et saada ülevaade peamistest vigade allikatest ja andmeid üldise kinnitava avalduse jaoks. Teine osa käsitleb kontrollikoja hinnangut auditeerimisasutuste tööle ja kolmas komisjoni tööle, sealhulgas kahe vastutava peadirektoraadi aasta tegevusaruannetele. Kõigi kolme osa tulemuste põhjal saab kontrollikoda teha järelduse iga-aastastes tegevusaruannetes sisalduva korrektsuse alase teabe kohta (vt ka
  selgitus 6.3
  ).

Selgitus 6.3.   Kontrollikoja lähenemisviisi aluseks olevad elemendid

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Kontrollikoja tehingute läbivaatamise ja audititöö uuesti tegemise tulemused

| 6.26. | Tehingute testimise tulemuste kokkuvõte on esitatud
  lisas 6.1
  . Kontrollikoda tegi kindlaks ja kvantifitseeris 36 viga, mida auditeerimisasutused ei olnud avastanud. Võttes arvesse kontrollikoja poolt varem leitud 50 viga ja korrektsioone, mille kogusumma oli 101 miljonit eurot ja mis hõlmasid mõlemat programmitöö perioodi, on kontrollikoja hinnanguline veamäär 3,0  % (27). See kehtib perioodi 2014–2020 maksete ja perioodi 2007–2013 lõpetamiste suhtes ning on väiksem kui eelmistel aastatel. |
| --- | --- |

6.26.

Tehingute testimise tulemuste kokkuvõte on esitatud
  lisas 6.1
  . Kontrollikoda tegi kindlaks ja kvantifitseeris 36 viga, mida auditeerimisasutused ei olnud avastanud. Võttes arvesse kontrollikoja poolt varem leitud 50 viga ja korrektsioone, mille kogusumma oli 101 miljonit eurot ja mis hõlmasid mõlemat programmitöö perioodi, on kontrollikoja hinnanguline veamäär 3,0  % (27). See kehtib perioodi 2014–2020 maksete ja perioodi 2007–2013 lõpetamiste suhtes ning on väiksem kui eelmistel aastatel.

| 6.26. | Komisjonil on heameel tõdeda, et Euroopa Kontrollikoja selleaastane hinnang ühtekuuluvuspoliitika veatasemele on palju parem kui eelmistel aastatel. Eelkõige märgib komisjon, et hinnangut on ühe protsendipunkti võrra parandanud 2015.–2016. aasta raamatupidamisaruannetes sisalduv tavaprogrammidest erineva spetsiifilise reguleeriva raamistikuga VKEde algatuse programm. Kogu laekunud teavet arvesse võttes järeldab komisjon, et valdava enamiku programmide 2015.–2016. aasta raamatupidamisaruannete veamäär ei ületa olulisuse piirmäära.

  Komisjon võtab järelmeetmeid seoses Euroopa Kontrollikoja leitud üksikute lisavigadega ja nõuab asjaomaste programmide eest vastutavatelt asutustelt vajaduse korral lisafinantskorrektsioone.


  Komisjon märgib lisaks, et regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi tegevuse aastaaruannetes avaldatud hinnanguline riskantsete poliitikakulude summa jääb Euroopa Kontrollikoja arvutatud veamääravahemikku (vt 27. joonealune märkus). |
| --- | --- |

6.26.

Komisjon võtab järelmeetmeid seoses Euroopa Kontrollikoja leitud üksikute lisavigadega ja nõuab asjaomaste programmide eest vastutavatelt asutustelt vajaduse korral lisafinantskorrektsioone.

Komisjon märgib lisaks, et regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi tegevuse aastaaruannetes avaldatud hinnanguline riskantsete poliitikakulude summa jääb Euroopa Kontrollikoja arvutatud veamääravahemikku (vt 27. joonealune märkus).

| 6.27. | Vigade arv ja mõju osutab endiselt püsivatele puudustele, mis on tingitud korraldusasutuste deklareeritud kulude puudulikust korrektsusest (28). |
| --- | --- |

6.27.

Vigade arv ja mõju osutab endiselt püsivatele puudustele, mis on tingitud korraldusasutuste deklareeritud kulude puudulikust korrektsusest (28).

| 6.27. | Nagu on mainitud vastuses 2016. aasta aruande punktile 6.19, saatis komisjon liikmesriikidele 2014.–2020. aastate programmiperioodiks ajakohastatud suunised, mis koos nõutava lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamisega peaksid edaspidi aitama juhtimiskontrolli kvaliteeti veelgi parandada. |
| --- | --- |

6.27.

| 6.28. | Auditeerimisasutused avastasid mitu sellist viga. Kontrollikoja valimi 217 tehingu puhul teatasid auditeerimisasutused kindlustandva teabe / lõpetamispakettides 50 kvantifitseeritavast veast. Enamik vigadest oli seotud rahastamiskõlbmatute kuludega (30), riigihangetega (12) ja nõuetele mittevastavate osalejatega (8). Liikmesriikide ametiasutused kohaldasid korrektsioone, et vähendada allesjäänud veamäära alla 2 % olulisuse piirmäära. |
| --- | --- |

6.28.

Auditeerimisasutused avastasid mitu sellist viga. Kontrollikoja valimi 217 tehingu puhul teatasid auditeerimisasutused kindlustandva teabe / lõpetamispakettides 50 kvantifitseeritavast veast. Enamik vigadest oli seotud rahastamiskõlbmatute kuludega (30), riigihangetega (12) ja nõuetele mittevastavate osalejatega (8). Liikmesriikide ametiasutused kohaldasid korrektsioone, et vähendada allesjäänud veamäära alla 2 % olulisuse piirmäära.

| 6.29. | See oli esimene aasta, mis hõlmas nii perioodi 2014–2020 makseid kui ka perioodi 2007–2013 lõpetamisi. Kontrollikoja leitud vigade arv ja mõju perioodi 2014–2020 tehingutes olid suuremad kui perioodi 2007–2013 lõpetamisega seotud tehingute puhul. Kõige suurema osa kontrollikoja hinnangulisest veamäärast moodustavad rahastamisvahendid, millele järgnesid rahastamiskõlbmatud kulud. |
| --- | --- |

6.29.

See oli esimene aasta, mis hõlmas nii perioodi 2014–2020 makseid kui ka perioodi 2007–2013 lõpetamisi. Kontrollikoja leitud vigade arv ja mõju perioodi 2014–2020 tehingutes olid suuremad kui perioodi 2007–2013 lõpetamisega seotud tehingute puhul. Kõige suurema osa kontrollikoja hinnangulisest veamäärast moodustavad rahastamisvahendid, millele järgnesid rahastamiskõlbmatud kulud.

| 6.29. | Komisjon rõhutab, et 2015.–2016. aasta raamatupidamisaruannetes kinnitatud summadega finantsinstrument (VKEde algatus) moodustas suure osa neis aruannetes deklareeritud 2014.–2020. aastate kulutustest. Seda instrumenti, mis moodustas kolmandiku hinnangulisest veamäärast, reguleerivad teistest tavaprogrammidest erinevad spetsiifilised määruse (EL) nr 1303/2013 reeglid, sest tegemist on uuendusliku programmiga (vt eelkõige punktid 6.37 ja 6.47).

  Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 kohaselt toimub nimetatud kulude lõpphindamine asjaomase programmi sulgemisel ning selleks ajaks peab fondijuht korrigeerima alusetud maksed ja asendama need abikõlblikega. |
| --- | --- |

6.29.

Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 42 kohaselt toimub nimetatud kulude lõpphindamine asjaomase programmi sulgemisel ning selleks ajaks peab fondijuht korrigeerima alusetud maksed ja asendama need abikõlblikega.

| 6.30. | Selgituses 6.4
  on esitatud kontrollikoja leitud vigade jaotus tüüpide kaupa (enne finantskorrektsioonide arvesse võtmist); rohkem teavet nende vigade kohta antakse punktides 6.31–6.43. |
| --- | --- |

6.30.

Selgituses 6.4
  on esitatud kontrollikoja leitud vigade jaotus tüüpide kaupa (enne finantskorrektsioonide arvesse võtmist); rohkem teavet nende vigade kohta antakse punktides 6.31–6.43.

Selgitus 6.4.   „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ – leitud vigade jaotus tüüpide kaupa

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Kõige suurema osa 2017. aasta hinnangulisest veamäärast moodustavad rahastamisvahendid

| 6.31. | Koostöös liikmesriikidega rakendatavad rahastamisvahendid võivad olla loodud omakapitali- või kvaasiomakapitaliinvesteeringute, laenude või tagatiste vormis. Need erinevad oma laadilt traditsioonilistest toetustest, mis hõlmavad toetusesaajate poolt rahastamiskõlblikesse projektidesse tehtud kulude hüvitamist. |
| --- | --- |

6.31.

Koostöös liikmesriikidega rakendatavad rahastamisvahendid võivad olla loodud omakapitali- või kvaasiomakapitaliinvesteeringute, laenude või tagatiste vormis. Need erinevad oma laadilt traditsioonilistest toetustest, mis hõlmavad toetusesaajate poolt rahastamiskõlblikesse projektidesse tehtud kulude hüvitamist.

| 6.32. | Liikmesriigid võivad aidata kaasa rahastamisvahendite loomisele |
| --- | --- |

6.32.

Liikmesriigid võivad aidata kaasa rahastamisvahendite loomisele

| a) | liikmesriigi tasandil korraldusasutuse vastutusel (mõlemal mitmeaastase finantsraamistiku perioodil) (29); |
| --- | --- |

a)

liikmesriigi tasandil korraldusasutuse vastutusel (mõlemal mitmeaastase finantsraamistiku perioodil) (29);

| b) | ELi tasandil (ainult periood 2014–2020). See kategooria hõlmab VKEde algatust, (30) mida rakendatakse eraldi rakenduskavana (31). |
| --- | --- |

b)

ELi tasandil (ainult periood 2014–2020). See kategooria hõlmab VKEde algatust, (30) mida rakendatakse eraldi rakenduskavana (31).

| 6.33. | Kui rahastamisvahendeid kasutatakse rahastamiseks, on nende lõpetamisel rahastamiskõlblikud ainult lõppsaajatele tehtud väljamaksed ning fondivalitsejate kulud ja tasud; ning kasutamata osamaksed tuleb tagastada ELi eelarvesse (32). Järgmistes punktides kirjeldatakse mõningaid selle lähenemisviisiga seotud raskusi. |
| --- | --- |

6.33.

Kui rahastamisvahendeid kasutatakse rahastamiseks, on nende lõpetamisel rahastamiskõlblikud ainult lõppsaajatele tehtud väljamaksed ning fondivalitsejate kulud ja tasud; ning kasutamata osamaksed tuleb tagastada ELi eelarvesse (32). Järgmistes punktides kirjeldatakse mõningaid selle lähenemisviisiga seotud raskusi.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Perioodi 2007–2013 rakenduskavade kontrollitud neljast temaatilisest auditist kahe puhul ei leitud lõpetamisel olulisi vigu

| 6.34. | Komisjon nõuab, et auditeerimisasutused annaksid projektide lõpetamisel kinnituse, et lõppsaajatele makstud summasid on kasutatud eesmärgipäraselt (33). Selle saavutamiseks on soovitatav, et auditeerimisasutused teeksid rahastamisvahendite nn temaatilisi auditeid (34). |
| --- | --- |

6.34.

Komisjon nõuab, et auditeerimisasutused annaksid projektide lõpetamisel kinnituse, et lõppsaajatele makstud summasid on kasutatud eesmärgipäraselt (33). Selle saavutamiseks on soovitatav, et auditeerimisasutused teeksid rahastamisvahendite nn temaatilisi auditeid (34).

| 6.34 ja 6.35. | 2011. aastal kooskõlastas komisjon auditeerimisasutustega metoodika programmiperioodi 2007–2013 eelarve jagatud täitmise korras hallatavate rahastamisvahendite auditeerimiseks („Ühine auditeerimisraamistik – finantskorraldusvahendid struktuurifondide kontekstis“). Sellest alates on komisjon kutsunud auditeerimisasutusi üles kõnesolevate vahendite rakendamist auditeerima. Komisjon kontrollis ka sulgemisdeklaratsioonide hindamisel, kas auditeerimisasutused on rahastamisvahendite rakendamist auditeerinud. Kui seda ei tehtud, katkestas komisjon sulgemisprotsessi ja nõudis täiendavat auditeerimist.

  Komisjon võtab Euroopa Kontrollikoja viidatud kahe juhtumi suhtes järelmeetmeid. Juhtumit, kus Euroopa Kontrollikoja hinnangul on komisjoni valideeritud jääkvigade määraga eksimisel suur finantsmõju, käsitleb komisjon allpool selgituse 6.5 vastuses. |
| --- | --- |

6.34 ja 6.35.

Komisjon võtab Euroopa Kontrollikoja viidatud kahe juhtumi suhtes järelmeetmeid. Juhtumit, kus Euroopa Kontrollikoja hinnangul on komisjoni valideeritud jääkvigade määraga eksimisel suur finantsmõju, käsitleb komisjon allpool selgituse 6.5 vastuses.

| 6.35. | Kontrollikoda leidis, et kõik auditeerimisasutused ei tee neid auditeid süstemaatiliselt. Kui auditeid tehti, ei olnud tehtud töö alati piisav, et teha kindlaks olulised eeskirjade eiramised. Programmide lõpetamisi hõlmavas valimis avastas kontrollikoda neljast rahastamisvahendist kahes kvantifitseeritavaid vigu. Ühe juhtumi puhul kahest mõjutas vigade finantsmõju oluliselt komisjoni kinnitatud allesjäänud veamäära (st määr ületas 2 %). |
| --- | --- |

6.35.

Kontrollikoda leidis, et kõik auditeerimisasutused ei tee neid auditeid süstemaatiliselt. Kui auditeid tehti, ei olnud tehtud töö alati piisav, et teha kindlaks olulised eeskirjade eiramised. Programmide lõpetamisi hõlmavas valimis avastas kontrollikoda neljast rahastamisvahendist kahes kvantifitseeritavaid vigu. Ühe juhtumi puhul kahest mõjutas vigade finantsmõju oluliselt komisjoni kinnitatud allesjäänud veamäära (st määr ületas 2 %).

Selgitus 6.5.   Näide koostöös liikmesriikidega rakendatavate rahastamisvahendite raames heakskiidetud rahastamiskõlbmatutest laenudest

ERFi kaasrahastamist laenude puhul tuleb peamiselt (st üle 50 % laenude kogumahust) kasutada VKEde toetamiseks (määrus (EÜ) nr 1083/2006). Hispaanias auditeeritud finantsinstrument oli investeerinud peaaegu 80 % laenude heakskiidetud kogumahust ettevõtetesse, kes ei olnud VKEd. Seda seadusandja kehtestatud põhilise toetuskõlblikkuse nõude rikkumist ei avastanud ei auditeerimisasutus ega komisjon.

Selgitus 6.5.
     
  Näide koostöös liikmesriikidega rakendatavate rahastamisvahendite raames heakskiidetud rahastamiskõlbmatutest laenudest

Määruse (EL) nr 1083/2006 artikkel 44 ei välista laenude andmist ka suurettevõtetele, juhul kui kõik muud tingimused on täidetud.

Kuna nimetatud sättes pole mainitud VKEde rahastamise miinimummäära, võib see artikkel viidata ka üksikute laenude arvule (mitte üksnes summadele).

Tõsised puudused perioodi 2014–2020 ühe rakenduskava rakendamisel VKEde algatuse raames

| 6.36. | Kontrollikoja auditi käigus uuris kontrollikoda 2017. aasta raamatupidamise aastaaruandes ainsa VKEde algatuse alla kuuluva rakenduskava 30 tehingut. |
| --- | --- |

6.36.

Kontrollikoja auditi käigus uuris kontrollikoda 2017. aasta raamatupidamise aastaaruandes ainsa VKEde algatuse alla kuuluva rakenduskava 30 tehingut.

| 6.37. | Euroopa Investeerimisfond on VKEde algatuse ELi tasandi fondivalitseja. Auditeerimisasutused on kohustatud esitama arvamuse VKEde algatuse alla kuuluvate rakenduskavade raamatupidamise aastaaruannetes sisalduvate kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Neil ei ole siiski seaduslikku õigust teostada kontrolle kohapeal, et saada kinnitust korrektsuse kohta finantsvahendaja tasandil (35). Raamatupidamisaruannete kohta arvamuse esitamiseks allkirjastas EIF välisaudiitoriga lepingu, mis käsitleb kokkulepitud toiminguid (36). Kontrollikoda leidis, et kontrollitud rakenduskava kohta sõlmitud lepingus ei olnud ette nähtud mis tahes tööd finantsvahendaja tasandil ja välisaudiitori aruanne sisaldas vastutuse välistamise klauslit, mille kohaselt ei saanud nad esitada mingit kinnitust. Sellele vaatamata andis auditeerimisasutus komisjonile esitatud raamatupidamise aastaaruande korrektsuse kohta positiivse arvamuse (37). |
| --- | --- |

6.37.

Euroopa Investeerimisfond on VKEde algatuse ELi tasandi fondivalitseja. Auditeerimisasutused on kohustatud esitama arvamuse VKEde algatuse alla kuuluvate rakenduskavade raamatupidamise aastaaruannetes sisalduvate kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta. Neil ei ole siiski seaduslikku õigust teostada kontrolle kohapeal, et saada kinnitust korrektsuse kohta finantsvahendaja tasandil (35). Raamatupidamisaruannete kohta arvamuse esitamiseks allkirjastas EIF välisaudiitoriga lepingu, mis käsitleb kokkulepitud toiminguid (36). Kontrollikoda leidis, et kontrollitud rakenduskava kohta sõlmitud lepingus ei olnud ette nähtud mis tahes tööd finantsvahendaja tasandil ja välisaudiitori aruanne sisaldas vastutuse välistamise klauslit, mille kohaselt ei saanud nad esitada mingit kinnitust. Sellele vaatamata andis auditeerimisasutus komisjonile esitatud raamatupidamise aastaaruande korrektsuse kohta positiivse arvamuse (37).

| 6.37. | Kokkulepitud protseduuri kohaselt ei esita välisaudiitor arvamust, vaid auditeerimisasutus kasutab auditi tulemusi ja järeldusi oma auditiarvamuse koostamisel. Selleks viis auditeerimisasutus läbi ka süsteemiauditi nii korraldusasutuste kui ka sertifitseerimisasutuste tasandil.

  Iga-aastases kontrolliaruandes on selgelt kirjeldatud, kuidas auditeerimisasutus oma arvamusele jõudis.


  Seda kinnituslünka on käsitletud nõukogu ja parlamendi poliitilisel kokkuleppel põhinevas koondettepanekus. |
| --- | --- |

6.37.

Iga-aastases kontrolliaruandes on selgelt kirjeldatud, kuidas auditeerimisasutus oma arvamusele jõudis.

Seda kinnituslünka on käsitletud nõukogu ja parlamendi poliitilisel kokkuleppel põhinevas koondettepanekus.

| 6.38. | Samuti tuvastas kontrollikoda puudusi, mis mõjutasid oluliselt finantsvahendajate (38) tehtud investeeringute rahastamiskõlblikkust. VKEsid käsitleva algatuse puhul on toetuskõlblikud üksnes ettevõtjad, kes vastavad ELi määratlusele VKEde kohta (39). Finantsvahendajad seda alati siiski ei kontrollinud või ei kontrollinud seda nõuetekohaselt. Kontrollikoja kontrollitud 30 investeeringu puhul olid finantsvahendajad kiitnud heaks laenud viiele ettevõtjale ilma nende VKE staatust kontrollimata. Seepärast on kontrollikoda seisukohal, et need investeeringud on rahastamiskõlbmatud. Veel nelja laenu kasutati osaliselt või täielikult toetuskõlbmatu toimingu puhul (nt muude laenude refinantseerimiseks). Need eeskirjade rikkumised moodustasid käesoleva peatüki kontrollikoja hinnangulisest veamäärast 1,0 protsendipunkti (40). |
| --- | --- |

6.38.

Samuti tuvastas kontrollikoda puudusi, mis mõjutasid oluliselt finantsvahendajate (38) tehtud investeeringute rahastamiskõlblikkust. VKEsid käsitleva algatuse puhul on toetuskõlblikud üksnes ettevõtjad, kes vastavad ELi määratlusele VKEde kohta (39). Finantsvahendajad seda alati siiski ei kontrollinud või ei kontrollinud seda nõuetekohaselt. Kontrollikoja kontrollitud 30 investeeringu puhul olid finantsvahendajad kiitnud heaks laenud viiele ettevõtjale ilma nende VKE staatust kontrollimata. Seepärast on kontrollikoda seisukohal, et need investeeringud on rahastamiskõlbmatud. Veel nelja laenu kasutati osaliselt või täielikult toetuskõlbmatu toimingu puhul (nt muude laenude refinantseerimiseks). Need eeskirjade rikkumised moodustasid käesoleva peatüki kontrollikoja hinnangulisest veamäärast 1,0 protsendipunkti (40).

| 6.39. | Olukorra põhjustasid menetluslikud puudused finantsvahendajate tasandil, kes ei järginud EIFiga sõlmitud lepingutes sätestatud õiguslikult siduvaid rahastamiskõlblikkuse kriteeriume. See kujutab endast tõsist finantsriski muude VKEde algatuse raames heakskiidetud ja sarnastes tingimustes hallatud rakenduskavade puhul. Samuti näitab see, et EIFi olemasolevat järelevalvet tuleb parandada. Sel eesmärgil on EIF kohustunud rakendama tegevuskava, et suurendada finantsvahendajate teadlikkust rahastamiskõlblikkuse kriteeriumide järgimise vajadusest ning arendada edasi sisemehhanisme rahastamiskõlbmatute laenude tuvastamiseks. Tegevuskava eesmärk on kõrvaldada avastatud eeskirjade rikkumised ning leevendada VKEde algatuse rakenduskavade korrektsusega seotud allesjäänud riske. |
| --- | --- |

6.39.

Olukorra põhjustasid menetluslikud puudused finantsvahendajate tasandil, kes ei järginud EIFiga sõlmitud lepingutes sätestatud õiguslikult siduvaid rahastamiskõlblikkuse kriteeriume. See kujutab endast tõsist finantsriski muude VKEde algatuse raames heakskiidetud ja sarnastes tingimustes hallatud rakenduskavade puhul. Samuti näitab see, et EIFi olemasolevat järelevalvet tuleb parandada. Sel eesmärgil on EIF kohustunud rakendama tegevuskava, et suurendada finantsvahendajate teadlikkust rahastamiskõlblikkuse kriteeriumide järgimise vajadusest ning arendada edasi sisemehhanisme rahastamiskõlbmatute laenude tuvastamiseks. Tegevuskava eesmärk on kõrvaldada avastatud eeskirjade rikkumised ning leevendada VKEde algatuse rakenduskavade korrektsusega seotud allesjäänud riske.

| 6.39. | Rahastamisvahendite puhul moodustab finantsvahendajate poolne kontroll suure osa kinnitusprotsessist.

  Komisjon võtab arvesse terviklikku meetmepaketti, mille pakkus nende küsimuste lahendamiseks välja EIF. Ta jälgib koostöös riiklike asutustega hoolikalt nende rakendamist, et ühissätete määruse artikli 39 lõike 8 kohaselt abikõlblikud kulud VKEde algatuse programmi sulgemisel deklareeritaks ja heaks kiidetaks. |
| --- | --- |

6.39.

Komisjon võtab arvesse terviklikku meetmepaketti, mille pakkus nende küsimuste lahendamiseks välja EIF. Ta jälgib koostöös riiklike asutustega hoolikalt nende rakendamist, et ühissätete määruse artikli 39 lõike 8 kohaselt abikõlblikud kulud VKEde algatuse programmi sulgemisel deklareeritaks ja heaks kiidetaks.

Ekslikult rahastamiskõlbliku kuluna kinnitatud tagastatav käibemaks

| 6.40. | Käibemaks on kaupade ja teenuste tarbimisele kohaldatav kaudne maks. Maksukohustuslane, üldjuhul äriühing, füüsilisest isikust ettevõtja või muu spetsialist, on kohustatud oma müügilt tasuma käibemaksu ja kandma selle üle riiklikule maksuhaldurile. Maksukohustuslane võib taotleda oma ostude pealt juba tasutud käibemaksu tagastamist. See on tagastatavuse mõiste. Mittemaksukohustuslane ei ole kohustatud käibemaksu tasuma ega saa käibemaksu tagasi nõuda. |
| --- | --- |

6.40.

Käibemaks on kaupade ja teenuste tarbimisele kohaldatav kaudne maks. Maksukohustuslane, üldjuhul äriühing, füüsilisest isikust ettevõtja või muu spetsialist, on kohustatud oma müügilt tasuma käibemaksu ja kandma selle üle riiklikule maksuhaldurile. Maksukohustuslane võib taotleda oma ostude pealt juba tasutud käibemaksu tagastamist. See on tagastatavuse mõiste. Mittemaksukohustuslane ei ole kohustatud käibemaksu tasuma ega saa käibemaksu tagasi nõuda.

| 6.40 ja 6.41. | Käibemaksu tagastatavust tuleb hinnata iga juhtumi puhul eraldi. Komisjon on koostanud suunised programmide eest vastutavatele asutustele ja teinud ettepanekud käibemaksu abikõlblikkuse lihtsustamiseks programmiperioodil 2021–2027. |
| --- | --- |

6.40 ja 6.41.

| 6.41. | ELi eeskirjade kohaselt on käibemaks kaasrahastamiseks kõlblik ainult juhul, kui see ei ole riigisisese käibemaksuõiguse alusel tagastatav. Ei ole oluline, kas käibemaks tegelikult tagastatakse või mitte. Avalik-õiguslike asutuste puhul on käibemaks tagastatav alati, kui mõni ettevõtja esitab infrastruktuuri lõppkasutajatele käibemaksuga arve (41). |
| --- | --- |

6.41.

ELi eeskirjade kohaselt on käibemaks kaasrahastamiseks kõlblik ainult juhul, kui see ei ole riigisisese käibemaksuõiguse alusel tagastatav. Ei ole oluline, kas käibemaks tegelikult tagastatakse või mitte. Avalik-õiguslike asutuste puhul on käibemaks tagastatav alati, kui mõni ettevõtja esitab infrastruktuuri lõppkasutajatele käibemaksuga arve (41).

| 6.42. | Kontrollikoda leidis 5 rakenduskava raames 10 projekti, milles liikmesriikide ametiasutused olid deklareerinud tagastatava käibemaksu rahastamiskõlbliku kuluna. Neil juhtudel tõlgendasid auditeerimisasutused rahastamiskõlblikkuse eeskirju valesti ega kajastanud olukorda õigusnormide rikkumisena. Selliste vigade osakaal hinnangulises veamääras oli 0,3 protsendipunkti. Kolme rakenduskava puhul viiest mõjutas vigade finantsmõju oluliselt komisjoni kinnitatud allesjäänud veamäära (st määr ületas 2 %). Kontrollikoja 2015. aasta aastaaruandes kirjeldati vastuolulist praktikat (eriti avalik-õiguslike asutuste puhul), et kuludeklaratsioonidesse lisatakse ka tagastatava käibemaks (42). Sellisel juhul hüvitatakse ELi vahenditest liikmesriigi ametiasutustele käibemaks rahastamiskõlbliku kuluna ning samal ajal kogub liikmesriik seda käibemaksu oma tavapärase maksusüsteemi kaudu. Mõnel juhul võib ELi hüvitatud summa ületada projekti tegelikke kulusid ilma käibemaksuta. |
| --- | --- |

6.42.

Kontrollikoda leidis 5 rakenduskava raames 10 projekti, milles liikmesriikide ametiasutused olid deklareerinud tagastatava käibemaksu rahastamiskõlbliku kuluna. Neil juhtudel tõlgendasid auditeerimisasutused rahastamiskõlblikkuse eeskirju valesti ega kajastanud olukorda õigusnormide rikkumisena. Selliste vigade osakaal hinnangulises veamääras oli 0,3 protsendipunkti. Kolme rakenduskava puhul viiest mõjutas vigade finantsmõju oluliselt komisjoni kinnitatud allesjäänud veamäära (st määr ületas 2 %). Kontrollikoja 2015. aasta aastaaruandes kirjeldati vastuolulist praktikat (eriti avalik-õiguslike asutuste puhul), et kuludeklaratsioonidesse lisatakse ka tagastatava käibemaks (42). Sellisel juhul hüvitatakse ELi vahenditest liikmesriigi ametiasutustele käibemaks rahastamiskõlbliku kuluna ning samal ajal kogub liikmesriik seda käibemaksu oma tavapärase maksusüsteemi kaudu. Mõnel juhul võib ELi hüvitatud summa ületada projekti tegelikke kulusid ilma käibemaksuta.

| 6.42. | Euroopa Kontrollikoja mainitud kümnest projektist üheksa on seotud nelja Euroopa Sotsiaalfondi 2014.–2020. aastate rakendusprogrammiga ühes liikmesriigis.

  Komisjon oli kõnesoleva probleemi varasemate auditite käigus juba tuvastanud, kuid liikmesriigi süsteemi kohandamine ei likvideerinud seda probleemi täielikult.


  Komisjon teeb praegu liikmesriigi ametivõimudega tihedat koostööd, et tagada nimetatud küsimuse peatne lahendamine lihtsustatud kuluvariandi kasutuselevõtu või lõplikele abisaajatele käibemaksu tagasiküsimise kohustuse kehtestamisega. Komisjon teeb vajalikud finantskorrektsioonid. |
| --- | --- |

6.42.

Komisjon oli kõnesoleva probleemi varasemate auditite käigus juba tuvastanud, kuid liikmesriigi süsteemi kohandamine ei likvideerinud seda probleemi täielikult.

Komisjon teeb praegu liikmesriigi ametivõimudega tihedat koostööd, et tagada nimetatud küsimuse peatne lahendamine lihtsustatud kuluvariandi kasutuselevõtu või lõplikele abisaajatele käibemaksu tagasiküsimise kohustuse kehtestamisega. Komisjon teeb vajalikud finantskorrektsioonid.

Selgitus 6.6.   Näide rahastamiskõlbmatu käibemaksu kaasrahastamisest

Poolas allkirjastas korraldusasutus toetuslepingud, et aidata väikeettevõtetel osta seadmeid; toetuse üldine eesmärk on vähendada töötust. Kui toetusesaajad väitsid, et nad ei kavatse käibemaksu tagasi nõuda, oli käibemaks korraldusasutuse hinnangul rahastamiskõlblik. See oli eksitus, sest toetusesaajad olid käibemaksukohustuslasena registreeritud ja makstud käibemaks oli tegelikult tagastatav.

Rahastamiskõlbmatud kulud

| 6.43. | Kontrollikoda leidis olulisi puudusi 11 projektis osaleja toetuskõlblikkuses. See mõjutas eelkõige noorte tööhõive algatust ja NEET-noorte staatust puudutavat nõuet (43). Kontrollikoda leidis ka seitse juhtumit, mille puhul auditeerimisasutused ei olnud rahastamiskõlbmatuid või tegelikust suuremana esitatud kaudseid kulusid avastanud. |
| --- | --- |

6.43.

Kontrollikoda leidis olulisi puudusi 11 projektis osaleja toetuskõlblikkuses. See mõjutas eelkõige noorte tööhõive algatust ja NEET-noorte staatust puudutavat nõuet (43). Kontrollikoda leidis ka seitse juhtumit, mille puhul auditeerimisasutused ei olnud rahastamiskõlbmatuid või tegelikust suuremana esitatud kaudseid kulusid avastanud.

| 6.43. | Seoses juhtumitega, kus tuvastati abikõlbmatuid või ülepaisutatud kaudseid kulusid, teeb komisjon vajalikke järeltoiminguid ja teeb ettepanekud meetmete võtmiseks, mida ta vajalikuks peab.

  Probleemid, mille Euroopa Kontrollikoda kaudsete kuludega seoses tuvastas (vt selgitus 6.7), tuvastas suurel määral ka auditeerimisasutus, kes tegi selle kulurea puhul 10 %-lise finantskorrektsiooni. Komisjon võtab koos asjaomaste asutustega järelmeetmeid ja kaalub võimalike lisafinantskorrektsioonide vajalikkust. |
| --- | --- |

6.43.

Probleemid, mille Euroopa Kontrollikoda kaudsete kuludega seoses tuvastas (vt selgitus 6.7), tuvastas suurel määral ka auditeerimisasutus, kes tegi selle kulurea puhul 10 %-lise finantskorrektsiooni. Komisjon võtab koos asjaomaste asutustega järelmeetmeid ja kaalub võimalike lisafinantskorrektsioonide vajalikkust.

Selgitus 6.7.   Näide rahastamiskõlbmatutest kuludest – kaudsete kulude tegelikust suuremana esitamine

Toetusesaaja (Saksamaal tegutsev suur uurimisinstituut) peakorter asub väljaspool rakenduskavas ettenähtud toetuskõlblikku piirkonda. Auditeeritud projekti rahastas Euroopa Sotsiaalfond ja seda rakendas selleks otstarbeks loodud projektirühm, mille oli loonud toetuskõlblikus piirkonnas asuv toetusesaaja. Projektikulud olid peamiselt otsesed kulutused personalile, materjalidele ja teenustele, millest märkimisväärse osa moodustasid samade rubriikide kaudsed kulud. Et kaudsed kulud oleksid rahastamiskõlblikud, tuleb need kanda toetuskõlblikes piirkondades, neil peab olema otsene seos projektiga ning need tuleks jaotada nende panuse alusel projekti. Kontrollikoda leidis siiski, et suurem osa projekti kohta deklareeritud kaudsete kulude kulukategooriatest olid tegelikult üldkulud, mis tehti instituudi peakorteris. Ka mitmed kõnealuste kategooriatega seotud kulud olid lisatud projekti eelarvesse kui projektirühma poolt projekti asukohas tegelikult kantud kulud. Auditi käigus ei saanud auditeerimisasutus piisavaid tõendeid kaudsete kulude jagunemise kohta; selle tulemusena kohaldas ta kaudsete kulude suhtes 10 % kindlamääralist korrektsiooni. Kontrollikoda leidis, et tegelik viga oli suurem kui 10 %, seega loeb kontrollikoda kõik projektiga otseselt mitteseotud kulud rahastamiskõlbmatuks.

Kontrollikoja hinnang auditeerimisasutuste tööle

| 6.44. | Auditeerimisasutuste töö moodustab olulise osa ühtekuuluvuse valdkonna kontrolli- ja kindlustandvast raamistikust (vt punkt 6.22). See oli esimene aasta, mil auditeerimisasutused lõpetasid programmitöö perioodi 2007–2013 ning kohaldasid perioodile 2014–2020 uut kontrolli- ja kindlustandvat raamistikku. Kontrollikojapoolne auditeerimisasutuste töö kontrollimine on osa protsessist, mille eesmärk on tõenäoliselt kasutada tulevikus rohkem komisjoni kindluse tagamise mudelit. Käesoleva aasta auditis hinnati 21 auditeerimisasutusest seitsme auditeerimisasutuse tööd perioodil 2014–2020 nendes liikmesriikides, mis esitasid 2017. aastal koos kuludega kindlustandva teabe paketid. Kontrollikoda leidis mitmeid puudusi, mis mõjutavad nende töö usaldusväärsust. |
| --- | --- |

6.44.

Auditeerimisasutuste töö moodustab olulise osa ühtekuuluvuse valdkonna kontrolli- ja kindlustandvast raamistikust (vt punkt 6.22). See oli esimene aasta, mil auditeerimisasutused lõpetasid programmitöö perioodi 2007–2013 ning kohaldasid perioodile 2014–2020 uut kontrolli- ja kindlustandvat raamistikku. Kontrollikojapoolne auditeerimisasutuste töö kontrollimine on osa protsessist, mille eesmärk on tõenäoliselt kasutada tulevikus rohkem komisjoni kindluse tagamise mudelit. Käesoleva aasta auditis hinnati 21 auditeerimisasutusest seitsme auditeerimisasutuse tööd perioodil 2014–2020 nendes liikmesriikides, mis esitasid 2017. aastal koos kuludega kindlustandva teabe paketid. Kontrollikoda leidis mitmeid puudusi, mis mõjutavad nende töö usaldusväärsust.

| 6.44. | Komisjon tervitab Euroopa Kontrollikoja auditeerimiskäsitlust, mis võib programmide eest vastutavate asutuste ja toetusesaajate jaoks kokkuvõttes vähendada auditeerimistegevuse dubleerimist ning kattuvusi.

  Nagu eelmiselgi programmiperioodil, jätkab komisjon tihedat koostööd ERFi, Ühtekuuluvusfondi, ESFi, noorte tööhõive algatust ja enim puudust kannatavate isikute abifondi katvate 122 auditeerimisasutusega, et vältida võimalikke puudusi ning tagada audititulemuste täielik usaldusväärsus.


  Lisaks on komisjoni ühtekuuluvuspoliitika ühtse auditistrateegiaga ette nähtud põhjalik vahelduv ja riskipõhine keskendumine auditeerimisasutuste tulemustele. Vt ka komisjoni ühine vastus punktidele 6.49 ja 6.50. |
| --- | --- |

6.44.

Nagu eelmiselgi programmiperioodil, jätkab komisjon tihedat koostööd ERFi, Ühtekuuluvusfondi, ESFi, noorte tööhõive algatust ja enim puudust kannatavate isikute abifondi katvate 122 auditeerimisasutusega, et vältida võimalikke puudusi ning tagada audititulemuste täielik usaldusväärsus.

Lisaks on komisjoni ühtekuuluvuspoliitika ühtse auditistrateegiaga ette nähtud põhjalik vahelduv ja riskipõhine keskendumine auditeerimisasutuste tulemustele. Vt ka komisjoni ühine vastus punktidele 6.49 ja 6.50.

| 6.45. | Kõigi uuritud kindlustandva teabe ja lõpetamispakettide puhul oli auditeerimisasutuste esitatud allesjäänud veamäär alla 2 %. Kontrollikoja leitud täiendavate vigade tõttu oli perioodi 2014–2020 12-st kindlustandva teabe paketist kuue ja perioodi 2007–2013 10 lõpetamispaketist kolme puhul ümberarvutatud määr suurem kui 2 %. |
| --- | --- |

6.45.

Kõigi uuritud kindlustandva teabe ja lõpetamispakettide puhul oli auditeerimisasutuste esitatud allesjäänud veamäär alla 2 %. Kontrollikoja leitud täiendavate vigade tõttu oli perioodi 2014–2020 12-st kindlustandva teabe paketist kuue ja perioodi 2007–2013 10 lõpetamispaketist kolme puhul ümberarvutatud määr suurem kui 2 %.

| 6.45. | Eitamata nõuete rikkumisi, millele juhiti tähelepanu ühe liikmesriigi kolme programmi puhul, märgib komisjon, et lisavead, mille tõttu jääkvigade määr ületas 2 %, olid kõik seotud liikmesriigi ametivõimude ja mitte üksnes auditeerimisasutuse poolse käibemaksu abikõlblikkuse väärtõlgendusega.

  Peale selle kehtisid VKEde algatuse suhtes auditeerimisasutuse aruande avaldamise ajal programmispetsiifilised õiguslikud nõuded, mis ei lubanud auditeerimisasutusel teha auditeid tehingute tasandil.


  Vt ka komisjoni vastused punktidele 6.29 ja 6.37. |
| --- | --- |

6.45.

Peale selle kehtisid VKEde algatuse suhtes auditeerimisasutuse aruande avaldamise ajal programmispetsiifilised õiguslikud nõuded, mis ei lubanud auditeerimisasutusel teha auditeid tehingute tasandil.

Vt ka komisjoni vastused punktidele 6.29 ja 6.37.

Mõne auditeerimisasutuse puudused valimite moodustamisel mõjutasid valimite esinduslikkust

| 6.46. | Igast rakenduskavast kaasrahastatavate toimingute suure arvu tõttu peavad auditeerimisasutused koostama valimi, et esitada arvamus kulude rahastamiskõlblikkuse kohta. Usaldusväärsete tulemuste saamiseks peavad valimid olema auditeeritud andmekogumi suhtes esinduslikud ja üldjuhul põhinema statistiliselt asjakohasel meetodil (44). Kontrollikoda kontrollis auditeerimisasutuste valimi koostamise meetodit 22 kontrollitud kindlustandva teabe / lõpetamispaketi puhul. |
| --- | --- |

6.46.

Igast rakenduskavast kaasrahastatavate toimingute suure arvu tõttu peavad auditeerimisasutused koostama valimi, et esitada arvamus kulude rahastamiskõlblikkuse kohta. Usaldusväärsete tulemuste saamiseks peavad valimid olema auditeeritud andmekogumi suhtes esinduslikud ja üldjuhul põhinema statistiliselt asjakohasel meetodil (44). Kontrollikoda kontrollis auditeerimisasutuste valimi koostamise meetodit 22 kontrollitud kindlustandva teabe / lõpetamispaketi puhul.

| 6.47. | VKEde algatuse raames rakendatud rakenduskava puhul valimit ei koostatud, sest ei auditeerimisasutus ega EIFi lepinguline välisaudiitor ei korraldanud finantsvahendaja tasandil auditeid (vt punkt 6.37). |
| --- | --- |

6.47.

VKEde algatuse raames rakendatud rakenduskava puhul valimit ei koostatud, sest ei auditeerimisasutus ega EIFi lepinguline välisaudiitor ei korraldanud finantsvahendaja tasandil auditeid (vt punkt 6.37).

| 6.47. | Ühissätete määruse artikli 40 lõige 3 sisaldab selget regulatiivset piirangut, mis keelab auditeerimisasutusel teha VKEde algatuse programmide puhul auditeid lõplike toetusesaajate tasandil.

  Seda küsimust on komisjon käsitlenud oma vastuses punktile 6.37. |
| --- | --- |

6.47.

Seda küsimust on komisjon käsitlenud oma vastuses punktile 6.37.

| 6.48. | Kontrollikoda leidis kontrollitud 22 paketist kolme puhul (kõik perioodist 2014–2020) puudusi, näiteks valimi ebapiisav suurus, teatud toimingute liiga suur osakaal ja valimi koostamise parameetrite vale kasutamine. Teatud ulatuses mõjutasid need puudused valimite esinduslikkust ja seega ka aruandes esitatud asjaomaste allesjäänud veamäärade usaldusväärsust. |
| --- | --- |

6.48.

Kontrollikoda leidis kontrollitud 22 paketist kolme puhul (kõik perioodist 2014–2020) puudusi, näiteks valimi ebapiisav suurus, teatud toimingute liiga suur osakaal ja valimi koostamise parameetrite vale kasutamine. Teatud ulatuses mõjutasid need puudused valimite esinduslikkust ja seega ka aruandes esitatud asjaomaste allesjäänud veamäärade usaldusväärsust.

| 6.48. | Vt komisjoni ühine vastus punktidele 6.64 ja 6.65. |
| --- | --- |

6.48.

Muud puudused auditeerimisasutuste töös

| 6.49. | Ebapiisav või puudulik kontroll suurendab riski, et rahastamiskõlbmatuid kulusid ei avastata. Lisaks peavad audiitorid rahvusvaheliste auditeerimisstandardite (45) kohaselt dokumenteerima oma kontrollid, sealhulgas osutama selgelt kõikidele dokumentidele, mis on auditeeritud kulude suhtes kõige asjakohasemad. See võimaldab neil oma töö eest vastutada ja aitab organisatsioonisisestel või -välistel kontrollijatel teha järeldusi kontrollide ulatuse ja piisavuse kohta. |
| --- | --- |

6.49.

Ebapiisav või puudulik kontroll suurendab riski, et rahastamiskõlbmatuid kulusid ei avastata. Lisaks peavad audiitorid rahvusvaheliste auditeerimisstandardite (45) kohaselt dokumenteerima oma kontrollid, sealhulgas osutama selgelt kõikidele dokumentidele, mis on auditeeritud kulude suhtes kõige asjakohasemad. See võimaldab neil oma töö eest vastutada ja aitab organisatsioonisisestel või -välistel kontrollijatel teha järeldusi kontrollide ulatuse ja piisavuse kohta.

| 6.49 ja 6.50. | Auditeerimisasutused peavad suutma tõendada teostatud kontrolli ulatust ja kvaliteeti. Samas tuleb auditeerimisprotsessi dokumenteerimiseks leida sobiv tasakaal, et tagada haldusprotseduuride usaldusväärsus ja tõhusus.

  Komisjon jätkab Euroopa Kontrollikoja tõstatatud küsimuste lahendamiseks tihedat koostööd auditeerimisasutustega, jagades parimaid tavasid ning auditivahendeid ja -meetodeid, sealhulgas komisjoni oma kontrollnimekirju.


  Komisjon on oma ühtekuuluvuspoliitika ühtse auditistrateegia raames plaaninud 2018. ja 2019. aastal riskipõhiselt korraldada 58 vastavusauditit ja 19 teabekogumismissiooni, et tagada auditeerimisasutuste töö usaldusväärsus. Kahekümne ühe vastavusauditit ja kaheksa teabekogumismissiooni on kavas läbi viia 2018. aastal ning nende tulemused saab esitada 2018. aasta tegevusaruannetes.


  Vt ka komisjoni vastus punktile 6.26. |
| --- | --- |

6.49 ja 6.50.

Komisjon jätkab Euroopa Kontrollikoja tõstatatud küsimuste lahendamiseks tihedat koostööd auditeerimisasutustega, jagades parimaid tavasid ning auditivahendeid ja -meetodeid, sealhulgas komisjoni oma kontrollnimekirju.

Komisjon on oma ühtekuuluvuspoliitika ühtse auditistrateegia raames plaaninud 2018. ja 2019. aastal riskipõhiselt korraldada 58 vastavusauditit ja 19 teabekogumismissiooni, et tagada auditeerimisasutuste töö usaldusväärsus. Kahekümne ühe vastavusauditit ja kaheksa teabekogumismissiooni on kavas läbi viia 2018. aastal ning nende tulemused saab esitada 2018. aasta tegevusaruannetes.

Vt ka komisjoni vastus punktile 6.26.

| 6.50. | Valimi 217 tehingust 96 puhul (44 %) sai kontrollikoda esitada järelduse auditeerimisasutuste töö alusel. Kontrollikoda tuvastas puudusi seoses auditeerimisasutuste töö ulatuse, kvaliteedi ja dokumenteerimisega 121 (56 %) tehingus, mis tegi vajalikuks audititöö uuesti tegemise. Puudusi leiti kontrollitud 22-st kindlustandva teabe / lõpetamispaketist 17-s. Puudused hõlmasid näiteks kontrollnimekirju, mis ei katnud kõiki vajalikke punkte, ja kulude rahastamiskõlblikkuse ebakorrektset kontrolli. 80 puhul neist tehingutest (37 % kõikidest tehingutest) tähendas see seda, et kontrollikoda pidi külastama toetusesaajat. 121 kontrollikoja poolt uuesti tehtud tehingust leiti 30 puhul kvantifitseeritavaid vigu, mida auditeerimisasutus ei olnud varem avastanud. Need on seotud 11 paketiga. |
| --- | --- |

6.50.

Valimi 217 tehingust 96 puhul (44 %) sai kontrollikoda esitada järelduse auditeerimisasutuste töö alusel. Kontrollikoda tuvastas puudusi seoses auditeerimisasutuste töö ulatuse, kvaliteedi ja dokumenteerimisega 121 (56 %) tehingus, mis tegi vajalikuks audititöö uuesti tegemise. Puudusi leiti kontrollitud 22-st kindlustandva teabe / lõpetamispaketist 17-s. Puudused hõlmasid näiteks kontrollnimekirju, mis ei katnud kõiki vajalikke punkte, ja kulude rahastamiskõlblikkuse ebakorrektset kontrolli. 80 puhul neist tehingutest (37 % kõikidest tehingutest) tähendas see seda, et kontrollikoda pidi külastama toetusesaajat. 121 kontrollikoja poolt uuesti tehtud tehingust leiti 30 puhul kvantifitseeritavaid vigu, mida auditeerimisasutus ei olnud varem avastanud. Need on seotud 11 paketiga.

Komisjoni töö ja allesjäänud veamäära kajastamine iga-aastastes tegevusaruannetes

| 6.51. | Iga-aastased tegevusaruanded on komisjoni peamine aruandlusvahend selle kohta, kas neil on piisav kindlus, et kehtestatud kontrollimenetlused tagavad kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse (46). Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse valdkonna puhul kasutatakse iga-aastastes tegevusaruannetes veariski sisaldavate kulude mõõtmiseks erinevaid määrasid. Kõnealused määrad sisaldavad allesjäänud veamäära eelarveaasta 2015/2016 kohta, mille raamatupidamise aastaaruande on komisjon heaks kiitnud ja mille kohta ta on esitanud järelduse korrektsuse kohta (47). |
| --- | --- |

6.51.

Iga-aastased tegevusaruanded on komisjoni peamine aruandlusvahend selle kohta, kas neil on piisav kindlus, et kehtestatud kontrollimenetlused tagavad kulutuste seaduslikkuse ja korrektsuse (46). Majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse valdkonna puhul kasutatakse iga-aastastes tegevusaruannetes veariski sisaldavate kulude mõõtmiseks erinevaid määrasid. Kõnealused määrad sisaldavad allesjäänud veamäära eelarveaasta 2015/2016 kohta, mille raamatupidamise aastaaruande on komisjon heaks kiitnud ja mille kohta ta on esitanud järelduse korrektsuse kohta (47).

| 6.51. | Komisjon esitab tegevuse aastaaruannetes jagatult juhitavate kulude kohta erinevad määrad, et mõõta eri liiki maksetega seonduvaid spetsiifilisi riske aruandeaastal (perioodi 2007–2013 sulgemisel ning 2014.–2020. aastate kulude eri raamatupidamisaastatel), samuti 2017. aasta vigade koondmäära. |
| --- | --- |

6.51.

| 6.52. | Käesolevas alajaos vaadeldakse komisjoni tööd selle nimel, et saada kindlus, et uue kontrolli- ja kindlustandva raamistiku kohased liikmesriikide süsteemid toimivad tõhusalt ning et allesjäänud veamäär on usaldusväärne hinnang. |
| --- | --- |

6.52.

Käesolevas alajaos vaadeldakse komisjoni tööd selle nimel, et saada kindlus, et uue kontrolli- ja kindlustandva raamistiku kohased liikmesriikide süsteemid toimivad tõhusalt ning et allesjäänud veamäär on usaldusväärne hinnang.

| 6.53. | Kontrollikoja tähelepanekud on seotud kindlustandva raamistiku väljatöötamisega ning komisjoni tööga raamatupidamise aastaaruande heakskiitmisel, teatud allesjäänud veamäärade kinnitamisel ja üldise allesjäänud veamäära kindlakstegemisel. |
| --- | --- |

6.53.

Kontrollikoja tähelepanekud on seotud kindlustandva raamistiku väljatöötamisega ning komisjoni tööga raamatupidamise aastaaruande heakskiitmisel, teatud allesjäänud veamäärade kinnitamisel ja üldise allesjäänud veamäära kindlakstegemisel.

Perioodi 2014–2020 kontrolli- ja kindlustandva raamistiku kavandamine

Iga-aastaseid tegevusaruandeid tuleks veelgi optimeerida ja kohandada uue kontrolli- ja kindlustandva raamistikuga

| 6.54. | Uus kontrolli- ja kindlustandev raamistik tähendab seda, et komisjonil kulub peaaegu kaks aastat enne, kui ta saab esitada järelduse auditeerimisasutuse allesjäänud veamäärade usaldusväärsuse kohta asjaomasel eelarveaastal. See periood hõlmab kaheksat kuud, mis on auditeerimisasutustele ette nähtud audititöö tegemiseks. Seejärel teeb komisjon oma dokumendikontrollid, täiendavad teabekogumiskülastused ja korrektsuse auditid.
  Selgituses 6.8
  on esitatud uue raamistiku ajakava. |
| --- | --- |

6.54.

Uus kontrolli- ja kindlustandev raamistik tähendab seda, et komisjonil kulub peaaegu kaks aastat enne, kui ta saab esitada järelduse auditeerimisasutuse allesjäänud veamäärade usaldusväärsuse kohta asjaomasel eelarveaastal. See periood hõlmab kaheksat kuud, mis on auditeerimisasutustele ette nähtud audititöö tegemiseks. Seejärel teeb komisjon oma dokumendikontrollid, täiendavad teabekogumiskülastused ja korrektsuse auditid.
  Selgituses 6.8
  on esitatud uue raamistiku ajakava.

| 6.54. | Euroopa Kontrollikoja viidatud kaks aastat algavad asjaomase arvestusperioodi lõpul ja hõlmavad seetõttu ka neid kaheksat kuud, mis on auditeerimisasutustele määrusega ette nähtud auditi tegemiseks. Sellest tulenevalt ja kooskõlas ühtekuuluvuspoliitika ühtse auditistrateegiaga püüab komisjon kõigi 419 ühtekuuluvusprogrammi kinnituspakettide hindamise läbi viia järgmise iga-aastase tegevusaruande ajaks, st maksimaalselt 13 kuu jooksul.

  Pärast põhjalikku dokumentide kontrolli ja kohapealset kontrolli, riskipõhist auditeerimist ning teabekogumismissioone avaldab peadirektoraat järgmises iga-aastases tegevusaruandes, kas varem teatatud jääkvigade määrad on usaldusväärsed või kas on käimas lisakontroll või kas seda on vaja.


  Vt ka komisjoni ühine vastus punktidele 6.49 ja 6.50. |
| --- | --- |

6.54.

Pärast põhjalikku dokumentide kontrolli ja kohapealset kontrolli, riskipõhist auditeerimist ning teabekogumismissioone avaldab peadirektoraat järgmises iga-aastases tegevusaruandes, kas varem teatatud jääkvigade määrad on usaldusväärsed või kas on käimas lisakontroll või kas seda on vaja.

Vt ka komisjoni ühine vastus punktidele 6.49 ja 6.50.

Selgitus 6.8.   Uue kontrolli- ja kindlustandva raamistiku ajakava

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 6.55. | Eelmisel aastal juhtis kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et aasta tegevusaruannete aruandlusperiood ei ole sama, mis liikmesriikide kindlustandva teabe pakettidel (48). Auditeerimisasutuste teatatud allesjäänud veamäärad on seotud eelarveaastaga. Iga-aastastes tegevusaruannetes aga, et kajastada eelarve aastasuse põhimõtet ning järgides eelarve peadirektoraadi ja peasekretariaadi antud suuniseid, annavad peadirektorid piisava kindluse kalendriaasta kohta. Selleks otsustasid regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi peadirektorid 2017. aasta tegevusaruandes hinnata riski, prognoosides 2017. kalendriaasta kulude, mida nad ei olnud veel heaks kiitnud ja kinnitanud, esialgse allesjäänud veamäära. |
| --- | --- |

6.55.

Eelmisel aastal juhtis kontrollikoda tähelepanu asjaolule, et aasta tegevusaruannete aruandlusperiood ei ole sama, mis liikmesriikide kindlustandva teabe pakettidel (48). Auditeerimisasutuste teatatud allesjäänud veamäärad on seotud eelarveaastaga. Iga-aastastes tegevusaruannetes aga, et kajastada eelarve aastasuse põhimõtet ning järgides eelarve peadirektoraadi ja peasekretariaadi antud suuniseid, annavad peadirektorid piisava kindluse kalendriaasta kohta. Selleks otsustasid regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi peadirektorid 2017. aasta tegevusaruandes hinnata riski, prognoosides 2017. kalendriaasta kulude, mida nad ei olnud veel heaks kiitnud ja kinnitanud, esialgse allesjäänud veamäära.

| 6.55. | Komisjon viitab Euroopa Kontrollikoja 2016. aasta aruande punktile 6.34 antud vastusele. Finantsmäärus ja 2014.–2020. aasta kinnituse andmiseks määratud tähtaeg võimaldavad aruandlusperioode paremini ühitada ning nende vahele jääb vaid kuus kuud võrreldes ühe aastaga ajavahemikul 2007–2013. Peadirektoraadid on vastavalt kohandanud oma iga-aastaseid tegevusaruandeid ja viisi, kuidas nad saavad kinnitusi eri liiki maksetele, mis võivad hõlmata kuni kolme programmi arvestusaastat, nagu on kirjeldatud 2016. aasta tegevusaruannetes (punkt A.1.2). Nii aastakulude riski arvutamisel kui ka vajaduse korral üksikute programmide kohta reservatsioonide tegemisel loeti parimateks ja uusimateks hinnanguteks 2016.–2017. arvestusaasta jääkvigade määrad, mis laekusid 1. märtsiks 2018. See kehtib eriti 2017. aasta kohta, mil aruannete kohaselt oli kulutusi tehtud vähestelt kontodelt, mistõttu esitati 2015.–2016. arvestusaasta veamäärad.

  Komisjon rõhutab veel, et iga-aastase tegevusaruande kinnitamisel katab eelmise kalendriaasta kohta deklareeritud kulutused ELi vahemaksetest kinni peetud 10 %. |
| --- | --- |

6.55.

Komisjon rõhutab veel, et iga-aastase tegevusaruande kinnitamisel katab eelmise kalendriaasta kohta deklareeritud kulutused ELi vahemaksetest kinni peetud 10 %.

| 6.56. | Iga-aastaste tegevusaruannete aruandlusnõuded ei ole veel kohandatud uue kontrolli- ja kindlustandva raamistikuga. Arvestades asjaolu, et 2015/2016 eelarveaasta allesjäänud veamäärad on ainsad, mille kohta komisjonil oli võimalik saada auditeerimisasutustelt ja oma korrektsusega seotud tööst tulenevalt piisav kindlus, peaksid need olema peamiseks korrektsuse näitajaks 2017. aasta tegevusaruannetes. Need peaksid neile põhinema ka peadirektoraatide kinnitavad avaldused konkreetsete poliitikavaldkondade kohta. Siiski ei pööra kumbki peadirektoraat neile piisavat tähelepanu ega nimeta neid peamisteks tulemusnäitajateks. |
| --- | --- |

6.56.

Iga-aastaste tegevusaruannete aruandlusnõuded ei ole veel kohandatud uue kontrolli- ja kindlustandva raamistikuga. Arvestades asjaolu, et 2015/2016 eelarveaasta allesjäänud veamäärad on ainsad, mille kohta komisjonil oli võimalik saada auditeerimisasutustelt ja oma korrektsusega seotud tööst tulenevalt piisav kindlus, peaksid need olema peamiseks korrektsuse näitajaks 2017. aasta tegevusaruannetes. Need peaksid neile põhinema ka peadirektoraatide kinnitavad avaldused konkreetsete poliitikavaldkondade kohta. Siiski ei pööra kumbki peadirektoraat neile piisavat tähelepanu ega nimeta neid peamisteks tulemusnäitajateks.

| 6.56 ja 6.57. | Kesksete juhiste kohaselt esitavad peadirektoraadid iga-aastastes tegevusaruannetes ühe tulemuslikkuse põhinäitajana korrektsusnäitaja (KPI 5), et tagada kõikide eelarvevaldkondade järjekindel ja ühtlustatud lähenemisviis. 2017. aasta tegevusaruannetes tõsteti (muu hulgas KPI 5 allmärkuses ja kommenteeritud kokkuvõttes) täiendavalt esile jääkriskide määrasid 2015.–2016. aasta finantsaruannetes ning pühendati eraldi punkt ka selle arvestusaasta kohta teatatud jääkriskide määradele.

  Komisjon on valmis kaaluma ja Euroopa Kontrollikojaga arutama, kuidas veamäärade esitusviisi edaspidistes iga-aastastes tegevusaruannetes veelgi parandada ja ühtlustada. |
| --- | --- |

6.56 ja 6.57.

Komisjon on valmis kaaluma ja Euroopa Kontrollikojaga arutama, kuidas veamäärade esitusviisi edaspidistes iga-aastastes tegevusaruannetes veelgi parandada ja ühtlustada.

| 6.57. | Lisaks sellele esitab komisjon iga-aastastes tegevusaruannetes kahe programmitöö perioodi kohta vähemalt 13 erinevat määra veariski sisaldavate kulude mõõtmiseks. Selline suur hulk näitajaid toob kaasa selguse puudumise ja võimaliku segaduse seoses nende asjakohasuse ja saadava kindlusega. |
| --- | --- |

6.57.

Lisaks sellele esitab komisjon iga-aastastes tegevusaruannetes kahe programmitöö perioodi kohta vähemalt 13 erinevat määra veariski sisaldavate kulude mõõtmiseks. Selline suur hulk näitajaid toob kaasa selguse puudumise ja võimaliku segaduse seoses nende asjakohasuse ja saadava kindlusega.

Rahastamisvahenditele tehtud ettemakseid ei tohiks allesjäänud veamäära arvutamisel arvesse võtta.

| 6.58. | Programmitöö perioodi 2014–2020 ülesehituse eesmärk on lihtsustada rakenduskavade lõpetamist, kehtestades iga-aastase raamatupidamise aastaaruannete kontrollimise ja heakskiitmise menetluse, mis sarnaneb nn osalise lõpetamisega. See saab toimida vaid juhul, kui auditeerimisasutuste esitatud allesjäänud veamäärad on usaldusväärsed ja kättesaadav on teave, mis puudutab üksnes lõpetamisel olevaid (st ilma ettemaksetega) rahastamiskõlblikke kulusid. |
| --- | --- |

6.58.

Programmitöö perioodi 2014–2020 ülesehituse eesmärk on lihtsustada rakenduskavade lõpetamist, kehtestades iga-aastase raamatupidamise aastaaruannete kontrollimise ja heakskiitmise menetluse, mis sarnaneb nn osalise lõpetamisega. See saab toimida vaid juhul, kui auditeerimisasutuste esitatud allesjäänud veamäärad on usaldusväärsed ja kättesaadav on teave, mis puudutab üksnes lõpetamisel olevaid (st ilma ettemaksetega) rahastamiskõlblikke kulusid.

| 6.58. | Komisjon on tõepoolest märkinud, et raamatupidamise aastaaruannete eesmärk on pakkuda liikmesriikidele jagatud juhtimise mitmeaastases kontekstis suuremat õiguskindlust, võttes kasutusele „iga-aastaste abikõlblike kuluosade“ valideerimise. Oma olemusest tulenevalt ei hõlma kõnesolev osaline sulgemine rahastamisvahenditest tehtud ettemakseid ega riigiabi, mis tuleb järgmistel aruandeaastatel teisendada abikõlblikeks kuludeks (seetõttu on aastaaruannete puhul ette nähtud kumulatiivne aruandlus). Komisjoni talitused on esitanud tegevuse aastaaruannetes jääkvigade määrade kohta andmed, mis hõlmavad üksnes abikõlblikke kulusid sulgemise seisuga (st ei hõlma rahastamisvahenditest tehtud ettemakseid).

  Vt ka alljärgnev komisjoni ühine vastus punktidele 6.59 kuni 6.62. |
| --- | --- |

6.58.

Vt ka alljärgnev komisjoni ühine vastus punktidele 6.59 kuni 6.62.

| 6.59. | Määrus (EL) nr 1303/2013 ei täpsusta, kuidas allesjäänud veamäära arvutada. |
| --- | --- |

6.59.

Määrus (EL) nr 1303/2013 ei täpsusta, kuidas allesjäänud veamäära arvutada.

| 6.59 ja 6.62. | Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 137 kohaselt põhinevad programmide finantsaruanded komisjonile deklareeritud summadel, sealhulgas rahastamisvahenditesse tehtud ettemaksetel. Auditeerimisasutused esitavad jääkvigade määrad finantsaruannetes kajastatud kulude järgi.

  Euroopa Kontrollikoja 2016. aasta soovituste konstruktiivseks järgimiseks nõustusid auditeerimisasutused andma komisjonile üksikasjalikku lisateavet, et võimaldada tal iga-aastastes tegevusaruannetes välja arvutada jääkvigade määrad rahastamisvahenditesse tehtud ettemaksete mõju arvestamata. Seega oli komisjonil võimalik välja arvutada, et 2016.–2017. aasta finantsaruannetes rahastamisvahenditesse (ja VKEde algatuse programmidesse) tehtud ettemaksete mõju oli ERFis keskmiselt alla 0,2 protsendipunkti (67 rahastamisvahendi põhjal) ja ESFis alla 0,02 protsendipunkti (15 rahastamisvahendi põhjal) (vt regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi 2017. aasta tegevusaruande lk 50 ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi 2017. aasta tegevusaruande lk 58).


  Seega aitas Euroopa Kontrollikoja soovitus parandada iga-aastastes tegevusprogrammides konkreetsete programmide kohta teabe avaldamist rahastamisvahenditesse tehtud ettemakseteta, millel seni on olnud suur üldine mõju teatatud veamäärale. |
| --- | --- |

6.59 ja 6.62.

Euroopa Kontrollikoja 2016. aasta soovituste konstruktiivseks järgimiseks nõustusid auditeerimisasutused andma komisjonile üksikasjalikku lisateavet, et võimaldada tal iga-aastastes tegevusaruannetes välja arvutada jääkvigade määrad rahastamisvahenditesse tehtud ettemaksete mõju arvestamata. Seega oli komisjonil võimalik välja arvutada, et 2016.–2017. aasta finantsaruannetes rahastamisvahenditesse (ja VKEde algatuse programmidesse) tehtud ettemaksete mõju oli ERFis keskmiselt alla 0,2 protsendipunkti (67 rahastamisvahendi põhjal) ja ESFis alla 0,02 protsendipunkti (15 rahastamisvahendi põhjal) (vt regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi 2017. aasta tegevusaruande lk 50 ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi 2017. aasta tegevusaruande lk 58).

Seega aitas Euroopa Kontrollikoja soovitus parandada iga-aastastes tegevusprogrammides konkreetsete programmide kohta teabe avaldamist rahastamisvahenditesse tehtud ettemakseteta, millel seni on olnud suur üldine mõju teatatud veamäärale.

| 6.60. | Praegune tava lisada rahastamisvahenditele tehtud ettemaksed andmekogumisse toob väga tõenäoliselt kaasa komisjonile teatatud allesjäänud veamäärade tegelikust väiksemana näitamise (49). |
| --- | --- |

6.60.

Praegune tava lisada rahastamisvahenditele tehtud ettemaksed andmekogumisse toob väga tõenäoliselt kaasa komisjonile teatatud allesjäänud veamäärade tegelikust väiksemana näitamise (49).

| 6.61. | Kontrollikoja poolt eelmises aasta aruandes esitatud soovitusele (50) tuginedes esitab komisjon nüüd oma iga-aastastes tegevusaruannetes täiendavad allesjäänud veamäärad, mille puhul ei ole arvesse võetud rahastamisvahenditele tehtud ettemakseid. |
| --- | --- |

6.61.

Kontrollikoja poolt eelmises aasta aruandes esitatud soovitusele (50) tuginedes esitab komisjon nüüd oma iga-aastastes tegevusaruannetes täiendavad allesjäänud veamäärad, mille puhul ei ole arvesse võetud rahastamisvahenditele tehtud ettemakseid.

| 6.62. | Eelmisel programmitöö perioodil ei teinud auditeerimisasutused enamasti audititööd finantsvahendajate tasandil. Perioodil 2014–2020 peavad auditeerimisasutused teise ja järgmiste ettemaksete puhul (51) kontrollima, kas finantsvahendajate puhul on täidetud toetuskõlblikkuse tingimused. Osalist lõpetamist ei ole võimalik rakendada rakenduskavade puhul, mis hõlmavad rahastamisvahendeid, välja arvatud juhul, kui auditeerimisasutused teostavad nimetatud tasandil asjakohast tööd. |
| --- | --- |

6.62.

Eelmisel programmitöö perioodil ei teinud auditeerimisasutused enamasti audititööd finantsvahendajate tasandil. Perioodil 2014–2020 peavad auditeerimisasutused teise ja järgmiste ettemaksete puhul (51) kontrollima, kas finantsvahendajate puhul on täidetud toetuskõlblikkuse tingimused. Osalist lõpetamist ei ole võimalik rakendada rakenduskavade puhul, mis hõlmavad rahastamisvahendeid, välja arvatud juhul, kui auditeerimisasutused teostavad nimetatud tasandil asjakohast tööd.

| 6.63. | Tulevastel aastatel on see probleem veelgi teravam nende rakenduskavade puhul, mille rahastamisvahendite arv suureneb märkimisväärselt (52). |
| --- | --- |

6.63.

Tulevastel aastatel on see probleem veelgi teravam nende rakenduskavade puhul, mille rahastamisvahendite arv suureneb märkimisväärselt (52).

Komisjoni kindlustandva töö kajastamine aasta tegevusaruannetes

Kindlustandva teabe pakettide läbivaatamisel ei tegeletud valimite moodustamise puudustega

| 6.64. | Kontrollikoja töö auditeerimisasutuste valimi moodustamise metoodika osas näitas, et kontrollitud 12 kindlustandva teabe paketist kolme puhul (25 %) esinenud puudused mõjutasid teatud ulatuses teatatud allesjäänud veamäärade usaldusväärsust (vt punktid 6.47–6.48). |
| --- | --- |

6.64.

Kontrollikoja töö auditeerimisasutuste valimi moodustamise metoodika osas näitas, et kontrollitud 12 kindlustandva teabe paketist kolme puhul (25 %) esinenud puudused mõjutasid teatud ulatuses teatatud allesjäänud veamäärade usaldusväärsust (vt punktid 6.47–6.48).

| 6.64 ja 6.65. | Komisjon tuvastas mõned Euroopa Kontrollikoja tõstatatud probleemid, kuid leidis, et määruse (EL) nr 480/2014 artikli 31 tingimusi neile juhtumitele ei kohaldata.

  VKEde algatuse programmiga seotud küsimust on komisjon käsitlenud oma vastuses punktile 6.47. |
| --- | --- |

6.64 ja 6.65.

VKEde algatuse programmiga seotud küsimust on komisjon käsitlenud oma vastuses punktile 6.47.

| 6.65. | Vastavalt oma organisatsioonisisestele menetlustele kontrollis komisjon kõigi esitatud pakettide puhul valimi moodustamise meetodit. Ta ei tõstatanud siiski eespool nimetatud küsimusi. Tõsiste puuduste korral nähakse määrusega ette kindla määraga korrektsioon (53). |
| --- | --- |

6.65.

Vastavalt oma organisatsioonisisestele menetlustele kontrollis komisjon kõigi esitatud pakettide puhul valimi moodustamise meetodit. Ta ei tõstatanud siiski eespool nimetatud küsimusi. Tõsiste puuduste korral nähakse määrusega ette kindla määraga korrektsioon (53).

| 6.66. | Kõigil eespool nimetatud juhtudel tegi komisjon lõppmakse ja vabastas ELi eelarve kaitsmiseks kinnipeetud 10 % (vt
  selgitus 6.8
  ). |
| --- | --- |

6.66.

Kõigil eespool nimetatud juhtudel tegi komisjon lõppmakse ja vabastas ELi eelarve kaitsmiseks kinnipeetud 10 % (vt
  selgitus 6.8
  ).

| 6.66. | Komisjon peab asjaomase arvestusaasta eest arvestatud summa arveldama alati, kui on täidetud ühissätete määruse artikli 139 lõikes 2 sätestatud tingimused. Kui seetõttu on tarvis teha makse, on komisjonil võimalik see peatada juhul, kui püsib suur jääkrisk. Kui arvestuse tulemuseks on tagasinõue, peab komisjon usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte kohaselt asuma summat viivitamata tagasi nõudma. |
| --- | --- |

6.66.

Komisjoni järeldus 2015/2016 eelarveaasta kulude korrektsuse kohta ei ole veel lõplik

| 6.67. | Komisjon kohustus oma 2016. aasta tegevusaruannetes andma põhjaliku hinnangu hiljemalt üheksa kuu jooksul pärast kindlustandva teabe pakettide esitamist (54). See oleks tähendanud, et 2017. aasta tegevusaruannetes esitatakse järeldus 2015/2016 eelarveaasta allesjäänud veamäärade kohta. Mõlemad peadirektoraadid leidsid, et 2015/2016 aruandeaasta allesjäänud veamäär oli allpool olulisuse piirmäära (2 %). Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi esindaja ei teinud lõpuks järeldusi mõne rakenduskava kohta, mille puhul ta ei olnud veel nõutavat kindlust saanud ja mille kohta oli seega lõplik hinnang veel koostamata. |
| --- | --- |

6.67.

Komisjon kohustus oma 2016. aasta tegevusaruannetes andma põhjaliku hinnangu hiljemalt üheksa kuu jooksul pärast kindlustandva teabe pakettide esitamist (54). See oleks tähendanud, et 2017. aasta tegevusaruannetes esitatakse järeldus 2015/2016 eelarveaasta allesjäänud veamäärade kohta. Mõlemad peadirektoraadid leidsid, et 2015/2016 aruandeaasta allesjäänud veamäär oli allpool olulisuse piirmäära (2 %). Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi esindaja ei teinud lõpuks järeldusi mõne rakenduskava kohta, mille puhul ta ei olnud veel nõutavat kindlust saanud ja mille kohta oli seega lõplik hinnang veel koostamata.

| 6.67. | Formaalset kohustust igal aastal kõikide programmide teatatud veamäärade kohta järeldusi teha ei ole, kuid on näha, et peadirektoraadid seda siiski püüavad, juhul kui kõik tingimused on täidetud ning komisjoni talitustel on võimalik vastav järeldus teha. Ühtekuuluvuspoliitika ühtse auditistrateegia kohaselt tuleb vajaduse korral teha auditeid kuni toetusesaajatele dokumentide säilitamiseks määratud perioodi lõpuni. Seetõttu võivad komisjoni vastavusauditid erijuhtudel (näiteks seoses kinnitussüsteemi rakendamise esimese „sissetöötamisaastaga“) või tõhusa haldusega seotud põhjustel hõlmata mitut raamatupidamisaastat, mis võib kaasa tuua ka varem teatatud veamäärade ümbervaatamise. |
| --- | --- |

6.67.

| 6.68. | Eelarveaasta 2015/2016 oli esimene, mille puhul kasutati uut kontrolli ja kindlustandvat raamistikku. Märtsiks 2017 esitatud 50 asjakohase kindlustandva teabe paketi puhul teostas tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat ajavahemikus juuni 2017 kuni aprill 2018 vaid kaks vastavusauditit, (55) hõlmates kaheksat toimingut ja kahte kindlustandva teabe paketti kahes liikmesriigis. Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat selliseid auditeid ei teinud. Kontrollikoda leidis, et auditeerimisasutused alahindasid komisjonile teatatud allesjäänud veamäärasid kuues kontrollitud 12 kindlustandva teabe paketis. ELi eelarve kaitsmiseks antakse määrusega komisjonile võimalus teha täiendavaid auditeid tõendavate dokumentide säilitamise perioodi lõpuni (vt punkt 6.8). Need kaks asjaolu võivad viidata sellele, et komisjoni tulevaste auditite käigus tuvastatud muud puudused võivad eelarveaasta 2015/2016 allesjäänud veamäära veelgi suurendada. Sellest tulenevalt ei ole allesjäänud veamäärad, mille kohta komisjon 2017. aasta tegevusaruannetes järelduse teeb, veel lõplikud. |
| --- | --- |

6.68.

Eelarveaasta 2015/2016 oli esimene, mille puhul kasutati uut kontrolli ja kindlustandvat raamistikku. Märtsiks 2017 esitatud 50 asjakohase kindlustandva teabe paketi puhul teostas tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat ajavahemikus juuni 2017 kuni aprill 2018 vaid kaks vastavusauditit, (55) hõlmates kaheksat toimingut ja kahte kindlustandva teabe paketti kahes liikmesriigis. Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat selliseid auditeid ei teinud. Kontrollikoda leidis, et auditeerimisasutused alahindasid komisjonile teatatud allesjäänud veamäärasid kuues kontrollitud 12 kindlustandva teabe paketis. ELi eelarve kaitsmiseks antakse määrusega komisjonile võimalus teha täiendavaid auditeid tõendavate dokumentide säilitamise perioodi lõpuni (vt punkt 6.8). Need kaks asjaolu võivad viidata sellele, et komisjoni tulevaste auditite käigus tuvastatud muud puudused võivad eelarveaasta 2015/2016 allesjäänud veamäära veelgi suurendada. Sellest tulenevalt ei ole allesjäänud veamäärad, mille kohta komisjon 2017. aasta tegevusaruannetes järelduse teeb, veel lõplikud.

| 6.68. | Komisjonil on võimalik ELi eelarvehuvide kaitsmiseks teha lisaauditeid, pidades silmas õiguslikku nõuet, et dokumendid ja auditi tõendusmaterjal peavad olema kättesaadavad. Auditite tulemusena tuvastatud õigusnormide rikkumised tuleb nõuetekohaselt kõrvaldada ja see võib mõjutada ka juba valideeritud veamäärasid. Vt ka komisjoni vastus punktile 6.9.

  Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat osalesid 2017. aastal märkimisväärses hulgas Euroopa Kontrollikoja auditites. Komisjoni otsuse 2017. aasta vastavusauditite kava ümber vaadata tingisid esimesel arvestusaastal tegelikult esitatud kinnituspakettide väike arv ja deklareeritud kulude vähesus ning sellest tulenev auditeerimisasutuste kordusauditeerimise võimaluste piiratus koos Euroopa Kontrollikoja auditite ulatusega kõnesolevates programmides. Otsuse eesmärk oli vältida auditite dubleerimist samade programmide ja toetusesaajate puhul.


  Komisjon võttis 2017. aasta auditite kavandamisel (ja hilisemal läbivaatamisel) nii tõhususe kui ka tulemuslikkuse seisukohalt arvesse teisigi aspekte, sealhulgas võimalust teha edaspidiseid komisjoni vastavusauditeid kuni kolm arvestusaastat tagasiulatuvalt (tõhusa halduse huvides, juhul kui läbivaadatavate auditite arv on väike), ning kattuvust regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi 2007.–2013. aasta perioodi sulgemisaudititega. Vt ka komisjoni ühine vastus punktidele 6.56 ja 6.57. |
| --- | --- |

6.68.

Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat osalesid 2017. aastal märkimisväärses hulgas Euroopa Kontrollikoja auditites. Komisjoni otsuse 2017. aasta vastavusauditite kava ümber vaadata tingisid esimesel arvestusaastal tegelikult esitatud kinnituspakettide väike arv ja deklareeritud kulude vähesus ning sellest tulenev auditeerimisasutuste kordusauditeerimise võimaluste piiratus koos Euroopa Kontrollikoja auditite ulatusega kõnesolevates programmides. Otsuse eesmärk oli vältida auditite dubleerimist samade programmide ja toetusesaajate puhul.

Komisjon võttis 2017. aasta auditite kavandamisel (ja hilisemal läbivaatamisel) nii tõhususe kui ka tulemuslikkuse seisukohalt arvesse teisigi aspekte, sealhulgas võimalust teha edaspidiseid komisjoni vastavusauditeid kuni kolm arvestusaastat tagasiulatuvalt (tõhusa halduse huvides, juhul kui läbivaadatavate auditite arv on väike), ning kattuvust regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi 2007.–2013. aasta perioodi sulgemisaudititega. Vt ka komisjoni ühine vastus punktidele 6.56 ja 6.57.

Ühtekuuluvuse valdkonnal puudub üldine allesjäänud veamäär

| 6.69. | Mõlema programmitöö perioodi puhul esitatakse komisjoni kõigis iga-aastastes tegevusaruannetes eraldi allesjäänud veamäär (56). Komisjon ei arvuta aga välja üldist allesjäänud veamäära majanduse, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse valdkonna kohta (mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriik 1b). |
| --- | --- |

6.69.

Mõlema programmitöö perioodi puhul esitatakse komisjoni kõigis iga-aastastes tegevusaruannetes eraldi allesjäänud veamäär (56). Komisjon ei arvuta aga välja üldist allesjäänud veamäära majanduse, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse valdkonna kohta (mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriik 1b).

| 6.69 ja 6.70. | Komisjoni aruandlus põhineb kalendriaastal, nagu on finantsmäärusega ette nähtud.

  Komisjoni iga-aastases juhtimis- ja tulemusaruandes esitatakse ühtekuuluvus-, rände- ja kalanduspoliitika jääkvigade koondmäär, mille aluseks on iga peadirektoraadi vastavas iga-aastases tegevusaruandes esitatud andmed ning näitajad.


  Sama lähenemisviisi on võrreldavuse huvides kasutatud alates 2015. aasta juhtimis- ja tulemusaruandest. |
| --- | --- |

6.69 ja 6.70.

Komisjoni iga-aastases juhtimis- ja tulemusaruandes esitatakse ühtekuuluvus-, rände- ja kalanduspoliitika jääkvigade koondmäär, mille aluseks on iga peadirektoraadi vastavas iga-aastases tegevusaruandes esitatud andmed ning näitajad.

Sama lähenemisviisi on võrreldavuse huvides kasutatud alates 2015. aasta juhtimis- ja tulemusaruandest.

| 6.70. | Komisjon võiks suurema vaevata esitada selle teabe ELi eelarve haldus- ja tulemusaruandes, mis oleks abiks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele ametiasutustele. Haldus- ja tulemusaruandes on selle asemel esitatud rubriigi „Ühtekuuluvus, ränne ja kalandus“ kombineeritud veamäär kalendriaasta kohta. |
| --- | --- |

6.70.

Komisjon võiks suurema vaevata esitada selle teabe ELi eelarve haldus- ja tulemusaruandes, mis oleks abiks eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest vastutavatele ametiasutustele. Haldus- ja tulemusaruandes on selle asemel esitatud rubriigi „Ühtekuuluvus, ränne ja kalandus“ kombineeritud veamäär kalendriaasta kohta.

| 6.71. | Selgituses 6.9
  esitatakse ülevaade aasta tegevusaruannetes programmitöö perioodi 2014–2020 kohta esitatud teabest. |
| --- | --- |

6.71.

Selgituses 6.9
  esitatakse ülevaade aasta tegevusaruannetes programmitöö perioodi 2014–2020 kohta esitatud teabest.

Selgitus 6.9.   Ülevaade aasta tegevusaruannetes perioodi 2014–2020 kohta esitatud teabest

| (miljonites eurodes) |
| --- |
| Tegevus | Fond | Kindlustandva teabe paketis tõendatud kogukulud | Kindlustandva teabe pakettide arv (72) | Rakenduskavad (72) | Allesjäänud veamäär (73) |
| Programmitöö periood 2014–2020 | ERF/ÜF | 993,7 | 20 | 34 | 0,6  % |
| ESF / noorte tööhõive algatus (74) | 1 443,5 | 33 | 49 | 0,7  % |
| FEAD | 144,3 | 8 | 8 | 0,6  % |
| Kokku ilma VKEde algatuseta
   (75) | 2 581,5 | 50 | 70 | 0,7  % |
| Allikas: regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi 2017. aasta tegevusaruanded. |

(miljonites eurodes)

Tegevus

Fond

Kindlustandva teabe paketis tõendatud kogukulud

Kindlustandva teabe pakettide arv (72)

Rakenduskavad (72)

Allesjäänud veamäär (73)

Programmitöö periood 2014–2020

ERF/ÜF

993,7

20

34

0,6  %

ESF / noorte tööhõive algatus (74)

1 443,5

33

49

0,7  %

FEAD

144,3

8

8

0,6  %

Kokku ilma VKEde algatuseta
   (75)

2 581,5

50

70

0,7  %

Allikas: regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi 2017. aasta tegevusaruanded.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 6.72. | Teatatud allesjäänud veamäär 2017. aasta tegevusaruannetes on eelarveaasta 2015/2016 puhul allpool olulisuse piirmäära (57). Auditeerimisasutuste auditeeritud esindusliku valimi kontrollikojapoolse auditi tulemused näitavad, et veamäär on endiselt kõrge (üle 2 %) ning auditeerimisasutuste esitatud mitmed allesjäänud veamäärad on esitatud tegelikust väiksemana. |
| --- | --- |

6.72.

Teatatud allesjäänud veamäär 2017. aasta tegevusaruannetes on eelarveaasta 2015/2016 puhul allpool olulisuse piirmäära (57). Auditeerimisasutuste auditeeritud esindusliku valimi kontrollikojapoolse auditi tulemused näitavad, et veamäär on endiselt kõrge (üle 2 %) ning auditeerimisasutuste esitatud mitmed allesjäänud veamäärad on esitatud tegelikust väiksemana.

| 6.72. | Komisjon on aruandluses kajastanud regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi iga-aastastes tegevusaruannetes tõstatatud küsimusi ning võtnud neid arvesse oma valideeritud veamäärades, kui ta on seda võimalikuks pidanud. Kui asjaomaste üksikprogrammide puhul on leitud, et teatatud jääkvigade määrasid on alahinnatud, teeb komisjon lisafinantskorrektsioone. |
| --- | --- |

6.72.

JÄRELDUS JA SOOVITUSED

Järeldus

| 6.73. | Kokkuvõttes viitab auditi tõendusmaterjal sellele, et alamrubriigi „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ kulutused olid olulisel määral vigadest mõjutatud (vt punktid 6.26–6.43). |
| --- | --- |

6.73.

Kokkuvõttes viitab auditi tõendusmaterjal sellele, et alamrubriigi „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“ kulutused olid olulisel määral vigadest mõjutatud (vt punktid 6.26–6.43).

| 6.73. | Komisjonil on heameel tõdeda, et selleaastane Euroopa Kontrollikoja hinnang ühtekuuluvuspoliitika veatasemele on palju parem kui eelmistel aastatel. Eelkõige märgib komisjon, et hinnangut on ühe protsendipunkti võrra parandanud 2015.–2016. aasta raamatupidamisaruannetes sisalduv tavaprogrammidest erineva spetsiifilise reguleeriva raamistikuga VKEde algatuse programm. Kogu laekunud teavet arvesse võttes järeldab komisjon, et valdava enamiku programmide 2015.–2016. aasta raamatupidamisaruannete veamäär ei ületa olulisuse piirmäära. |
| --- | --- |

6.73.

| 6.74. | Kontrollikoda leidis mitme oma valimisse kuulnud auditeerimisasutuse töös märkimisväärse arvu puudusi, mis piiravad nende töö usaldusväärsust (vt punktid 6.44–6.50). |
| --- | --- |

6.74.

Kontrollikoda leidis mitme oma valimisse kuulnud auditeerimisasutuse töös märkimisväärse arvu puudusi, mis piiravad nende töö usaldusväärsust (vt punktid 6.44–6.50).

| 6.74 ja 6.75. | Komisjon on aruandluses juba kajastanud mõningaid regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi iga-aastastes tegevusaruannetes tõstatatud küsimusi ning võtnud neid arvesse oma valideeritud veamäärades, kui ta on seda võimalikuks pidanud. Peadirektoraadid teevad vajalikud lisafinantskorrektsioonid.

  Komisjon jätkab Euroopa Kontrollikoja tõstatatud küsimuste lahendamiseks tihedat koostööd auditeerimisasutustega.


  Lisaks on komisjoni ühtekuuluvuse ühtse auditistrateegiaga ette nähtud põhjalik riskipõhine keskendumine auditeerimisasutuste tulemuste ülekontrollimisele.


  Vt ka komisjoni vastused punktidele 6.26 ja 6.29, ühine vastus punktidele 6.34 ja 6.35, vastused punktidele 6.37, 6.39 ning komisjoni ühine vastus punktidele 6.49 ja 6.50. |
| --- | --- |

6.74 ja 6.75.

Komisjon jätkab Euroopa Kontrollikoja tõstatatud küsimuste lahendamiseks tihedat koostööd auditeerimisasutustega.

Lisaks on komisjoni ühtekuuluvuse ühtse auditistrateegiaga ette nähtud põhjalik riskipõhine keskendumine auditeerimisasutuste tulemuste ülekontrollimisele.

Vt ka komisjoni vastused punktidele 6.26 ja 6.29, ühine vastus punktidele 6.34 ja 6.35, vastused punktidele 6.37, 6.39 ning komisjoni ühine vastus punktidele 6.49 ja 6.50.

| 6.75. | Tulenevalt sellest ja puudujääkidest komisjoni töös (vt punktid 6.51–6.72) on komisjoni aasta tegevusaruannetes esitatud eelarveaasta 2015/2016 allesjäänud veamäärasid alahinnatud ja kontrollikoda ei saa neile praegu tugineda. Kontrollikoja leitud täiendavate vigade tõttu oli perioodi 2014–2020 12-st kindlustandva teabe paketist kuue ja perioodi 2007–2013 10 lõpetamispaketist kolme puhul ümberarvutatud määr suurem kui 2 %. |
| --- | --- |

6.75.

Tulenevalt sellest ja puudujääkidest komisjoni töös (vt punktid 6.51–6.72) on komisjoni aasta tegevusaruannetes esitatud eelarveaasta 2015/2016 allesjäänud veamäärasid alahinnatud ja kontrollikoda ei saa neile praegu tugineda. Kontrollikoja leitud täiendavate vigade tõttu oli perioodi 2014–2020 12-st kindlustandva teabe paketist kuue ja perioodi 2007–2013 10 lõpetamispaketist kolme puhul ümberarvutatud määr suurem kui 2 %.

| 6.76. | Uue kontrolli- ja kindlustandva raamistiku eesmärk on tagada, et allesjäänud veamäärad jäävad igal aastal allapoole olulisuse piirmäära (2 %). Kontrollikoja audit näitas siiski, et edasiminek on vajalik eelkõige seoses raamistiku rakendamisega nii auditeerimisasutuste kui ka komisjoni tasandil. |
| --- | --- |

6.76.

Uue kontrolli- ja kindlustandva raamistiku eesmärk on tagada, et allesjäänud veamäärad jäävad igal aastal allapoole olulisuse piirmäära (2 %). Kontrollikoja audit näitas siiski, et edasiminek on vajalik eelkõige seoses raamistiku rakendamisega nii auditeerimisasutuste kui ka komisjoni tasandil.

| 6.76. | Ilma et see mõjutaks eespool esitatud ühist vastust punktidele 6.74 ja 6.75, leiab komisjon lisaks, et täiendav areng paremuse suunas on alati soovitatav ning ta võtab lisameetmeid kinnitusraamistiku täiustamiseks ja kõigi õigusnormide rikkumiste õigeaegseks tuvastamiseks ning kõrvaldamiseks. Seoses komisjoni enda tööga tuleb komisjoni auditikavades arvesse võtta Euroopa Kontrollikoja kavandatavaid töid, et vähendada auditite kattuvust ja dubleerimist vastutavate asutuste ning toetusesaajate tasandil. Selline olukord tekkis eelkõige 2014.–2020. aasta esimeste finantsaruannetega, milles oli vähe kinnitatud kulusid ja seetõttu ka vähe võimalusi auditeerimisasutuste tehtud auditite kordamiseks.

  Seda küsimust on komisjon käsitlenud oma vastuses punktile 6.68. |
| --- | --- |

6.76.

Seda küsimust on komisjon käsitlenud oma vastuses punktile 6.68.

Soovitused

| 6.77. | Lisas 6.2
  antakse ülevaade kontrollikoja analüüsist kontrollikoja 2014. aasta aastaaruandes esitatud seitsme soovituse põhjal võetud meetmete kohta (58). Komisjon oli neist täies mahus ellu viinud neli, kaks olid ellu viidud osaliselt ning ühe puhul ei olnud üldse meetmeid võetud. |
| --- | --- |

6.77.

Lisas 6.2
  antakse ülevaade kontrollikoja analüüsist kontrollikoja 2014. aasta aastaaruandes esitatud seitsme soovituse põhjal võetud meetmete kohta (58). Komisjon oli neist täies mahus ellu viinud neli, kaks olid ellu viidud osaliselt ning ühe puhul ei olnud üldse meetmeid võetud.

| 6.77. | Seoses Euroopa Kontrollikoja 2014. aasta aruande 3. soovitusega märkis Euroopa Kontrollikoda, et lihtsustatud kuluvariantide kasutamine on ESFis lubatud kuni 36 % ulatuses programmi eelarvest ning ERFis ja Ühtekuuluvusfondis vaid 2 % ulatuses.

  Komisjon jätkab lihtsustatud kuluvariantide kasutamise soovitamist programmiperioodil 2014–2020. Selleks avaldas komisjon 27. märtsil 2018 lõpparuande lihtsustatud kuluvariantide kasutamisest ESFis, ERFis, Ühtekuuluvusfondis ja EAFRD-s, mis näitas, et ajavahemikul 2014–2017 kasutas enamik Euroopa struktuurifondide korraldusasutustest lihtsustatud kuluvariante (ERF/Ühtekuuluvusfondi ning ESFi programmide puhul vastavalt 73 % ja 95 %). Projektide arvestuses kasutatakse ESFis lihtsustatud kuluvariante 65 % projektide puhul, ERFis 50 % ja Ühtekuuluvusfondis 25 % puhul.


  Nõukogu ja parlamendi poliitilisel kokkuleppel põhinevas koondettepaneku versioonis laiendatakse ka lihtsustatud kuluvariantide ulatust ning kohaldatavust.


  Seoses soovitusega, mis on leitud olevat täielikult täitmata jäetud, rõhutab komisjon, et seda ettepanekut ei aktsepteeritud ning seetõttu ka ei järgitud. |
| --- | --- |

6.77.

Komisjon jätkab lihtsustatud kuluvariantide kasutamise soovitamist programmiperioodil 2014–2020. Selleks avaldas komisjon 27. märtsil 2018 lõpparuande lihtsustatud kuluvariantide kasutamisest ESFis, ERFis, Ühtekuuluvusfondis ja EAFRD-s, mis näitas, et ajavahemikul 2014–2017 kasutas enamik Euroopa struktuurifondide korraldusasutustest lihtsustatud kuluvariante (ERF/Ühtekuuluvusfondi ning ESFi programmide puhul vastavalt 73 % ja 95 %). Projektide arvestuses kasutatakse ESFis lihtsustatud kuluvariante 65 % projektide puhul, ERFis 50 % ja Ühtekuuluvusfondis 25 % puhul.

Nõukogu ja parlamendi poliitilisel kokkuleppel põhinevas koondettepaneku versioonis laiendatakse ka lihtsustatud kuluvariantide ulatust ning kohaldatavust.

Seoses soovitusega, mis on leitud olevat täielikult täitmata jäetud, rõhutab komisjon, et seda ettepanekut ei aktsepteeritud ning seetõttu ka ei järgitud.

| 6.78. | Varasemate soovituste täitmise analüüsi ning 2017. aastat puudutavate leidude ja järelduste alusel esitab kontrollikoda komisjonile järgmised soovitused: |
| --- | --- |

6.78.

Varasemate soovituste täitmise analüüsi ning 2017. aastat puudutavate leidude ja järelduste alusel esitab kontrollikoda komisjonile järgmised soovitused:

| — | 1. soovitus: tagada, et EIFi hallatud rahastamisvahendite auditeerimiskord oleks piisav finantsvahendajate tasandil. Kui EIP/EIF kasutab välisaudiitoritega kokkulepitud menetlusi, peaks komisjon kindlaks määrama selliste lepingute miinimumtingimused, pidades silmas kindluse andmise vajadust ning eelkõige piisava auditeerimise kohustust liikmesriigi tasandil.

  Soovituse elluviimise tähtaeg: viivitamata. |
| --- | --- |

—

1. soovitus: tagada, et EIFi hallatud rahastamisvahendite auditeerimiskord oleks piisav finantsvahendajate tasandil. Kui EIP/EIF kasutab välisaudiitoritega kokkulepitud menetlusi, peaks komisjon kindlaks määrama selliste lepingute miinimumtingimused, pidades silmas kindluse andmise vajadust ning eelkõige piisava auditeerimise kohustust liikmesriigi tasandil.

Soovituse elluviimise tähtaeg: viivitamata.

Komisjon nõustub soovitusega ning leiab, et nõukogu ja parlamendi poliitilisel kokkuleppel põhineva koondettepaneku versiooni jõustumisel ning Euroopa Investeerimisfondi hallatavate rahastamisvahendite auditeerimise uute sätetega viiakse see soovitus ellu.

Peale selle peavad liikmesriigid teostama kontrolli ja auditeid finantsvahendajate tasandil ning auditeerimisasutused nende pädevusse kuuluvate lõplike toetusesaajate tasandil, kui see on vajalik.

| — | 2. soovitus: esitada ettepanekud 2020. aasta järgse finantsraamistiku õigusaktide muutmiseks nii, et need välistaks avalik-õiguslikele asutustele ELi vahenditest käibemaksu tagastamise.

  Soovituse elluviimise tähtaeg: enne 2020. aasta järgse õigusraamistiku heakskiitmist. |
| --- | --- |

—

2. soovitus: esitada ettepanekud 2020. aasta järgse finantsraamistiku õigusaktide muutmiseks nii, et need välistaks avalik-õiguslikele asutustele ELi vahenditest käibemaksu tagastamise.

Soovituse elluviimise tähtaeg: enne 2020. aasta järgse õigusraamistiku heakskiitmist.

Komisjon nõustub soovitusega osaliselt ja on teinud 2021.–2027. aasta finantsraamistiku jaoks sellekohase seadusandliku ettepaneku.

Komisjoni ettepanekuga (COM (2018) 375 final) kehtestatakse lihtne käibemaksureegel, mis ei sõltu sellest, kas toetusesaajad on eraõiguslikud või avalik-õiguslikud isikud: projektide puhul kogumaksumusega alla 5 miljoni euro loetakse käibemaks abikõlblikuks ja üle selle künnise on käibemaks abikõlbmatu.

| — | 3. soovitus: kõrvaldada kontrollikoja tuvastatud puudused auditeerimisasutuste töö kontrollimisel seoses komisjoni korrektsuse audititega.

  Soovituse elluviimise tähtaeg: viivitamata. |
| --- | --- |

—

3. soovitus: kõrvaldada kontrollikoja tuvastatud puudused auditeerimisasutuste töö kontrollimisel seoses komisjoni korrektsuse audititega.

Soovituse elluviimise tähtaeg: viivitamata.

Komisjon nõustub soovitusega. Ühtsele auditistrateegia ja kokkulepitud auditeerimiskava järgi keskenduvad komisjoni talitused alates 2018. aastast oma auditeerimistöös auditeerimisasutuste töö kvaliteedi ning nõuetelevastavuse kontrollile, et saada täielikult usaldusväärsed auditiarvamused ja tulemused.

| — | 4. soovitus: vähendada regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi iga-aastastes tegevusaruannetes perioodi 2014–2020 kontrolli- ja kindlustandva raamistiku kohta esitatud teabe keerukust järgmiselt:






  i) | keskendudes kuludele, mis on läbinud kogu kontrollitsükli, st kindlustandva teabe paketid, mis hõlmavad kulusid enne aasta n-1 30. juunit. Selleks peaks komisjon korrigeerima oma aruandlust, tagamaks, et selles ei esitataks esialgseid hinnanguid; |
| --- | --- | --- |

—

4. soovitus: vähendada regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi iga-aastastes tegevusaruannetes perioodi 2014–2020 kontrolli- ja kindlustandva raamistiku kohta esitatud teabe keerukust järgmiselt:

i)

keskendudes kuludele, mis on läbinud kogu kontrollitsükli, st kindlustandva teabe paketid, mis hõlmavad kulusid enne aasta n-1 30. juunit. Selleks peaks komisjon korrigeerima oma aruandlust, tagamaks, et selles ei esitataks esialgseid hinnanguid;

| ii) | märkides selgelt, et selliseid kulusid ei ole veel põhjalikult kontrollitud (sealhulgas korrektsuse kontroll). Komisjon peaks märkima, millised ennetavad meetmed kaitsevad ELi eelarvet ja kas need meetmed on piisavad kindluse tagamiseks; samas peaks komisjon hoiduma nende kulude allesjäänud veamäära arvutamisest, mida ei ole veel kontrollitud; |
| --- | --- |

ii)

märkides selgelt, et selliseid kulusid ei ole veel põhjalikult kontrollitud (sealhulgas korrektsuse kontroll). Komisjon peaks märkima, millised ennetavad meetmed kaitsevad ELi eelarvet ja kas need meetmed on piisavad kindluse tagamiseks; samas peaks komisjon hoiduma nende kulude allesjäänud veamäära arvutamisest, mida ei ole veel kontrollitud;

| iii) | avaldades mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriigi 1b üldise allesjäänud veamäära iga eelarveaasta kohta. |
| --- | --- |

iii)

avaldades mitmeaastase finantsraamistiku alamrubriigi 1b üldise allesjäänud veamäära iga eelarveaasta kohta.

Soovituse täitmise tähtaeg: juuni 2019.

Komisjon nõustub selle soovitusega osaliselt.

Komisjon rõhutab, et asjaomaste peadirektoraatide iga-aastastes tegevusaruannetes keskendutakse juba praegu selgelt programmide ja finantsaruannete veamäärade valideerimisele seoses 30. juunil n-1 lõppevate arvestusaastatega. Edasistes aruannetes saab seda teha veelgi selgemalt.

Finantsmääruse kohaselt peavad eelarvevahendite käsutajad andma iga-aastases tegevusaruandes kinnituse aruandeaastal n tehtud igat liiki maksetele. Iga peadirektoraat esitab aruanded eraldi saadud kinnitustaseme järgi. Seetõttu määratakse riskisumma kindlaks kalendriaasta asjaomaste kulude alusel.

Komisjon rõhutab veel, et ta on valmis kaaluma ja Euroopa Kontrollikojaga arutama, kuidas veelgi parandada ning ühtlustada edaspidistes iga-aastastes tegevusaruannetes veamäärade esitusviisi aluseks olevat süsteemi.

| — | 5. soovitus: tagada, et auditeerimiskorda muudetakse vastavalt komisjoni ettepanekule seoses 2020. aasta järgse õigusraamistiku rahastamisvahenditega nii, et allesjäänud veamäära arvutamisel kasutataks üksnes vahendite tegelikku kasutust lõppsaaja tasandil.

  Soovituse elluviimise tähtaeg: enne 2020. aasta järgse õigusraamistiku rakendamise algust. |
| --- | --- |

—

5. soovitus: tagada, et auditeerimiskorda muudetakse vastavalt komisjoni ettepanekule seoses 2020. aasta järgse õigusraamistiku rahastamisvahenditega nii, et allesjäänud veamäära arvutamisel kasutataks üksnes vahendite tegelikku kasutust lõppsaaja tasandil.

Soovituse elluviimise tähtaeg: enne 2020. aasta järgse õigusraamistiku rakendamise algust.

Komisjon nõustub selle soovitusega ulatuses, milles kaasseadusandjad võtavad vastu komisjoni ettepaneku reguleeriva raamistiku kohta pärast 2020. aastat.

29. mail 2018 vastu võetud ettepaneku kohaselt deklareerivad liikmesriigid rahastamisvahenditega seotud kulud lõplikele toetusesaajatele välja makstud summade alusel. Ainuke rahastamisvahenditesse tehtav 25 %-line ettemakse ei peaks kuuluma õigusraamistikuga kindlaks määratud auditeeritavate andmete hulka, mis piirab kulusid, mida saab deklareerida enne lõplikule toetusesaajale makse tegemist.

| — | 6. soovitus: kontrollida piisaval määral korrektsust, et võimaldada teha järeldus auditeerimisasutuste töö tõhususe kohta ja saada piisav kindlus kulude korrektsuse kohta hiljemalt raamatupidamise aastaaruannete heakskiitmisele järgneval aastal avaldatavates aasta tegevusaruannetes.

  Soovituse elluviimise tähtaeg: viivitamata. |
| --- | --- |

—

6. soovitus: kontrollida piisaval määral korrektsust, et võimaldada teha järeldus auditeerimisasutuste töö tõhususe kohta ja saada piisav kindlus kulude korrektsuse kohta hiljemalt raamatupidamise aastaaruannete heakskiitmisele järgneval aastal avaldatavates aasta tegevusaruannetes.

Soovituse elluviimise tähtaeg: viivitamata.

Selle soovitusega, mis vastab asjaomaste eelarvevahenditega seotud ühtsele auditistrateegiale, nõustub komisjon osaliselt.

Komisjon on seadnud eesmärgiks suuta igal aastal vastavates tegevusaruannetes hinnata auditeerimisasutuste teatatud eelnenud aasta kinnituspakettide jääkvigade määra usaldusväärsust. Samas rõhutab komisjon, et tal on kuni kolm aastat aega auditeerida finantsaruannetes sisalduvaid kulusid tegemaks järeldusi auditeerimisasutuste teatatud veamäärade usaldusväärsuse kohta ning veendumaks kinnitatud kulude õiguspärasuses ja korrektsuses.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

2. OSA. PROJEKTIDE TULEMUSLIKKUSE HINDAMINE

| 6.79. | Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimine ELi vahendite kasutamisel ei eelda üksnes regulatiivsete nõuete järgimist, vaid ka seatud eesmärkide saavutamist (59). Seepärast hindab kontrollikoda lisaks tehingute korrektsuse kontrollimisele ka nendega seotud toimingute tulemuslikkust. |
| --- | --- |

6.79.

Usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõtte järgimine ELi vahendite kasutamisel ei eelda üksnes regulatiivsete nõuete järgimist, vaid ka seatud eesmärkide saavutamist (59). Seepärast hindab kontrollikoda lisaks tehingute korrektsuse kontrollimisele ka nendega seotud toimingute tulemuslikkust.

| 6.80. | Kontrollikoja sel aastal kontrollitud 217 tehingust puudutasid 113 toiminguid, mis olid auditi toimumise ajaks füüsiliselt lõpule viidud (56 perioodist 2007–2013 ja 57 perioodist 2014–2020). Nende toimingute puhul hindas kontrollikoda |
| --- | --- |

6.80.

Kontrollikoja sel aastal kontrollitud 217 tehingust puudutasid 113 toiminguid, mis olid auditi toimumise ajaks füüsiliselt lõpule viidud (56 perioodist 2007–2013 ja 57 perioodist 2014–2020). Nende toimingute puhul hindas kontrollikoda

| — | tulemuslikkuse süsteemi ülesehitust (eelkõige, kas rakenduskavadel olid nende eesmärkide jaoks sobivad väljundi- ja tulemusnäitajad, ning kas projektidokumentides (60) kasutatud väljundi- ja tulemusnäitajad olid kooskõlas rakenduskava kõigi prioriteetsete suundade eesmärkidega); |
| --- | --- |

—

tulemuslikkuse süsteemi ülesehitust (eelkõige, kas rakenduskavadel olid nende eesmärkide jaoks sobivad väljundi- ja tulemusnäitajad, ning kas projektidokumentides (60) kasutatud väljundi- ja tulemusnäitajad olid kooskõlas rakenduskava kõigi prioriteetsete suundade eesmärkidega);

| — | projektide tegelikku tulemuslikkust, st kas nad olid aru andnud sellest, kas iga näitaja puhul seatud sihtnäitajad on saavutatud ja kas eesmärgid on saavutatud. |
| --- | --- |

—

projektide tegelikku tulemuslikkust, st kas nad olid aru andnud sellest, kas iga näitaja puhul seatud sihtnäitajad on saavutatud ja kas eesmärgid on saavutatud.

| 6.81. | Rahastamisvahendite puhul kontrollis kontrollikoda tegelikku väljamaksemäära (lõppsaajatele makstud summa osakaal kogusummast). |
| --- | --- |

6.81.

Rahastamisvahendite puhul kontrollis kontrollikoda tegelikku väljamaksemäära (lõppsaajatele makstud summa osakaal kogusummast).

Tulemuslikkuse mõõtmise süsteemi ülesehituse hindamine

| 6.82. | Käesoleva kuluvaldkonna jaoks oluliste ELi õigusaktide kohaselt peavad toetusesaajad määratlema väljundid ja nende kohta aru andma (61). Liikmesriigid võisid ka määratleda tulemusnäitajad, mis seoksid omavahel projektitulemused ja rakenduskava prioriteetse suuna vastavad näitajad. Mõtestatud tulemusnäitajate kehtestamine, kui see on võimalik, on hea tava, sest see võimaldab ametiasutustel mõõta projekti panust vastava prioriteetse suuna eesmärkidesse. |
| --- | --- |

6.82.

Käesoleva kuluvaldkonna jaoks oluliste ELi õigusaktide kohaselt peavad toetusesaajad määratlema väljundid ja nende kohta aru andma (61). Liikmesriigid võisid ka määratleda tulemusnäitajad, mis seoksid omavahel projektitulemused ja rakenduskava prioriteetse suuna vastavad näitajad. Mõtestatud tulemusnäitajate kehtestamine, kui see on võimalik, on hea tava, sest see võimaldab ametiasutustel mõõta projekti panust vastava prioriteetse suuna eesmärkidesse.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 6.83. | 113 projektist koosneva valimi kontrollimisel leidis kontrollikoda puudusi liikmesriikide ametiasutuste loodud tulemuslikkuse mõõtmise süsteemide ülesehituses nii rakenduskavade kui projektide tasandil. Kokkuvõte kontrollikoja leidudest on esitatud
  selgituses 6.10
  . Kontrollikoda leidis, et tulemuslikkuse mõõtmise süsteem, mis seostas projektide väljundid ja tulemused rakenduskava eesmärkidega, oli enamjaolt olemas ainult 74 (65 %) projekti puhul 113st. 74 projektist 5 puhul olid ametiasutused rakenduskava ja/või projekti heakskiitmise dokumentides väljundid ekslikult tulemusteks liigitanud. |
| --- | --- |

6.83.

113 projektist koosneva valimi kontrollimisel leidis kontrollikoda puudusi liikmesriikide ametiasutuste loodud tulemuslikkuse mõõtmise süsteemide ülesehituses nii rakenduskavade kui projektide tasandil. Kokkuvõte kontrollikoja leidudest on esitatud
  selgituses 6.10
  . Kontrollikoda leidis, et tulemuslikkuse mõõtmise süsteem, mis seostas projektide väljundid ja tulemused rakenduskava eesmärkidega, oli enamjaolt olemas ainult 74 (65 %) projekti puhul 113st. 74 projektist 5 puhul olid ametiasutused rakenduskava ja/või projekti heakskiitmise dokumentides väljundid ekslikult tulemusteks liigitanud.

| 6.83. | Rakenduskavas kirjeldatud otstarbekas sekkumisloogika tagab, et projektide tasandi väljundid ja tulemused aitavad saavutada rakenduskavadelt oodatavaid tulemusi, pidades seejuures meeles, et neid mõjutavad ka välised tegurid. |
| --- | --- |

6.83.

| 6.84. | 34 juhul ei olnud ametiasutused tulemusnäitajaid määratlenud ja 4 juhul ei olnud nad kindlaks määranud näitajaid ega sihtnäitajaid, mis võimaldaksid mõõta tulemuslikkust projekti tasandil. Veel ühel juhul ei olnud ka asjaomasele rakenduskavale endale sihtnäitajaid seatud. Sellises olukorras ei ole võimalik kindlaks teha, kas need projektid panustasid rakenduskava üldiste eesmärkide saavutamisse. Neist ligikaudu 39 juhtumit kuulusid perioodi 2007–2013. |
| --- | --- |

6.84.

34 juhul ei olnud ametiasutused tulemusnäitajaid määratlenud ja 4 juhul ei olnud nad kindlaks määranud näitajaid ega sihtnäitajaid, mis võimaldaksid mõõta tulemuslikkust projekti tasandil. Veel ühel juhul ei olnud ka asjaomasele rakenduskavale endale sihtnäitajaid seatud. Sellises olukorras ei ole võimalik kindlaks teha, kas need projektid panustasid rakenduskava üldiste eesmärkide saavutamisse. Neist ligikaudu 39 juhtumit kuulusid perioodi 2007–2013.

| 6.84. | Kaasfinantseeritava sekkumise mõju (mis kajastub väljundis ja projekti tasandi tulemusnäitajates) rakenduskava eesmärkidele (mis kajastuvad tulemusnäitajates) tuleb hinnata mõjuhinnangus.

  Ühtekuuluvusfondi/ERFi järelhindamisel on tõepoolest leitud, et tulemustele pole piisavalt keskendutud. Selle küsimuse lahendavad programmiperioodi 2014–2020 õigusaktid, millega tugevdatakse sekkumisloogikat ning tulemustele orienteeritust. |
| --- | --- |

6.84.

Ühtekuuluvusfondi/ERFi järelhindamisel on tõepoolest leitud, et tulemustele pole piisavalt keskendutud. Selle küsimuse lahendavad programmiperioodi 2014–2020 õigusaktid, millega tugevdatakse sekkumisloogikat ning tulemustele orienteeritust.

| 6.85. | Need järeldused täiendavad kontrollikoja aruannet projektide valimise ja järelevalve kohta (62) programmitöö perioodil 2014–2020. Aruandes jõuti järeldusele, et perioodi 2014–2020 ERFi ja ESFi projektide valikukriteeriumid ei nõua süstemaatiliselt projektide tasandil kvantifitseeritud tulemusnäitajate määratlemist. Isegi kui sellised näitajad on olemas, ei vasta need alati rakenduskavade näitajatele. |
| --- | --- |

6.85.

Need järeldused täiendavad kontrollikoja aruannet projektide valimise ja järelevalve kohta (62) programmitöö perioodil 2014–2020. Aruandes jõuti järeldusele, et perioodi 2014–2020 ERFi ja ESFi projektide valikukriteeriumid ei nõua süstemaatiliselt projektide tasandil kvantifitseeritud tulemusnäitajate määratlemist. Isegi kui sellised näitajad on olemas, ei vasta need alati rakenduskavade näitajatele.

| 6.85. | Komisjon leiab, et rahastatavate projektide tasandi otsesed tulemused ning rakenduskava tasandil taotletavad (tulemusnäitajates kajastuvad) eesmärgid on erinevad. Kui otseseid tulemusi mõjutavad ainult kaasrahastatavad meetmed, siis tulemusnäitajaid mõjutavad erinevad välised tegurid, mis ei ole korraldusasutuste kontrolli all. Otstarbekas sekkumisloogika tagab, et väljavalitud projektide väljundid ja otsesed tulemused aitavad saavutada rakenduskavalt oodatavaid tulemusi. |
| --- | --- |

6.85.

| 6.86. | Kontrollikoja aruandest vahendite madala kasutusmäära kohta (63) nähtub veel, et ajavahemikul 2007–2013 võtsid komisjon ja liikmesriigid meetmeid, et vahendid paremini ära kasutada ja tagada seaduslikkus, kuid ei võtnud nõuetekohaselt arvesse tulemuslikkuse kaalutlusi, mille tõttu ei keskendutud piisavalt tulemustele. |
| --- | --- |

6.86.

Kontrollikoja aruandest vahendite madala kasutusmäära kohta (63) nähtub veel, et ajavahemikul 2007–2013 võtsid komisjon ja liikmesriigid meetmeid, et vahendid paremini ära kasutada ja tagada seaduslikkus, kuid ei võtnud nõuetekohaselt arvesse tulemuslikkuse kaalutlusi, mille tõttu ei keskendutud piisavalt tulemustele.

| 6.86. | Komisjon soovitas liikmesriikidele, kellel oli probleeme vahendite ärakasutamisega, aastate 2007–2013 jaoks ette nähtud õigusraamistiku, kavade eesmärkide ja sekkumisloogika kohaseid meetmeid, mida kohandati liikmesriikide olude ja konkreetsete programmidega. Seega polnud vaja pöörata erandlikku tähelepanu tulemustele, vaid tuli üksnes tagada, et soovitatud tulemused tõepoolest saavutatakse. Hariliku programmijuhtimistava kohaselt peab juhul, kui programmi vahendite kasutusmäär jääb väikeseks, taotlema selle probleemi lahendamiseks võetavate meetmetega kasutusmäära, mis jääb olemasolevate eesmärkide piiresse. |
| --- | --- |

6.86.

Selgitus 6.10.   Tulemuslikkuse süsteemi ülesehituse hindamine (113 projekti)

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Paljud projektid ei saavuta täielikult tulemuslikkusele seatud eesmärke

| 6.87. | Enamiku uuritud juhtumite puhul ei jõudnud kontrollikoda järeldusele, et kõik tulemuslikkuse eesmärgid on täielikult saavutatud. 74 projekti puhul, kus oli kindlaks määratud nii tulemus- kui ka väljundinäitajad, leidis kontrollikoda, et 26 juhul (35 %) olid need täielikult saavutatud, 43 juhul (58 %) olid need osaliselt saavutatud, 2 juhul (3 %) ei olnud hindamine võimalik ja 3 juhtumi puhul (4 %) olid need saavutamata. Üks projektidest, mis oma eesmärke ei saavutanud, oli vastavalt lõpetamise suunistes esitatud määratlusele mittetoimiv (64). |
| --- | --- |

6.87.

Enamiku uuritud juhtumite puhul ei jõudnud kontrollikoda järeldusele, et kõik tulemuslikkuse eesmärgid on täielikult saavutatud. 74 projekti puhul, kus oli kindlaks määratud nii tulemus- kui ka väljundinäitajad, leidis kontrollikoda, et 26 juhul (35 %) olid need täielikult saavutatud, 43 juhul (58 %) olid need osaliselt saavutatud, 2 juhul (3 %) ei olnud hindamine võimalik ja 3 juhtumi puhul (4 %) olid need saavutamata. Üks projektidest, mis oma eesmärke ei saavutanud, oli vastavalt lõpetamise suunistes esitatud määratlusele mittetoimiv (64).

| 6.87 ja 6.88. | Tähtis on meenutada, et Euroopa Kontrollikoja valimisse kuulus nii perioodi 2007–2013 kui ka perioodi 2014–2020 projekte, samas kui tulemuslikkuse käsitlus ja programmide sekkumisloogika on 2014.–2020. aastate määruse järgi paljuski muutunud. Seetõttu ei anna seni teatatud tulemused perioodi 2014–2020 konkreetsetest tulemustest head ülevaadet.

  Samas nendib komisjon kokkuvõttes, et 93 %-l projektidest, millel olid nii tulemus- kui ka väljundinäitajad, need täielikult või osaliselt ka saavutati ning see tulemus on eelnenud aastatel saavutatuga sarnane. Kui määratud olid vaid väljundinäitajad, ulatus tulemus koguni 100 %-ni. |
| --- | --- |

6.87 ja 6.88.

Samas nendib komisjon kokkuvõttes, et 93 %-l projektidest, millel olid nii tulemus- kui ka väljundinäitajad, need täielikult või osaliselt ka saavutati ning see tulemus on eelnenud aastatel saavutatuga sarnane. Kui määratud olid vaid väljundinäitajad, ulatus tulemus koguni 100 %-ni.

| 6.88. | 34 juhtumi puhul, kus väljundinäitajad olid kehtestatud (kuid tulemusnäitajad mitte), leidis kontrollikoda, et need olid täielikult saavutatud 23 juhul (68 %) ja osaliselt 11 juhul (32 %) (vt
  selgitus 6.11
  ). |
| --- | --- |

6.88.

34 juhtumi puhul, kus väljundinäitajad olid kehtestatud (kuid tulemusnäitajad mitte), leidis kontrollikoda, et need olid täielikult saavutatud 23 juhul (68 %) ja osaliselt 11 juhul (32 %) (vt
  selgitus 6.11
  ).

| 6.89. | Ülejäänud viiel juhul ei olnud kontrollikojal võimalik hinnata tulemuseesmärkide saavutamist, kuna näitajad või eesmärgid puudusid. |
| --- | --- |

6.89.

Ülejäänud viiel juhul ei olnud kontrollikojal võimalik hinnata tulemuseesmärkide saavutamist, kuna näitajad või eesmärgid puudusid.

Selgitus 6.11.   Tulemuslikkuse eesmärkide saavutamine

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

| 6.90. | Perioodil 2014–2020 peavad auditeerimisasutused näiteks kontrollima tulemuslikkuse alaste andmete usaldusväärsust. Kontrollikoda leidis, et üldjuhul teostavad nad oma toimingute auditite käigus projektide tulemuslikkuse kontrolli. 57 juhtumist 18 puhul ei saanud auditeerimisasutus esitada arvamust eesmärkide saavutamise kohta, kuna projekt oli veel pooleli. Ülejäänud 20 juhul piirdus auditeerimisasutuse kontroll väljundieesmärkidega. |
| --- | --- |

6.90.

Perioodil 2014–2020 peavad auditeerimisasutused näiteks kontrollima tulemuslikkuse alaste andmete usaldusväärsust. Kontrollikoda leidis, et üldjuhul teostavad nad oma toimingute auditite käigus projektide tulemuslikkuse kontrolli. 57 juhtumist 18 puhul ei saanud auditeerimisasutus esitada arvamust eesmärkide saavutamise kohta, kuna projekt oli veel pooleli. Ülejäänud 20 juhul piirdus auditeerimisasutuse kontroll väljundieesmärkidega.

| 6.90. | Komisjonil on heameel märkida, et auditeerimisasutused on selle täiendava tulemusandmete usaldusväärsuse elemendi lisanud perioodi 2014–2020 tegevusauditite kavva komisjoni suuniste ja soovituste ning reguleeriva raamistiku kohaselt. Need tulemused on kasulikud ja täiendavad komisjoni enda selle valdkonna teemalisi auditeid. |
| --- | --- |

6.90.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Enamik liikmesriike ei suutnud oma koostöös liikmesriikidega rakendatavaid rahastamisvahendeid täielikult ära kasutada

| 6.91. | Liikmesriigid peavad igal aastal esitama aruande koostöös liikmesriikidega rakendatavatest rahastamisvahenditest tehtud tegelike väljamaksete kohta lõppsaajatele (65).
  Selgituses 6.12
  on näidatud, kuidas kasutati koostöös liikmesriikidega rakendatavad rahastamisvahendeid eelmisel aruandlusperioodil (66) Ainult neli liikmesriiki kasutasid täies mahus ära olemasolevad toetused, kusjuures väljamaksemäärades esines märkimisväärseid erinevusi. Perioodi 2014–2020 kohta teatasid 16 liikmesriiki, et nad ei olnud 2016. aasta lõpu seisuga lõppsaajatele väljamakseid teinud (67). |
| --- | --- |

6.91.

Liikmesriigid peavad igal aastal esitama aruande koostöös liikmesriikidega rakendatavatest rahastamisvahenditest tehtud tegelike väljamaksete kohta lõppsaajatele (65).
  Selgituses 6.12
  on näidatud, kuidas kasutati koostöös liikmesriikidega rakendatavad rahastamisvahendeid eelmisel aruandlusperioodil (66) Ainult neli liikmesriiki kasutasid täies mahus ära olemasolevad toetused, kusjuures väljamaksemäärades esines märkimisväärseid erinevusi. Perioodi 2014–2020 kohta teatasid 16 liikmesriiki, et nad ei olnud 2016. aasta lõpu seisuga lõppsaajatele väljamakseid teinud (67).

| 6.91. | Enamikus liikmesriikides sõlmiti perioodi 2014–2020 rahastamislepingud 2016. aastal ja koguni 2016. aasta teises pooles. Seega tulenes asjaomaste rahastamisvahendite ajalisest struktuurist, et 2016. aasta lõpuks polnud lõplikele toetusesaajatele väljamakseid tehtud. |
| --- | --- |

6.91.

Selgitus 6.12.   Rahastamisvahendite kumulatiivsed väljamaksemäärad

Image

| Märkus 1. | Iirimaa ja Luksemburg ei olnud 2016. aasta lõpuks rahastamisvahendeid loonud. |
| --- | --- |

Märkus 1.

Iirimaa ja Luksemburg ei olnud 2016. aasta lõpuks rahastamisvahendeid loonud.

| Märkus 2. | Komisjonile teatatud väljamaksemäärad vastavalt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 67 lõike 2 punktile j ja määruse (EL) nr 1303/2013 artiklile 46. Perioodi 2014–2020 puhul hõlmab see kalendriaastat, mitte eelarveaastat. |
| --- | --- |

Märkus 2.

Komisjonile teatatud väljamaksemäärad vastavalt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 67 lõike 2 punktile j ja määruse (EL) nr 1303/2013 artiklile 46. Perioodi 2014–2020 puhul hõlmab see kalendriaastat, mitte eelarveaastat.

| Märkus 3. | Programmitöö perioodil 2014–2020 ei saa liikmesriigid tavaliselt nõuda rakenduskava täiendavat panust rahastamisvahenditesse enne, kui nad on teatava osa kapitalist lõppsaajatele välja maksnud. |
| --- | --- |

Märkus 3.

Programmitöö perioodil 2014–2020 ei saa liikmesriigid tavaliselt nõuda rakenduskava täiendavat panust rahastamisvahenditesse enne, kui nad on teatava osa kapitalist lõppsaajatele välja maksnud.

Allikas: komisjoni teabel põhinevad Euroopa Kontrollikoja andmed.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Järeldus

| 6.92. | Perioodi 2014–2020 ELi õigusraamistiku üks põhieesmärke oli keskenduda senisest enam tulemuslikkusele ja tulemustele. Kontrollikoja töö näitab, et väljundieesmärkide vahel on rakenduskava ja projektide tasandil üldiselt selge seos. Kui sihtnäitajad olid olemas, märgiti suurem osa neist aruandluses vähemalt osaliselt täidetuks. Paljudel tulemuslikkuse mõõtmise süsteemidel ei ole aga projekti tasandi tulemusnäitajaid, mistõttu on keeruline hinnata projekti üldist panust rakenduskava konkreetsete eesmärkide saavutamisse. |
| --- | --- |

6.92.

Perioodi 2014–2020 ELi õigusraamistiku üks põhieesmärke oli keskenduda senisest enam tulemuslikkusele ja tulemustele. Kontrollikoja töö näitab, et väljundieesmärkide vahel on rakenduskava ja projektide tasandil üldiselt selge seos. Kui sihtnäitajad olid olemas, märgiti suurem osa neist aruandluses vähemalt osaliselt täidetuks. Paljudel tulemuslikkuse mõõtmise süsteemidel ei ole aga projekti tasandi tulemusnäitajaid, mistõttu on keeruline hinnata projekti üldist panust rakenduskava konkreetsete eesmärkide saavutamisse.

| 6.92. | Komisjon tervitab seda järeldust. Perioodi 2014–2020 tulemustele orienteeritust tugevdasid muu hulgas ka eeltingimused. 7. üldine eeltingimus nõuab liikmesriikidelt tulemusnäitajate süsteemi olemasolu, mis võimaldaks jälgida edusamme rakenduskavade iga konkreetse oodatava tulemuse saavutamisel. Komisjon hindas 7. üldise eeltingimuse täitmist rakenduskavade vastuvõtmise ajal ja liikmesriikide vastavate tegevuskavade valmimisel.

  Konkreetsete projektide tulemusi mõõdetakse projekti tasandi väljundite ja tulemuste järgi. Kaasfinantseeritava sekkumise mõju (mis kajastub väljundis ja projekti tasandi tulemusnäitajates) rakenduskava eesmärkidele (mis kajastuvad tulemusnäitajates) tuleb hinnata mõjuhinnangus. |
| --- | --- |

6.92.

Konkreetsete projektide tulemusi mõõdetakse projekti tasandi väljundite ja tulemuste järgi. Kaasfinantseeritava sekkumise mõju (mis kajastub väljundis ja projekti tasandi tulemusnäitajates) rakenduskava eesmärkidele (mis kajastuvad tulemusnäitajates) tuleb hinnata mõjuhinnangus.

---

(1)  Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELT C 326, 26.10.2012, lk 47) artiklid 174–178.

(2)  Bulgaaria, Tšehhi Vabariik, Eesti, Kreeka, Horvaatia, Küpros, Läti, Leedu, Ungari, Malta, Poola, Portugal, Rumeenia, Sloveenia ja Slovakkia. Hispaania oli programmitöö perioodil 2007–2013 ÜFi üleminekutoetuse saamiseks toetuskõlblik.

(3)  Noorte tööhõive algatuse raames toetuskõlblikud piirkonnad on need, kus töötuse tase 15–24aastaste inimeste hulgas oli 2012. aastal üle 25 %.

(4)  Rakenduskavu võib muuta igal ajal perioodi jooksul, kui see on nõuetekohaselt põhjendatud.

(5)  Komisjoni regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat.

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320).

(7)  Korraldusasutus, sertifitseerimisasutus ja auditeerimisasutus.

(8)  Kindlustandva teabe pakett koosneb juhtkonna deklaratsioonist, iga-aastasest kokkuvõttest, kinnitatud raamatupidamise aastaaruandest, iga-aastasest kontrolliaruandest ja auditiarvamusest.

(9)  Veebruaris 2017 esitatud kindlustandva teabe pakettide aruandeaasta kestis 1.7.2015–30.6.2016.

(10)  Komisjoni aasta tegevusaruandes kasutatakse programmitöö perioodi 2007–2013 lõpetamisest rääkides mõistet „allesjäänud riskimäär“ ning programmitöö perioodi 2014–2020 puhul mõistet „kogu allesjäänud veamäär“. Sisuliselt tähendavad mõlemad mõisted sama, ent need kehtivad erinevate ajavahemike kohta. Käesolevas peatükis kasutatakse mõlemal puhul kuju „allesjäänud veamäär(ad)“.

(11)  Auditeerimisasutus esitab ka arvamuse juhtimis- ja kontrollisüsteemide toimimise ning auditeeritud aruannete täielikkuse, täpsuse ja õigsuse kohta.

(12)  Komisjoni 3. märtsi 2014. aasta delegeeritud määrus (EL) nr 480/2014, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta (ELT L 138, 13.5.2014, lk 5) artikli 28 lõige 11.

(13)  Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 127 lõige 1.

(14)  Makse või sissenõudena.

(15)  Määruse (EL) nr 1303/2013 artikkel 139.

(16)  Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 130 kohaselt hüvitatakse vahemaksetega 90 % deklareeritud rahastamiskõlblikest kuludest. Ülejäänud 10 % hüvitatakse pärast raamatupidamise aastaaruande heakskiitmist.

(17)  Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 145 lõige 7 ja nõukogu 11. juuli 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1083/2006 (millega nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi ja Ühtekuuluvusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1260/1999) (ELT L 210, 31.7.2006, lk 25) artikkel 99.

(18)  Vastavalt määruse (EL) nr 1303/2013 artiklile 140 tagab korraldusasutus, et selliseid kaasrahastatud toiminguid, mille rahastamiskõlblike kulude summa on väiksem kui 1 miljon eurot, puudutavad tõendavad dokumendid on komisjonile ja kontrollikojale kättesaadavad kahe aasta jooksul pärast lõpetatud toimingute lõplikke kulusid sisaldava raamatupidamise aastaaruande esitamist. Toimingute puhul, mis on seotud alla 1 miljoni euro suuruste rahastamiskõlblike kuludega, on säilitamistähtaeg kolm aastat pärast vastavate kulude kohta aastaaruannete esitamist. Kolmeaastane periood kehtib üldiselt perioodi 2007–2013 rakenduskavade lõpetamise kohta (vt määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikkel 90).

(19)  Vt 4. lisa (Olulisuse kriteeriumid): lk 23 (regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat), lk 22 (tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat).

(20)  Komisjon lõpetas esimesed rakenduskavad 2017. aasta viimases kvartalis, välja arvatud Gibraltari ERFi programmi, mille komisjon lõpetas 2016. aastal.

(21)  Saksamaa, Iirimaa, Itaalia, Luksemburgi, Malta, Madalmaade, Austria, Rumeenia, Sloveenia, Slovakkia ja Ühendkuningriigi esitatud kindlustandva teabe paketid kulusid üldse ei sisaldanud. Ühe Itaalia rakenduskava puhul ei kiidetud mais 2017 esitatud raamatupidamise aastaaruannet heaks.

(22)  See moodustas kogu programmitöö perioodi eelarvest ainult 0,7 %. See ei hõlma rahastamisvahenditele tehtavaid ettemakseid, kuid sisaldab lõppsaajate tasandil kasutatud summasid.

(23)  Lõpetamisotsused ei hõlmanud Bulgaariat, Eestit, Kreekat, Prantsusmaad, Horvaatiat, Küprost, Ungarit, Rumeeniat, Sloveeniat ja Slovakkiat. Horvaatia jaoks oli lõpetamisdokumentide esitamise tähtaeg 31. märts 2018.

(24)  12 kindlustandva teabe paketti (2014–2020) ja 10 lõpetamispaketti (2007–2013).

(25)  Tasaarvestus tähendab rahastamist puudutavate vastastikuste nõuete tasaarvestamist. See võib hõlmata saadaolevate summade maksmist pärast ettemaksete ja kinnipeetud summade tasaarvestamist, vahendite tagasinõudmist (kui lõplikud kulud on juba välja makstud summadest väiksemad) või nn nullmakset.

(26)  Selles kontekstis tähendab läbivaatamine auditeerimisasutuste töömeetodite ja audititoimikute läbivaatamist, võttes arvesse tulemuste usaldusväärsust ja asjakohasust ja nende panust auditijäreldusse. Audititöö uuesti tegemine tähendab auditeeritavalt täiendavate tõendite hankimist. Nii läbivaatamine kui ka uuesti tegemine puudutab juba auditeeritud tehinguid.

(27)  Kontrollikoja hinnangulise veamäära arvutus põhineb statistiliselt esinduslikul valimil. Esitatud arv on parim hinnang. Kontrollikojal on 95 % suurune kindlus, et andmekogumi hinnanguline veamäär on vahemikus 0,7 % ja 5,3 % (vastavalt alumine ja ülemine veapiir).

(28)  Vt 2016. aasta aastaaruande punkt 6.19.

(29)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikkel 44 ja määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõike 1 punkt b.

(30)  VKEde algatus on komisjoni ja Euroopa Investeerimisfondi (EIF) ühisrahastamisvahend, mille eesmärk on lihtsustada väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate juurdepääsu rahastamisele. Vt määruse (EL) nr 1303/2013 artikkel 39 ja lisa XIV.

(31)  Määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 38 lõike 1 punkt a ja artikkel 39.

(32)  Nõukogu määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 78 lõige 6 ja määruse (EL) nr 1303/2013 artikkel 42.

(33)  Komisjoni 30. aprilli 2015. aasta otsuse C(2015) 2771 (millega muudetakse otsust C(2013) 1573, millega kiidetakse heaks suunised Euroopa Regionaalarengu Fondist, Euroopa Sotsiaalfondist ja Ühtekuuluvusfondist antava abi suhtes vastu võetud rakenduskavade lõpetamise kohta (2007–2013)) lisa (C(2015) 2771 final, 30.4.2015, jagu 3.6).

(34)  Temaatilise auditiga uuritakse konkreetset põhinõuet või kuluvaldkonda, mille riski peetakse süsteemseks. Temaatilised auditid täiendavad regulaarsete süsteemiauditite tulemusi.

(35)  Määruse (EL) nr 1303/2013 artikkel 40.

(36)  Üksuse ja kolmanda isiku vahel kokku lepitud protseduur faktiliste tulemuste kohta finantsteabe või tööprotsesside kohta (ISRS 4400).

(37)  Koondmääruses esitatud määruse (EL) nr 1303/2013 muudatuses püütakse lahendada auditiõiguste puudumist liikmesriikide tasandil. Koondmäärus jõustub eeldatavasti 2018. aasta teises pooles, mis tähendab, et sama puudus kehtib veebruaris 2018 komisjonile esitatud raamatupidamise aastaaruande kohta.

(38)  Finantsvahendaja: üksus, kes tegutseb vahendajana korraldusasutuse või haldusfondi ning lõppsaajate vahel, kellele antakse rahalised vahendid koostöös liikmesriikidega rakendatavate rahastamisvahendite kaudu.

(39)  Komisjoni 6. mai 2003. aasta soovitus 2003/361/EÜ, mis käsitleb mikroettevõtjate ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate määratlust (ELT L 124, 20.5.2003, lk 36).

(40)  Seisuga 31. detsember 2017 kiitis komisjon heaks VKEde algatuse kohased rakenduskavad kuues liikmesriigis.

(41)  Üldkohtu 20. septembri 2012. aasta otsus kohtuasjas T-89/10, Ungari vs. komisjon.

(42)  Vt 2015. aasta aastaaruande punktid 6.33–6.35.

(43)  NEET-noored on mittetöötavad ja mitteõppivad isikud.

(44)  Määruse (EL) nr 1303/2013 artikkel 127 ja komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 artiklid 27 ja 28.

(45)  Rahvusvaheline auditeerimisstandard (ISA) 230: „Auditi dokumentatsioon“ (mis kehtib 15. detsembril 2009 või hiljem alanud perioodide finantsaruannete auditite suhtes).

(46)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (ELT L 298, 26.10.2012, lk 1) artikli 66 lõige 9.

(47)  Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi 2017. aasta tegevusaruanne lk 12 ja regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraadi 2017. aasta tegevusaruanne, lk 9.

(48)  Vt 2016. aasta aastaaruande punkt 6.34.

(49)  Seda kohaldatakse ka riigiabi ettemaksete suhtes, kuid vähemal määral.

(50)  Vt 2016. aasta aastaaruande punkt 6.35 ja 2. soovituse punkt a.

(51)  VKEde algatuse rahastamisvahenditesse saab kogu toetuse maksta ühe maksena. Kõigi muude rahastamisvahendite puhul kasutatakse nn osamaksete süsteemi: makstakse esimene osamakse pärast vahendi loomist ja sellele järgnevad summad pärast seda, kui eelmistest osamaksetest on lõppsaajatele teatud minimaalne summa välja makstud.

(52)  2016. aasta lõpuks oli koostöös liikmesriikidega rakendatavatele rahastamisvahenditele rakenduskavadest eraldatud kogusumma peaaegu 13,3 miljardit eurot (2015. aasta lõpus oli see 5,7 miljardit eurot), millest 10,3 miljardit eurot tuli Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest. Koostöös liikmesriikidega rakendatavatele rahastamisvahenditele maksti sellest summast kokku 3,6 miljardit eurot (umbes 30 %) (2015. aastal 1,2 miljardit eurot), sealhulgas 3,1 miljardit eurot Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest, ning vahendite lõppsaajad olid saanud 1,2 miljardit eurot, sealhulgas 1 miljard eurot Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest. (Põhineb kokkuvõttel korraldusasutuste poolt vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1303/2013 artiklile 46 esitatud andmetest programmitöö perioodi 2014–2020 rahastamisvahendite finantseerimise ja rakendamise seisu kohta).

(53)  Komisjoni delegeeritud määruse (EL) nr 480/2014 artiklis 31 on sätestatud kindla määraga korrektsioonid 100 %, 25 %, 10 % või 5 % ulatuses, mida on vajadusel võimalik vähendada.

(54)  4. lisa (olulisuse kriteeriumid): lk 23 (regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat), lk 22 (tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat).

(55)  Tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraadi iga-aastases tegevusaruandes on märgitud kolm vastavusauditit, kuid see arv hõlmab ka kontrollikoja tehtud auditit, kus direktoraadil oli vaatlejastaatus.

(56)  Regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat ERFi/Ühtekuuluvusfondi ning tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat ESFi / noorte tööhõive algatuse kohta.

(57)  Regionaalpoliitika peadirektoraat kinnitab oma 2017. aasta tegevusaruandes (lk 45, 27. joonealune märkus), et VKEde algatusega seotud veamäära arvesse võttes suureneks allesjäänud veamäär 3,3 %-ni.

(58)  2., 3. ja 4. soovitus olid suunatud ka liikmesriikidele.

(59)  Vt 2013. aasta aastaaruande punkt 10.10.

(60)  Projektitaotlused, toetuslepingud, lepingud ja/või kaasrahastamisotsused.

(61)  Määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikkel 37 ja määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 27 lõige 4.

(62)  Eriaruanne nr 21/2018 „Euroopa Regionaalarengu Fondi ja Euroopa Sotsiaalfondi projektide valik ja seire perioodil 2014–2020 on endiselt peamiselt väljunditele suunatud“ (www.eca.europa.eu).

(63)  Eriaruanne nr 17/2018: „Komisjoni ja liikmesriikide programmitöö perioodil 2007–2013 võetud meetmed olid suunatud vahendite madala kasutusmäära probleemile, kuid ei keskendunud piisavalt tulemustele“ (www.eca.europa.eu).

(64)  Komisjoni 30. aprilli 2015. aasta otsuse C(2015) 2771 (millega muudetakse otsust C(2013) 1573, millega kiidetakse heaks suunised Euroopa Regionaalarengu Fondist, Euroopa Sotsiaalfondist ja Ühtekuuluvusfondist antava abi suhtes vastu võetud rakenduskavade lõpetamise kohta (2007–2013)) (C(2015) 2771 final) lisa punkt 3.5.

(65)  Perioodi 2014–2020 ja 2007–2013 kindlustandva teabe paketis määruse (EÜ) nr 1083/2006 artikli 67 lõike 2 punkti j kohaselt esitatud teave.

(66)  31. detsember 2016 programmitöö perioodi 2014–2020 ja 31. märts 2017 programmitöö perioodi 2007–2013 puhul.

(67)  16 liikmesriigist viis (Tšehhi Vabariik, Taani, Küpros, Luksemburg ja Sloveenia) ei olnud 2016. aasta lõpuni rahastamisvahendeid loonud.

(68)  Vastavalt alustehingute ühtsele määratlusele (üksikasjad on toodud
  lisa 1.1
  punktis 15).

(69)  Summa koosneb perioodi 2007–2013 eelmaksete tasaarvestusest rakenduskavade puhul, mis lõpetati 2017. aastal.

(70)  Summa sisaldab koostöös liikmesriikidega rakendatavatele rahastamisvahenditele tehtud osamakseid (0,3 miljardit eurot).

(71)  66 % andmekogumist hõlmab programmitöö perioodi 2007–2013 ja 34 % programmitöö perioodi 2014–2020.

(72)  Enamikku rakenduskavasid rahastatakse rohkem kui ühest fondist. Seega on kindlustandva teabe pakettide ja rakenduskavade koguarv väiksem kui iga peadirektoraadi hallatavate fondide kohta esitatud arvude summa.

(73)  Ilma ettemaksete mõju arvestamata.

(74)  Sh üks Itaalia rakenduskava, mille raamatupidamise aastaaruanne kiideti heaks septembris 2017.

(75)  VKEde algatuse kontrollikoja auditivalim koosnes välja makstud kuludest summas 290,9 miljonit eurot.

LISA 6.1.

ALAMRUBRIIGI „MAJANDUSLIK, SOTSIAALNE JA TERRITORIAALNE ÜHTEKUULUVUS“ TEHINGUTE TESTIMISE TULEMUSED

| | 2017 | 2016 |
| --- | --- | --- |
| |
| VALIMI SUURUS JA ÜLESEHITUS |
| |
| Tehingute arv kokku | 217 | 180 |
| |
| KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU |
| | | |
| Hinnanguline veamäär | 3,0  % | 4,8  % |
| | | |
| | Ülemine veapiir | 5,3  % | |
| | Alumine veapiir | 0,7  % | |
| Märkus: kontrollikoja 2017. aasta hinnanguline veamäär põhineb läbivaadatud auditi lähenemisviisil ning hõlmab kõigi asjakohaste parandusmeetmete mõju.

  Allikas: Euroopa Kontrollikoda. |

2017

2016

VALIMI SUURUS JA ÜLESEHITUS

Tehingute arv kokku

217

180

KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU

Hinnanguline veamäär

3,0  %

4,8  %

Ülemine veapiir

5,3  %

Alumine veapiir

0,7  %

Märkus: kontrollikoja 2017. aasta hinnanguline veamäär põhineb läbivaadatud auditi lähenemisviisil ning hõlmab kõigi asjakohaste parandusmeetmete mõju.

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

LISA 6.2.

ALAMRUBRIIGI „MAJANDUSLIK, SOTSIAALNE JA TERRITORIAALNE ÜHTEKUULUVUS“ VARASEMATE SOOVITUSTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

E = tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse peadirektoraat (DG EMPL); R = regionaal- ja linnapoliitika peadirektoraat (DG REGIO); X = ühine hinnang mõlema peadirektoraadi tegevusele

| Aasta | Kontrollikoja soovitus | Võetud meetmete kontrollikojapoolne analüüs | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| Täielikult täidetud | Täitmisel | Ei ole ellu viidud | Ei kohaldata | Ebapiisavad tõendid |
| Suuremas osas | Osaliselt |
| 2014 | 6. peatüki 1. soovitus: komisjon peaks programmitöö perioodide 2007–2013 ja 2014–2020 riiklikke toetuskõlblikkuse eeskirju põhjalikult analüüsima, et välja selgitada head tavad. Analüüsi põhjal peaks komisjon esitama liikmesriikidele suunised selle kohta, kuidas lihtsustada ja vältida ebavajalikult keerulisi ja/või koormavaid eeskirju, mis ei anna poliitikale seatud eesmärkide saavutamise seisukohast lisaväärtust. | | | X (1) | | | | |
| 6. peatüki 2. soovitus: liikmesriikide korraldus- ja vahendusasutused peaksid tõhustama jõupingutusi esmatasandi kontrollide parandamiseks, võttes arvesse kogu olemasolevat teavet. Lisaks peaks komisjon kutsuma auditeerimisasutusi üles osa neist kontrollidest süsteemide auditite kaudu uuesti tegema ning jagama häid tavasid ja saadud kogemusi. | X (2) | | | | | | |
| 6. peatüki 3. soovitus: liikmesriigid peaksid paremini rakendama ühissätete määruses ja ESFi määruses programmitöö perioodiks 2014–2020 pakutud võimalusi, mis puudutab lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamist projektide puhul, mille avaliku sektori toetussumma ületab 50 000 eurot. | | | X (3) | | | | |
| 6. peatüki 4. soovitus: liikmesriigid peaksid tagama toetusesaajate kulude täieliku ja õigeaegse hüvitamise programmitöö perioodi 2007–2013 raames, hüvitades kulud mõistliku aja jooksul pärast väljamaksetaotluse esitamist. Kontrollikoda on seisukohal, et kooskõlas programmitöö perioodi 2014–2020 suhtes rakendatavate eeskirjadega tuleks kõik sellised maksed teha 90 päeva jooksul pärast toetusesaaja korrektse väljamaksetaotluse esitamist. | X | | | | | | |
| 6. peatüki 5. soovitus: komisjon peaks esitama nõukogule ja parlamendile seadusandliku ettepaneku määruse (EÜ) nr 1083/2006 muutmiseks hierarhiliselt samaväärse õigusaktiga, et pikendada liikmesriikidega koostöös rakendatavate rahastamisvahendite toetuskõlblikkuse perioodi. | | | | X (4) | | | |
| 2014 | 6. peatüki 6. soovitus: komisjon peaks laiendama kõigile liikmesriikidele oma hinnangu sertifitseerimisasutuste edastatud finantskorrektsioonide usaldusväärsuse kohta, samuti selle mõju kohta komisjoni allesjäänud veamäära arvutamisele. | X (2) | | | | | | |
| 6. peatüki 7. soovitus: komisjon peaks veelgi tõhustama auditeerimisasutuste kontrollisüsteemi seeläbi, et:






  — | nõuab auditeerimisasutustelt üksikasjaliku teabe esitamist toimingute auditite (eriti nende katvuse) kohta, et kontrollida iga-aastastes kontrolliaruannetes toodud teabe täpsust ja usaldusväärsust; |

Aasta

Kontrollikoja soovitus

Võetud meetmete kontrollikojapoolne analüüs

Komisjoni vastus

Täielikult täidetud

Täitmisel

Ei ole ellu viidud

Ei kohaldata

Ebapiisavad tõendid

Suuremas osas

Osaliselt

2014

6. peatüki 1. soovitus: komisjon peaks programmitöö perioodide 2007–2013 ja 2014–2020 riiklikke toetuskõlblikkuse eeskirju põhjalikult analüüsima, et välja selgitada head tavad. Analüüsi põhjal peaks komisjon esitama liikmesriikidele suunised selle kohta, kuidas lihtsustada ja vältida ebavajalikult keerulisi ja/või koormavaid eeskirju, mis ei anna poliitikale seatud eesmärkide saavutamise seisukohast lisaväärtust.

X (1)

6. peatüki 2. soovitus: liikmesriikide korraldus- ja vahendusasutused peaksid tõhustama jõupingutusi esmatasandi kontrollide parandamiseks, võttes arvesse kogu olemasolevat teavet. Lisaks peaks komisjon kutsuma auditeerimisasutusi üles osa neist kontrollidest süsteemide auditite kaudu uuesti tegema ning jagama häid tavasid ja saadud kogemusi.

X (2)

6. peatüki 3. soovitus: liikmesriigid peaksid paremini rakendama ühissätete määruses ja ESFi määruses programmitöö perioodiks 2014–2020 pakutud võimalusi, mis puudutab lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamist projektide puhul, mille avaliku sektori toetussumma ületab 50 000 eurot.

X (3)

6. peatüki 4. soovitus: liikmesriigid peaksid tagama toetusesaajate kulude täieliku ja õigeaegse hüvitamise programmitöö perioodi 2007–2013 raames, hüvitades kulud mõistliku aja jooksul pärast väljamaksetaotluse esitamist. Kontrollikoda on seisukohal, et kooskõlas programmitöö perioodi 2014–2020 suhtes rakendatavate eeskirjadega tuleks kõik sellised maksed teha 90 päeva jooksul pärast toetusesaaja korrektse väljamaksetaotluse esitamist.

X

6. peatüki 5. soovitus: komisjon peaks esitama nõukogule ja parlamendile seadusandliku ettepaneku määruse (EÜ) nr 1083/2006 muutmiseks hierarhiliselt samaväärse õigusaktiga, et pikendada liikmesriikidega koostöös rakendatavate rahastamisvahendite toetuskõlblikkuse perioodi.

X (4)

2014

6. peatüki 6. soovitus: komisjon peaks laiendama kõigile liikmesriikidele oma hinnangu sertifitseerimisasutuste edastatud finantskorrektsioonide usaldusväärsuse kohta, samuti selle mõju kohta komisjoni allesjäänud veamäära arvutamisele.

X (2)

6. peatüki 7. soovitus: komisjon peaks veelgi tõhustama auditeerimisasutuste kontrollisüsteemi seeläbi, et:

—

nõuab auditeerimisasutustelt üksikasjaliku teabe esitamist toimingute auditite (eriti nende katvuse) kohta, et kontrollida iga-aastastes kontrolliaruannetes toodud teabe täpsust ja usaldusväärsust;

| — | tagab, et kõik auditeerimisasutused kontrollivad toimingute auditite raames nõuetekohaselt riigiabi- ja riigihanke-eeskirjade täitmist; |
| --- | --- |

—

tagab, et kõik auditeerimisasutused kontrollivad toimingute auditite raames nõuetekohaselt riigiabi- ja riigihanke-eeskirjade täitmist;

| — | nõuab (kui ta seda vajalikuks peab) auditeerimisasutustelt sertifitseerimisasutuste poolt iga rakenduskava kohta esitatud finantskorrektsioone puudutava teabe täpsuse tõendamist. |
| --- | --- |

—

nõuab (kui ta seda vajalikuks peab) auditeerimisasutustelt sertifitseerimisasutuste poolt iga rakenduskava kohta esitatud finantskorrektsioone puudutava teabe täpsuse tõendamist.

X (2)

---

(1)  Komisjon ei ole veel lõpetanud sihipärast analüüsi, kuigi ta on võtnud meetmeid koostöö ja liikmesriikidele suuniste andmise teel.

(2)  Rakendamist tuleks jätkata programmitöö perioodil 2014–2020.

(3)  Lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamine piirdub 36 %-ga ESFi programmi eelarvest ning ainult 2 %-ga ERFi/Ühtekuuluvusfondi puhul.

(4)  Komisjon ei olnud soovitusega nõus.

---

7. PEATÜKK

Loodusvarad

SISUKORD

| Sissejuhatus | 7.1–7.9 |
| --- | --- |

| Loodusvarade rubriigi lühikirjeldus | 7.3–7.6 |
| --- | --- |

| Auditi ulatus ja lähenemisviis | 7.7–7.9 |
| --- | --- |

| 1. osa. Tehingute korrektsus | 7.10–7.43 |
| --- | --- |

| Põllumajandustootjatele tehtud otsemaksed ei olnud olulisel määral vigadest mõjutatud | 7.14–7.17 |
| --- | --- |

| Kontrollikoda leidis püsivalt kõrge veamäära loodusvarade rubriigi muudes kuluvaldkondades | 7.18–7.25 |
| --- | --- |

| Aasta tegevusaruanded ja muu juhtimiskord: auditeeritava esitatud korrektsuse alase teabe läbivaatamine | 7.26–7.39 |
| --- | --- |

| Komisjoni hinnang sertifitseerimisasutuste tööle | 7.26–7.37 |
| --- | --- |

| Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi aasta tegevusaruanne | 7.38 |
| --- | --- |

| Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi ning keskkonna ja kliimameetmete peadirektoraatide aasta tegevusaruanded | 7.39 |
| --- | --- |

| Järeldus ja soovitused | 7.40–7.43 |
| --- | --- |

| Järeldus | 7.40–7.41 |
| --- | --- |

| Soovitused | 7.42–7.43 |
| --- | --- |

| 2. osa. Tulemuslikkus | 7.44–7.67 |
| --- | --- |

| Georuumilise taotlussüsteemi tulemuslikkuse hindamine | 7.46–7.55 |
| --- | --- |

| Maaelu arengu investeerimisprojektide tulemuslikkuse hindamine | 7.56–7.64 |
| --- | --- |

| Järeldus | 7.65–7.66 |
| --- | --- |

| Soovitused | 7.67 |
| --- | --- |

| Lisa 7.1. | Rubriigi „Loodusvarad“ tehingute testimise tulemused |
| --- | --- |

Lisa 7.1.

| Lisa 7.2. | Ülevaade turumeetmete, maaelu arengu, keskkonna, kliimameetmete ja kalanduse kuluvaldkondade tehingute testimise tulemustest liikmesriikide kaupa |
| --- | --- |

Lisa 7.2.

| Lisa 7.3. | Ülevaade turumeetmete, maaelu arengu, keskkonna, kliimameetmete ja kalanduse kuluvaldkondade vigadest, mille mõju on vähemalt 20 % |
| --- | --- |

Lisa 7.3.

| Lisa 7.4. | Varasemate soovituste põhjal võetud meetmed |
| --- | --- |

Lisa 7.4.

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 7.1. | Käesolevas peatükis esitatakse mitmeaastase finantsraamistiku loodusvarade rubriiki puudutavad kontrollikoja leiud. See hõlmab Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ning maaelu arengu, keskkonna, kliimameetmete ja kalanduse kulutusi.
  Selgituses 7.1
  antakse ülevaade rubriigi 2017. aasta peamistest tegevustest ja kulutustest. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

SISSEJUHATUS

7.1.

Käesolevas peatükis esitatakse mitmeaastase finantsraamistiku loodusvarade rubriiki puudutavad kontrollikoja leiud. See hõlmab Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) ning maaelu arengu, keskkonna, kliimameetmete ja kalanduse kulutusi.
  Selgituses 7.1
  antakse ülevaade rubriigi 2017. aasta peamistest tegevustest ja kulutustest.

Selgitus 7.1.   Mitmeaastase finantsraamistiku 2. rubriik – „Loodusvarad“ – 2017. aasta jaotus

Image

| Aasta maksed kokku | 56,7 |
| --- | --- |
| - ettemaksed
   (35) | -0,5 |
| + ettemaksete tasaarvestused
   (35) | 0,3 |
| Auditeeritud andmekogum kokku | 56,5 |
| Allikas: Euroopa Liidu 2017. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne. |

Aasta maksed kokku

56,7

- ettemaksed
   (35)

-0,5

- ettemaksete tasaarvestused
   (35)

0,3

Auditeeritud andmekogum kokku

56,5

Allikas: Euroopa Liidu 2017. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

| 7.2. | Käesoleva peatüki
  1. osas
  esitatakse kontrollikoja leiud tehingute korrektsuse kohta.
  2. osas
  uuritakse uue georuumilise taotlussüsteemi (GSAA) tulemuslikkust, mida põllumajandustootjad võivad kasutada veebipõhise taotluse esitamiseks, ning maaelu arengu projektide valimit. |
| --- | --- |

7.2.

Käesoleva peatüki
  1. osas
  esitatakse kontrollikoja leiud tehingute korrektsuse kohta.
  2. osas
  uuritakse uue georuumilise taotlussüsteemi (GSAA) tulemuslikkust, mida põllumajandustootjad võivad kasutada veebipõhise taotluse esitamiseks, ning maaelu arengu projektide valimit.

Loodusvarade rubriigi lühikirjeldus

| 7.3. | Põllumajandus ja maaelu arengu poliitika moodustavad 98 % loodusvarade rubriigi kulutustest ning neid rakendatakse ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) kaudu. ÜPP kolm ELi õigusaktidega seatud üldeesmärki on järgmised (1): |
| --- | --- |

7.3.

Põllumajandus ja maaelu arengu poliitika moodustavad 98 % loodusvarade rubriigi kulutustest ning neid rakendatakse ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) kaudu. ÜPP kolm ELi õigusaktidega seatud üldeesmärki on järgmised (1):

| a) | elujõuline toidutööstus – keskendutakse põllumajandusest saadavatele sissetulekutele, põllumajanduse tootlikkusele ja hindade stabiilsusele; |
| --- | --- |

a)

elujõuline toidutööstus – keskendutakse põllumajandusest saadavatele sissetulekutele, põllumajanduse tootlikkusele ja hindade stabiilsusele;

| b) | loodusvarade säästev majandamine ja kliimameetmed – keskendutakse kasvuhoonegaaside heitkogustele, elurikkusele, mullale ja veele; |
| --- | --- |

b)

loodusvarade säästev majandamine ja kliimameetmed – keskendutakse kasvuhoonegaaside heitkogustele, elurikkusele, mullale ja veele;

| c) | tasakaalustatud territoriaalne areng. |
| --- | --- |

c)

tasakaalustatud territoriaalne areng.

| 7.4. | Komisjon, eelkõige põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat, täidab ÜPP eelarvet koostöös liikmesriikide akrediteeritud makseasutustega. ÜPP kulutused sisaldavad peamiselt otsetoetusi põllumajandustootjatele, mida rahastatakse täielikult EAGFi kaudu ELi eelarvest. ÜPP toetab ka põllumajanduse turumeetmeid ja liikmesriikide maaelu arengu programme (2). Alates 2015. aastast on liikmesriikide sõltumatud sertifitseerimisasutused esitanud arvamuse makseasutuste kulutuste korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

7.4.

Komisjon, eelkõige põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat, täidab ÜPP eelarvet koostöös liikmesriikide akrediteeritud makseasutustega. ÜPP kulutused sisaldavad peamiselt otsetoetusi põllumajandustootjatele, mida rahastatakse täielikult EAGFi kaudu ELi eelarvest. ÜPP toetab ka põllumajanduse turumeetmeid ja liikmesriikide maaelu arengu programme (2). Alates 2015. aastast on liikmesriikide sõltumatud sertifitseerimisasutused esitanud arvamuse makseasutuste kulutuste korrektsuse kohta.

| 7.5. | Kontrollikoda uuris erinevate toetuskavade omadusi ja hindas sisekontrollimehhanisme. Tuginedes sellele tööle ja varasematele audititulemustele, leiab kontrollikoda, et turumeetmete ja maaelu arengu kulutuste puhul on vigade oht suurem kui otsetoetuste puhul. Korrektsust ohustavad peamised riskid on järgmised: |
| --- | --- |

7.5.

Kontrollikoda uuris erinevate toetuskavade omadusi ja hindas sisekontrollimehhanisme. Tuginedes sellele tööle ja varasematele audititulemustele, leiab kontrollikoda, et turumeetmete ja maaelu arengu kulutuste puhul on vigade oht suurem kui otsetoetuste puhul. Korrektsust ohustavad peamised riskid on järgmised:

| — | toetusesaajad, kes esitavad toetustaotlustes tegelikkusele mittevastavat teavet pindala või loomade kohta, ja makseasutused, kes seda ei avasta; |
| --- | --- |

—

toetusesaajad, kes esitavad toetustaotlustes tegelikkusele mittevastavat teavet pindala või loomade kohta, ja makseasutused, kes seda ei avasta;

| — | toetusesaajad, kes ei vasta põllumajanduse keskkonna- ja kliimakohustuste või teatavate maaelu arengu kavade mahepõllumajandust puudutavatele nõuetele; |
| --- | --- |

—

toetusesaajad, kes ei vasta põllumajanduse keskkonna- ja kliimakohustuste või teatavate maaelu arengu kavade mahepõllumajandust puudutavatele nõuetele;

| — | makseasutused, kes hüvitavad rahastamiskõlbmatuid kulusid või toetusesaajad, kes ei ole turumeetmete või maaelu arengu investeerimisprojektide jaoks toetuskõlblikud. |
| --- | --- |

—

makseasutused, kes hüvitavad rahastamiskõlbmatuid kulusid või toetusesaajad, kes ei ole turumeetmete või maaelu arengu investeerimisprojektide jaoks toetuskõlblikud.

| 7.6. | See mitmeaastase finantsraamistiku rubriik hõlmab ELi kulutusi ühisele kalanduspoliitikale, mida rahastatakse peamiselt Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kaudu, ning osa ELi kulutustest keskkonnale ja kliimameetmetele. |
| --- | --- |

7.6.

See mitmeaastase finantsraamistiku rubriik hõlmab ELi kulutusi ühisele kalanduspoliitikale, mida rahastatakse peamiselt Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kaudu, ning osa ELi kulutustest keskkonnale ja kliimameetmetele.

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 7.7. | Tehingute korrektsust käsitleva peatüki
  1. osa
  puhul kohaldas kontrollikoda
  lisas 1.1
  esitatud auditi lähenemisviisi ja meetodeid ning uuris 2017. aastal järgmist: |
| --- | --- |

7.7.

Tehingute korrektsust käsitleva peatüki
  1. osa
  puhul kohaldas kontrollikoda
  lisas 1.1
  esitatud auditi lähenemisviisi ja meetodeid ning uuris 2017. aastal järgmist:

| a) | 230 tehingust koosnevat valimit, mis koostati nii, et see oleks statistiliselt esinduslik mitmeaastase finantsraamistiku kogu kõnealuse rubriigi kulutuste suhtes, (3) ning hõlmab 21 liikmesriigi (4) tehinguid; |
| --- | --- |

a)

230 tehingust koosnevat valimit, mis koostati nii, et see oleks statistiliselt esinduslik mitmeaastase finantsraamistiku kogu kõnealuse rubriigi kulutuste suhtes, (3) ning hõlmab 21 liikmesriigi (4) tehinguid;

| b) | põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi hinnang sertifitseerimisasutuste tööle ÜPP kulude korrektsuse kohta arvamuste koostamisel. Läbivaatamine toimus kooskõlas kontrollikoja uue strateegiaga, mille eesmärk on hakata tulevikus kasutama teiste tööle tuginevat lähenemisviisi (attestation approach), ning anda teavet komisjoni kasutatava ühise põllumajanduspoliitika (2014–2020) kulutuste kindluse tagamise mudeli ühe põhielemendi kohta; |
| --- | --- |

b)

põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi hinnang sertifitseerimisasutuste tööle ÜPP kulude korrektsuse kohta arvamuste koostamisel. Läbivaatamine toimus kooskõlas kontrollikoja uue strateegiaga, mille eesmärk on hakata tulevikus kasutama teiste tööle tuginevat lähenemisviisi (attestation approach), ning anda teavet komisjoni kasutatava ühise põllumajanduspoliitika (2014–2020) kulutuste kindluse tagamise mudeli ühe põhielemendi kohta;

| c) | seda, kas põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi, merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi, keskkonna peadirektoraadi ja kliimameetmete peadirektoraadi aasta tegevusaruannetes kulutuste korrektsuse kohta esitatud teave vastab üldjoontes kontrollikoja auditite käigus leitule; |
| --- | --- |

c)

seda, kas põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi, merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi, keskkonna peadirektoraadi ja kliimameetmete peadirektoraadi aasta tegevusaruannetes kulutuste korrektsuse kohta esitatud teave vastab üldjoontes kontrollikoja auditite käigus leitule;

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 7.8. | Kontrollikoda annab oma töö põhjal hinnangu loodusvarade rubriigi kohta tervikuna ja ka otsetoetuste kohta (5). See võimaldab panustada
  1. peatükis
  esitatud auditijärelduste koostamisse. |
| --- | --- |

7.8.

Kontrollikoda annab oma töö põhjal hinnangu loodusvarade rubriigi kohta tervikuna ja ka otsetoetuste kohta (5). See võimaldab panustada
  1. peatükis
  esitatud auditijärelduste koostamisse.

| 7.9. | Käesoleva peatüki tulemuslikkusele keskenduvas
  2. osas
  uuris kontrollikoda |
| --- | --- |

7.9.

Käesoleva peatüki tulemuslikkusele keskenduvas
  2. osas
  uuris kontrollikoda

| a) | 24 makseasutusest ja 110 põllumajandusettevõttest koosneva valimi põhjal, kas GSAA kasutuselevõtt oli parandanud pindalaga seotud toetusetaotluste esitamist ja menetlemist; |
| --- | --- |

a)

24 makseasutusest ja 110 põllumajandusettevõttest koosneva valimi põhjal, kas GSAA kasutuselevõtt oli parandanud pindalaga seotud toetusetaotluste esitamist ja menetlemist;

| b) | 29 maaelu arengu investeerimisprojektist koosneva valimi põhjal projektide elluviimist, kulusid ja nende vastavust maaelu arengu prioriteetidele. |
| --- | --- |

b)

29 maaelu arengu investeerimisprojektist koosneva valimi põhjal projektide elluviimist, kulusid ja nende vastavust maaelu arengu prioriteetidele.

1. OSA. TEHINGUTE KORREKTSUS

| 7.10. | Loodusvarade rubriigi tehingute testimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 7.1
  . Kontrollitud 230 tehingust ei sisaldanud vigu 178 (77 %). 42 kvantifitseeritud vea (6) alusel leiab kontrollikoda, et loodusvarade rubriigi hinnanguline veamäär on 2,4  % (7). |
| --- | --- |

7.10.

Loodusvarade rubriigi tehingute testimise tulemused on kokkuvõtlikult esitatud
  lisas 7.1
  . Kontrollitud 230 tehingust ei sisaldanud vigu 178 (77 %). 42 kvantifitseeritud vea (6) alusel leiab kontrollikoda, et loodusvarade rubriigi hinnanguline veamäär on 2,4  % (7).

| 7.10. | Komisjon tunneb heameelt asjaolu üle, et kontrollikoja esitatud hinnanguline veamäär ühtib komisjoni kindlakstehtud ÜPP kulutuste veamääraga, mis avaldati põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2017. aasta tegevusaruandes (2,22  %).

  Komisjon märgib rahuloluga, et üldine hinnanguline veamäär jätkuvalt langeb, nagu on teatanud nii kontrollikoda kui ka komisjon. Aja jooksul paraneb olukord ka kõrgema riskitasemega valdkondades, eelkõige tänu parandusmeetmete kavade rakendamisele.


  Komisjon on seisukohal, et risk ELi eelarvele on piisavalt kaetud korrigeerimisvõimega, mis hõlmab netofinantskorrektsioone ja toetusesaajatelt sissenõutud summasid. Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2017. aasta tegevusaruandes täpsustatud korrigeerimisvõime moodustas 2,10  % asjaomastest ÜPP kulutustest ning lõplik ohustatud summa oli hinnanguliselt 0,12  %. |
| --- | --- |

7.10.

Komisjon märgib rahuloluga, et üldine hinnanguline veamäär jätkuvalt langeb, nagu on teatanud nii kontrollikoda kui ka komisjon. Aja jooksul paraneb olukord ka kõrgema riskitasemega valdkondades, eelkõige tänu parandusmeetmete kavade rakendamisele.

Komisjon on seisukohal, et risk ELi eelarvele on piisavalt kaetud korrigeerimisvõimega, mis hõlmab netofinantskorrektsioone ja toetusesaajatelt sissenõutud summasid. Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2017. aasta tegevusaruandes täpsustatud korrigeerimisvõime moodustas 2,10  % asjaomastest ÜPP kulutustest ning lõplik ohustatud summa oli hinnanguliselt 0,12  %.

| 7.11. | Kontrollikoja hinnangul on veamäär allpool EAGFi otsetoetuste kulutuste puhul kasutatavat olulisuse piirmäära (2 %) (8). Need toetused moodustavad 74 % mitmeaastase finantsraamistiku loodusvarade rubriigi kulutustest. Kontrollikoda leidis, et turumeetmete ja maaelu arengu valdkonna ning keskkonna-, kliimameetmete ja kalanduse kulutuste puhul on veamäär aga püsivalt kõrge. Nimetatud kuluvaldkondade kohta esitatakse
  lisas 7.2
  kokkuvõte liikmesriikidega koostöös täidetava eelarve raames tehtud tehingute testimise tulemustest liikmesriikide kaupa ning
  lisas 7.3
  on toodud kokkuvõte kõigist vigadest, mille mõju moodustab vähemalt 20 % kontrollitud tehingu väärtusest. |
| --- | --- |

7.11.

Kontrollikoja hinnangul on veamäär allpool EAGFi otsetoetuste kulutuste puhul kasutatavat olulisuse piirmäära (2 %) (8). Need toetused moodustavad 74 % mitmeaastase finantsraamistiku loodusvarade rubriigi kulutustest. Kontrollikoda leidis, et turumeetmete ja maaelu arengu valdkonna ning keskkonna-, kliimameetmete ja kalanduse kulutuste puhul on veamäär aga püsivalt kõrge. Nimetatud kuluvaldkondade kohta esitatakse
  lisas 7.2
  kokkuvõte liikmesriikidega koostöös täidetava eelarve raames tehtud tehingute testimise tulemustest liikmesriikide kaupa ning
  lisas 7.3
  on toodud kokkuvõte kõigist vigadest, mille mõju moodustab vähemalt 20 % kontrollitud tehingu väärtusest.

| 7.11. | Komisjon on väga rahul kontrollikoja järeldusega, et EAGFi otsetoetused, mis moodustasid 2017. eelarveaastal 41,7  miljardit eurot, ei sisaldanud olulisel määral vigu. Komisjon märgib, et kontrollikoja täpsustatud otsetoetuste hinnanguline veamäär ühtib põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2017. aasta tegevusaruandes esitatud otsetoetuste veamääraga (1,92  %). |
| --- | --- |

7.11.

| 7.12. | Selgituses 7.2
  esitatakse loodusvarade rubriigi eri veatüüpide osakaal kontrollikoja 2017. aasta hinnangulises veamääras. Vead, mis on seotud toetuskõlbmatute toetusesaajate, tegevuste, projektide või rahastamiskõlbmatute kuludega, moodustavad kontrollikoja 2,4  % suurusest hinnangulisest veamäärast 64 %. |
| --- | --- |

7.12.

Selgituses 7.2
  esitatakse loodusvarade rubriigi eri veatüüpide osakaal kontrollikoja 2017. aasta hinnangulises veamääras. Vead, mis on seotud toetuskõlbmatute toetusesaajate, tegevuste, projektide või rahastamiskõlbmatute kuludega, moodustavad kontrollikoja 2,4  % suurusest hinnangulisest veamäärast 64 %.

Selgitus 7.2.   Enamik vigadest on seotud toetuskõlblikkuse tingimuste rikkumisega

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 7.13. | Nii komisjon kui liikmesriigid olid võtnud parandusmeetmeid, mis puudutasid otseselt 16 kontrollikoja valimisse sattunud tehingut. Parandusmeetmed vähendasid käesoleva peatüki kohta arvutatud hinnangulist veamäära1,1 protsendipunkti võrra. 12 kvantifitseeritava vea puhul oli riiklikel ametiasutustel küllalt teavet nende vältimiseks või avastamiseks ja parandamiseks enne kulude komisjonile deklareerimist. Kui liikmesriikide ametiasutused oleksid kogu nende käsutuses olevat teavet asjakohaselt kasutanud, oleks peatüki hinnanguline veamäär olnud 0,9 protsendipunkti madalam. |
| --- | --- |

7.13.

Nii komisjon kui liikmesriigid olid võtnud parandusmeetmeid, mis puudutasid otseselt 16 kontrollikoja valimisse sattunud tehingut. Parandusmeetmed vähendasid käesoleva peatüki kohta arvutatud hinnangulist veamäära1,1 protsendipunkti võrra. 12 kvantifitseeritava vea puhul oli riiklikel ametiasutustel küllalt teavet nende vältimiseks või avastamiseks ja parandamiseks enne kulude komisjonile deklareerimist. Kui liikmesriikide ametiasutused oleksid kogu nende käsutuses olevat teavet asjakohaselt kasutanud, oleks peatüki hinnanguline veamäär olnud 0,9 protsendipunkti madalam.

| 7.13. | Komisjon tunneb heameelt kontrollikoja hinnangu üle, et võetud on parandusmeetmeid, ning julgustab ja toetab jätkuvalt liikmesriike, et nad võtaksid kõik vajalikud meetmed vigade ennetamiseks, avastamiseks ja parandamiseks.

  Konkreetsemalt jätkab komisjon koostööd liikmesriikidega, et tagada nende juhtimis- ja kontrollisüsteemide usaldusväärsus, võttes arvesse seda, et makseasutuste ressursid rahastamiskõlbmatute kulude avastamiseks on piiratud ja neid tuleks kasutada proportsionaalselt riskiga. |
| --- | --- |

7.13.

Konkreetsemalt jätkab komisjon koostööd liikmesriikidega, et tagada nende juhtimis- ja kontrollisüsteemide usaldusväärsus, võttes arvesse seda, et makseasutuste ressursid rahastamiskõlbmatute kulude avastamiseks on piiratud ja neid tuleks kasutada proportsionaalselt riskiga.

Põllumajandustootjatele tehtud otsemaksed ei olnud olulisel määral vigadest mõjutatud

| 7.14. | EAGFi neli peamist kava moodustavad 90 % kõigist otsetoetustest: |
| --- | --- |

7.14.

EAGFi neli peamist kava moodustavad 90 % kõigist otsetoetustest:

| a) | kaks pindalapõhist kava, mille kaudu antakse tootmiskohustusega sidumata sissetulekutoetust, (9) mis põhineb põllumajandustootjate poolt deklareeritud põllumajandusmaa pindalal: põhitoetuskava (2017. aastal 17,5 miljardit eurot) ja ühtse pindalatoetuse kava (2017. aastal 4,1 miljardit eurot); |
| --- | --- |

a)

kaks pindalapõhist kava, mille kaudu antakse tootmiskohustusega sidumata sissetulekutoetust, (9) mis põhineb põllumajandustootjate poolt deklareeritud põllumajandusmaa pindalal: põhitoetuskava (2017. aastal 17,5 miljardit eurot) ja ühtse pindalatoetuse kava (2017. aastal 4,1 miljardit eurot);

| b) | kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetus ehk nn rohestamistoetus (2017. aastal 11,8 miljardit eurot); |
| --- | --- |

b)

kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade toetus ehk nn rohestamistoetus (2017. aastal 11,8 miljardit eurot);

| c) | tootmiskohustusega seotud toetus, mis puudutab eri liiki põllumajandustooteid (nt veise- ja vasikaliha, piim ning valgurikkad taimed) (2017. aastal 3,9 miljardit eurot). |
| --- | --- |

c)

tootmiskohustusega seotud toetus, mis puudutab eri liiki põllumajandustooteid (nt veise- ja vasikaliha, piim ning valgurikkad taimed) (2017. aastal 3,9 miljardit eurot).

| 7.15. | Kontrollikoda testis 121 otsetoetuse makset (10). Neist 103 tehingut ei olnud vigadest mõjutatud. Veel 11 tehingut sisaldasid vähesel määral enammakseid (vähem kui 5 %), mille peamine põhjus oli asjaolu, et põllumajandustootjad esitasid ebatäpset teavet pindala kohta. Kontrollikoda leidis vigu, mis ületasid 5 % kontrollitud summast 7 otsetoetuse makse puhul, sh 2 juhtumit, kus veamäär ületas 20 %. |
| --- | --- |

7.15.

Kontrollikoda testis 121 otsetoetuse makset (10). Neist 103 tehingut ei olnud vigadest mõjutatud. Veel 11 tehingut sisaldasid vähesel määral enammakseid (vähem kui 5 %), mille peamine põhjus oli asjaolu, et põllumajandustootjad esitasid ebatäpset teavet pindala kohta. Kontrollikoda leidis vigu, mis ületasid 5 % kontrollitud summast 7 otsetoetuse makse puhul, sh 2 juhtumit, kus veamäär ületas 20 %.

| 7.15. | Komisjon tunneb heameelt kontrollikoja hinnangu üle (vt ka komisjoni vastus punktile 7.11).

  Komisjon leiab, et väikeseid vigu ei ole võimalik mõistlike kuludega vältida, ning märgib, et kontrollikoja esitatud otsetoetuste hinnanguline veamäär jäi allapoole olulisuse piirmäära (2 %). |
| --- | --- |

7.15.

Komisjon leiab, et väikeseid vigu ei ole võimalik mõistlike kuludega vältida, ning märgib, et kontrollikoja esitatud otsetoetuste hinnanguline veamäär jäi allapoole olulisuse piirmäära (2 %).

| 7.16. | Peamine otsetoetuste haldamise vahend on ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS), mis hõlmab põldude identifitseerimise süsteemi (LPIS) (11). Kontrollikoda on varem täheldanud, et eelkõige põldude identifitseerimise süsteem aitab oluliselt kaasa vigade vältimisele ja vähendamisele (12). Eelmise aasta aastaaruandes märkis kontrollikoda, et liikmesriikide makseasutused olid toetuskõlblikke piirkondi täpsemalt määratlenud kui eelmistel aastatel (13). Kontrollikoda täheldas seda positiivset edenemist ka 2017. aastal. Lisaks on makseasutused hakanud tegema otsetoetuste taotluste esialgseid ristkontrolle (14). Selle uue menetluse käigus hoiatatakse põllumajandustootjaid nende taotlustes sisalduvatest teatud vigadest ning antakse neile ka võimalus kõrvaldada kattuvused ja kahekordsed deklaratsioonid juba varajases etapis, ilma neile karistusi määramata. Punktides 7.46–7.55 käsitletakse GSAAga tehtud edasisi edusamme. |
| --- | --- |

7.16.

Peamine otsetoetuste haldamise vahend on ühtne haldus- ja kontrollisüsteem (IACS), mis hõlmab põldude identifitseerimise süsteemi (LPIS) (11). Kontrollikoda on varem täheldanud, et eelkõige põldude identifitseerimise süsteem aitab oluliselt kaasa vigade vältimisele ja vähendamisele (12). Eelmise aasta aastaaruandes märkis kontrollikoda, et liikmesriikide makseasutused olid toetuskõlblikke piirkondi täpsemalt määratlenud kui eelmistel aastatel (13). Kontrollikoda täheldas seda positiivset edenemist ka 2017. aastal. Lisaks on makseasutused hakanud tegema otsetoetuste taotluste esialgseid ristkontrolle (14). Selle uue menetluse käigus hoiatatakse põllumajandustootjaid nende taotlustes sisalduvatest teatud vigadest ning antakse neile ka võimalus kõrvaldada kattuvused ja kahekordsed deklaratsioonid juba varajases etapis, ilma neile karistusi määramata. Punktides 7.46–7.55 käsitletakse GSAAga tehtud edasisi edusamme.

| 7.16. | Komisjon tunneb heameelt kontrollikoja positiivse hinnangu üle põldude identifitseerimise süsteemi rolli kohta vigade vältimisel ja veamäära langetamisel.

  Samuti hindab komisjon kontrollikoja hinnangut GSAA-le; komisjoni arvamuse kohaselt on see oluline vahend, mis võimaldab vältida vigu ning tagada lihtsustamine põllumajandustootjate ja makseasutuste jaoks.


  Vt ka komisjoni vastus punktile 7.19. |
| --- | --- |

7.16.

Samuti hindab komisjon kontrollikoja hinnangut GSAA-le; komisjoni arvamuse kohaselt on see oluline vahend, mis võimaldab vältida vigu ning tagada lihtsustamine põllumajandustootjate ja makseasutuste jaoks.

Vt ka komisjoni vastus punktile 7.19.

| 7.17. | 121 otsetoetuse kontrollimise käigus külastas kontrollikoda 35 rohestamistoetust saavat toetusesaajat (vt punkti 7.14 alapunkt b) ja leidis vigu 8 juhul. Seitsmel juhul olid maksed vigadest mõjutatud, kuna põllumajandustootjad olid pindala kohta ebatäpset teavet esitanud, mis on otsetoetuste kavade puhul üldiselt tavaline nähtus. Rohestamisnõuete otsene rikkumine tuvastati ainult ühel juhul. Kontrollikoda on juba varem täheldanud, et rohestamisnõuded ei ole ranged ja kajastavad suurel määral tavapärast põllumajandustava (15). |
| --- | --- |

7.17.

121 otsetoetuse kontrollimise käigus külastas kontrollikoda 35 rohestamistoetust saavat toetusesaajat (vt punkti 7.14 alapunkt b) ja leidis vigu 8 juhul. Seitsmel juhul olid maksed vigadest mõjutatud, kuna põllumajandustootjad olid pindala kohta ebatäpset teavet esitanud, mis on otsetoetuste kavade puhul üldiselt tavaline nähtus. Rohestamisnõuete otsene rikkumine tuvastati ainult ühel juhul. Kontrollikoda on juba varem täheldanud, et rohestamisnõuded ei ole ranged ja kajastavad suurel määral tavapärast põllumajandustava (15).

| 7.17. | Komisjon on seisukohal, et rohestamise näol oli tegemist olulise arenguga keskkonnasäästlikuma põllumajanduse suunas. Struktuursed muutused põllumajandustavades nõuavad aega ning sageli ka investeeringuid, koolitusi ja suuniseid.

  Rohestamisnõuded sätestatakse kaasseadusandjate – Euroopa Parlamendi ja nõukogu – vastuvõetud õigusaktides. |
| --- | --- |

7.17.

Rohestamisnõuded sätestatakse kaasseadusandjate – Euroopa Parlamendi ja nõukogu – vastuvõetud õigusaktides.

Kontrollikoda leidis püsivalt kõrge veamäära loodusvarade rubriigi muudes kuluvaldkondades

| 7.18. | Kontrollikoda testis 109 makset, mis olid seotud maaelu arengu, keskkonna, kliimameetmete ja kalanduse kulutustega; töö tulemused olid järgmised: |
| --- | --- |

7.18.

Kontrollikoda testis 109 makset, mis olid seotud maaelu arengu, keskkonna, kliimameetmete ja kalanduse kulutustega; töö tulemused olid järgmised:

| a) | 84-st maaelu arengu tehingust 60 ei olnud vigadest mõjutatud, 15 sisaldas vigu, mis olid väiksemad kui 20 % kontrollitud summast, ning nelja puhul tuvastas kontrollikoda vigu, mille mõju oli 20 % või suurem. Viie makse puhul tuvastas kontrollikoda nõuetele vastavusega seotud rikkumisi, millel ei olnud finantsmõju; |
| --- | --- |

a)

84-st maaelu arengu tehingust 60 ei olnud vigadest mõjutatud, 15 sisaldas vigu, mis olid väiksemad kui 20 % kontrollitud summast, ning nelja puhul tuvastas kontrollikoda vigu, mille mõju oli 20 % või suurem. Viie makse puhul tuvastas kontrollikoda nõuetele vastavusega seotud rikkumisi, millel ei olnud finantsmõju;

| b) | 19 turumeetme tehingust 12 ei olnud vigadest mõjutatud ning kahe puhul leidis kontrollikoda vigu, mille mõju oli 20 % või suurem. Viie makse puhul tuvastas kontrollikoda nõuetele vastavusega seotud rikkumisi, millel ei olnud finantsmõju; |
| --- | --- |

b)

19 turumeetme tehingust 12 ei olnud vigadest mõjutatud ning kahe puhul leidis kontrollikoda vigu, mille mõju oli 20 % või suurem. Viie makse puhul tuvastas kontrollikoda nõuetele vastavusega seotud rikkumisi, millel ei olnud finantsmõju;

| c) | keskkonna, kliimameetmete ja kalanduspoliitika valdkonna kuuest tehingust kolm ei olnud vigadest mõjutatud ja kolm sisaldasid vigu, mis jäid alla 20 % kontrollitud summast. |
| --- | --- |

c)

keskkonna, kliimameetmete ja kalanduspoliitika valdkonna kuuest tehingust kolm ei olnud vigadest mõjutatud ja kolm sisaldasid vigu, mis jäid alla 20 % kontrollitud summast.

| 7.19. | Peamine vigade allikas oli toetuskõlblikkuse tingimuste mittetäitmine (vt punktid 7.21, 7.24, 7.25 ja
  selgitus 7.6
  ), ebatäpse teabe esitamine pindala ja loomade arvu kohta (vt punkt 7.22 ja
  selgitus 7.4
  ) ning põllumajandustootjate poolt põllumajanduse keskkonnapoliitikaga seotud kohustuste täitmata jätmine (vt punkt 7.23 ja
  selgitus 7.5
  ). |
| --- | --- |

7.19.

Peamine vigade allikas oli toetuskõlblikkuse tingimuste mittetäitmine (vt punktid 7.21, 7.24, 7.25 ja
  selgitus 7.6
  ), ebatäpse teabe esitamine pindala ja loomade arvu kohta (vt punkt 7.22 ja
  selgitus 7.4
  ) ning põllumajandustootjate poolt põllumajanduse keskkonnapoliitikaga seotud kohustuste täitmata jätmine (vt punkt 7.23 ja
  selgitus 7.5
  ).

| 7.19. | Komisjon tuletab meelde, et kõiki pindala- ja loomapõhised maaelu arengu meetmeid hallatakse ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi raames. Seepärast on põldude identifitseerimise süsteem, millega välditakse vigu, langetatakse veamäära ja võimaldatakse ristkontrollide tegemist, oluline ka nende meetmete puhul. |
| --- | --- |

7.19.

Maaelu areng

| 7.20. | ÜPPst kaasrahastatakse liikmesriikide maaelu arengu programmide kaudu hüvitatud maaelu arengu kulutusi. 84st kontrollitud maaelu arengu tehingust põhines 50 põllumajandustootjatele tehtud makset pindalal või loomade arvul (nt põllumajanduse keskkonnatoetus, looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade toetus või loomade heaoluga seotud toetused). Ülejäänud 34 tehingut ei olnud pindalaga seotud, vaid olid tavaliselt investeerimisprojektid, nagu toetus põllumajandusettevõtetesse tehtavate investeeringute jaoks, ettevõtlusega alustamise toetus ning põhiteenuste ja külauuenduse toetamine maapiirkondades. |
| --- | --- |

7.20.

ÜPPst kaasrahastatakse liikmesriikide maaelu arengu programmide kaudu hüvitatud maaelu arengu kulutusi. 84st kontrollitud maaelu arengu tehingust põhines 50 põllumajandustootjatele tehtud makset pindalal või loomade arvul (nt põllumajanduse keskkonnatoetus, looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade toetus või loomade heaoluga seotud toetused). Ülejäänud 34 tehingut ei olnud pindalaga seotud, vaid olid tavaliselt investeerimisprojektid, nagu toetus põllumajandusettevõtetesse tehtavate investeeringute jaoks, ettevõtlusega alustamise toetus ning põhiteenuste ja külauuenduse toetamine maapiirkondades.

| 7.21. | Maaelu arengu investeerimisprojektidele on sätestatud toetuskõlblikkuse tingimused, mille eesmärk on suunata toetus teatavat liiki toetusesaajatele ja tegevustele, et suurendada kulutuste tõhusust. 34st kontrollitud pindalaga mitteseotud meetme tehingust leidis kontrollikoda 5 investeerimisprojekti, mis ei vastanud kõikidele toetuskõlblikkuse tingimustele. Näiteks ühel juhul leidis kontrollikoda, et deklareeritud kulud ei olnud projektiga seotud, ning teisel juhul ei leidnud kontrollikoda mõningaid deklareeritud kulusid toetavaid tõendeid. |
| --- | --- |

7.21.

Maaelu arengu investeerimisprojektidele on sätestatud toetuskõlblikkuse tingimused, mille eesmärk on suunata toetus teatavat liiki toetusesaajatele ja tegevustele, et suurendada kulutuste tõhusust. 34st kontrollitud pindalaga mitteseotud meetme tehingust leidis kontrollikoda 5 investeerimisprojekti, mis ei vastanud kõikidele toetuskõlblikkuse tingimustele. Näiteks ühel juhul leidis kontrollikoda, et deklareeritud kulud ei olnud projektiga seotud, ning teisel juhul ei leidnud kontrollikoda mõningaid deklareeritud kulusid toetavaid tõendeid.

| 7.22. | 50st pindala või loomade arvuga seotud maksest 9 puhul leidis kontrollikoda, et toetusesaajad olid esitanud ebatäpset teavet (vt
  selgitus 7.4
  ). |
| --- | --- |

7.22.

50st pindala või loomade arvuga seotud maksest 9 puhul leidis kontrollikoda, et toetusesaajad olid esitanud ebatäpset teavet (vt
  selgitus 7.4
  ).

| 7.22. | Komisjon märgib, et nende maaelu arengu meetmete suhtes kohaldatakse ühtset haldus- ja kontrollisüsteemi (sealhulgas põldude identifitseerimise süsteemi), mis aitab vältida vigu ja langetada veamäära. |
| --- | --- |

7.22.

Selgitus 7.4.   Mitmed toetusesaajad olid esitanud ebatäpset teavet

Kreekas sai üks mägisel alal asuv põllumajandusettevõtet omav põllumajandustootja looduslikust eripärast tingitud piirangutega alade toetust. Toetuskõlblikkuse eeskirjades oli sätestatud, et põllumajandustootja peab karjamaa iga hektari kohta säilitama minimaalse loomkoormuse. Kontrollikoda külastas seda põllumajandusettevõtet ja leidis, et põllumajandustootja loomade arv ei ole piisav minimaalse loomkoormuse saavutamiseks kogu karjamaal, mille eest põllumajandustootja on toetust taotlenud. Seega oli osa põllumajandustootja deklareeritud pindalast toetuse saamiseks toetuskõlbmatu, mistõttu oli vea suurus 15 %.

Kontrollikoda leidis Prantsusmaal, Horvaatias, Poolas ja Ühendkuningriigis (Põhja-Iirimaa) ka teisi juhtumeid (mille mõju oli samuti alla 20 %), kus toetusesaajad olid esitanud ebatäpset teavet pindala või loomade arvu kohta.

| 7.23. | 50st loomade või pindalaga seotud tehingust 22 olid mahepõllumajanduse ja põllumajanduse keskkonna- ja kliimatoetused. Sellise toetuse saamiseks peavad toetusesaajad võtma vastu i) mahepõllumajanduse tavad ja neid säilitama, ii) kasutama põllumajandusliku tootmise meetodeid, mis on kooskõlas keskkonna, maastiku ja loodusvarade kaitsega, või iii) aitama kaasa kliimamuutuste leevendamisele ja nendega kohanemisele. Kontrollikoda leidis kolm juhtumit, kus põllumajandustootjad ei olnud täitnud mõnda või kõiki oma kohustusi (vt
  selgitus 7.5
  ). |
| --- | --- |

7.23.

50st loomade või pindalaga seotud tehingust 22 olid mahepõllumajanduse ja põllumajanduse keskkonna- ja kliimatoetused. Sellise toetuse saamiseks peavad toetusesaajad võtma vastu i) mahepõllumajanduse tavad ja neid säilitama, ii) kasutama põllumajandusliku tootmise meetodeid, mis on kooskõlas keskkonna, maastiku ja loodusvarade kaitsega, või iii) aitama kaasa kliimamuutuste leevendamisele ja nendega kohanemisele. Kontrollikoda leidis kolm juhtumit, kus põllumajandustootjad ei olnud täitnud mõnda või kõiki oma kohustusi (vt
  selgitus 7.5
  ).

Selgitus 7.5.   Osa toetusesaajatest ei täitnud oma põllumajanduse keskkonnakohustusi

Üks Itaalia (Veneto) põllumajandustootja sai põllumajanduslike tehnoloogiate ja niisutamise keskkonnaalast optimeerimist käsitleva meetme raames toetust. Toetuse saamiseks pidi toetusesaaja külvama oma põllumajandusettevõtte ühes osas vahekultuure, (16) vähendades keemiliste väetiste ja kastmisveekogust, ning pidama viljelus- ja niisutusregistrit. Kontrollikoda leidis, et toetusesaaja ei täitnud ühtegi nimetatud kohustust, mistõttu oli veamäär 100 %. Pärast kontrollikoja külastust algatas makseasutus toetuse tagasinõudmise menetluse.

Kontrollikoda leidis ka muid juhtumeid (Kreekas, Poolas, Rumeenias ja Rootsis), kus toetusesaajad ei olnud täitnud mõnda või kõiki oma põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetmetega seonduvaid kohustusi.

Selgitus 7.5. Osa toetusesaajatest ei täitnud oma põllumajanduse keskkonnakohustusi

Komisjon märgib, et kõnealuse toetusesaaja suhtes ei teinud makseasutus kohapealset kontrolli. Itaalia ametiasutused algatasid asjaomase toetusesaaja suhtes sissenõudmismenetluse.

Turumeetmed

| 7.24. | Valimi 19 turumeetmega seotud tehingut hõlmasid selliseid kavasid, nagu puu- ja köögiviljade tootjate organisatsioonidele antav abi, veinisektori toetamine või erakorraline abi piimatootjatele ja piimakarjakasvatajatele. Makseasutused olid hüvitanud kulud, mis olid kahe juhtumi puhul vähemalt osaliselt rahastamiskõlbmatud (vt
  selgitus 7.6
  ) |
| --- | --- |

7.24.

Valimi 19 turumeetmega seotud tehingut hõlmasid selliseid kavasid, nagu puu- ja köögiviljade tootjate organisatsioonidele antav abi, veinisektori toetamine või erakorraline abi piimatootjatele ja piimakarjakasvatajatele. Makseasutused olid hüvitanud kulud, mis olid kahe juhtumi puhul vähemalt osaliselt rahastamiskõlbmatud (vt
  selgitus 7.6
  )

Selgitus 7.6.   Osa toetusesaajatest ei täitnud turumeetmete toetuskõlblikkuse eeskirju

Üks Poola piimakarjakasvataja sai toetust meetme raames, millega toetatakse põllumajandusettevõtjaid mullikate ostmisel teistest karjadest, et suurendada oma karja aretusväärtust ja oma põllumajandusettevõtte konkurentsivõimet. Nimetatud põllumajandustootja sai toetust selle eest, et oli ostnud mullikad oma isalt, kes oli samuti põllumajandusettevõtja ja hoidis oma karja toetusesaajaga samas laudas. Kaks päeva varem oli toetusesaaja müünud sarnasel hulgal mullikaid oma isale, kes sai samuti toetust sama meetme alusel. Loomade füüsilist üleandmist ei olnud toimunud ning toetusesaajale ja tema isale kuuluvate loomade arv ei olnud muutunud. Seepärast leidis kontrollikoda, et toetusesaaja põllumajandusettevõtte aretusväärtus ja konkurentsivõime ei olnud muutunud ning et põllumajandustootja ei oleks pidanud toetust saama, mistõttu oli veamäär 100 %.

Kontrollikoda leidis veel ühe toetuskõlblikkusega seotud vea ühes Hispaania projektis, mis toetas viinamarjaistanduste ümberkorraldamist.

Selgitus 7.6. Osa toetusesaajatest ei täitnud turumeetmete toetuskõlblikkuse eeskirju

Komisjon võtab seda järeldust arvesse tulevaste vastavuskontrollide kavandamisel.

Keskkond, kliimameetmed ja kalandus

| 7.25. | Kontrollikoda leidis kuuest juhtumist kolme puhul vigu, mis tekkisid rahastamiskõlbmatute kulude, sealhulgas ebakorrektselt arvutatud kulude, hanke-eeskirjade mittejärgimise ja ülehinnatud personalikulude hüvitamise tõttu. |
| --- | --- |

7.25.

Kontrollikoda leidis kuuest juhtumist kolme puhul vigu, mis tekkisid rahastamiskõlbmatute kulude, sealhulgas ebakorrektselt arvutatud kulude, hanke-eeskirjade mittejärgimise ja ülehinnatud personalikulude hüvitamise tõttu.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Aasta tegevusaruanded ja muu juhtimiskord: auditeeritava esitatud korrektsuse alase teabe läbivaatamine

Komisjoni hinnang sertifitseerimisasutuste tööle

| 7.26. | Liikmesriikide sertifitseerimisasutuste tööd kasutatakse komisjoni kindluse saamise mudelis, mis käsitleb ÜPP kulutusi aastatel 2014–2020 (vt
  selgitus 7.7
  ). Alates 2015. aastast peavad sertifitseerimisasutused esitama igal aastal arvamuse nende kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, mille hüvitamist liikmesriigid on taotlenud. Arvamus peaks põhinema tehingute esinduslikul valimil. |
| --- | --- |

7.26.

Liikmesriikide sertifitseerimisasutuste tööd kasutatakse komisjoni kindluse saamise mudelis, mis käsitleb ÜPP kulutusi aastatel 2014–2020 (vt
  selgitus 7.7
  ). Alates 2015. aastast peavad sertifitseerimisasutused esitama igal aastal arvamuse nende kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, mille hüvitamist liikmesriigid on taotlenud. Arvamus peaks põhinema tehingute esinduslikul valimil.

| 7.27. | Iga makseasutuse direktor esitab komisjonile kord aastas vahendite haldaja kinnituse kontrollisüsteemide tõhususe kohta ning aruande makseasutuse haldus- ja kohapealsetekontrollide tulemuste kohta (kontrollistatistika). Sertifitseerimisasutustelt nõutakse, et nad teataksid, kas nende kontrollid seavad kahtluse alla vahendite haldaja kinnituses esitatud väited. |
| --- | --- |

7.27.

Iga makseasutuse direktor esitab komisjonile kord aastas vahendite haldaja kinnituse kontrollisüsteemide tõhususe kohta ning aruande makseasutuse haldus- ja kohapealsetekontrollide tulemuste kohta (kontrollistatistika). Sertifitseerimisasutustelt nõutakse, et nad teataksid, kas nende kontrollid seavad kahtluse alla vahendite haldaja kinnituses esitatud väited.

Selgitus 7.7.   Komisjoni kindluse tagamise mudel, mis käsitleb ühise põllumajanduspoliitika kulutusi aastatel 2014–2020

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 7.28. | Kontrollikoda on varem väljendanud seisukohta, et peab sertifitseerimisasutuste rolli kulude korrektsuse kohta arvamuse esitamisel positiivseks edasiminekuks. Kontrollikoda leidis siiski märkimisväärseid puudusi raamistikus, mida kohaldati esimesele aastale, mil nad kõnealust rolli täitsid (2015), mistõttu sertifitseerimisasutuste arvamused ei vastanud täielikult kohaldatavatele standarditele ja eeskirjadele (17). |
| --- | --- |

7.28.

Kontrollikoda on varem väljendanud seisukohta, et peab sertifitseerimisasutuste rolli kulude korrektsuse kohta arvamuse esitamisel positiivseks edasiminekuks. Kontrollikoda leidis siiski märkimisväärseid puudusi raamistikus, mida kohaldati esimesele aastale, mil nad kõnealust rolli täitsid (2015), mistõttu sertifitseerimisasutuste arvamused ei vastanud täielikult kohaldatavatele standarditele ja eeskirjadele (17).

| 7.28. | Komisjon leiab, et soovitused, mille kontrollikoda esitas eriaruandes sertifitseerimisasutuste uue rolli kohta esimesel rakendamisaastal ja millega komisjon nõustus, on juba ellu viidud, eelkõige sertifitseerimisasutusi käsitlevates ajakohastatud suunistes eelarveaastaks 2018/2019. |
| --- | --- |

7.28.

| 7.29. | Komisjon tegi 2015.–2017. aastal 47 kontrollkülastust, et hinnata sertifitseerimisasutuste tööd. Kümne juhtumi puhul leiti, et ülevaadatud töö oli usaldusväärne (18)
   (19) (vt
  selgitus 7.8
  ). |
| --- | --- |

7.29.

Komisjon tegi 2015.–2017. aastal 47 kontrollkülastust, et hinnata sertifitseerimisasutuste tööd. Kümne juhtumi puhul leiti, et ülevaadatud töö oli usaldusväärne (18)
   (19) (vt
  selgitus 7.8
  ).

| 7.29. | Ajavahemikul 2015–2017 viis komisjon läbi 47 auditit, (20) mis hõlmasid 42 makseasutust ja 35 sertifitseerimisasutust. Kontrolli põhjal leiti, et 35st külastatud sertifitseerimisasutusest (21) kümme olid usaldusväärsed. Peale selle hinnati sertifitseerimisasutuste töö usaldusväärsust põhjalikult raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse raames, võttes arvesse kõiki elemente, sealhulgas auditite käigus tehtud tähelepanekuid. Seega oli nende auditite eesmärk toetada sertifitseerimisasutuste üldise töö usaldusväärsuse lõplikku igakülgset hindamist. Selle tagajärjel on paljude sertifitseerimisasutuste usaldusväärsus paranenud. |
| --- | --- |

7.29.

Selgitus 7.8.   Aastate 2015–2017 kontrollkülastuste põhjal tehtud järeldus sertifitseerimisasutuste tööle tuginemise kohta

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi kontrolli põhjal.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 7.30. | 2017. aastal vaatas kontrollikoda neist kontrollkülastustest läbi 12 (22). Kontrollikoda viis neist kuus kontrolli uuesti kohapeal läbi, (23) ülejäänud kuue puhul (24) kontrolliti komisjoni dokumente. |
| --- | --- |

7.30.

2017. aastal vaatas kontrollikoda neist kontrollkülastustest läbi 12 (22). Kontrollikoda viis neist kuus kontrolli uuesti kohapeal läbi, (23) ülejäänud kuue puhul (24) kontrolliti komisjoni dokumente.

Kontrollikoda täheldas komisjoni metoodika ja lähenemisviisi paranemist

| 7.31. | Kontrollikoda täheldas paranemist metoodikas ja lähenemisviisis, mida komisjon oma kontrollkülastuste ajal rakendab. 2016. aastal hakkas komisjon esitama selgeid ja standardseid järeldusi selle kohta, kui suures ulatuses tal on võimalik sertifitseerimisasutuste tööle tugineda. 2017. aastal uuriti komisjoni kontrollkülastuste käigus seda, kuidas sertifitseerimisasutused kontrollivad makseasutuste kontrollistatistika täielikkust, täpsust ja statistilist esinduslikkust. |
| --- | --- |

7.31.

Kontrollikoda täheldas paranemist metoodikas ja lähenemisviisis, mida komisjon oma kontrollkülastuste ajal rakendab. 2016. aastal hakkas komisjon esitama selgeid ja standardseid järeldusi selle kohta, kui suures ulatuses tal on võimalik sertifitseerimisasutuste tööle tugineda. 2017. aastal uuriti komisjoni kontrollkülastuste käigus seda, kuidas sertifitseerimisasutused kontrollivad makseasutuste kontrollistatistika täielikkust, täpsust ja statistilist esinduslikkust.

| 7.31. | Komisjonil on heameel kontrollikoja positiivse hinnangu üle. See areng kajastas kontrollide eesmärgi muutumist. 2015. aasta kontrollid olid oma laadilt pigem nõustavad, samas kui 2016. ja 2017. aastal oli nende eesmärk hinnata igakülgselt sertifitseerimisasutuste töö usaldusväärsust ja üldist kvaliteeti. |
| --- | --- |

7.31.

... kontrollikoda leidis siiski mõningaid puudusi, mida komisjoni kontrollis ei tõstatatud

| 7.32. | Kontrollikoda leidis lisaks komisjoni kontrollis tõstatatud küsimustele veel kaks olulist puudust. Need olid järgmised: |
| --- | --- |

7.32.

Kontrollikoda leidis lisaks komisjoni kontrollis tõstatatud küsimustele veel kaks olulist puudust. Need olid järgmised:

7.32.

| a) | üks sertifitseerimisasutus ei olnud oma valimisse kaasanud rohestamistoetusi, kuigi need moodustavad 30 % otsetoetuste kuludest; |
| --- | --- |

a)

üks sertifitseerimisasutus ei olnud oma valimisse kaasanud rohestamistoetusi, kuigi need moodustavad 30 % otsetoetuste kuludest;

| a) | Seoses rohestamisega sai komisjon auditi tõendusmaterjali selle kohta, et valim moodustati statistikatarkvara abil ja seda ei manipuleeritud; seega leiti, et see on statistika seisukohalt esinduslik. |
| --- | --- |

a)

Seoses rohestamisega sai komisjon auditi tõendusmaterjali selle kohta, et valim moodustati statistikatarkvara abil ja seda ei manipuleeritud; seega leiti, et see on statistika seisukohalt esinduslik.

| b) | üks makseasutus ei olnud kontrolli veel lõpetanud, kui teda teavitati tehingutest, mille sertifitseerimisasutus oli valimisse kaasanud. Sellise olukorraga kaasneb oht, et valim ei ole esinduslik, sest makseasutused võivad sertifitseerimisasutuste hinnangute aluseks olevaid valimis sisalduvaid tehinguid intensiivsemalt kontrollida. |
| --- | --- |

b)

üks makseasutus ei olnud kontrolli veel lõpetanud, kui teda teavitati tehingutest, mille sertifitseerimisasutus oli valimisse kaasanud. Sellise olukorraga kaasneb oht, et valim ei ole esinduslik, sest makseasutused võivad sertifitseerimisasutuste hinnangute aluseks olevaid valimis sisalduvaid tehinguid intensiivsemalt kontrollida.

| b) | Komisjon nõustub kontrollikojaga, et võib esineda oht, et makseasutus võis sertifitseerimisasutuse valimisse kaasatud tehinguid põhjalikumalt kontrollida. Seda teemat arutati sertifitseerimisasutustega mitmel korral eksperdirühmade kohtumistel ja neil soovitati kehtestada kaitsemeetmed selle tagamiseks, et mitte avalikustada oma valimeid enne, kui makseasutus on oma kontrollid teinud. Kui sertifitseerimisasutusel oli kahtlusi seoses sellega, et makseasutus kontrollis teatavaid tehinguid põhjalikumalt, soovitati sertifitseerimisasutusel viia läbi täiendavad auditimenetlused, et selles veenduda. |
| --- | --- |

b)

Komisjon nõustub kontrollikojaga, et võib esineda oht, et makseasutus võis sertifitseerimisasutuse valimisse kaasatud tehinguid põhjalikumalt kontrollida. Seda teemat arutati sertifitseerimisasutustega mitmel korral eksperdirühmade kohtumistel ja neil soovitati kehtestada kaitsemeetmed selle tagamiseks, et mitte avalikustada oma valimeid enne, kui makseasutus on oma kontrollid teinud. Kui sertifitseerimisasutusel oli kahtlusi seoses sellega, et makseasutus kontrollis teatavaid tehinguid põhjalikumalt, soovitati sertifitseerimisasutusel viia läbi täiendavad auditimenetlused, et selles veenduda.

Sertifitseerimisasutuste panust komisjoni kindluse tagamise mudelisse tuleb täiendada

| 7.33. | Komisjon tegi 2017. aastal kontrollkülastusi 15 sertifitseerimisasutusse. Tehtud kontrollkülastuste ulatus piirdus sageli konkreetsete kulude kontrollimisega. Üldiselt hõlmas komisjoni läbivaatamine sertifitseerimisasutuste tööd 3,4 miljardi euro (25) väärtuses, mis moodustab ligikaudu 6,1  % ÜPP kogukulutustest. |
| --- | --- |

7.33.

Komisjon tegi 2017. aastal kontrollkülastusi 15 sertifitseerimisasutusse. Tehtud kontrollkülastuste ulatus piirdus sageli konkreetsete kulude kontrollimisega. Üldiselt hõlmas komisjoni läbivaatamine sertifitseerimisasutuste tööd 3,4 miljardi euro (25) väärtuses, mis moodustab ligikaudu 6,1  % ÜPP kogukulutustest.

| 7.33. | Sertifitseerimisasutuste usaldusväärsust ei hinnata mitte üksnes sihtotstarbeliste kontrollide põhjal, vaid ka raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlust käsitlevate aruannete ning sertifitseerimisasutuste tööd hõlmavate nõuetele vastavuse kontrollide põhjal. Seda ei tehtud mitte üksnes 2017. aastal, vaid kogu ajavahemikul 2015–2017, ning seda jätkatakse veelgi suuremal määral, sest komisjoni auditid on rohkem suunatud sertifitseerimisasutuste tööle.

  Komisjon lähtub sertifitseerimisasutuste töö usaldusväärsuse puhul mõistlikkusest. Paljudel juhtudel esitati kontrollidele järgnevalt soovitusi, mille arvessevõtmise tulemusel paranes sertifitseerimisasutuse töö usaldusväärsus pärast algset kontrolli. Alates 2015. aastast tugineb komisjon üha rohkem sertifitseerimisasutuste tööle. Selle tulemusel annab sertifitseerimisasutuste töö suure panuse põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2017. aasta tegevusaruandes esitatud liikmesriikide veamäärade kohandamisse. Kuna protsess on pooleli, siis eeldab komisjon usaldusväärsuse jätkuvat paranemist tulevatel aastatel. |
| --- | --- |

7.33.

Komisjon lähtub sertifitseerimisasutuste töö usaldusväärsuse puhul mõistlikkusest. Paljudel juhtudel esitati kontrollidele järgnevalt soovitusi, mille arvessevõtmise tulemusel paranes sertifitseerimisasutuse töö usaldusväärsus pärast algset kontrolli. Alates 2015. aastast tugineb komisjon üha rohkem sertifitseerimisasutuste tööle. Selle tulemusel annab sertifitseerimisasutuste töö suure panuse põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi 2017. aasta tegevusaruandes esitatud liikmesriikide veamäärade kohandamisse. Kuna protsess on pooleli, siis eeldab komisjon usaldusväärsuse jätkuvat paranemist tulevatel aastatel.

| 7.34. | Komisjon järeldas, et 15st 2017. aastal külastatud sertifitseerimisasutusest 4 olid usaldusväärsed (26). Need neli läbivaatamist annavad kindluse 700 miljoni euro suuruse eelarve kohta, mis moodustab 1,3  % ÜPP kogukulutustest. |
| --- | --- |

7.34.

Komisjon järeldas, et 15st 2017. aastal külastatud sertifitseerimisasutusest 4 olid usaldusväärsed (26). Need neli läbivaatamist annavad kindluse 700 miljoni euro suuruse eelarve kohta, mis moodustab 1,3  % ÜPP kogukulutustest.

| 7.35. | Nagu eelmistelgi aastatel, arvutas põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat oma aasta tegevusaruandes avaldatud aasta veamäärad, kohandades makseasutuste kontrollistatistikas esitatud veamäärasid. Kohanduste tegemisel võttis põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat arvesse enda poolt liikmesriikides teostatud vastavuskontrollide tulemusi ja sertifitseerimisasutuste arvamusi hüvitamiseks esitatud kulude korrektsuse kohta (vt punkt 7.27 ja
  selgitus 7.7
  ). |
| --- | --- |

7.35.

Nagu eelmistelgi aastatel, arvutas põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat oma aasta tegevusaruandes avaldatud aasta veamäärad, kohandades makseasutuste kontrollistatistikas esitatud veamäärasid. Kohanduste tegemisel võttis põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat arvesse enda poolt liikmesriikides teostatud vastavuskontrollide tulemusi ja sertifitseerimisasutuste arvamusi hüvitamiseks esitatud kulude korrektsuse kohta (vt punkt 7.27 ja
  selgitus 7.7
  ).

| 7.36. | Makseasutuste kontrollistatistika kohaselt on liikmesriikide üldine veamäär ligi 1 %. Seejärel esitas põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat kohandatud veamäära, mis moodustab ca2,2  % ÜPP kuludest tervikuna. Kontrollikoda vaatas läbi põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi poolt tehtud kohandused makseasutuste kontrollistatistikas esitatud veamäärades. Leiti, et veerand kohanduste kogusummast põhines vahetult sertifitseerimisasutuste tööl. Nagu ka varasematel aastatel, põhines enamik põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi kohandustest tema enda tehtud makseasutuste kulude vastavuskontrollidel. Sageli kasutas peadirektoraat nende kohanduste arvutamisel kindlaid määrasid, mille eesmärk oli kajastada kontrollisüsteemides tuvastatud puuduste tõsidust ja ulatust. Isegi kui põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat peab sertifitseerimisasutuste tööd usaldusväärseks, võib ta nende esitatud veamäärasid veel kohandada. 2017. aastal tehti seda punktis 7.34 nimetatud neljast sertifitseerimisasutusest kahe puhul. |
| --- | --- |

7.36.

Makseasutuste kontrollistatistika kohaselt on liikmesriikide üldine veamäär ligi 1 %. Seejärel esitas põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat kohandatud veamäära, mis moodustab ca2,2  % ÜPP kuludest tervikuna. Kontrollikoda vaatas läbi põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi poolt tehtud kohandused makseasutuste kontrollistatistikas esitatud veamäärades. Leiti, et veerand kohanduste kogusummast põhines vahetult sertifitseerimisasutuste tööl. Nagu ka varasematel aastatel, põhines enamik põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi kohandustest tema enda tehtud makseasutuste kulude vastavuskontrollidel. Sageli kasutas peadirektoraat nende kohanduste arvutamisel kindlaid määrasid, mille eesmärk oli kajastada kontrollisüsteemides tuvastatud puuduste tõsidust ja ulatust. Isegi kui põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat peab sertifitseerimisasutuste tööd usaldusväärseks, võib ta nende esitatud veamäärasid veel kohandada. 2017. aastal tehti seda punktis 7.34 nimetatud neljast sertifitseerimisasutusest kahe puhul.

| 7.36. | Komisjon ei arvuta üldist veamäära liikmesriikide kaupa, sest kontrollistatistika ei hõlma kõiki kuluvaldkondi. Oma iga-aastases tegevusaruandes esitab põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat kontrollistatistikas esinevad veamäärad kuluvaldkondade kaupa (turumeetmed, otsetoetused ja maaelu areng). Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi tehtud kohandustes on sertifitseerimisasutuste töö tulemused ühendatud põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi järeldustega, mis mõnikord kattuvad ja mõnikord käsitlevad erinevaid valdkondi. Igal juhul on need omavahel ühendatud ja neid tuleks käsitleda koos, mitte eraldi. |
| --- | --- |

7.36.

| 7.37. | Sertifitseerimisasutuste panus komisjoni kindluse tagamise mudelisse on alates 2015. aastast suurenenud. Seda tuleb aga veelgi suurendada, kui komisjon soovib täita oma eesmärki kasutada sertifitseerimisasutuste tööd ÜPP kulude korrektsuse kohta saadava kindluse peamise allikana. |
| --- | --- |

7.37.

Sertifitseerimisasutuste panus komisjoni kindluse tagamise mudelisse on alates 2015. aastast suurenenud. Seda tuleb aga veelgi suurendada, kui komisjon soovib täita oma eesmärki kasutada sertifitseerimisasutuste tööd ÜPP kulude korrektsuse kohta saadava kindluse peamise allikana.

| 7.37. | Komisjonil on heameel kontrollikoja tähelepaneku üle. Komisjon on seisukohal, et sertifitseerimisasutuste töö on paranenud, sest kindluse tagamise uue süsteemi kolmandal kohaldamisaastal olid sertifitseerimisasutuste tulemused kindlamad ja põhjendatumad kui varasematel aastatel. Kuigi on vaja täiendavaid parandusi, leiab komisjon, et sertifitseerimisasutused on ÜPP kindluse suurendamise mudeli oluline element. |
| --- | --- |

7.37.

Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi aasta tegevusaruanne

| 7.38. | Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi teatatud kohandatud veamäärad (ca2,2  % ÜPP kulude puhul ja 1,9  % otsetoetuste puhul) on kooskõlas kontrollikoja auditijäreldusega (vt punkt 7.40). |
| --- | --- |

7.38.

Põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi teatatud kohandatud veamäärad (ca2,2  % ÜPP kulude puhul ja 1,9  % otsetoetuste puhul) on kooskõlas kontrollikoja auditijäreldusega (vt punkt 7.40).

| 7.38. | Komisjonil on suur heameel selle üle, et kontrollikoja auditijäreldus ühtib põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi iga-aastases tegevusaruandes esitatud veamääradega.

  Madalad veamäärad põhjendavad põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi peadirektori kinnitust piisava kindluse kohta. Vigade põhjuste kõrvaldamiseks tehakse reservatsioonid seoses konkreetsete meetmete või makseasutustega, mille puhul on vaja võtta parandusmeetmeid.


  Komisjon rõhutab, et üldine veamäär on langustrendis, mida kinnitab ka kontrollikoja järeldus. Peale selle jääb põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi iga-aastases tegevusaruandes kogu EAGFi (otsetoetused ja turumeetmed) kohta esitatud veamäär esimesel aastal allapoole olulisuse künnist.


  Maaelu arengu puhul on komisjoni teatatud veamäär küll aastate jooksul püsivalt langenud, kuid arvestades vajadust viia seaduslikkus ja korrektsus tasakaalu poliitikaeesmärkidega, pidades samal ajal silmas elluviimise kulusid, ei saa kindlalt eeldada, et mõistlike jõupingutustega oleks võimalik saavutada ebaoluline veamäär. |
| --- | --- |

7.38.

Madalad veamäärad põhjendavad põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi peadirektori kinnitust piisava kindluse kohta. Vigade põhjuste kõrvaldamiseks tehakse reservatsioonid seoses konkreetsete meetmete või makseasutustega, mille puhul on vaja võtta parandusmeetmeid.

Komisjon rõhutab, et üldine veamäär on langustrendis, mida kinnitab ka kontrollikoja järeldus. Peale selle jääb põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraadi iga-aastases tegevusaruandes kogu EAGFi (otsetoetused ja turumeetmed) kohta esitatud veamäär esimesel aastal allapoole olulisuse künnist.

Maaelu arengu puhul on komisjoni teatatud veamäär küll aastate jooksul püsivalt langenud, kuid arvestades vajadust viia seaduslikkus ja korrektsus tasakaalu poliitikaeesmärkidega, pidades samal ajal silmas elluviimise kulusid, ei saa kindlalt eeldada, et mõistlike jõupingutustega oleks võimalik saavutada ebaoluline veamäär.

Merendus- ja kalandusasjade peadirektoraadi ning keskkonna ja kliimameetmete peadirektoraatide aasta tegevusaruanded

| 7.39. | Iga-aastased tegevusaruanded olid koostatud komisjoni asutusesiseste juhiste kohaselt ning veamäära arvutamise viisid ei viita probleemidele metoodikas. Kontrollikoja poolt keskkonna, kliimameetmete ja kalanduse valdkonnas 2017. aastal auditeeritud tehingute arv oli statistiliselt liiga väike, et võrrelda kontrollikoja auditileide nende kolme peadirektoraadi aruannetes esitatud teabega kulutuste korrektsuse kohta. |
| --- | --- |

7.39.

Iga-aastased tegevusaruanded olid koostatud komisjoni asutusesiseste juhiste kohaselt ning veamäära arvutamise viisid ei viita probleemidele metoodikas. Kontrollikoja poolt keskkonna, kliimameetmete ja kalanduse valdkonnas 2017. aastal auditeeritud tehingute arv oli statistiliselt liiga väike, et võrrelda kontrollikoja auditileide nende kolme peadirektoraadi aruannetes esitatud teabega kulutuste korrektsuse kohta.

Järeldus ja soovitused

Järeldus

| 7.40. | Üldiselt viitab auditi tõendusmaterjal sellele, et loodusvarade rubriigi kulutused olid olulisel määral vigadest mõjutatud (vt punkt 7.10). Otsetoetuste kavad, mis moodustavad kõnealuse mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi kulutustest 74 %, ei olnud 2017. aastal siiski olulisel määral vigadest mõjutatud (vt punkt 7.11). |
| --- | --- |

7.40.

Üldiselt viitab auditi tõendusmaterjal sellele, et loodusvarade rubriigi kulutused olid olulisel määral vigadest mõjutatud (vt punkt 7.10). Otsetoetuste kavad, mis moodustavad kõnealuse mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi kulutustest 74 %, ei olnud 2017. aastal siiski olulisel määral vigadest mõjutatud (vt punkt 7.11).

| 7.41. | Mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi tehingute testimine näitab, et andmekogumi hinnanguline veamäär on 2,4  % (vt
  lisa 7.1
  ). |
| --- | --- |

7.41.

Mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi tehingute testimine näitab, et andmekogumi hinnanguline veamäär on 2,4  % (vt
  lisa 7.1
  ).

Soovitused

| 7.42. | Lisas 7.4
  antakse ülevaade analüüsist kontrollikoja 2014. aasta aastaaruandes esitatud viie soovituse põhjal võetud meetmete kohta. Komisjon on täielikult ellu viinud ühe, suuremas osas kolm ning osaliselt ühe soovituse. |
| --- | --- |

7.42.

Lisas 7.4
  antakse ülevaade analüüsist kontrollikoja 2014. aasta aastaaruandes esitatud viie soovituse põhjal võetud meetmete kohta. Komisjon on täielikult ellu viinud ühe, suuremas osas kolm ning osaliselt ühe soovituse.

| 7.43. | Varasemate soovituste rakendamise analüüsi ning 2017. aastat puudutavate leidude ja järelduste alusel esitab kontrollikoda komisjonile järgmised soovitused. |
| --- | --- |

7.43.

Varasemate soovituste rakendamise analüüsi ning 2017. aastat puudutavate leidude ja järelduste alusel esitab kontrollikoda komisjonile järgmised soovitused.

| — | 1. soovitus: hinnata liikmesriikide tegevuse tulemuslikkust turumeetmete ja maaelu arengu maksete vigade põhjuste kõrvaldamisel ning anda vajaduse korral täiendavaid suuniseid (vt punktid 7.18–7.24 ja
  lisa 7.4
  ).
  Soovituse täitmise tähtaeg: 2019 |
| --- | --- |

—

1. soovitus: hinnata liikmesriikide tegevuse tulemuslikkust turumeetmete ja maaelu arengu maksete vigade põhjuste kõrvaldamisel ning anda vajaduse korral täiendavaid suuniseid (vt punktid 7.18–7.24 ja
  lisa 7.4
  ).

Soovituse täitmise tähtaeg: 2019

Komisjon nõustub selle soovitusega ning nõuab liikmesriikidelt jätkuvalt parandusmeetmete kavade kehtestamist tõsiste vigade ja puuduste avastamise korral ning nende kavade rakendamise tõhususe üle järelevalve tegemist. Kõiki asjakohaseid suunised ajakohastatakse regulaarselt. Vt ka komisjoni vastus punktile 7.38.

| — | 2. soovitus: kontrollida tähelepanelikumalt sertifitseerimisasutuste tehingute testimise kvaliteeti (vt punkt 7.32).
  Soovituse täitmise tähtaeg: 2019 |
| --- | --- |

—

2. soovitus: kontrollida tähelepanelikumalt sertifitseerimisasutuste tehingute testimise kvaliteeti (vt punkt 7.32).

Soovituse täitmise tähtaeg: 2019

Komisjon nõustub selle soovitusega ja leiab, et seda viiakse ellu komisjoni tehtavate sertifitseerimisasutuste sihtotstarbeliste auditite, nõuetele vastavuse auditite ning raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetluse kaudu.

Komisjon annab ka edaspidi suuniseid seoses sertifitseerimisasutuste töö kvaliteediga.

| — | 3. soovitus: kontrollida liikmesriikide ametiasutuste võetud parandusmeetmete rakendamist, kui komisjon on leidnud, et ei saa sertifitseerimisasutusel tööle tugineda või võib seda teha piiratud määral (vt punkt 7.34).
  Soovituse täitmise tähtaeg: 2019 |
| --- | --- |

—

3. soovitus: kontrollida liikmesriikide ametiasutuste võetud parandusmeetmete rakendamist, kui komisjon on leidnud, et ei saa sertifitseerimisasutusel tööle tugineda või võib seda teha piiratud määral (vt punkt 7.34).

Soovituse täitmise tähtaeg: 2019

Komisjon nõustub soovitusega ja leiab, et seda juba rakendatakse.

Kõikidel juhtudel, kui leiti, et sertifitseerimisasutuste tööle ei saa tugineda, viidi läbi nõuetele vastavuse kontroll, et arutada parandusmeetmeid, mida liikmesriik peab võtma. Piiratud usaldusväärsusega seotud juhtumite suhtes võetakse liikmesriigi vastuse ja/või sertifitseerimisasutuse järgmise eelarveaasta aruande põhjal süstemaatiliselt järelmeetmeid.

2. OSA. TULEMUSLIKKUS

| 7.44. | 2017. aastal avaldas kontrollikoda kuus eriaruannet loodusvarade rubriigi kulutuste kohta. Eriaruannetes käsitleti ÜPP raames maaelu arengu kavandamist, toetust noortele põllumajandustootjatele, rohestamist (vt punktid 3.45–3.48) ja sertifitseerimisasutuste rolli. Kontrollikoda avaldas ka aruandeid kalanduskontrollide ja Natura 2000 keskkonnavõrgustiku kohta. |
| --- | --- |

7.44.

2017. aastal avaldas kontrollikoda kuus eriaruannet loodusvarade rubriigi kulutuste kohta. Eriaruannetes käsitleti ÜPP raames maaelu arengu kavandamist, toetust noortele põllumajandustootjatele, rohestamist (vt punktid 3.45–3.48) ja sertifitseerimisasutuste rolli. Kontrollikoda avaldas ka aruandeid kalanduskontrollide ja Natura 2000 keskkonnavõrgustiku kohta.

| 7.45. | Lisaks hindas kontrollikoda 2017. aasta tehingute korrektsuse testimise käigus ka georuumilise taotlussüsteemi tulemuslikkust pindalapõhiste toetuste ja maaelu arengu investeeringuprojektide puhul. |
| --- | --- |

7.45.

Lisaks hindas kontrollikoda 2017. aasta tehingute korrektsuse testimise käigus ka georuumilise taotlussüsteemi tulemuslikkust pindalapõhiste toetuste ja maaelu arengu investeeringuprojektide puhul.

Georuumilise taotlussüsteemi tulemuslikkuse hindamine

| 7.46. | GSAA on veebirakendus, mida põllumajandustootjad saavad kasutada, et esitada pindalatoetuste taotlused interneti kaudu makseasutustele menetlemiseks. Makseasutused peavad tegema GSAA kättesaadavaks pindalapõhiste toetuste saajatele aastaks 2018, (27) ehkki komisjoni rakendusotsusega on kuue liikmesriigi jaoks tähtaega pikendatud (28). Kui see kättesaadavaks tehakse, peaksid toetusesaajad seejärel esitama oma nõuded GSAA kaudu. Kui toetusesaajad ei saa GSAA-d kasutada, peavad ametiasutused vajalikku abi andma või saatma taotlusankeedid paberkandjal. Igal juhul peavad ametiasutused tagama, et deklareeritud pindalad digiteeritakse. |
| --- | --- |

7.46.

GSAA on veebirakendus, mida põllumajandustootjad saavad kasutada, et esitada pindalatoetuste taotlused interneti kaudu makseasutustele menetlemiseks. Makseasutused peavad tegema GSAA kättesaadavaks pindalapõhiste toetuste saajatele aastaks 2018, (27) ehkki komisjoni rakendusotsusega on kuue liikmesriigi jaoks tähtaega pikendatud (28). Kui see kättesaadavaks tehakse, peaksid toetusesaajad seejärel esitama oma nõuded GSAA kaudu. Kui toetusesaajad ei saa GSAA-d kasutada, peavad ametiasutused vajalikku abi andma või saatma taotlusankeedid paberkandjal. Igal juhul peavad ametiasutused tagama, et deklareeritud pindalad digiteeritakse.

| 7.46. | Komisjon märgib, et enamik liikmesriike on GSAA kiiresti kasutusele võtnud.

  Kuigi kuue liikmesriigi jaoks on tähtaega pikendatud, siis kolme liikmesriigi puhul on pikendamine seotud ainult teatavate konkreetsete maaelu arengu toetuse taotlusi käsitlevate küsimustega või jagatud maatükkidega, mis seega moodustavad vaid väikese osa abi kogusummast (vt käesoleva punkti teine joonealune märkus). |
| --- | --- |

7.46.

Kuigi kuue liikmesriigi jaoks on tähtaega pikendatud, siis kolme liikmesriigi puhul on pikendamine seotud ainult teatavate konkreetsete maaelu arengu toetuse taotlusi käsitlevate küsimustega või jagatud maatükkidega, mis seega moodustavad vaid väikese osa abi kogusummast (vt käesoleva punkti teine joonealune märkus).

| 7.47. | Rakendus sisaldab põldude identifitseerimise süsteemis sisalduvaid maatükkide andmeid, võimaldades põllumajandustootjatel kontrollida ja ajakohastada oma deklareeritud põllumajandusmaad otse ekraanil (vt
  selgitus 7.9
  ). |
| --- | --- |

7.47.

Rakendus sisaldab põldude identifitseerimise süsteemis sisalduvaid maatükkide andmeid, võimaldades põllumajandustootjatel kontrollida ja ajakohastada oma deklareeritud põllumajandusmaad otse ekraanil (vt
  selgitus 7.9
  ).

Selgitus 7.9.   GSAA võimaldab põllumajandustootjatel oma andmeid ekraanil ajakohastada

Kui põllumajandustootjad esitavad taotlussüsteemi GSAA kaudu, saavad nad ekraanil iga põllu piire märkida ja nii vajaduse korral süsteemis parandusi teha.

Image

Allikas: esitlus internetis (Ühendkuningriik – Põhja-Iirimaa: põllumajandus-, keskkonna- ja maaeluministeerium).

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

| 7.48. | Rakenduse eesmärk on vältida seda, et põllumajandustootjad teeksid oma toetuskõlblike pindalade deklareerimisel vigu, muuta haldusalased ristkontrollid tõhusamaks ning anda usaldusväärsemaid andmeid seireks ja hindamiseks. |
| --- | --- |

7.48.

Rakenduse eesmärk on vältida seda, et põllumajandustootjad teeksid oma toetuskõlblike pindalade deklareerimisel vigu, muuta haldusalased ristkontrollid tõhusamaks ning anda usaldusväärsemaid andmeid seireks ja hindamiseks.

| 7.49. | Kontrollikoda külastas pindalapõhiste toetuste kontrollimiseks 110 põllumajandusettevõtet ning hindas, kuidas põllumajandustootjad seda rakendust kasutasid. Kontrollikoda esitas rakendust kasutanutele järgmised küsimused: |
| --- | --- |

7.49.

Kontrollikoda külastas pindalapõhiste toetuste kontrollimiseks 110 põllumajandusettevõtet ning hindas, kuidas põllumajandustootjad seda rakendust kasutasid. Kontrollikoda esitas rakendust kasutanutele järgmised küsimused:

| — | kas rakendus oli aidanud neil toetusetaotluste esitamisel vigu vältida; |
| --- | --- |

—

kas rakendus oli aidanud neil toetusetaotluste esitamisel vigu vältida;

| — | kas nad vajavad nüüd toetusetaotluste täitmiseks vähem aega; |
| --- | --- |

—

kas nad vajavad nüüd toetusetaotluste täitmiseks vähem aega;

| — | kas nende arvates oli rakendus võrreldes eelmise süsteemiga kasutajasõbralikum; |
| --- | --- |

—

kas nende arvates oli rakendus võrreldes eelmise süsteemiga kasutajasõbralikum;

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| — | kas makseasutus oli andnud piisavalt abi ja juhiseid; |
| --- | --- |

—

kas makseasutus oli andnud piisavalt abi ja juhiseid;

| — | mis on nende üldine hinnang GSAA-le võrreldes eelmise süsteemiga, mida nad kasutasid. |
| --- | --- |

—

mis on nende üldine hinnang GSAA-le võrreldes eelmise süsteemiga, mida nad kasutasid.

| 7.50. | Kontrollikoda küsitles ka 24 makseasutust (29) ja esitas neile järgmised küsimused: |
| --- | --- |

7.50.

Kontrollikoda küsitles ka 24 makseasutust (29) ja esitas neile järgmised küsimused:

| — | kas nad olid rakenduse kasutusele võtnud ja kui jah, siis kui suur osa toetusesaajatest omas sellele juurdepääsu ja ka tegelikult kasutas seda; |
| --- | --- |

—

kas nad olid rakenduse kasutusele võtnud ja kui jah, siis kui suur osa toetusesaajatest omas sellele juurdepääsu ja ka tegelikult kasutas seda;

| — | kas rakenduse kasutamise tulemusel tehti toetusetaotluste esitamisel vähem vigu; |
| --- | --- |

—

kas rakenduse kasutamise tulemusel tehti toetusetaotluste esitamisel vähem vigu;

| — | kas nad olid toetusetaotluste menetlemise kulusid ja aega vähendanud. |
| --- | --- |

—

kas nad olid toetusetaotluste menetlemise kulusid ja aega vähendanud.

Toetusesaajad ja makseasutused andsid georuumilisele taotlussüsteemile positiivse hinnangu

| 7.51. | 24st küsitletud makseasutusest 21 teatas kontrollikojale, et rakendus oli kättesaadav kõikidele otsetoetuste saajatele. 2016. aasta kohta Ühendkuningriigis (Inglismaa) ning 2017. aasta kohta Slovakkias ja Hispaanias (Castilla-La Mancha) oli rakendus kättesaadav vastavalt 62 %, 32 % ja 22 %-le toetusesaajatest, hõlmates 50 %, 75 % ja 83 % deklareeritud pindalast. Makseasutuste sõnul võttis suur osa toetusesaajatest rakenduse kasutusele, välja arvatud Poolas, kus seda 2016. aasta andmete puhul kasutas vaid 0,8  % toetusesaajatest ning ülejäänud esitasid oma taotlused paberkandjal. |
| --- | --- |

7.51.

24st küsitletud makseasutusest 21 teatas kontrollikojale, et rakendus oli kättesaadav kõikidele otsetoetuste saajatele. 2016. aasta kohta Ühendkuningriigis (Inglismaa) ning 2017. aasta kohta Slovakkias ja Hispaanias (Castilla-La Mancha) oli rakendus kättesaadav vastavalt 62 %, 32 % ja 22 %-le toetusesaajatest, hõlmates 50 %, 75 % ja 83 % deklareeritud pindalast. Makseasutuste sõnul võttis suur osa toetusesaajatest rakenduse kasutusele, välja arvatud Poolas, kus seda 2016. aasta andmete puhul kasutas vaid 0,8  % toetusesaajatest ning ülejäänud esitasid oma taotlused paberkandjal.

| 7.51. | Komisjon tunnustab üldist positiivset muljet, mille kontrollikoja andmed annavad. Kooskõlas komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikliga 17 teeb komisjon GSAA rakendamise üle järelevalvet kaetud pindala, mitte toetusesaajate arvu põhjal.

  Vt ka komisjoni vastused punktidele 7.52 ja 7.65. |
| --- | --- |

7.51.

Vt ka komisjoni vastused punktidele 7.52 ja 7.65.

| 7.52. | Üle kolme neljandiku kontrollikoja külastatud toetusesaajatest oli rakendust kasutanud. Kui toetusesaajad ei olnud GSAA-d kasutanud, ei olnud see mõnel juhul kättesaadav või oli see algselt ühe võimalusena kasutusele võetud ning toetusesaajad ei olnud seda veel kasutanud. Nii oli see juhul, kui makseasutused lubasid ikkagi paberkandjal toetusetaotlusi esitada, mida osa toetusesaajatest ka eelistas, kuna neil puudusid vajalikud arvutioskused või nad ei usaldanud arvutipõhist süsteemi. |
| --- | --- |

7.52.

Üle kolme neljandiku kontrollikoja külastatud toetusesaajatest oli rakendust kasutanud. Kui toetusesaajad ei olnud GSAA-d kasutanud, ei olnud see mõnel juhul kättesaadav või oli see algselt ühe võimalusena kasutusele võetud ning toetusesaajad ei olnud seda veel kasutanud. Nii oli see juhul, kui makseasutused lubasid ikkagi paberkandjal toetusetaotlusi esitada, mida osa toetusesaajatest ka eelistas, kuna neil puudusid vajalikud arvutioskused või nad ei usaldanud arvutipõhist süsteemi.

| 7.52. | Komisjon märgib, et GSAA järkjärguline kasutuselevõtmine ja võimalus esitada taotlusi paberkandjal nähti ette ELi õigusega, sest eeldati, et teatavatel põllumajandustootjatel võib olla keeruline uue süsteemiga kohaneda. Vt määruse (EL) nr 809/2014 artikli 17 lõige 3 ja põhjendus 15. |
| --- | --- |

7.52.

| 7.53. | Enamik kontrollikoja külastatud makseasutustest leidis, et süsteem on aidanud neil vältida mõningaid toetusesaajate tehtavaid vigu. Kontrollikoja külastatud põllumajandustootjad olid üldiselt selle hinnanguga nõus, kuna 88 % neist, kes vastasid küsimusele süsteemi kasulikkuse kohta vigade vältimisel, kinnitasid, et GSAA oli neil aidanud parandada oma taotlustes sisaldunud vigu. |
| --- | --- |

7.53.

Enamik kontrollikoja külastatud makseasutustest leidis, et süsteem on aidanud neil vältida mõningaid toetusesaajate tehtavaid vigu. Kontrollikoja külastatud põllumajandustootjad olid üldiselt selle hinnanguga nõus, kuna 88 % neist, kes vastasid küsimusele süsteemi kasulikkuse kohta vigade vältimisel, kinnitasid, et GSAA oli neil aidanud parandada oma taotlustes sisaldunud vigu.

| 7.54. | 67 % toetusesaajatest, kes vastasid ajasäästmise küsimusele, märkisid, et vajavad nüüd oma toetusetaotluse täitmiseks vähem aega. Samuti kinnitas üle poole makseasutustest, et oli taotluste menetlemise aega vähendanud. Kahe makseasutuse, kes alustasid GSAA kasutamist alles 2016. või 2017. aastal, leidsid, et võimalikku ajasäästu oli veel liiga vara hinnata. Kolm makseasutust olid arvamusel, et nende varasemas veebipõhises süsteemis olid GSAA põhiomadused juba olemas. |
| --- | --- |

7.54.

67 % toetusesaajatest, kes vastasid ajasäästmise küsimusele, märkisid, et vajavad nüüd oma toetusetaotluse täitmiseks vähem aega. Samuti kinnitas üle poole makseasutustest, et oli taotluste menetlemise aega vähendanud. Kahe makseasutuse, kes alustasid GSAA kasutamist alles 2016. või 2017. aastal, leidsid, et võimalikku ajasäästu oli veel liiga vara hinnata. Kolm makseasutust olid arvamusel, et nende varasemas veebipõhises süsteemis olid GSAA põhiomadused juba olemas.

| 7.55. | 72 % vastanud toetusesaajatest teatasid, et GSAA on varasema süsteemiga võrreldes kasutajasõbralikum, ning kõik makseasutused olid rahul makseasutuste antava abi ja suunistega. Kokkuvõttes oli toetusesaajate hinnang positiivne (vt
  selgitus 7.10
  ). |
| --- | --- |

7.55.

72 % vastanud toetusesaajatest teatasid, et GSAA on varasema süsteemiga võrreldes kasutajasõbralikum, ning kõik makseasutused olid rahul makseasutuste antava abi ja suunistega. Kokkuvõttes oli toetusesaajate hinnang positiivne (vt
  selgitus 7.10
  ).

| 7.55. | Komisjon tunnustab üldist positiivset muljet. |
| --- | --- |

7.55.

Selgitus 7.10.   Toetusesaajad on GSAA-ga rahul

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Maaelu arengu investeerimisprojektide tulemuslikkuse hindamine

| 7.56. | Kontrollikoda hindas 29t valimisse kaasatud maaelu arengu investeerimisprojekti, mis hõlmasid mitmesuguseid meetmeid, sealhulgas: |
| --- | --- |

7.56.

Kontrollikoda hindas 29t valimisse kaasatud maaelu arengu investeerimisprojekti, mis hõlmasid mitmesuguseid meetmeid, sealhulgas:

| — | põllumajandushoonete ehitamine ja põllumajandusseadmete moderniseerimine; |
| --- | --- |

—

põllumajandushoonete ehitamine ja põllumajandusseadmete moderniseerimine;

| — | starditoetus noortele põllumajandustootjatele ja väikepõllumajandustootjatele; |
| --- | --- |

—

starditoetus noortele põllumajandustootjatele ja väikepõllumajandustootjatele;

| — | maapiirkondade taristu arendamine (nt teedeehitus, lairibavõrgud). |
| --- | --- |

—

maapiirkondade taristu arendamine (nt teedeehitus, lairibavõrgud).

| 7.57. | Kontrollikoda hindas, kas |
| --- | --- |

7.57.

Kontrollikoda hindas, kas

| — | asjaomase meetme toetuskõlblikkuse tingimused olid maaelu arengu programmides kindlaks määratud prioriteetidega kooskõlas ja valikumenetlused asjakohased; |
| --- | --- |

—

asjaomase meetme toetuskõlblikkuse tingimused olid maaelu arengu programmides kindlaks määratud prioriteetidega kooskõlas ja valikumenetlused asjakohased;

| — | toetusesaajad viisid projektid kavakohaselt ellu; |
| --- | --- |

—

toetusesaajad viisid projektid kavakohaselt ellu;

| — | liikmesriigid kontrollisid deklareeritud kulude mõistlikkust; |
| --- | --- |

—

liikmesriigid kontrollisid deklareeritud kulude mõistlikkust;

| — | lihtsustatud kuluvõimalusi kasutati nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

—

lihtsustatud kuluvõimalusi kasutati nõuetekohaselt.

Toetuskõlblikkuse tingimused ja projektide valikukriteeriumid olid maaelu arengu prioriteetidega üldiselt kooskõlas

| 7.58. | EL on määratlenud 11 valdkondlikku eesmärki, et luua seos strateegia „Euroopa 2020“ ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahel, kuhu kuulub ka EAFRD. Maaelu arengu poliitika pikaajalised strateegilised eesmärgid aastateks 2014–2020 on üles ehitatud kuuele prioriteedile, mis jagunevad 18 sihtvaldkonnaks (30) (vt
  selgitus 7.11
  ). Üks meede võib aidata kaasa mitme maaelu arengu prioriteedi saavutamisele ja ühe maaelu arengu prioriteedi puhul võivad olla asjakohased mitu meedet. |
| --- | --- |

7.58.

EL on määratlenud 11 valdkondlikku eesmärki, et luua seos strateegia „Euroopa 2020“ ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahel, kuhu kuulub ka EAFRD. Maaelu arengu poliitika pikaajalised strateegilised eesmärgid aastateks 2014–2020 on üles ehitatud kuuele prioriteedile, mis jagunevad 18 sihtvaldkonnaks (30) (vt
  selgitus 7.11
  ). Üks meede võib aidata kaasa mitme maaelu arengu prioriteedi saavutamisele ja ühe maaelu arengu prioriteedi puhul võivad olla asjakohased mitu meedet.

Selgitus 7.11.   Valdkondlike eesmärkide, maaelu arengu prioriteetide ja meetmete vaheliste seoste skeem

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 7.59. | Kontrollikoda leidis 29 uuritud juhtumist 26 puhul, et meede oli kooskõlas maaelu arengu programmides määratletud prioriteetide ja sihtvaldkondadega ning et liikmesriigid olid kohaldanud asjakohaseid valikumenetlusi. Kuid nagu kontrollikoda märkis oma eriaruandes nr 16/2017, on iga temaatilise eesmärgi puhul raske hinnata maaelu arengu prioriteetide ja sihtvaldkondade panust. |
| --- | --- |

7.59.

Kontrollikoda leidis 29 uuritud juhtumist 26 puhul, et meede oli kooskõlas maaelu arengu programmides määratletud prioriteetide ja sihtvaldkondadega ning et liikmesriigid olid kohaldanud asjakohaseid valikumenetlusi. Kuid nagu kontrollikoda märkis oma eriaruandes nr 16/2017, on iga temaatilise eesmärgi puhul raske hinnata maaelu arengu prioriteetide ja sihtvaldkondade panust.

| 7.59. | Maaelu arengu meetmete näol on tegemist vahenditega, mis võimaldavad saavutada prioriteetide ja sihtvaldkondade eesmärke. Kuna need on oma laadilt mitmekesised ja mitmeotstarbelised, siis ei ole võimalik meetmeid ja valdkondlikke eesmärke omavahel otseselt seostada. Selline seos on ilmne pärast seda, kui meetmed on sihtvaldkondadega seostatud. |
| --- | --- |

7.59.

| 7.60. | Ülejäänud kolme juhtumi puhul ei olnud riikide ametiasutused kehtestanud sobivaid toetuskõlblikkuse tingimusi ega kasutanud tulemuslikke valikumenetlusi. Ühel nimetatud juhul olid riigi ametiasutused juba eelnevalt nende kriteeriumide täitmise alusel kehtestanud nõuetekohased valikukriteeriumid ja andnud projektidele punkte. Ametiasutused ei olnud aga kindlaks määranud minimaalset punktide arvu, mistõttu kõik projektitaotlused kiideti heaks. Kahe muu projekti puhul olid liikmesriikide ametiasutuste kehtestatud minimaalsed piirmäärad liiga madalad selleks, et tagada projektide piisav sihipärasus. |
| --- | --- |

7.60.

Ülejäänud kolme juhtumi puhul ei olnud riikide ametiasutused kehtestanud sobivaid toetuskõlblikkuse tingimusi ega kasutanud tulemuslikke valikumenetlusi. Ühel nimetatud juhul olid riigi ametiasutused juba eelnevalt nende kriteeriumide täitmise alusel kehtestanud nõuetekohased valikukriteeriumid ja andnud projektidele punkte. Ametiasutused ei olnud aga kindlaks määranud minimaalset punktide arvu, mistõttu kõik projektitaotlused kiideti heaks. Kahe muu projekti puhul olid liikmesriikide ametiasutuste kehtestatud minimaalsed piirmäärad liiga madalad selleks, et tagada projektide piisav sihipärasus.

| 7.60. | Liikmesriikide ametiasutused võivad kehtestada kohustusi meetme tõhusa rakendamise tagamiseks, järgides samal ajal toetuskõlblikkuse kriteeriumeid, mis on tavaliselt esitatud ELi õiguses. |
| --- | --- |

7.60.

Enamikul juhtudest viisid toetusesaajad projektid ellu kavakohaselt ja liikmesriigid kontrollisid kulude mõistlikkust

| 7.61. | Auditi ajal oli kontrollikoja uuritud 29 projektist 19 lõpule viidud. Kontrollikoda leidis, et kõnealustest projektidest 17 viidi ellu kavakohaselt (vt näide
  selgituses 7.12
  ). |
| --- | --- |

7.61.

Auditi ajal oli kontrollikoja uuritud 29 projektist 19 lõpule viidud. Kontrollikoda leidis, et kõnealustest projektidest 17 viidi ellu kavakohaselt (vt näide
  selgituses 7.12
  ).

Selgitus 7.12.   Näide kavakohaselt ellu viidud projektist

Kontrollikoda uuris ühele Itaalia (Veneto) põllumajandusettevõttele selle ümberkorraldamise ja moderniseerimise kaudu elujõulisuse ja konkurentsivõime parandamiseks ette nähtud meetme raames tehtud makset.

Toetuskõlblikkuse tingimused ja valikukriteeriumid olid suunatud investeeringutele, mille eesmärk on suurendada põllumajandusettevõtete jätkusuutlikkust, vähendada keskkonnamõju või suurendada loomade heaolu. Investeering hõlmas tornhoidlate ja automatiseeritud seadmete soetamist loomasööda ladustamiseks ja ettevalmistamiseks.

Ettevõte moderniseeris oma varasid ja parandas elujõulisust, vähendades loomasöödaks tehtavaid kulutusi.

| 7.62. | Kontrollikoja uuritud 29 projektist 4 puhul anti toetus ühekordse maksena. 23 juhul olid liikmesriigi ametiasutused kehtestanud menetlused (nt hankemenetlus, võrdluskulud või pakkumiste võrdlemine), mille eesmärk oli kontrollida deklareeritud kulude põhjendatust. Ülejäänud kahe juhtumi puhul sellist menetlust ei olnud kas olemas või seda ei kohaldatud. |
| --- | --- |

7.62.

Kontrollikoja uuritud 29 projektist 4 puhul anti toetus ühekordse maksena. 23 juhul olid liikmesriigi ametiasutused kehtestanud menetlused (nt hankemenetlus, võrdluskulud või pakkumiste võrdlemine), mille eesmärk oli kontrollida deklareeritud kulude põhjendatust. Ülejäänud kahe juhtumi puhul sellist menetlust ei olnud kas olemas või seda ei kohaldatud.

Liikmesriigid kasutasid lihtsustatud kuluvõimalusi vähe

| 7.63. | Perioodil 2014–2020 on liikmesriikidel kantud kulude hüvitamise asemel lubatud kasutada lihtsustatud kuluvõimalusi, milleks on ühikuhindade standardiseeritud astmikud ning kindlasummalised ja kindlamääralised maksed (31). Lihtsustatud kuluvõimalused võimaldavad haldamist lihtsustada ja hoida projektikulusid kontrolli all (32). |
| --- | --- |

7.63.

Perioodil 2014–2020 on liikmesriikidel kantud kulude hüvitamise asemel lubatud kasutada lihtsustatud kuluvõimalusi, milleks on ühikuhindade standardiseeritud astmikud ning kindlasummalised ja kindlamääralised maksed (31). Lihtsustatud kuluvõimalused võimaldavad haldamist lihtsustada ja hoida projektikulusid kontrolli all (32).

| 7.63. | Käesoleval programmitöö perioodil on edasi arendatud lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamist ühtse haldus- ja kontrollisüsteemiga hõlmamata meetmete puhul ja muude meetmete puhul, mille hüvitamisel ei kasutata konkreetset fondi käsitlevas määruses sätestatud lihtsustatud kuluvõimalusi. |
| --- | --- |

7.63.

| 7.64. | Kontrollikoda leidis, et kontrollitud projektidest 23 oleks võinud kohaldada lihtsustatud kuluvõimalusi vähemalt mõningate kuluelementide puhul, kuid tegelikult tegi seda ainult viis (33). See kinnitab kontrollikoja hiljuti avaldatud maaelu arengu projektide rahastamist käsitleva eriaruande leidu, mille kohaselt kasutatakse selliseid võimalusi vähe, osaliselt paljude erinevate meetmete ja toetusesaajate tõttu (34). |
| --- | --- |

7.64.

Kontrollikoda leidis, et kontrollitud projektidest 23 oleks võinud kohaldada lihtsustatud kuluvõimalusi vähemalt mõningate kuluelementide puhul, kuid tegelikult tegi seda ainult viis (33). See kinnitab kontrollikoja hiljuti avaldatud maaelu arengu projektide rahastamist käsitleva eriaruande leidu, mille kohaselt kasutatakse selliseid võimalusi vähe, osaliselt paljude erinevate meetmete ja toetusesaajate tõttu (34).

| 7.64. | Komisjon on seisukohal, et muude kui pindalal või loomade arvul põhinevate kulude puhul on lihtsustatud kuluvõimaluste kasutamine uudne. Liikmesriigid vajavad nende kasutuselevõtmiseks aega. Praegu võetakse aga teatavaid lihtsustatud kuluvõimalusi kasutusele maaelu arengu programmide muudatuste kaudu. |
| --- | --- |

7.64.

Järeldus

| 7.65. | Enamik kontrollikoja külastatud toetusetaotlejatest juba kasutas GSAA-d, mille tulemusel väheneb enamikul juhtudest vigade arv ja säästetakse aega. 23 % kontrollikoja küsitletud põllumajandustootjatest ei kasutanud toetusetaotluse esitamiseks GSAA-d. |
| --- | --- |

7.65.

Enamik kontrollikoja külastatud toetusetaotlejatest juba kasutas GSAA-d, mille tulemusel väheneb enamikul juhtudest vigade arv ja säästetakse aega. 23 % kontrollikoja küsitletud põllumajandustootjatest ei kasutanud toetusetaotluse esitamiseks GSAA-d.

| 7.65. | Komisjon märgib, et ELi õigusaktidega on ette nähtud GSAA järkjärguline kasutuselevõtmine. Kooskõlas selle ajastusega pidid liikmesriigid katma GSAAga 25 % pindalast 2016. taotlusaastal (2017. eelarveaastal), 75 % pindalast 2017. taotlusaastal (2018. eelarveaastal) ja tagama kaetuse 2018. taotlusaastal (2019. eelarveaastal) (vt määruse (EL) nr 809/2014 artikli 17 lõige 2). |
| --- | --- |

7.65.

| 7.66. | 2017. aastal külastas kontrollikoda 29 maaelu arengu investeerimisprojekti. Üldiselt olid kontrollitud projektide puhul toetuskõlblikkuse tingimused maaelu arengu programmides kindlaks määratud prioriteetidega kooskõlas ja valikumenetlused asjakohased. Külastatud toetusesaajad viisid valimisse kaasatud maaelu arengu investeerimisprojektid üldiselt ellu kavakohaselt ning liikmesriigid kontrollisid kulude mõistlikkust. Sellele vaatamata kasutasid liikmesriigid lihtsustatud kuluvõimalusi vähe. |
| --- | --- |

7.66.

2017. aastal külastas kontrollikoda 29 maaelu arengu investeerimisprojekti. Üldiselt olid kontrollitud projektide puhul toetuskõlblikkuse tingimused maaelu arengu programmides kindlaks määratud prioriteetidega kooskõlas ja valikumenetlused asjakohased. Külastatud toetusesaajad viisid valimisse kaasatud maaelu arengu investeerimisprojektid üldiselt ellu kavakohaselt ning liikmesriigid kontrollisid kulude mõistlikkust. Sellele vaatamata kasutasid liikmesriigid lihtsustatud kuluvõimalusi vähe.

Soovitused

| 7.67. | Leidude alusel esitab kontrollikoda komisjonile järgmised soovitused: |
| --- | --- |

7.67.

Leidude alusel esitab kontrollikoda komisjonile järgmised soovitused:

| — | 4. soovitus: jälgida makseasutuste edusamme nende põllumajandustootjate toetamisel, kes veel GSAA-d ei kasuta, ja edendada parimaid tavasid, et uuest süsteemist võimalikult suurt kasu saada ja saavutada selle täielik rakendamine ettenähtud tähtajaks (vt punktid 7.51 ja 7.52).
  Soovituse täitmise tähtaeg: 2020. |
| --- | --- |

—

4. soovitus: jälgida makseasutuste edusamme nende põllumajandustootjate toetamisel, kes veel GSAA-d ei kasuta, ja edendada parimaid tavasid, et uuest süsteemist võimalikult suurt kasu saada ja saavutada selle täielik rakendamine ettenähtud tähtajaks (vt punktid 7.51 ja 7.52).

Soovituse täitmise tähtaeg: 2020.

Komisjon nõustub selle soovitusega ja leiab, et seda juba rakendatakse. Komisjon teeb ka edaspidi järelevalvet liikmesriikide edusammude üle. Enamikus liikmesriikides on GSAA kooskõlas ELi õigusaktides kehtestatud ajakavaga kiiresti rakendatud.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1306/2013 (ühise põllumajanduspoliitika rahastamise, haldamise ja seire kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrused (EMÜ) nr 352/78, (EÜ) nr 165/94, (EÜ) nr 2799/98, (EÜ) nr 814/2000, (EÜ) nr 1290/2005 ja (EÜ) nr 485/2008) (ELT L 347, 20.12.2013, lk 549) artikli 110 lõige 2.

(2)  Turumeetmeid rahastatakse täielikult EAGFist, välja arvatud osa kaasrahastatavatest meetmetest, nagu müügiedendusmeetmed ja koolipuuviljatoetuse programm. Maaelu arendamise programme kaasrahastatakse Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondist (EAFRD).

(3)  Valim koosnes 121 otsemaksest ja 19st EAGFist rahastatud turumeetmest, 84st EAFRD rahastatud maaelu arengu toetuse ja 6st keskkonna, kliimameetmete ja kalandusega seotud maksest.

(4)  Belgia, Bulgaaria, Taani, Saksamaa, Iirimaa, Kreeka, Hispaania, Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia, Leedu, Ungari, Madalmaad, Austria, Poola, Portugal, Rumeenia, Slovakkia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik. Valim sisaldas ka viit otsese eelarve täitmise raames tehtud tehingut.

(5)  Kooskõlas oma uue lähenemisviisiga (vt lisa 1.1 punkt 12) otsustas kontrollikoda auditit kavandades mitte esitada hinnangut või hinnangulist veamäära valdkonna „Maaelu areng, turumeetmed, keskkond, kliimameetmed ja kalandus“ kohta. Selles valdkonnas esinenud vealiikidest antakse ülevaade punktides 1.25 ja 7.18–7.25 ning lisas 7.3.

(6)  Kontrollikoda leidis ka 10 eeskirjade eiramise juhtumit, millel ei olnud finantsmõju.

(7)  Kontrollikoja hinnangulise veamäära arvutus põhineb statistiliselt esinduslikul valimil. Esitatud arv on parim hinnang. Kontrollikojal on 95 % suurune kindlus, et andmekogumi veamäär on vahemikus 0,9 % ja 3,9 % (vastavalt alumine ja ülemine veapiir).

(8)  Oma varasemate aastate tulemustele tuginedes (vt kontrollikoja 2016. aasta aastaaruande punkt 7.19) otsustas kontrollikoda uurida turumeetmeid koos teiste valdkondadega, mille puhul vigade esinemise tõenäosus on kontrollikoja hinnangul eriti suur (vt punkt 7.5).

(9)  Tootmiskohustusega sidumata toetusi antakse mis tahes toetuskõlbliku põllumajandusmaa eest sõltumata sellest, kas seda kasutatakse tootmiseks või mitte.

(10)  Külastati 77 põllumajandusettevõtet, et kontrollida, kas toetusesaajad on eeskirju järginud. Ülejäänud 44 makse kohta sai kontrollikoda makseasutuste esitatud andmete alusel tehtud dokumentide kontrolli kaudu piisavalt tõendeid.

(11)  IACS tugineb selliste põllumajandusettevõtete, rakenduste ja põllumajandusmaa andmebaasidele, mida kasutatakse kõikide toetusetaotluste haldusristkontrollideks. LPIS on geoinfosüsteem, mis sisaldab eri allikatest pärit ruumiandmekogumeid, mis koos moodustavad liikmesriikide põllumajanduspiirkondade andmebaasi.

(12)  Vt kontrollikoja 2016. aasta aastaaruande punkt 7.13.

(13)  Vt kontrollikoja 2016. aasta aastaaruande punkt 7.15.

(14)  Komisjoni 17. juuli 2014. aasta rakendusmääruse (EL) nr 809/2014, millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 809/2014 (millega kehtestatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1306/2013 rakenduseeskirjad seoses ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi, maaelu arengu meetmete ja nõuetele vastavusega) (ELT L 227, 31.7.2014, lk 69) artikli 11 lõige 4.

(15)  Täpsema teabe saamiseks vt kontrollikoja 2016. aasta aastaaruande punktid 7.43–7.54 ning kontrollikoja eriaruande nr 21/2017 („Kliimat ja keskkonda säästvate põllumajandustavade kasutamine: keerukam sissetulekutoetuste kava ei ole veel keskkonnaalaselt tulemuslik“) punktid 26–39.

(16)  Põhiliste põllukultuuride istutuste vahel kasvatatavad kiiresti kasvavad põllukultuurid, mille eesmärk on parandada bioloogilist mitmekesisust ja vältida mullaerosiooni.

(17)  Vt kontrollikoja eriaruande nr 7/2017 („Sertifitseerimisasutuste uus roll ÜPP kulude puhul: positiivne samm ühtse auditi mudeli suunas, kuid olulised puudused tuleb kõrvaldada“) punkt 90 ja 2015. aasta aastaaruande punkt 7.54.

(18)  Komisjoni tehtud kontrollkülastuste ulatus piirdub tavaliselt ÜPP eelarve teatavate alampopulatsioonidega (IACSiga hõlmatud EAGF, IACSiga hõlmamata EAGF, IACSiga hõlmamata EAFRD), mida sertifitseerimisasutused on auditeerinud.

(19)  Komisjoni kontrollkülastuste tulemusel jõuti järeldusele, et „tehtud läbivaatamise käigus ei ole põllumajanduse ja maaelu arengu peadirektoraat leidnud midagi, mis viitaks, et sertifitseerimisasutuse poolt eelarveaasta 2017 kohta tehtud audititele ei saa tugineda“, st need annavad negatiivse kindluse.

(20)  Samas sertifitseerimisasutuses tehti mitu auditit, mis käsitlesid erinevaid rahvastikuosi ja erinevaid makseasutusi.

(21)  Kolme aasta jooksul külastas komisjon 55st sertifitseerimisasutusest 35.

(22)  Kontrollikoda vaatas läbi ühe 2015. aasta, neli 2016. aasta ja seitse 2017. aasta kontrollkülastust.

(23)  Tšehhi Vabariik, Saksamaa (Alam-Saksi), Eesti, Kreeka, Rumeenia ja Ühendkuningriik (Wales).

(24)  Taani, Hispaania (Astuuria ja La Rioja), Itaalia (Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura), Slovakkia ja Rootsi.

(25)  Summa on seotud 2016. aasta kuludega, kuna see oli viimane aasta, mille andmed komisjoni kontrolli tegemise ajal saadaval olid.

(26)  Komisjon sai piiratud määral usaldada kaheksa sertifitseerimisasutuse tööd ning ei saanud usaldada ülejäänud kolme oma.

(27)  Komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 809/2014 artikli 17 kohaselt tuleb GSAA kättesaadavaks teha järgmiselt.

| a) | Alates 2016. taotlusaastast peab vastavate toetusesaajate puhul nõutud arv moodustama eelmisel aastal põhitoetuskava või ühtse pindalatoetuse kava jaoks kindlaks määratud kogupindalast vähemalt 25 %. |
| --- | --- |

a)

Alates 2016. taotlusaastast peab vastavate toetusesaajate puhul nõutud arv moodustama eelmisel aastal põhitoetuskava või ühtse pindalatoetuse kava jaoks kindlaks määratud kogupindalast vähemalt 25 %.

| b) | Alates 2017. taotlusaastast peab vastavate toetusesaajate puhul nõutud arv moodustama eelmisel aastal põhitoetuskava või ühtse pindalatoetuse kava jaoks kindlaks määratud kogupindalast vähemalt 75 %. |
| --- | --- |

b)

Alates 2017. taotlusaastast peab vastavate toetusesaajate puhul nõutud arv moodustama eelmisel aastal põhitoetuskava või ühtse pindalatoetuse kava jaoks kindlaks määratud kogupindalast vähemalt 75 %.

| c) | Alates 2018. taotlusaastast kõigi toetusesaajate puhul. |
| --- | --- |

c)

Alates 2018. taotlusaastast kõigi toetusesaajate puhul.

(28)  Komisjoni rakendusotsuses C(2018) 2838 on sätestatud järgmised tähtajad: Taani ja Itaalia maaelu arengu pindalapõhiste meetmete väljamaksetaotluste puhul 2020. aasta; Luksemburgi, Poola, Ühendkuningriigi (Inglismaa) kõikide toetusetaotlejate toetusetaotluste ja väljamaksetaotluste puhul 2020. aasta; maatükkide puhul, mida jagavad eritoodangu külvikorraks kaks või rohkem toetusesaajat Soomes, 2019. aasta.

(29)  Belgia (Flandria), Bulgaaria, Taani, Saksamaa (Alam-Saksi), Iirimaa, Kreeka, Hispaania (Andaluusia, Castilla-La Mancha, Castilla ja León), Prantsusmaa, Horvaatia, Itaalia (Lombardia, Veneto), Leedu, Ungari, Austria, Poola, Portugal, Rumeenia, Slovakkia, Soome, Rootsi ja Ühendkuningriik (Inglismaa, Põhja-Iirimaa).

(30)  Täpsem teave perioodi 2014–2020 tulemusraamistiku kohta on esitatud kontrollikoja eriaruandes nr 16/2017: „Maaelu arengu programmitöö: vähendada tuleks keerukust ja pöörata suuremat tähelepanu tulemustele“.

(31)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määruse (EL) nr 1303/2013 (millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006) (ELT L 347, 20.12.2013, lk 320) artikli 67 lõige 1.

(32)  Vt kontrollikoja eriaruande nr 11/2018 („Maaelu arengu projektide uued rahastamisvõimalused: lihtsamad, kuid mitte tulemustele suunatud“) punktid 73 ja 74.

(33)  Viiest juhtumist kolme puhul oli ühekordse makse kasutamine kohaldatavate ELi eeskirjade kohaselt kohustuslik.

(34)  Vt kontrollikoja eriaruande nr 11/2018 punkt 79.

(35)  Vastavalt alustehingute ühtsele määratlusele (üksikasjad on toodud
  lisa 1.1
  punktis IX).

LISA 7.1

RUBRIIGI „LOODUSVARAD“ TEHINGUTE TESTIMISE TULEMUSED

| | 2017 | 2016 |
| --- | --- | --- |
| |
| VALIMI SUURUS JA ÜLESEHITUS |
| |
| Otsetoetused | 121 | 201 |
| Turumeetmed, maaelu areng, keskkond, kliimameetmed ja kalandus | 109 | 179 |
| Rubriigi „Loodusvarad“ tehingud kokku | 230 | 380 |
| |
| KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU |
| | | |
| Hinnanguline veamäär: „Loodusvarad“ | 2,4  % | 2,5  % |
| | | |
| | Ülemine veapiir | 3,9  % | |
| | Alumine veapiir | 0,9  % | |

2017

2016

VALIMI SUURUS JA ÜLESEHITUS

Otsetoetused

121

201

Turumeetmed, maaelu areng, keskkond, kliimameetmed ja kalandus

109

179

Rubriigi „Loodusvarad“ tehingud kokku

230

380

KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU

Hinnanguline veamäär: „Loodusvarad“

2,4  %

2,5  %

Ülemine veapiir

3,9  %

Alumine veapiir

0,9  %

LISA 7.2

ÜLEVAADE TURUMEETMETE, MAAELU ARENGU, KESKKONNA, KLIIMAMEETMETE JA KALANDUSE TEHINGUTE TESTIMISE TULEMUSTEST LIIKMESRIIKIDE KAUPA (1)

Image

---

(1)  Välja arvatud viis tehingut, mida uuriti keskkonna, kliimameetmete ja kalanduse valdkonna otsese juhtimise raames.

LISA 7.3

ÜLEVAADE TURUMEETMETE, MAAELU ARENGU, KESKKONNA, KLIIMAMEETMETE JA KALANDUSE KULUVALDKONDADE VIGADEST, MILLE MÕJU ON VÄHEMALT 20 %

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | KOMISJONI VASTUSED |
| --- | --- |
| Sissejuhatus |
| Vastavalt
  lisas 1.1
  kirjeldatud üldisele auditimetoodikale testis kontrollikoda tehingute esinduslikku valimit, et hinnata mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi andmekogumis esinevat õigusnormide rikkumise määra. Testimisel leitud vigade loetelu ei ole ammendav ei üksikvigade ega võimalike veatüüpide suhtes. Allpool kirjeldatakse nelja] viga, mille mõju moodustab vähemalt 20 % turumeetmete, maaelu arengu, keskkonna, kliimameetmete ja kalanduse kuluvaldkondade kontrollitud tehingute väärtusest.
  Selgitused 7.5
  ja
  7.6
  sisaldavad ülejäänud kahte kontrollikoja leitud näidet. Need kuus viga leiti tehingutest, mille suurus jäi vahemikku 3 500 eurot ja 1,6  miljonit eurot ning mille keskmine maht oli pisut alla 17 000 euro (1). | Komisjon võtab teadmiseks lisas 7.2 esitatud kontrollikoja märkuse, et kontrollikoja tehingute ülevaade ei näita valimisse kaasatud liikmesriikide suhtelist veamäära. Komisjon juhib tähelepanu sellele, et üksikasjalik teave komisjoni ja liikmesriikide audititulemuste kohta on esitatud liikmesriikide kaupa iga-aastastes tegevusaruannetes ja nende tehnilistes lisades, mille koostavad komisjoni talitused, kes haldavad ELi vahendeid eelarve jagatud täitmise korras. |
| Näiteid vigadest |
| Turumeetmed, maaelu areng, keskkond, kliimameetmed ja kalandus |
| Toetuskõlbmatu toetusesaaja/tegevus/projekt/kulu |
| 1. näide. Ebapiisava investeeringutasuvuse tõttu toetuskõlbmatu projekt |
| Kontrollikoda uuris Portugalis ühele põllumajandusettevõttele niisutussüsteemi uuendamiseks antud toetust. Toetuse saamiseks tuleb toetusetaotlusel näidata, et investeering on tasuv. Ametiasutused olid toetusetaotlusel sisalduva teabe alusel projekti heaks kiitnud. Projekti heakskiitmise ajal ei teinud toetusesaaja enam ühel investeeringutasuvuse arvutuses sisaldunud maatükil põllumajandustegevust. Kui arvesse oleks võetud maatükid, millel toetusesaaja tegelikult põllumajandusega tegeleb, ei oleks arvutus positiivset investeeringutasuvust näidanud. Seega ei oleks kõnealune projekt pidanud toetust saama, mistõttu on veamäär 100 %. | |
| 2. näide. Toetus toetusesaajale, kellel ei olnud piisavalt taasistutusõigusi |
| Kontrollikoda uuris Hispaanias ühte makset, millega toetati viinamarjaistanduste ümberkujundamist ja muutmist. Siseriiklike eeskirjade kohaselt pidi toetusesaaja enne toetusetaotluse esitamise tähtaega omama selle uuendatava maatüki pindala jaoks taasistutusõigust. Külastatud toetusesaaja oli siiski ühe maatüki jaoks pärast tähtaja möödumist taasistutusõiguse saanud, mistõttu on veamäär 44 %. | |
| 3. näide. Maaelu arengu tehnilist abi kasutati ka EAGFi puhul |
| Kontrollikoda uuris ühte Kreeka makseasutusele maaelu arengu programmidega seotud tehnilise abi eest tehtud makset. Kontrollikoda leidis, et rahastatud IT-tuge ja taristut kasutati ka EAGFi toetuse haldamiseks. Kuna toetuskõlblik oli ainult maaelu arengu toimingute osa, leidis kontrollikoda, et osa kuludest ei olnud rahastamiskõlblik, ning et hinnanguline veamäär on 23 %.
  Kontrollikoda leidis vigu ka toetuskõlbmatute toetusesaajate/tegevuste/projektide/kulude (kvantifitseeritud alla 20 %) tõttu Saksamaal, Horvaatias ja Portugalis, ning kolmes keskkonna rahastamist puudutavas otseselt hallatud tehingus. | Komisjon võtab seda järeldust arvesse tulevaste vastavuskontrollide kavandamisel. |
| Põllumajanduse keskkonna- ja kliimakohustuste mittetäitmine |
| 4. näide. Põllumajanduse keskkonnakohustuste mittetäitmine nitraaditundlikel aladel |
| Kontrollikoda uuris Kreekas ühele põllumajandustootjale nitraaditundlike alade kaitseks põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetme raames tehtud makset. Kohustusega seati piirangud maatükil kasutatavate väetiste ja niisutusvee kogustele. Maatükkide, mille kallak on suurem kui 6 %, piirangud olid rangemad, kuna nende puhul oli väetiste ja vee väljavooluoht suurem. Sellest hoolimata ei olnud toetusesaaja kahel üle 6 %-lise kallakuga maatükil täitnud rangemaid väetamis- ja niisutusnõudeid, mistõttu on veamäär 20 %.
  Samuti leidis kontrollikoda Rootsis vea, mis oli põhjustatud põllumajanduse keskkonnakohustuse mittetäitmisest (kvantifitseeritud alla 20 %). | Liikmesriigi ametiasutuste esitatud mõõtmised näitasid, et kallak oli väiksem kui 6 %. Erinevate kallakutega maatükkide puhul ei ole tehniliselt alati ilmselge, kuidas kallakut mõõta. Komisjon on seisukohal, et kõnealust laadi maatüki puhul ei tuleks kallaku mõõtmisel tingimata arvestada absoluutselt madalaimat ja absoluutselt kõrgeimat punkti. Arvesse tuleks võtta pigem kõrgeimat ja madalaimat punkti, mis on maatüki puhul esinduslikud.


  Komisjon arutab seda küsimust täiendavalt liikmesriigi ametiasutustega. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Sissejuhatus

Vastavalt
  lisas 1.1
  kirjeldatud üldisele auditimetoodikale testis kontrollikoda tehingute esinduslikku valimit, et hinnata mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi andmekogumis esinevat õigusnormide rikkumise määra. Testimisel leitud vigade loetelu ei ole ammendav ei üksikvigade ega võimalike veatüüpide suhtes. Allpool kirjeldatakse nelja] viga, mille mõju moodustab vähemalt 20 % turumeetmete, maaelu arengu, keskkonna, kliimameetmete ja kalanduse kuluvaldkondade kontrollitud tehingute väärtusest.
  Selgitused 7.5
  ja
  7.6
  sisaldavad ülejäänud kahte kontrollikoja leitud näidet. Need kuus viga leiti tehingutest, mille suurus jäi vahemikku 3 500 eurot ja 1,6  miljonit eurot ning mille keskmine maht oli pisut alla 17 000 euro (1).

Komisjon võtab teadmiseks lisas 7.2 esitatud kontrollikoja märkuse, et kontrollikoja tehingute ülevaade ei näita valimisse kaasatud liikmesriikide suhtelist veamäära. Komisjon juhib tähelepanu sellele, et üksikasjalik teave komisjoni ja liikmesriikide audititulemuste kohta on esitatud liikmesriikide kaupa iga-aastastes tegevusaruannetes ja nende tehnilistes lisades, mille koostavad komisjoni talitused, kes haldavad ELi vahendeid eelarve jagatud täitmise korras.

Näiteid vigadest

Turumeetmed, maaelu areng, keskkond, kliimameetmed ja kalandus

Toetuskõlbmatu toetusesaaja/tegevus/projekt/kulu

1. näide. Ebapiisava investeeringutasuvuse tõttu toetuskõlbmatu projekt

Kontrollikoda uuris Portugalis ühele põllumajandusettevõttele niisutussüsteemi uuendamiseks antud toetust. Toetuse saamiseks tuleb toetusetaotlusel näidata, et investeering on tasuv. Ametiasutused olid toetusetaotlusel sisalduva teabe alusel projekti heaks kiitnud. Projekti heakskiitmise ajal ei teinud toetusesaaja enam ühel investeeringutasuvuse arvutuses sisaldunud maatükil põllumajandustegevust. Kui arvesse oleks võetud maatükid, millel toetusesaaja tegelikult põllumajandusega tegeleb, ei oleks arvutus positiivset investeeringutasuvust näidanud. Seega ei oleks kõnealune projekt pidanud toetust saama, mistõttu on veamäär 100 %.

2. näide. Toetus toetusesaajale, kellel ei olnud piisavalt taasistutusõigusi

Kontrollikoda uuris Hispaanias ühte makset, millega toetati viinamarjaistanduste ümberkujundamist ja muutmist. Siseriiklike eeskirjade kohaselt pidi toetusesaaja enne toetusetaotluse esitamise tähtaega omama selle uuendatava maatüki pindala jaoks taasistutusõigust. Külastatud toetusesaaja oli siiski ühe maatüki jaoks pärast tähtaja möödumist taasistutusõiguse saanud, mistõttu on veamäär 44 %.

3. näide. Maaelu arengu tehnilist abi kasutati ka EAGFi puhul

Kontrollikoda uuris ühte Kreeka makseasutusele maaelu arengu programmidega seotud tehnilise abi eest tehtud makset. Kontrollikoda leidis, et rahastatud IT-tuge ja taristut kasutati ka EAGFi toetuse haldamiseks. Kuna toetuskõlblik oli ainult maaelu arengu toimingute osa, leidis kontrollikoda, et osa kuludest ei olnud rahastamiskõlblik, ning et hinnanguline veamäär on 23 %.

Kontrollikoda leidis vigu ka toetuskõlbmatute toetusesaajate/tegevuste/projektide/kulude (kvantifitseeritud alla 20 %) tõttu Saksamaal, Horvaatias ja Portugalis, ning kolmes keskkonna rahastamist puudutavas otseselt hallatud tehingus.

Komisjon võtab seda järeldust arvesse tulevaste vastavuskontrollide kavandamisel.

Põllumajanduse keskkonna- ja kliimakohustuste mittetäitmine

4. näide. Põllumajanduse keskkonnakohustuste mittetäitmine nitraaditundlikel aladel

Kontrollikoda uuris Kreekas ühele põllumajandustootjale nitraaditundlike alade kaitseks põllumajanduse keskkonna- ja kliimameetme raames tehtud makset. Kohustusega seati piirangud maatükil kasutatavate väetiste ja niisutusvee kogustele. Maatükkide, mille kallak on suurem kui 6 %, piirangud olid rangemad, kuna nende puhul oli väetiste ja vee väljavooluoht suurem. Sellest hoolimata ei olnud toetusesaaja kahel üle 6 %-lise kallakuga maatükil täitnud rangemaid väetamis- ja niisutusnõudeid, mistõttu on veamäär 20 %.

Samuti leidis kontrollikoda Rootsis vea, mis oli põhjustatud põllumajanduse keskkonnakohustuse mittetäitmisest (kvantifitseeritud alla 20 %).

Liikmesriigi ametiasutuste esitatud mõõtmised näitasid, et kallak oli väiksem kui 6 %. Erinevate kallakutega maatükkide puhul ei ole tehniliselt alati ilmselge, kuidas kallakut mõõta. Komisjon on seisukohal, et kõnealust laadi maatüki puhul ei tuleks kallaku mõõtmisel tingimata arvestada absoluutselt madalaimat ja absoluutselt kõrgeimat punkti. Arvesse tuleks võtta pigem kõrgeimat ja madalaimat punkti, mis on maatüki puhul esinduslikud.

Komisjon arutab seda küsimust täiendavalt liikmesriigi ametiasutustega.

---

(1)  St pool kõigist vähemalt 20 % suuruse mõjuga vigadest leiti tehingutes, mille väärtus on alla 17 000 euro, ja ülejäänud leiti tehingutes, mille väärtus ületab selle summa.

LISA 7.4

VARASEMATE SOOVITUSTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| Aasta | Kontrollikoja soovitus | Võetud meetmete kontrollikojapoolne analüüs | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| Täielikult ellu viidud | Elluviimisel | Ei ole ellu viidud | Ei ole enam kohaldatav | Puudulik tõendusmaterjal |
| Suuremas osas | Osaliselt |
| 2014 | 7.77. | Nimetatud kontrolli, samuti 2014. aasta leidude ja järelduste alusel soovitab kontrollikoda EAGFi puhul: |

Aasta

Kontrollikoja soovitus

Võetud meetmete kontrollikojapoolne analüüs

Komisjoni vastus

Täielikult ellu viidud

Elluviimisel

Ei ole ellu viidud

Ei ole enam kohaldatav

Puudulik tõendusmaterjal

Suuremas osas

Osaliselt

2014

7.77.

1. soovitus: teha liikmesriikidel täiendavaid jõupingutusi, et LPISi andmebaasid sisaldaksid usaldusväärset ja ajakohastatud teavet põllumajandusmaa (eriti püsikarjamaade) suuruse ja toetuskõlblikkuse kohta, ning süstemaatiliselt analüüsida ja kasutada kogu halduskontrollide raames olemasolevat teavet, sealhulgas ajakohastatud ortofotosid, et vältida maksete tegemist toetuskõlbmatu maa eest;

X

maaelu arengu puhul komisjonil:

2. soovitus: võtta asjakohaseid meetmeid tagamaks, et liikmesriikide tegevuskavad sisaldavad parandusmeetmeid vigade kõige sagedasemate põhjuste käsitlemiseks;

X

3. soovitus: vaadata üle oma maaelu arengu vastavusauditite strateegia, et kindlaks teha, kas mingis piirkonnas (piirkondlike kavadega liikmesriikide puhul) leitud süsteemide vead esinevad ka teistes piirkondades, eriti seoses investeerimismeetmetega;

X

2014

ning nii EAGFi kui maaelu arengu puhul komisjonil:

4. soovitus: tagada, et sertifitseerimisasutused rakendavad uut tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse kohta kindluse andmise menetlust (mis on alates eelarveaastast 2015 kohustuslik) korrektselt ja et see annab veamäära kohta usaldusväärset teavet, millele oleks võimalik tugineda.

X

| 7.78. | Lisaks soovitab kontrollikoda kalanduse valdkonnas komisjonil: |
| --- | --- |

7.78.

5. soovitus: tagada, et liikmesriikide auditeerimisasutused täidavad oma ülesandeid põhjalikumalt, eelkõige tehes nõutavaid kohapealseid kontrolle, rakendades kvaliteedikontrolli menetlusi ja parandades auditite dokumentatsiooni.

X

---

8. PEATÜKK

Julgeolek ja kodakondsus

SISUKORD

| Sissejuhatus | 8.1–8.5 |
| --- | --- |

| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi lühikirjeldus | 8.2–8.4 |
| --- | --- |

| Auditi ulatus ja lähenemisviis | 8.5 |
| --- | --- |

| Tehingute korrektsus | 8.6–8.7 |
| --- | --- |

| Valitud süsteemide läbivaatamine | 8.8–8.13 |
| --- | --- |

| Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega | 8.8–8.12 |
| --- | --- |

| Aasta tegevusaruanded ja muu juhtimiskord | 8.13 |
| --- | --- |

| Järeldus ja soovitused | 8.14–8.15 |
| --- | --- |

| Soovitused | 8.15 |
| --- | --- |

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 8.1. | Käesolevas peatükis esitatakse mitmeaastase finantsraamistiku julgeoleku ja kodakondsuse rubriiki puudutavad kontrollikoja leiud.
  Selgituses 8.1
  antakse ülevaade rubriigi 2017. aasta peamistest tegevustest ja kulutustest. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

SISSEJUHATUS

8.1.

Käesolevas peatükis esitatakse mitmeaastase finantsraamistiku julgeoleku ja kodakondsuse rubriiki puudutavad kontrollikoja leiud.
  Selgituses 8.1
  antakse ülevaade rubriigi 2017. aasta peamistest tegevustest ja kulutustest.

Selgitus 8.1.   Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi „Julgeolek ja kodakondsus“ kulutuste jaotus aastal 2017

Image

| Aasta maksed kokku | 2,9 |
| --- | --- |
| - ettemaksed
   (12) | -1,8 |
| + ettemaksete tasaarvestused
   (12) | 1,6 |
| Auditeeritud andmekogum kokku | 2,7 |
| Allikas: Euroopa Liidu 2017. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne. |

Aasta maksed kokku

2,9

- ettemaksed
   (12)

-1,8

- ettemaksete tasaarvestused
   (12)

1,6

Auditeeritud andmekogum kokku

2,7

Allikas: Euroopa Liidu 2017. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi lühikirjeldus

| 8.2. | 3. rubriik koondab erinevaid poliitikavaldkondi, mille ühine eesmärk on tugevdada ELi kodakondsuse kontseptsiooni, luues vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva sisepiirideta ala. |
| --- | --- |

8.2.

3. rubriik koondab erinevaid poliitikavaldkondi, mille ühine eesmärk on tugevdada ELi kodakondsuse kontseptsiooni, luues vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva sisepiirideta ala.

| 8.3. | Nagu näidatud
  selgituses 8.1
  , on kõige olulisem kuluvaldkond ränne ja julgeolek. Enamik selle valdkonna kuludest pärineb seega kahest fondist: Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist (1) (AMIF) ja Sisejulgeolekufondist (ISF). Fondide tegutsemisaeg on 2014–2020 ja nad asendavad programmi SOLID („Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine“), mis koosnes neljast instrumendist (2) ja kahest programmist (3). Nagu programmi SOLID puhul, haldavad ka suuremat osa Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi vahenditest liikmesriigid ja komisjon (rände ja siseasjade peadirektoraat) koos. Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi eesmärk on edendada rändevoogude tõhusat haldamist ning varjupaiga- ja sisserändeküsimuste alase liidu ühise lähenemisviisi saavutamist. Sisejulgeolekufondi eesmärk on saavutada ELis julgeoleku kõrge tase. Fondil on kaks vahendit (4): välispiiride ja viisade rahastamisvahend ning politseikoostöö rahastamisvahend. Esimene neist toetab piirihaldamise meetmete ühtlustamist ning ühise viisapoliitika väljatöötamist, teine toetab õiguskaitseasutuste koostööd ning julgeolekuga seotud riskide ja kriiside haldamise suutlikkuse parandamist. |
| --- | --- |

8.3.

Nagu näidatud
  selgituses 8.1
  , on kõige olulisem kuluvaldkond ränne ja julgeolek. Enamik selle valdkonna kuludest pärineb seega kahest fondist: Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondist (1) (AMIF) ja Sisejulgeolekufondist (ISF). Fondide tegutsemisaeg on 2014–2020 ja nad asendavad programmi SOLID („Solidaarsus ja rändevoogude juhtimine“), mis koosnes neljast instrumendist (2) ja kahest programmist (3). Nagu programmi SOLID puhul, haldavad ka suuremat osa Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi vahenditest liikmesriigid ja komisjon (rände ja siseasjade peadirektoraat) koos. Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi eesmärk on edendada rändevoogude tõhusat haldamist ning varjupaiga- ja sisserändeküsimuste alase liidu ühise lähenemisviisi saavutamist. Sisejulgeolekufondi eesmärk on saavutada ELis julgeoleku kõrge tase. Fondil on kaks vahendit (4): välispiiride ja viisade rahastamisvahend ning politseikoostöö rahastamisvahend. Esimene neist toetab piirihaldamise meetmete ühtlustamist ning ühise viisapoliitika väljatöötamist, teine toetab õiguskaitseasutuste koostööd ning julgeolekuga seotud riskide ja kriiside haldamise suutlikkuse parandamist.

| 8.4. | Veel üks märkimisväärne osa rubriigi eelarvest hõlmab 12 detsentraliseeritud asutuse (5) rahastamist, kes rakendavad ELi peamisi prioriteete rände ja julgeoleku, õigusalase koostöö ja tervishoiu valdkonnas. Suuruselt järgmist osa eelarvest hõlmab programm „Toit ja sööt“, mille eesmärk on tagada inimeste, loomade ja taimede tervis kõigis toiduahela etappides, ning ELi raamprogramm „Loov Euroopa“, mis toetab kultuuri- ja audiovisuaalsektorit. Eelarve hõlmab veel mitut programmi, mille ühine eesmärk on julgeoleku ja kodakondsuse valdkonna tugevdamine; eelkõige on tegu programmidega õigusemõistmise, tarbijate, õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse valdkondades. |
| --- | --- |

8.4.

Veel üks märkimisväärne osa rubriigi eelarvest hõlmab 12 detsentraliseeritud asutuse (5) rahastamist, kes rakendavad ELi peamisi prioriteete rände ja julgeoleku, õigusalase koostöö ja tervishoiu valdkonnas. Suuruselt järgmist osa eelarvest hõlmab programm „Toit ja sööt“, mille eesmärk on tagada inimeste, loomade ja taimede tervis kõigis toiduahela etappides, ning ELi raamprogramm „Loov Euroopa“, mis toetab kultuuri- ja audiovisuaalsektorit. Eelarve hõlmab veel mitut programmi, mille ühine eesmärk on julgeoleku ja kodakondsuse valdkonna tugevdamine; eelkõige on tegu programmidega õigusemõistmise, tarbijate, õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse valdkondades.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 8.5. | Vastavalt
  lisas 1.1
  kirjeldatud auditi lähenemisviisile ja meetodeile kontrollis kontrollikoda 2017. aastal julgeoleku ja kodakondsuse rubriigi puhul järgmist:






  a) | 15 tehingust koosnev valim, mis oli kavandatud nii, et see aitaks kontrollikojal saada ülevaate 2017. aastal eelarvest tehtud kulutustest tervikuna, kuid mitte nii, et see oleks statistiliselt esinduslik mitmeaastase finantsraamistiku kogu kõnealuse rubriigi kulutuste suhtes (st kontrollikoda ei hinnanud 3. rubriigi veamäära). Valiku põhjuseks oli asjaomase poliitikavaldkonna maksete suhteliselt väike maht 2017. aastal (ligi 2 % ELi maksetest kokku). Valim koosnes kaheksast liikmesriikidega
   (6)
  koostöös täidetava eelarve raames tehtud tehingust, viiest komisjoni poolt otse täidetava eelarve raames tehtud tehingust ja kahest tehingust, mis hõlmasid ametitele tehtud ettemaksete tasaarvestusi; |
| --- | --- | --- |

8.5.

Vastavalt
  lisas 1.1
  kirjeldatud auditi lähenemisviisile ja meetodeile kontrollis kontrollikoda 2017. aastal julgeoleku ja kodakondsuse rubriigi puhul järgmist:

a)

15 tehingust koosnev valim, mis oli kavandatud nii, et see aitaks kontrollikojal saada ülevaate 2017. aastal eelarvest tehtud kulutustest tervikuna, kuid mitte nii, et see oleks statistiliselt esinduslik mitmeaastase finantsraamistiku kogu kõnealuse rubriigi kulutuste suhtes (st kontrollikoda ei hinnanud 3. rubriigi veamäära). Valiku põhjuseks oli asjaomase poliitikavaldkonna maksete suhteliselt väike maht 2017. aastal (ligi 2 % ELi maksetest kokku). Valim koosnes kaheksast liikmesriikidega
   (6)
  koostöös täidetava eelarve raames tehtud tehingust, viiest komisjoni poolt otse täidetava eelarve raames tehtud tehingust ja kahest tehingust, mis hõlmasid ametitele tehtud ettemaksete tasaarvestusi;

| b) | komisjoni ja liikmesriikide peamised süsteemid kindluse tagamiseks SOLIDi, AMIFi ja ISFi raames tehtud maksete korrektsuse kohta; |
| --- | --- |

b)

komisjoni ja liikmesriikide peamised süsteemid kindluse tagamiseks SOLIDi, AMIFi ja ISFi raames tehtud maksete korrektsuse kohta;

| c) | kas rände ja siseasjade peadirektoraadi aasta tegevusaruandes kulutuste korrektsuse kohta esitatud teave vastas üldjoontes kontrollikoja auditite käigus leitule. |
| --- | --- |

c)

kas rände ja siseasjade peadirektoraadi aasta tegevusaruandes kulutuste korrektsuse kohta esitatud teave vastas üldjoontes kontrollikoja auditite käigus leitule.

TEHINGUTE KORREKTSUS

| 8.6. | Kontrollitud 15 tehingust kolm (20 %) sisaldas vigu, millest kaks ületasid 2 % suurust olulisuse piirmäära: üks liikmesriikidega koostöös täidetava eelarve raames tehtud AMIFi tehing Prantsusmaal (vea suurus 10 %), ja üks, mis puudutas EASO-le makstud tegevusalast toetust 2016. aastal kantud kulude eest, mis sisaldusid komisjoni 2017. aasta raamatupidamise aastaaruandes (7) (vea suurus 2,9  %). Nagu märgitud punkti 8.5 alapunktis a, ei pidanud valim olema esinduslik käesoleva rubriigi kulutuste suhtes; seetõttu ei ole kontrollikoda veamäära arvutanud. Kontrollikoda selgitab AMIFi tehingu kohta tehtud leidu
  selgituses 8.2
  . |
| --- | --- |

8.6.

Kontrollitud 15 tehingust kolm (20 %) sisaldas vigu, millest kaks ületasid 2 % suurust olulisuse piirmäära: üks liikmesriikidega koostöös täidetava eelarve raames tehtud AMIFi tehing Prantsusmaal (vea suurus 10 %), ja üks, mis puudutas EASO-le makstud tegevusalast toetust 2016. aastal kantud kulude eest, mis sisaldusid komisjoni 2017. aasta raamatupidamise aastaaruandes (7) (vea suurus 2,9  %). Nagu märgitud punkti 8.5 alapunktis a, ei pidanud valim olema esinduslik käesoleva rubriigi kulutuste suhtes; seetõttu ei ole kontrollikoda veamäära arvutanud. Kontrollikoda selgitab AMIFi tehingu kohta tehtud leidu
  selgituses 8.2
  .

| 8.6. | Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi Prantsusmaa agentuuriga seotud viga parandati 2018. aasta raamatupidamisarvestuses (summa arvati 2018. aasta raamatupidamisarvestusest maha).

  EASOt käsitleva vea avastasid Euroopa Kontrollikoja audiitorid 2016. aasta auditi raames. Agentuuri nõukogu on veast teadlik ja järgib hoolikalt tegevdirektori tutvustatud tegevuskava, et kõrvaldada Euroopa Kontrollikoja avastatud puudused.


  2017. aasta raamatupidamisarvestuses ei saanud komisjon õiguslikest kohustustest tingituna vigaseid EASO kulusid tagasi lükata, kuid tõstatas probleemi 2017. aasta tegevusaruandes (eelarvevahendite käsutaja väljastas mainega seotud reservatsiooni). |
| --- | --- |

8.6.

EASOt käsitleva vea avastasid Euroopa Kontrollikoja audiitorid 2016. aasta auditi raames. Agentuuri nõukogu on veast teadlik ja järgib hoolikalt tegevdirektori tutvustatud tegevuskava, et kõrvaldada Euroopa Kontrollikoja avastatud puudused.

2017. aasta raamatupidamisarvestuses ei saanud komisjon õiguslikest kohustustest tingituna vigaseid EASO kulusid tagasi lükata, kuid tõstatas probleemi 2017. aasta tegevusaruandes (eelarvevahendite käsutaja väljastas mainega seotud reservatsiooni).

Selgitus 8.2.   Viga Prantsusmaa pagulaste ümberasustamisprogrammi tehtavas ELi osamakses

Prantsusmaal toetab AMIF riiklikku ümberasustamisprogrammi ühekordse maksega suuruses 10 000  eurot iga riiki saabuva pagulase kohta. Kontrollikoda kontrollis 100 000  euro suurust ELi toetust kümne Süüria pagulase ümberasustamiseks. Kontrollikoda leidis, et kuigi Prantsusmaale saabus kümnest isikust tegelikult ainult üheksa, ei vähendanud Prantsuse ametiasutused oma maksetaotlust vastavalt. Seetõttu oli ümberasustamisprogrammile tehtud ELi osamakse 10 000  euro võrra suurem, kui oleks pidanud olema.

Selgitus 8.2. Viga Prantsusmaa pagulaste ümberasustamisprogrammi tehtavas ELi osamakses

Liikmesriik on vea 2018. aasta raamatupidamisarvestuses juba parandanud ja võtnud parandusmeetmeid, nagu tugevdatud kontrollimenetlus ja integreeritud IT-lahenduse väljatöötamine.

| 8.7. | Lisaks leidis kontrollikoda ebajärjekindlust viisis, kuidas liikmesriigid käsitlesid riigiasutuste deklareeritud käibemaksu rahastamiskõlblikkust. Seda probleemi, mis kahjustab ELi kulutuste usaldusväärset finantsjuhtimist, kirjeldatakse
  selgituses 8.3
  . |
| --- | --- |

8.7.

Lisaks leidis kontrollikoda ebajärjekindlust viisis, kuidas liikmesriigid käsitlesid riigiasutuste deklareeritud käibemaksu rahastamiskõlblikkust. Seda probleemi, mis kahjustab ELi kulutuste usaldusväärset finantsjuhtimist, kirjeldatakse
  selgituses 8.3
  .

Selgitus 8.3.   Ebajärjepidevus riigiasutuste deklareeritud käibemaksu rahastamiskõlblikkuses

Selgitus 8.3. Ebajärjepidevus riigiasutuste deklareeritud käibemaksu rahastamiskõlblikkuses

Komisjon võtab teadmiseks asjaolu, et liikmesriigi tasandi käsitlus sõltub siseriiklikest õigusaktidest.

Komisjon selgitab liikmesriikidele antud suunistes, kuidas vähendada kaasrahastamise määra ületamise ohtu, kui siseriiklike õigusnormide kohaselt võib käibemaksu osakaal kaasrahastamises olla suurem, kui esialgu ette nähtud.

ELi õigusaktide kohaselt on tagastamatu käibemaks rahastamiskõlblik ELi kaasrahastamise saamiseks. Hispaanias rahastas Välispiirifond 95 % patrull-laevade sideseadmetega varustamise kuludest. Toetusesaaja oli riiklik õiguskaitseasutus, mida rahastati riigieelarvest. Kulud koosnesid välistöövõtja esitatud teenusearvetest ja sisaldasid käibemaksu (vahemikus 7 %–21 %). Kuna õiguskaitseasutus ei saa käibemaksu tagasi nõuda, peavad Hispaania ametiasutused käibemaksu rahastamiskõlblikuks. Teenuseosutaja võetav käibemaks läheb aga automaatselt üle riigieelarvesse, mistõttu ei kujuta see endast netokulu liikmesriigi jaoks. Kõnealuse juhtumi puhul ületas ELi kogupanus sellesse meetmesse kõrge kaasrahastamismäära (95 %) tõttu liikmesriigi tegelikult kantud netokulu.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Sarnast olukorda õnnestus vältida Horvaatias, kus ELi Schengeni rahastut kasutati piiripunktide rekonstrueerimise täielikuks rahastamiseks. Toetusesaaja oli Horvaatia siseministeerium ning kulud hõlmasid välistöövõtja koostatud arveid, mis sisaldasid 25 % käibemaksu. Võttes arvesse komisjoni juhiseid, mille kohaselt „ühenduse kaasfinantseerimine ei tohi ületada rahastamiskõlblikke kogukulutusi, mis ei hõlma käibemaksu“, käsitlesid Horvaatia ametiasutused käibemaksu ELi rahastamise jaoks abikõlbmatuna ning katsid selle riiklikest vahenditest.

Hispaania juhtum näitab, et kui riigieelarvest rahastatavatele riigiasutustele muudetakse käibemaks rahastamiskõlblikuks kuluartikliks, võib sellega kaasneda soovimatuid ilminguid. Sellest nähtub, et kui riigiasutused rakendavad suure ELi kaasrahastamismääraga meetmeid ja EL maksab neile tagasi ka sellega seotud käibemaksu, võib ELi toetus ületada liikmesriigi poolt tegelikult kantud netokulu. See kahjustab ELi vahendite usaldusväärset finantsjuhtimist.

VALITUD SÜSTEEMIDE LÄBIVAATAMINE

Eelarve täitmine koostöös liikmesriikidega

AMIF ja ISF

| 8.8. | Kolm aastat pärast seitsmeaastase programmitöö perioodi algust on liikmesriigid märkimisväärselt suurendanud oma riiklike programmide rakendamismäära.
  Selgituses 8.4
  on näidatud iga-aastased maksed, mille liikmesriigid esitasid oma 2016. aasta aruannetes ning mis esitati komisjonile kontrollimiseks ja heakskiitmiseks 2017. aastal. |
| --- | --- |

8.8.

Kolm aastat pärast seitsmeaastase programmitöö perioodi algust on liikmesriigid märkimisväärselt suurendanud oma riiklike programmide rakendamismäära.
  Selgituses 8.4
  on näidatud iga-aastased maksed, mille liikmesriigid esitasid oma 2016. aasta aruannetes ning mis esitati komisjonile kontrollimiseks ja heakskiitmiseks 2017. aastal.

Selgitus 8.4.   AMIFi ja ISFi maksed olid eelarveaastal 2016 oluliselt suuremad

Image

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

| 8.9. | Kontrollikoda vaatas läbi liikmesriikide (8) poolt eelarveaasta 2016 kohta esitatud kümne AMIFi ja ISFi riiklike programmide iga-aastase raamatupidamisarvestuse, mis on aluseks komisjonipoolsele raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlusele. Kontrollikoda uuris a) vastutavate ametiasutuste esitatud raamatupidamise aastaaruannete ja rakendusaruannete ja b) auditeerimisasutuste esitatud auditiarvamuste komisjonipoolse hindamise täielikkust ja järjepidevust. Kontrollikoda uuris ka seda, kas komisjon võttis oma hindamises arvesse varasemate auditite tulemusi, sealhulgas tema enda tehtud tähelepanekuid. Kontrollikoda ei leidnud komisjoni menetluses suuri vigu ning nõustub raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsustega. |
| --- | --- |

8.9.

Kontrollikoda vaatas läbi liikmesriikide (8) poolt eelarveaasta 2016 kohta esitatud kümne AMIFi ja ISFi riiklike programmide iga-aastase raamatupidamisarvestuse, mis on aluseks komisjonipoolsele raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise menetlusele. Kontrollikoda uuris a) vastutavate ametiasutuste esitatud raamatupidamise aastaaruannete ja rakendusaruannete ja b) auditeerimisasutuste esitatud auditiarvamuste komisjonipoolse hindamise täielikkust ja järjepidevust. Kontrollikoda uuris ka seda, kas komisjon võttis oma hindamises arvesse varasemate auditite tulemusi, sealhulgas tema enda tehtud tähelepanekuid. Kontrollikoda ei leidnud komisjoni menetluses suuri vigu ning nõustub raamatupidamisarvestuse kontrollimise ja heakskiitmise otsustega.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 8.10. | Kooskõlas AMIFi ja ISFi aruandlusnõuetega ei tehtud komisjoni poolt 2017. aastal kontrollitud ja heaks kiidetud raamatupidamisarvestuses vahet liikmesriikide poolt lõplikele toetusesaajatele tehtavate eelmaksete (ettemaksete) ning tegelike kulude hüvitamiseks tehtud maksete vahel. Seetõttu ei saa komisjon teavet selle kohta, kui palju tegelikult kulutati.
  Selgitus 8.5
  näitab, kuidas praegune olukord komisjoni järelevalverolli kahjustab. |
| --- | --- |

8.10.

Kooskõlas AMIFi ja ISFi aruandlusnõuetega ei tehtud komisjoni poolt 2017. aastal kontrollitud ja heaks kiidetud raamatupidamisarvestuses vahet liikmesriikide poolt lõplikele toetusesaajatele tehtavate eelmaksete (ettemaksete) ning tegelike kulude hüvitamiseks tehtud maksete vahel. Seetõttu ei saa komisjon teavet selle kohta, kui palju tegelikult kulutati.
  Selgitus 8.5
  näitab, kuidas praegune olukord komisjoni järelevalverolli kahjustab.

Selgitus 8.5.   Komisjonil ei olnud AMIFi ja ISFi tegelike kulude kohta piisavalt teavet

Eestis tehakse AMIFi ja ISFi raames sõlmitud toetuslepingutes kavandatud projektikuludele 100 %-seid ettemakseid. Kooskõlas AMIFi/ISFi aruandlusnõuetega sisaldas komisjonile esitatud ISFi 2016. aasta raamatupidamise aastaaruanne makseid summas 13 miljonit eurot, mis moodustas ligikaudu 35 % rahastamisperioodi 2014–2020 kogueraldisest. Kontrollikoda leidis aga Eestisse tehtud külastuse ajal, et tegelikult tehti lõplikele toetusesaajatele 12,7 miljoni euro (97,6  % teatatud summast) ulatuses ettemakseid.

See näitab, et praegused AMIFi/ISFi aruandlusnõuded takistavad komisjonil hankida kogu vajalikku finantsteavet. Ainult tehtud maksete aruandlus võib anda eksitava ülevaate vahendite tegelikust rakendamisest, mis omakorda kahjustab komisjoni järelevalverolli.

Selgitus 8.5. Komisjonil ei olnud AMIFi ja ISFi tegelike kulude kohta piisavalt teavet

Komisjon nõudis, et liikmesriigid täiendaksid juba 2018. aastal esitatud raamatupidamisarvestuses eri liiki kulutuste kohta käivat teavet.

2018. aasta veebruaris/märtsis esitatud raamatupidamisarvestuses eristatakse juba eelrahastamist ja kulusid (vahe- ja lõppmaksed on tähistatud ning vaikimisi on eristatud ettemakseid lõplikele toetusesaajatele).

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

| 8.11. | Kontrollikoda testis viie riikliku auditeerimisasutuse
   (9) tööd, mis tehti enne seda, kui nad sertifitseerisid AMIFi/ISFi 2016. aasta raamatupidamise aastaaruanded. Kontrollikoja leiud on esitatud
  selgituses 8.6
  . |
| --- | --- |

8.11.

Kontrollikoda testis viie riikliku auditeerimisasutuse
   (9) tööd, mis tehti enne seda, kui nad sertifitseerisid AMIFi/ISFi 2016. aasta raamatupidamise aastaaruanded. Kontrollikoja leiud on esitatud
  selgituses 8.6
  .

Selgitus 8.6.   Süsteemipuudused AMIFi ja ISFi puhul

| Liikmesriigid |
| --- |
| Puudus | Mõju |
| Puudused auditeerimisasutuste töös:






  — | Rootsis ei dokumenteerinud auditeerimisasutus piisavalt oma tööd, näitamaks, milliseid auditiprotseduure ta tegelikult tegi. |

Liikmesriigid

Puudus

Mõju

Puudused auditeerimisasutuste töös:

—

Rootsis ei dokumenteerinud auditeerimisasutus piisavalt oma tööd, näitamaks, milliseid auditiprotseduure ta tegelikult tegi.

| — | Rootsis ja Prantsusmaal ei olnud auditeerimisasutus nõuetekohaselt dokumenteerinud oma audititöö järelevalvet, nagu on nõutud rahvusvahelistes auditistandardites. |
| --- | --- |

—

Rootsis ja Prantsusmaal ei olnud auditeerimisasutus nõuetekohaselt dokumenteerinud oma audititöö järelevalvet, nagu on nõutud rahvusvahelistes auditistandardites.

| — | Eestis ei hõlmanud auditistrateegia selle hindamist, milliseid piiranguid tekitab eelmaksete ulatuslik kasutamine AMIFi/ISFi raamatupidamisarvestuse auditile. |
| --- | --- |

—

Eestis ei hõlmanud auditistrateegia selle hindamist, milliseid piiranguid tekitab eelmaksete ulatuslik kasutamine AMIFi/ISFi raamatupidamisarvestuse auditile.

Suurendas riski rahastatud meetmete toetuskõlblikkusele, juhtimisele ja kontrollile.

Programm SOLID

| 8.12. | Kontrollikoda hindas rände ja siseasjade peadirektoraadi järelauditeid, vaadates läbi kümme nõuetele vastavuse järelauditit (10). Auditite eesmärk on avastada ja korrigeerida õigusnormide vastaselt tehtud kulud programmides, mille komisjon on juba sulgenud. Kontrollikoja leiud toovad esile mõningad süsteemipuudused, kuid ei sea kahtluse alla komisjoni audititulemusi. |
| --- | --- |

8.12.

Kontrollikoda hindas rände ja siseasjade peadirektoraadi järelauditeid, vaadates läbi kümme nõuetele vastavuse järelauditit (10). Auditite eesmärk on avastada ja korrigeerida õigusnormide vastaselt tehtud kulud programmides, mille komisjon on juba sulgenud. Kontrollikoja leiud toovad esile mõningad süsteemipuudused, kuid ei sea kahtluse alla komisjoni audititulemusi.

Selgitus 8.7.   Süsteemide puudused SOLIDi puhul

| Euroopa Komisjon | |
| --- | --- |
| Puudus | Mõju | Komisjoni vastused |
| SOLIDi kohta allhanke korras tehtav audititöö:






  — | Järelkontrollidest teatamisel esineb jätkuvalt viivitusi: 2007. aastal ellu viidud projekte puudutavate leidude aruannete kohta tehti järelkontrollid 2013. aastal, kuid 2017. aasta lõpuks ei olnud liikmesriigid ikka veel audititulemustega nõustunud ja neid vastu võtnud. |

Euroopa Komisjon

Puudus

Mõju

Komisjoni vastused

SOLIDi kohta allhanke korras tehtav audititöö:

—

Järelkontrollidest teatamisel esineb jätkuvalt viivitusi: 2007. aastal ellu viidud projekte puudutavate leidude aruannete kohta tehti järelkontrollid 2013. aastal, kuid 2017. aasta lõpuks ei olnud liikmesriigid ikka veel audititulemustega nõustunud ja neid vastu võtnud.

Viivitused takistavad liikmesriikidel õigel ajal tegeleda auditi leidude algpõhjustega.

Programmi SOLID järelauditite kuhjumine mõjutab AMIFi ja ISFiga seotud audititööd, mida teevad samad komisjoni töötajad.

Programmi SOLID kohta allhanke korras tehtav audititöö – auditileidude algpõhjuste kõrvaldamine

Järelkontrolli peamine eesmärk on kindlaks teha auditeeritud programmi(de) jääkveamäär. Ka komisjoni usaldatavustase kogu programmitöö perioodi jooksul põhineb süsteemiaudititel, mis on liikmesriikide jaoks peamine võimalus rakendada korrigeerimismeetmeid süsteemi puuduste kõrvaldamiseks. Vastavalt vajadusele väljastas komisjon ka süsteemi soovitusi puuduste kõrvaldamiseks, olles eelnevalt analüüsinud liikmesriikide poolt iga-aastaseks lõpetamismenetluseks esitatud dokumente. Järelaudit on viimane võimalus teha kindlaks õige summa, mille liikmesriigid oleksid pidanud saama liidu eelarvest konkreetse aastaprogrammi raames.

Programmi SOLID kohta allhanke korras tehtav audititöö – Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi kohta tehtav audititöö

Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi puhul võimaldab praegune auditeerimismeetod kiiremat aruandlust ja selles suhtes ei ole ette näha viivitusi. 2018. aasta auditikavas kavandab rände- ja siseasjade peadirektoraat Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi kohta kuni seitsme süsteemiauditi tegemist kolme süsteemiauditi asemel, mis tehti nende fondide kohta 2017. aastal. Peale selle on võetud sihtotstarbelisi meetmeid, et käsitleda viivitamata seni avatud programmi SOLID järelauditeid. Rände- ja siseasjade peadirektoraat täiustab praegu programmi SOLID auditite kehtivat metoodikat, et ühtlustada audititööd ja aruandlust. Rände- ja siseasjade peadirektoraadi peaeesmärk on sulgeda kuhjunud auditid viivitamata.

| — | Allhanke korras tehtava audititöö kvaliteedikontrolli menetlused ei olnud piisavalt dokumenteeritud. |
| --- | --- |

—

Allhanke korras tehtava audititöö kvaliteedikontrolli menetlused ei olnud piisavalt dokumenteeritud.

Nõuetele vastavuse järelauditite kvaliteet on ohus.

Allhanke korras tehtava audititöö kvaliteedikontrolli menetlused

Rände- ja siseasjade peadirektoraat tõhustas kokkuleppel Euroopa Kontrollikoja audiitoritega järelevalvet välistöövõtjate tehtava järelkontrolli üle. Peadirektoraat vaatas läbi audititoimikutest koosneva valimi ja kordas tehtud tööd, tuginedes olemasolevatele tõendusdokumentidele. Rände- ja siseasjade peadirektoraat leidis, et välistöövõtja tehtud audititöö oli rahuldav. Eesmärgiga säilitada tõhustatud järelevalve välistöövõtja üle, kavandab rände- ja siseasjade peadirektoraat sarnast menetlust 2018. aastal.

| — | Topelt-/mitmekordse rahastamise kontrollimenetlused ei ole ammendavad. |
| --- | --- |

—

Topelt-/mitmekordse rahastamise kontrollimenetlused ei ole ammendavad.

On oht, et topeltrahastamine jääb avastamata.

Kontrollimenetlused topeltrahastamise ja mitmekordse rahastamise puhul

Ehkki audiitorilt ei nõuta ametlikult topeltrahastamise kontrollimist, võimaldab tulude üksikasjalik kontrollimine võimalikku topeltrahastamist teataval määral avastada, kuna audiitorid on kohustatud kindlaks tegema kõigi tulude päritolu.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Aasta tegevusaruanded ja muu juhtimiskord

| 8.13. | Kontrollikoda vaatas läbi rände ja siseasjade peadirektoraadi aasta tegevusaruande ja ei tuvastanud leidudega vastuolus olevat teavet. Kontrollikoja 2017. aasta valim, mis koosneb 15 tehingust, ei ole aga piisav, et võrrelda kontrollikoja audititulemusi rände ja siseasjade peadirektoraadi poolt kulutuste korrektsuse kohta esitatud teabega. |
| --- | --- |

8.13.

Kontrollikoda vaatas läbi rände ja siseasjade peadirektoraadi aasta tegevusaruande ja ei tuvastanud leidudega vastuolus olevat teavet. Kontrollikoja 2017. aasta valim, mis koosneb 15 tehingust, ei ole aga piisav, et võrrelda kontrollikoja audititulemusi rände ja siseasjade peadirektoraadi poolt kulutuste korrektsuse kohta esitatud teabega.

JÄRELDUS JA SOOVITUSED

| 8.14. | Mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi auditi ulatus (vt punkt 8.5) ei võimalda teha kvantifitseeritud järeldust samal viisil kui käesoleva aruande teistes peatükkides. Valitud süsteemide uurimisel ilmnes siiski kaks peamist problemaatilist valdkonda, milles tuleks teha parandusi. |
| --- | --- |

8.14.

Mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi auditi ulatus (vt punkt 8.5) ei võimalda teha kvantifitseeritud järeldust samal viisil kui käesoleva aruande teistes peatükkides. Valitud süsteemide uurimisel ilmnes siiski kaks peamist problemaatilist valdkonda, milles tuleks teha parandusi.

Soovitused

| 8.15. | Komisjon peaks |
| --- | --- |

8.15.

Komisjon peaks

| — | 1. soovitus: andma liikmesriikidele juhiseid selle kohta, kuidas ELi vahendeid kasutada kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega. Eelkõige tuleks AMIFi/ISFi rakendussuunistes täpsustada, et kui riigiasutused rakendavad ELi meetmeid, ei tohi ELi kaasrahastamine ületada abikõlblikke kogukulutusi, mis ei hõlma käibemaksu. |
| --- | --- |

—

1. soovitus: andma liikmesriikidele juhiseid selle kohta, kuidas ELi vahendeid kasutada kooskõlas usaldusväärse finantsjuhtimise põhimõttega. Eelkõige tuleks AMIFi/ISFi rakendussuunistes täpsustada, et kui riigiasutused rakendavad ELi meetmeid, ei tohi ELi kaasrahastamine ületada abikõlblikke kogukulutusi, mis ei hõlma käibemaksu.

Komisjon nõustub selle soovitusega.

| — | 2. soovitus: nõudma liikmesriikidelt, et need oma AMIFi ja ISFi riiklike programmide raamatupidamise aastaaruandes esitaksid sissenõudmiste, eelmaksete ja tegelikult tehtud kulutuste kohta aruandluses kajastatud summad vastavalt nende olemusele, ning andma alates 2018. aastast oma aasta tegevusaruandes aru iga fondi tegelikest kulutustest. |
| --- | --- |

—

2. soovitus: nõudma liikmesriikidelt, et need oma AMIFi ja ISFi riiklike programmide raamatupidamise aastaaruandes esitaksid sissenõudmiste, eelmaksete ja tegelikult tehtud kulutuste kohta aruandluses kajastatud summad vastavalt nende olemusele, ning andma alates 2018. aastast oma aasta tegevusaruandes aru iga fondi tegelikest kulutustest.

Komisjon nõustub selle soovitusega ja on selle osaliselt rakendanud seoses järgmisega:

| — | täpsem teave liikmesriikidelt summade päritolu kohta iga-aastaste raamatupidamisarvestuste esitamisel; |
| --- | --- |

—

täpsem teave liikmesriikidelt summade päritolu kohta iga-aastaste raamatupidamisarvestuste esitamisel;

| — | suunised liikmesriikidele tagasinõudmistest teatamise kohta (välja antud 8. detsembril 2017). |
| --- | --- |

—

suunised liikmesriikidele tagasinõudmistest teatamise kohta (välja antud 8. detsembril 2017).

---

(1)  AMIFi loomise õigusaktiga saab tutvuda Eur-Lexi veebisaidil.

(2)  Nende vahendite loomise õigusaktidega saab tutvuda Eur-Lexi veebisaidil: Välispiirifond, Euroopa Tagasipöördumisfond, Euroopa Pagulasfond ja Euroopa Kolmandate Riikide Kodanike Integreerimise Fond.

(3)  ISEC (kuritegevuse ennetamine ja selle vastu võitlemine) ja CIPS (terrorismi ning muude julgeolekuriskide ennetamine, nendeks valmisolek ja nende tagajärgede likvideerimine).

(4)  Nende vahendite loomise õigusaktidega saab tutvuda Eur-Lexi veebisaidil: välispiiride ja viisade rahastamisvahend, politseikoostöö rahastamisvahend.

(5)  Tervishoid: ECDC, EFSA, EMA. Siseasjad: Frontex, EASO, Europol, CEPOL, eu-LISA, EMCDDA. Õigus: Eurojust, FRA, EIGE.

(6)  Belgia, Eesti, Hispaania, Prantsusmaa, Horvaatia, Leedu, Austria ja Rootsi.

(7)  Kontrollikoja iga-aastase eriaruande koos kontrollikoja arvamusega EASO 2016. aasta kulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta võib leida Euroopa Kontrollikoja veebisaidilt.

(8)  ISF Eesti, Kreeka, Itaalia, Leedu ja Austria puhul; AMIF Prantsusmaa, Luksemburgi, Hispaania, Rootsi ja Ühendkuningriigi puhul.

(9)  AMIFi puhul Prantsusmaa ja Rootsi; ISFi puhul Austria, Eesti ja Leedu.

(10)  EIF ja ERF Hispaanias; EIF, ERF ja Euroopa Pagulasfond Saksamaal; ERF ja EIF Itaalias; EIF ja ERF Bulgaarias; EIF Kreekas.

(11)  Hõlmab tarbijate, õigusemõistmise, õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse valdkondade kulutusi.

(12)  Vastavalt alustehingute ühtsele määratlusele (üksikasjad on toodud
  lisa 1.1
  punktis 15).

---

9. PEATÜKK

Globaalne Euroopa

SISUKORD

| Sissejuhatus | 9.1–9.5 |
| --- | --- |

| Rubriigi „Globaalne Euroopa“ lühikirjeldus | 9.2–9.4 |
| --- | --- |

| Auditi ulatus ja lähenemisviis | 9.5 |
| --- | --- |

| 1. osa. Tehingute korrektsus | 9.6–9.19 |
| --- | --- |

| Aasta tegevusaruanded ja muu juhtimiskord | 9.12–9.19 |
| --- | --- |

| Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi süsteemide hindamine | 9.12–9.18 |
| --- | --- |

| Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi süsteemide hindamine | 9.19 |
| --- | --- |

| 2. osa. Rubriigi „Globaalne Euroopa“ projektide tulemuslikkuse probleemid | 9.20–9.23 |
| --- | --- |

| Järeldused ja soovitused | 9.24–9.26 |
| --- | --- |

| Soovitused | 9.25–9.26 |
| --- | --- |

| Lisa 9.1. | 2017. aasta tegevuskulud delegatsioonide kaupa |
| --- | --- |

Lisa 9.1.

| Lisa 9.2. | Rubriigi „Globaalne Euroopa“ kohta varem esitatud soovituste põhjal võetud meetmed |
| --- | --- |

Lisa 9.2.

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 9.1. | Käesolevas peatükis esitatakse mitmeaastase finantsraamistiku rubriiki „Globaalne Euroopa“ puudutavad kontrollikoja leiud.
  Selgituses 9.1
  antakse ülevaade rubriigi 2017. aasta peamistest tegevustest ja kulutustest. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

SISSEJUHATUS

9.1.

Käesolevas peatükis esitatakse mitmeaastase finantsraamistiku rubriiki „Globaalne Euroopa“ puudutavad kontrollikoja leiud.
  Selgituses 9.1
  antakse ülevaade rubriigi 2017. aasta peamistest tegevustest ja kulutustest.

Selgitus 9.1.   Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi „Globaalne Euroopa“ kulutuste jaotus aastal 2017

Image

| Aasta maksed kokku | 9,8 |
| --- | --- |
| - ettemaksed
   (9) | -6,5 |
| + ettemaksete tasaarvestused
   (9) | 4,9 |
| Auditeeritud andmekogum kokku | 8,2 |
| Allikas: Euroopa Liidu 2017. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne. |

Aasta maksed kokku

9,8

- ettemaksed
   (9)

-6,5

- ettemaksete tasaarvestused
   (9)

4,9

Auditeeritud andmekogum kokku

8,2

Allikas: Euroopa Liidu 2017. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Rubriigi „Globaalne Euroopa“ lühikirjeldus

| 9.2. | Rubriik „Globaalne Euroopa“ hõlmab kogu ELi üldeelarvest rahastatava välistegevuse valdkonna (välispoliitika) kulutusi. Välistegevus hõlmab






  — | ELi väärtuste (inimõigused, demokraatia ja õigusriigi põhimõte) edendamist väljaspool Euroopa Liitu; |
| --- | --- | --- |

9.2.

Rubriik „Globaalne Euroopa“ hõlmab kogu ELi üldeelarvest rahastatava välistegevuse valdkonna (välispoliitika) kulutusi. Välistegevus hõlmab

—

ELi väärtuste (inimõigused, demokraatia ja õigusriigi põhimõte) edendamist väljaspool Euroopa Liitu;

| — | võitlust selliste ülemaailmsete probleemidega, nagu kliimamuutused ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine; |
| --- | --- |

—

võitlust selliste ülemaailmsete probleemidega, nagu kliimamuutused ja bioloogilise mitmekesisuse vähenemine;

| — | ELi arengukoostöö mõju suurendamist, mille peaeesmärk on vaesuse kaotamine; |
| --- | --- |

—

ELi arengukoostöö mõju suurendamist, mille peaeesmärk on vaesuse kaotamine;

| — | investeerimist ELi naaberriikide pikaajalisse jõukusse ja stabiilsusse läbi kandidaatriikide ELiga ühinemiseks ettevalmistamise ja naabruspoliitika; |
| --- | --- |

—

investeerimist ELi naaberriikide pikaajalisse jõukusse ja stabiilsusse läbi kandidaatriikide ELiga ühinemiseks ettevalmistamise ja naabruspoliitika;

| — | Euroopa solidaarsuse suurendamist pärast looduslikke ja inimtekkelisi katastroofe; |
| --- | --- |

—

Euroopa solidaarsuse suurendamist pärast looduslikke ja inimtekkelisi katastroofe;

| — | kriiside vältimise ja lahendamise parandamist, rahu säilitamist ja rahvusvahelise julgeoleku tugevdamist; |
| --- | --- |

—

kriiside vältimise ja lahendamise parandamist, rahu säilitamist ja rahvusvahelise julgeoleku tugevdamist;

| — | ELi ja vastastikuste huvide edendamist ELi poliitikavaldkondade välismõõtme toetamise abil. |
| --- | --- |

—

ELi ja vastastikuste huvide edendamist ELi poliitikavaldkondade välismõõtme toetamise abil.

| 9.3. | Välistegevuse eelarve täitmises osalevad peamised peadirektoraadid on rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat, naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat, Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraat ning välispoliitika vahendite talitus. |
| --- | --- |

9.3.

Välistegevuse eelarve täitmises osalevad peamised peadirektoraadid on rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat, naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat, Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraat ning välispoliitika vahendite talitus.

| 9.4. | Rubriigi „Globaalne Euroopa“ maksete summa oli 2017. aastal 9,8 miljardit eurot ja neid tehti mitme poliitikavahendi (vt
  selgitus 9.1
  ) ja abi andmise viisi kaudu (1) enam kui 150 riigis (vt
  lisa 9.1
  ). |
| --- | --- |

9.4.

Rubriigi „Globaalne Euroopa“ maksete summa oli 2017. aastal 9,8 miljardit eurot ja neid tehti mitme poliitikavahendi (vt
  selgitus 9.1
  ) ja abi andmise viisi kaudu (1) enam kui 150 riigis (vt
  lisa 9.1
  ).

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 9.5. | Vastavalt
  lisas 1.1
  kirjeldatud auditi lähenemisviisile ja meetoditele kontrollis kontrollikoda rubriigis „Globaalne Euroopa“ 2017. aastal järgmist:






  a) | koostati kokku 56 tehingust (neist 4 pärinesid allesjäänud veamäära uuringutest) koosnev valim; seetõttu kontrolliti 52 tehingust koosnevat valimit, mis oli kavandatud viisil, mis aitas kontrollikojal saada ülevaate 2017. aastal eelarvest tehtud kulutustest tervikuna, kuid ei olnud statistiliselt esinduslik mitmeaastase finantsraamistiku kogu kõnealuse rubriigi kulutuste suhtes (st kontrollikoda ei hinnanud 4. rubriigi veamäära). Kontrollikoja andmekogumi selle osa kohta, mille aluseks olid naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi ning rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi allesjäänud veamäärade uuringud (9 %), kasutati nende uuringute kohandatud tulemusi (2). Valimi tehingud jaotusid järgnevalt: 21 naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi, 16 rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi, seitse Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadi ning kaheksa muud tehingut; |
| --- | --- | --- |

9.5.

Vastavalt
  lisas 1.1
  kirjeldatud auditi lähenemisviisile ja meetoditele kontrollis kontrollikoda rubriigis „Globaalne Euroopa“ 2017. aastal järgmist:

a)

koostati kokku 56 tehingust (neist 4 pärinesid allesjäänud veamäära uuringutest) koosnev valim; seetõttu kontrolliti 52 tehingust koosnevat valimit, mis oli kavandatud viisil, mis aitas kontrollikojal saada ülevaate 2017. aastal eelarvest tehtud kulutustest tervikuna, kuid ei olnud statistiliselt esinduslik mitmeaastase finantsraamistiku kogu kõnealuse rubriigi kulutuste suhtes (st kontrollikoda ei hinnanud 4. rubriigi veamäära). Kontrollikoja andmekogumi selle osa kohta, mille aluseks olid naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi ning rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi allesjäänud veamäärade uuringud (9 %), kasutati nende uuringute kohandatud tulemusi (2). Valimi tehingud jaotusid järgnevalt: 21 naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi, 16 rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi, seitse Euroopa kodanikukaitse ja humanitaarabioperatsioonide peadirektoraadi ning kaheksa muud tehingut;

| b) | kui mõnes tehingus leiti viga, uuris kontrollikoda asjaomaseid süsteeme, et leida vigade tekkimist võimaldanud puudused; |
| --- | --- |

b)

kui mõnes tehingus leiti viga, uuris kontrollikoda asjaomaseid süsteeme, et leida vigade tekkimist võimaldanud puudused;

| c) | kontrolliti kahes ELi delegatsioonis rakendatud seitsme projekti tulemuslikkuse aspekte. Neist kolm projekti oli ellu viinud naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat ja neli projekti rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat; |
| --- | --- |

c)

kontrolliti kahes ELi delegatsioonis rakendatud seitsme projekti tulemuslikkuse aspekte. Neist kolm projekti oli ellu viinud naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat ja neli projekti rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat;

| d) | hinnati rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi ning naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi aasta tegevusaruannetes kulutuste korrektsuse kohta esitatud teavet, mis vastas üldjoontes kontrollikoja auditite käigus leitule. |
| --- | --- |

d)

hinnati rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi ning naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi aasta tegevusaruannetes kulutuste korrektsuse kohta esitatud teavet, mis vastas üldjoontes kontrollikoja auditite käigus leitule.

1. OSA. TEHINGUTE KORREKTSUS

| 9.6. | Kontrollitud 52 tehingus avastas kontrollikoda kuus kvantifitseeritavat viga (vigu sisaldas 8 % auditeeritud tehingutest), mis mõjutasid ELi eelarvest makstud summasid. Lisaks leiti kuus juhtumit, mis ei vastanud õiguslikele või finantsnõuetele (nt finantstagatise puudumine). Kuna valim ei olnud kavandatud olema statistiliselt esinduslik mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi kulutuste suhtes (vt punkti 9.5 alapunkt a), ei arvutatud ka veamäära. Tehingute kontrollimisel leidis kontrollikoda näiteid tulemuslikest sisekontrollisüsteemidest – ühte sellist näidet tutvustatakse
  selgituses 9.2
  . Rahastamiskõlbmatuid kulusid puudutavaid leide käsitletakse
  selgitustes 9.3 ja 9.4 |
| --- | --- |

9.6.

Kontrollitud 52 tehingus avastas kontrollikoda kuus kvantifitseeritavat viga (vigu sisaldas 8 % auditeeritud tehingutest), mis mõjutasid ELi eelarvest makstud summasid. Lisaks leiti kuus juhtumit, mis ei vastanud õiguslikele või finantsnõuetele (nt finantstagatise puudumine). Kuna valim ei olnud kavandatud olema statistiliselt esinduslik mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi kulutuste suhtes (vt punkti 9.5 alapunkt a), ei arvutatud ka veamäära. Tehingute kontrollimisel leidis kontrollikoda näiteid tulemuslikest sisekontrollisüsteemidest – ühte sellist näidet tutvustatakse
  selgituses 9.2
  . Rahastamiskõlbmatuid kulusid puudutavaid leide käsitletakse
  selgitustes 9.3 ja 9.4

Selgitus 9.2.   Näide tulemuslikust sisekontrollisüsteemist

Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat

Kontrollikoda auditeeris ühe valitsusvälise organisatsiooni poolt toetuslepingu raames komisjonile deklareeritud kulusid. Komisjon oli kontrollikoja auditeeritud kulud juba heaks kiitnud. Toetatud projekti eesmärk oli hoida kontrolli all Vaikse ookeani kuue saareriigi invasiivsete võõrlinnuliikide populatsioon. EL toetas projekti 1,16  miljoni euroga.

Välisaudiitori poolt projektitasandil tehtud finantsaudit näitas, et 15 909 eurot deklareeritud kulusid olid rahastamiskõlbmatud (puudusid tõendavad dokumendid ja esines vigu käibemaksu arvestamisel). Komisjon parandas vea lõppmaksega.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

Selgitus 9.3.   Komisjon kiitis heaks kandmata kulud

Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat – Iraak

Kontrollikoda auditeeris komisjoni ja ühe rahvusvahelise organisatsiooni vahelise rahalist toetust käsitleva lepingu raames deklareeritud kulusid. Tegu oli piirkondlike ametiasutuste suutlikkuse suurendamise projektiga, mille eelarve oli 11,5  miljonit eurot (100 % ELi rahastatud) ja mis kestis 3,5 aastat.

Kontrollikoda kontrollis projekti esimese kahe aasta jooksul kantud kulusid. Rahvusvaheline organisatsioon oli selle ajavahemiku kohta deklareerinud 7,6  miljonit eurot kulusid ja komisjon oli need ka heaks kiitnud. Kontrollikoja töö näitas, et perioodi tegelike kulude suurus oli 6 miljonit eurot. 1,6 miljoni euro suurune vahe tulenes rahvusvahelise organisatsiooni raamatupidamises võetud kulukohustustest, mida ei olnud aga veel kasutatud. Kuna kulusid ei olnud kantud, siis on nimetatud summa rahastamiskõlbmatu.

Selgitus 9.3. Komisjon kiitis heaks kandmata kulud

See järeldus on seotud vahearuandega ning lõppmakse kohta esitatakse lõplikus finantsaruandes ainult tegelikud kulud. Euroopa Kontrollikoja järeldust võetakse arvesse järgmise makse ja lõppmakse arvutamisel.

Selgitus 9.4.   Rahastamiskõlbmatud kulud – kahjum valuutakursside muutusest

Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat – tsentraliseeritult juhitud projektid

Kontrollikoda auditeeris komisjoni ja ühe rahvusvahelise organisatsiooni vahelise rahalist toetust käsitleva lepingu raames deklareeritud lõplikke kulusid. Lepingu eesmärk oli toetada 28 sihtriigis riikliku tervishoiupoliitika, strateegiate ja plaanide alast dialoogi. Komisjon oli kontrollikoja auditeeritud kulud juba heaks kiitnud. EL toetas projekti 5 miljoni euroga.

Projekti ellu viinud organisatsioon oli saanud palkade maksmisel valuutakursside muutusest tulenevat kahjumit. Kahjum lisati palgaarvestussüsteemi kaudu projekti eelarvesse. Need kulud loeti rahastamiskõlbmatuks.

Selgitus 9.4. Rahastamiskõlbmatud kulud – kahjum valuutakursside muutusest

Komisjon tagab vajalike järelmeetmete võtmise.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

| 9.7. | Kahes valdkonnas vähendasid tehingute vigade arvu maksetingimused. Neist esimene valdkond oli eelarvetoetus (3). Teine valdkonna moodustasid juhtumid, kus rahvusvaheliste organisatsioonide rakendatud mitme rahastajaga projektide puhul oli kasutatud nn eeldavat lähenemisviisi (4). |
| --- | --- |

9.7.

Kahes valdkonnas vähendasid tehingute vigade arvu maksetingimused. Neist esimene valdkond oli eelarvetoetus (3). Teine valdkonna moodustasid juhtumid, kus rahvusvaheliste organisatsioonide rakendatud mitme rahastajaga projektide puhul oli kasutatud nn eeldavat lähenemisviisi (4).

| 9.8. | Eelarvetoetusega toetatakse kas riigi üldeelarvet või selle teatud poliitika või eesmärgi eelarvet. Kontrollikoda uuris, kas komisjon oli enne maksete tegemist täitnud partnerriikidele antava eelarvetoetuse maksete tingimused ja kontrollinud üldiste rahastamiskõlblikkuse tingimuste (näiteks piisavad edusammud avaliku sektori finantsjuhtimises) täitmist. |
| --- | --- |

9.8.

Eelarvetoetusega toetatakse kas riigi üldeelarvet või selle teatud poliitika või eesmärgi eelarvet. Kontrollikoda uuris, kas komisjon oli enne maksete tegemist täitnud partnerriikidele antava eelarvetoetuse maksete tingimused ja kontrollinud üldiste rahastamiskõlblikkuse tingimuste (näiteks piisavad edusammud avaliku sektori finantsjuhtimises) täitmist.

| 9.9. | Õigussätted jätavad aga palju ruumi tõlgendamiseks ja komisjonil on üsna suur otsustusõigus selle üle, kas üldtingimused on täidetud. Kontrollikoda ei saa korrektsuse auditis minna partnerriigile toetuse maksmise etapist kaugemale, kuna edasi suunatakse summad toetust saava riigi eelarvesse. Abi väärkasutamist põhjustada võivad võimalikud puudused riigi finantsjuhtimises ei avaldu vigadena kontrollikoja auditis (5). |
| --- | --- |

9.9.

Õigussätted jätavad aga palju ruumi tõlgendamiseks ja komisjonil on üsna suur otsustusõigus selle üle, kas üldtingimused on täidetud. Kontrollikoda ei saa korrektsuse auditis minna partnerriigile toetuse maksmise etapist kaugemale, kuna edasi suunatakse summad toetust saava riigi eelarvesse. Abi väärkasutamist põhjustada võivad võimalikud puudused riigi finantsjuhtimises ei avaldu vigadena kontrollikoja auditis (5).

| 9.10. | Nn eeldava lähenemisviisi raames (st kui mitme rahastajaga projektidele eraldatud komisjoni toetus liidetakse teiste rahastajate panusele ja see ei ole ette nähtud kindlaksmääratud kuluartiklite rahastamiseks) eeldab komisjon, et kulud on kooskõlas ELi rahastamiskõlblikkuse eeskirjadega; seda nii kaua, kui kõigi rahastajate eraldatud toetuse kogusumma sisaldab ELi osaluse katmiseks piisavalt rahastamiskõlblikke kulusid. Kontrollikoda võttis komisjoni kasutatavat lähenemisviisi ka substantiivse testimise käigus arvesse (6). |
| --- | --- |

9.10.

Nn eeldava lähenemisviisi raames (st kui mitme rahastajaga projektidele eraldatud komisjoni toetus liidetakse teiste rahastajate panusele ja see ei ole ette nähtud kindlaksmääratud kuluartiklite rahastamiseks) eeldab komisjon, et kulud on kooskõlas ELi rahastamiskõlblikkuse eeskirjadega; seda nii kaua, kui kõigi rahastajate eraldatud toetuse kogusumma sisaldab ELi osaluse katmiseks piisavalt rahastamiskõlblikke kulusid. Kontrollikoda võttis komisjoni kasutatavat lähenemisviisi ka substantiivse testimise käigus arvesse (6).

| 9.11. | Vigu ei leitud ei kontrollikoja kümnes kontrollitud mitme rahastajaga tehingus, kus oli kasutatud nn eeldavat lähenemisviisi, ega kahes kontrollitud eelarvetoetuse tehingus. |
| --- | --- |

9.11.

Vigu ei leitud ei kontrollikoja kümnes kontrollitud mitme rahastajaga tehingus, kus oli kasutatud nn eeldavat lähenemisviisi, ega kahes kontrollitud eelarvetoetuse tehingus.

Aasta tegevusaruanded ja muu juhtimiskord

Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi süsteemide hindamine

Tehingute testimisel avastatud süsteemide puudused

| 9.12. | Seoses mestimislepingutega (selliste projektide elluviimiseks vajalikud töötajad eraldavad liikmesriigid) leidis kontrollikoda, et ELi delegatsioonid ei kontrollinud ELi projektide juurde lähetatud mestimisprojektide välisnõustajate varasemaid palku. Mestimisprojekti välisnõustaja lähetanud ametiasutusele võib hüvitada välisnõustaja palga, mille ta oleks lähetuse ajal kodus teeninud. Ühes projektis leidis kontrollikoda, et mestimisprojekti välisnõustaja palk oli lähetuse ajal suurem kui summa, mille ta oleks teeninud oma koduriigi ametiasutuses töötades. |
| --- | --- |

9.12.

Seoses mestimislepingutega (selliste projektide elluviimiseks vajalikud töötajad eraldavad liikmesriigid) leidis kontrollikoda, et ELi delegatsioonid ei kontrollinud ELi projektide juurde lähetatud mestimisprojektide välisnõustajate varasemaid palku. Mestimisprojekti välisnõustaja lähetanud ametiasutusele võib hüvitada välisnõustaja palga, mille ta oleks lähetuse ajal kodus teeninud. Ühes projektis leidis kontrollikoda, et mestimisprojekti välisnõustaja palk oli lähetuse ajal suurem kui summa, mille ta oleks teeninud oma koduriigi ametiasutuses töötades.

2017. aasta allesjäänud veamäära uuring

| 9.13. | Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi allesjäänud veamäära uuringu viis 2017. aastal kolmandat korda läbi väline töövõtja. Uuringu eesmärk oli hinnata naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi vastutusvaldkonna vigade arvu, mida peadirektoraadi sisekontrollisüsteemid ei olnud suutnud vältida, avastada või parandada. |
| --- | --- |

9.13.

Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi allesjäänud veamäära uuringu viis 2017. aastal kolmandat korda läbi väline töövõtja. Uuringu eesmärk oli hinnata naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi vastutusvaldkonna vigade arvu, mida peadirektoraadi sisekontrollisüsteemid ei olnud suutnud vältida, avastada või parandada.

| 9.14. | Uuringu käigus kontrolliti ajavahemikul september 2016 kuni august 2017 suletud lepingute tehingutest koostatud esinduslikku valimit, kasutades seejuures rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi poolt alates 2012. aastast kasutatud metoodikat. Kontrollikoda hindas uuringu metoodika üldiselt asjakohaseks. Kontrollikoda leidis aga uuringut analüüsides, et mitut valdkonda saaks veelgi parandada. Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat ei kihita andmekogumit; see aitaks aga täpsemini hinnata rohkem vigu sisaldavaid valdkondi (nt tagastamatud toetused) või keskenduda vähem teadaolevalt väiksema riskiga valdkondadele (nt eelarvetoetus). Kontrollikoda on seisukohal, et uuringu koostaja oleks pidanud ühe kõrvale jäetud vea säilitama. Parandamist vajaks ka uuringu koostajale konkreetsete tehingute vigade hindamiseks jäetud otsustusruum. |
| --- | --- |

9.14.

Uuringu käigus kontrolliti ajavahemikul september 2016 kuni august 2017 suletud lepingute tehingutest koostatud esinduslikku valimit, kasutades seejuures rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi poolt alates 2012. aastast kasutatud metoodikat. Kontrollikoda hindas uuringu metoodika üldiselt asjakohaseks. Kontrollikoda leidis aga uuringut analüüsides, et mitut valdkonda saaks veelgi parandada. Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat ei kihita andmekogumit; see aitaks aga täpsemini hinnata rohkem vigu sisaldavaid valdkondi (nt tagastamatud toetused) või keskenduda vähem teadaolevalt väiksema riskiga valdkondadele (nt eelarvetoetus). Kontrollikoda on seisukohal, et uuringu koostaja oleks pidanud ühe kõrvale jäetud vea säilitama. Parandamist vajaks ka uuringu koostajale konkreetsete tehingute vigade hindamiseks jäetud otsustusruum.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 9.15. | Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi 2017. aasta allesjäänud veamäära uuringu tulemused on esitatud peadirektoraadi aasta tegevusaruandes (7). Uuringu kohaselt on peadirektoraadi allesjäänud veamäär 0,67  %, mis ei ületa komisjoni seatud olulisuse piirmäära (2 %). |
| --- | --- |

9.15.

Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi 2017. aasta allesjäänud veamäära uuringu tulemused on esitatud peadirektoraadi aasta tegevusaruandes (7). Uuringu kohaselt on peadirektoraadi allesjäänud veamäär 0,67  %, mis ei ületa komisjoni seatud olulisuse piirmäära (2 %).

Aasta tegevusaruanne

| 9.16. | Eelarveaasta 2017 auditi raames vaatas kontrollikoda üle naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi 2017. aasta tegevusaruande. |
| --- | --- |

9.16.

Eelarveaasta 2017 auditi raames vaatas kontrollikoda üle naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi 2017. aasta tegevusaruande.

| 9.17. | Korrigeerimisvõime ülehindamist puudutavate kontrollikoja soovituste alusel võttis naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat märkimisväärseid meetmeid ja hakkas tagasinõudekorralduste analüüsimisel kasutama konservatiivset lähenemisviisi. See tähendab, et naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat kasutab enda korrigeerimisvõime arvutamisel vaid järelkontrollidega avastatud õigusnormide rikkumise ja vigade tõttu tagasi nõutud summasid. |
| --- | --- |

9.17.

Korrigeerimisvõime ülehindamist puudutavate kontrollikoja soovituste alusel võttis naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat märkimisväärseid meetmeid ja hakkas tagasinõudekorralduste analüüsimisel kasutama konservatiivset lähenemisviisi. See tähendab, et naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat kasutab enda korrigeerimisvõime arvutamisel vaid järelkontrollidega avastatud õigusnormide rikkumise ja vigade tõttu tagasi nõutud summasid.

| 9.18. | Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi 2017. aasta tegevusaruanne ei sisalda allesjäänud veamäära uuringu piiranguid käsitlevat lõiku. |
| --- | --- |

9.18.

Naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi 2017. aasta tegevusaruanne ei sisalda allesjäänud veamäära uuringu piiranguid käsitlevat lõiku.

Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi süsteemide hindamine

| 9.19. | Kontrollikoja tehingute testimine tõi esile mõningaid puudusi komisjoni kontrollimehhanismides, mis puudutasid teise tasandi hankemenetlusi (toetusesaajate tehtavad hanked). Kahes projektis leiti, et toetusesaajad ei olnud järginud teenuste hankimisel läbipaistvuse ja õiglase konkurentsi põhimõtteid. Neist ühel juhul ei põhjendatud, miks sõlmiti leping hankemenetlust kasutamata. Teisel juhul ei suudetud tõendada kõigi pakkujate võrdset kohtlemist. |
| --- | --- |

9.19.

Kontrollikoja tehingute testimine tõi esile mõningaid puudusi komisjoni kontrollimehhanismides, mis puudutasid teise tasandi hankemenetlusi (toetusesaajate tehtavad hanked). Kahes projektis leiti, et toetusesaajad ei olnud järginud teenuste hankimisel läbipaistvuse ja õiglase konkurentsi põhimõtteid. Neist ühel juhul ei põhjendatud, miks sõlmiti leping hankemenetlust kasutamata. Teisel juhul ei suudetud tõendada kõigi pakkujate võrdset kohtlemist.

| 9.19. | Komisjon rõhutab, et ühe avastatud puuduse tõttu oli asjaomases riigis kuulutatud välja kriisiolukord, mis õigustas paindlikku menetlemist. Samal ajal on asjaosalistele selgitatud ja rõhutatud tõendusdokumentide tähtsust.

  Teine puudus avastati 2010. aastal sõlmitud lepingu raames. Sellest ajast alates on rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi tegevuskavade raames võetud mitmesuguseid meetmeid, mis käsitlevad muu hulgas seda liiki puudust ja peaksid seega aitama selliseid vigu vähendada. |
| --- | --- |

9.19.

Teine puudus avastati 2010. aastal sõlmitud lepingu raames. Sellest ajast alates on rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi tegevuskavade raames võetud mitmesuguseid meetmeid, mis käsitlevad muu hulgas seda liiki puudust ja peaksid seega aitama selliseid vigu vähendada.

| 9.20. | Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi süsteemide (sh allesjäänud veamäära uuringu ja direktoraadi aasta tegevusaruande) täiendavat kontrollimist tutvustatakse kontrollikoja aastaaruandes 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi kohta (vt punktid 30–42). |
| --- | --- |

9.20.

Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi süsteemide (sh allesjäänud veamäära uuringu ja direktoraadi aasta tegevusaruande) täiendavat kontrollimist tutvustatakse kontrollikoja aastaaruandes 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi kohta (vt punktid 30–42).

2. OSA. RUBRIIGI „GLOBAALNE EUROOPA“ PROJEKTIDE TULEMUSLIKKUSE PROBLEEMID

| 9.21. | Käesoleval aastal hindas kontrollikoda lisaks tehingute korrektsuse kontrollimisele ka seitsmest tehingust koosneva valimi tulemuslikkuse aspekte. Kontrollikoda valis lõpule viidud projektid ja kontrollis neid ELi delegatsioone külastades kohapeal. |
| --- | --- |

9.21.

Käesoleval aastal hindas kontrollikoda lisaks tehingute korrektsuse kontrollimisele ka seitsmest tehingust koosneva valimi tulemuslikkuse aspekte. Kontrollikoda valis lõpule viidud projektid ja kontrollis neid ELi delegatsioone külastades kohapeal.

| 9.22. | Iga projekti puhul hinnati, kas neil olid selged väljundi- ja tuleminäitajad. Lisaks kontrolliti, kas projektid olid saavutanud kavandatud väljundinäitajad nii kvantiteedi, kvaliteedi kui ajakava osas. Kontrollikoda kontrollis täiendavalt projektide heakskiidetud kulusid, et veenduda nende vastamises aktsepteeritud finantspakkumustele. |
| --- | --- |

9.22.

Iga projekti puhul hinnati, kas neil olid selged väljundi- ja tuleminäitajad. Lisaks kontrolliti, kas projektid olid saavutanud kavandatud väljundinäitajad nii kvantiteedi, kvaliteedi kui ajakava osas. Kontrollikoda kontrollis täiendavalt projektide heakskiidetud kulusid, et veenduda nende vastamises aktsepteeritud finantspakkumustele.

| 9.23. | Kõigil kontrollitud projektidel olid selged ja asjakohased tulemusnäitajad. Nende loogilised raamistikud olid hästi struktureeritud, ning väljundid realistlikud ja saavutatavad. Kontrollikoda leidis aga ka mitmeid probleeme, mis vähendasid projektide tulemuslikkust (vt
  selgitus 9.5
  ). |
| --- | --- |

9.23.

Kõigil kontrollitud projektidel olid selged ja asjakohased tulemusnäitajad. Nende loogilised raamistikud olid hästi struktureeritud, ning väljundid realistlikud ja saavutatavad. Kontrollikoda leidis aga ka mitmeid probleeme, mis vähendasid projektide tulemuslikkust (vt
  selgitus 9.5
  ).

Selgitus 9.5.   Külastatud projektide tulemuslikkust puudutavad probleemid

Selgitus 9.5. Külastatud projektide tulemuslikkust puudutavad probleemid

| a) | Kahel juhul ületas materjali (valimiskastid ja -sedelid) transpordikulu oluliselt materjali enda väärtuse. Esimesel juhul maksis 78 000 eurose saadetise transport 152 000 eurot. Teisel juhul maksis 70 150 eurose saadetise vedu 131 500 eurot. |
| --- | --- |

a)

Kahel juhul ületas materjali (valimiskastid ja -sedelid) transpordikulu oluliselt materjali enda väärtuse. Esimesel juhul maksis 78 000 eurose saadetise transport 152 000 eurot. Teisel juhul maksis 70 150 eurose saadetise vedu 131 500 eurot.

| a) | Komisjon soovib rõhutada valimiste tundlikkust. Poliitilised parteid nõudsid selgelt, et tundlikud valimiskampaania materjalid tuleks osta välismaalt, et vältida pettust, kuid välistasid naaberriigid nonde väidetava poolehoiu tõttu teatavate poliitiliste parteide/kandidaatide vastu. Pealegi valmistab tundlikke valimiskampaania materjale piiratud arv spetsialiseerunud ettevõtjaid, kes suudavad täita tellimused õigeaegselt, turvaliselt ja kvaliteetselt. Avaliku pakkumismenetluse algatamine väljaspool olemasolevaid pikaajalisi kokkuleppeid ei oleks ilmselt andnud paremaid tulemusi ning materjalide üleandmine oleks võinud valimiste toimumisaega arvestades hilineda. |
| --- | --- |

a)

Komisjon soovib rõhutada valimiste tundlikkust. Poliitilised parteid nõudsid selgelt, et tundlikud valimiskampaania materjalid tuleks osta välismaalt, et vältida pettust, kuid välistasid naaberriigid nonde väidetava poolehoiu tõttu teatavate poliitiliste parteide/kandidaatide vastu. Pealegi valmistab tundlikke valimiskampaania materjale piiratud arv spetsialiseerunud ettevõtjaid, kes suudavad täita tellimused õigeaegselt, turvaliselt ja kvaliteetselt. Avaliku pakkumismenetluse algatamine väljaspool olemasolevaid pikaajalisi kokkuleppeid ei oleks ilmselt andnud paremaid tulemusi ning materjalide üleandmine oleks võinud valimiste toimumisaega arvestades hilineda.

| b) | Ühe projekti peamine eesmärk oli ühe kõrvalise piirkonna koolides kuivkäimlate rajamine. Projekti külastades täheldasid audiitorid, et kuigi see oli korralikult ellu viidud, puudusid koolides kooliaasta alustamiseks vajalikud põhilised vahendid, nagu lauad ja toolid. |
| --- | --- |

b)

Ühe projekti peamine eesmärk oli ühe kõrvalise piirkonna koolides kuivkäimlate rajamine. Projekti külastades täheldasid audiitorid, et kuigi see oli korralikult ellu viidud, puudusid koolides kooliaasta alustamiseks vajalikud põhilised vahendid, nagu lauad ja toolid.

| b) | Projektis ei nähtud ette toole, laudu ega muud koolimööblit, vaid üksnes välikäimlaid, et tõsta kiiremas korras põhilisi hügieenistandardeid. Ehkki komisjon rahastaks hea meelega ka muud kooliinventari, on sekkumised äärmiselt kitsa eesmärgiga ja piiratud.

  Guinea-Bissau koolisüsteemil on väga napilt vahendeid. Koolimööbli puudumine on üsna tavapärane. Õppetöövälisel ajal ei jäeta mööblit harilikult klassiruumidesse, et vältida varguste ohtu. |
| --- | --- |

b)

Projektis ei nähtud ette toole, laudu ega muud koolimööblit, vaid üksnes välikäimlaid, et tõsta kiiremas korras põhilisi hügieenistandardeid. Ehkki komisjon rahastaks hea meelega ka muud kooliinventari, on sekkumised äärmiselt kitsa eesmärgiga ja piiratud.

| c) | Ühe sillaehitusprojekti valmimine võttis kavandatud 32 kuu asemel 64 kuud, kuna üks teine projekt, mida viis paralleelselt ellu kohalik omavalitsus, oli ootamatult ajakavast maha jäänud. |
| --- | --- |

c)

Ühe sillaehitusprojekti valmimine võttis kavandatud 32 kuu asemel 64 kuud, kuna üks teine projekt, mida viis paralleelselt ellu kohalik omavalitsus, oli ootamatult ajakavast maha jäänud.

JÄRELDUSED JA SOOVITUSED

| 9.24. | Mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi auditi ulatus (vt punkt 9.5) ei võimalda teha kvantifitseeritud järeldust nagu tehakse käesoleva aruande teistes peatükkides. Tehingute ja süsteemide uurimisel ilmnes siiski kolm peamist probleemi, mis vajaksid paremat lahendust. |
| --- | --- |

9.24.

Mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi auditi ulatus (vt punkt 9.5) ei võimalda teha kvantifitseeritud järeldust nagu tehakse käesoleva aruande teistes peatükkides. Tehingute ja süsteemide uurimisel ilmnes siiski kolm peamist probleemi, mis vajaksid paremat lahendust.

Soovitused

| 9.25. | Lisas 9.2
  antakse ülevaade analüüsist kontrollikoja 2014. aasta aastaaruandes esitatud kahe soovituse põhjal võetud meetmete kohta (8). Komisjon on mõlemad soovitused täies mahus ellu viinud. |
| --- | --- |

9.25.

Lisas 9.2
  antakse ülevaade analüüsist kontrollikoja 2014. aasta aastaaruandes esitatud kahe soovituse põhjal võetud meetmete kohta (8). Komisjon on mõlemad soovitused täies mahus ellu viinud.

| 9.26. | 2017. aastat käsitlevate leidude alusel esitab kontrollikoda komisjonile järgmised soovitused: |
| --- | --- |

9.26.

2017. aastat käsitlevate leidude alusel esitab kontrollikoda komisjonile järgmised soovitused:

| — | 1. soovitus (naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat). Allesjäänud veamäära uuring: alates 2019. aasta allesjäänud veamäära uuringust peaks andma uuringu tegijale toetusesaajate läbi viidud hangete kontrollimiseks täpsemad suunised; |
| --- | --- |

—

1. soovitus (naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat). Allesjäänud veamäära uuring: alates 2019. aasta allesjäänud veamäära uuringust peaks andma uuringu tegijale toetusesaajate läbi viidud hangete kontrollimiseks täpsemad suunised;

Komisjon nõustub selle soovitusega.

| — | 2. soovitus (naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat). Allesjäänud veamäära uuring: alates 2019. aasta allesjäänud veamäära uuringust peaks uuringu andmekogumit projektide olemusliku riski alusel kihitama ning panema rohkem rõhku tagastamatutele toetustele ja vähem eelarvetoetuse tehingutele; |
| --- | --- |

—

2. soovitus (naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat). Allesjäänud veamäära uuring: alates 2019. aasta allesjäänud veamäära uuringust peaks uuringu andmekogumit projektide olemusliku riski alusel kihitama ning panema rohkem rõhku tagastamatutele toetustele ja vähem eelarvetoetuse tehingutele;

Komisjon nõustub selle soovitusega.

Komisjon uurib koos jääkveamäära ametnikuga võimalusi jääkveamäära populatsiooni kihistamiseks, võttes ikkagi arvesse vajadust säilitada kindel ja representatiivne üldine valim.

| — | 3. soovitus (naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat). Allesjäänud veamäära uuring: avaldada alates 2018. aastast aasta tegevusaruannetes allesjäänud veamäära uuringu piirangud; |
| --- | --- |

—

3. soovitus (naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraat). Allesjäänud veamäära uuring: avaldada alates 2018. aastast aasta tegevusaruannetes allesjäänud veamäära uuringu piirangud;

Komisjon nõustub selle soovitusega.

| — | 4. soovitus (rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat). Vaadata 2020. aastaks üle otsese eelarve täitmise raames rakendatavate projektide toetusesaajatele koostatud suunised, et tagada kavandatud tegevuse õigeaegne elluviimine ja aidata kaasa projektide väljundite praktilisele kasutamisele, et saavutada kuludele vastav optimaalne tulu. |
| --- | --- |

—

4. soovitus (rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat). Vaadata 2020. aastaks üle otsese eelarve täitmise raames rakendatavate projektide toetusesaajatele koostatud suunised, et tagada kavandatud tegevuse õigeaegne elluviimine ja aidata kaasa projektide väljundite praktilisele kasutamisele, et saavutada kuludele vastav optimaalne tulu.

Komisjon nõustub selle soovitusega.

---

(1)  Näiteks ehitus-/tarne-/teenuslepingud, toetused, erilaenud, laenutagatised ja finantsabi, eelarvetoetus ja muud eelarvetoetuse liigid.

(2)  Allesjäänud veamäära uuringute kontrollimise põhjal leidis kontrollikoda, et peadirektoraatide allesjäänud veamäärade uuringute metoodika näeb ette väga väikest arvu kohapealseid kontrolle. Lisaks kontrollitakse rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi ning naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi allesjäänud veamäärade uuringutes ka väheses ulatuses hankemenetlusi. Seetõttu kohandas kontrollikoda käesoleval aastal allesjäänud veamäära uuringu tulemusi proportsionaalselt riigihanke-eeskirjade järgimise veamääraga. Kohandus põhines kontrollikoja kinnitavate avalduste (2014–2016) leidudel rubriigi „Globaalne Euroopa“ kohta.

(3)  2017. aastal maksti üldeelarvest eelarvetoetuseks 955 miljonit eurot.

(4)  2017. aastal maksti üldeelarvest rahvusvahelistele organisatsioonidele 3,1 miljardit eurot. Nn eeldava lähenemisviisi osakaal nimetatud summast ei ole teada, kuna komisjon seda eraldi ei arvuta.

(5)  Eelarvetoetuse tõhusust ja tulemuslikkust on käsitletud mitmes kontrollikoja eriaruandes, millest viimased on „ELi abi Ukrainale“ (nr 32/2016) ja „Hondurase prioriteetsetele valdkondadele eraldatud ELi toetuse mõjusus“ (nr 30/2016).

(6)  Kui komisjoni osalus oli väiksem kui 75 % tegevuse eelarvest, ei kontrollinud kontrollikoda kulutuste aluseks olnud kuluartikleid. Kui komisjoni osalus jäi vahemikku 75–90 %, hinnati kulutuste aluseks olnud kuluartiklite kontrollimise vajadust juhtumipõhiselt.

(7)  Vt naabruspoliitika ja laienemisläbirääkimiste peadirektoraadi 2017. aasta tegevusaruanne, lk 40 ja 41.

(8)  Käesoleval aastal otsustati analüüsida 2014. aasta aastaaruande soovituste rakendamist, kuna tavaliselt tuleb komisjonile nende elluviimiseks küllaldaselt aega anda.

(9)  Vastavalt alustehingute ühtsele määratlusele (üksikasjad on toodud
  lisa 1.1
  punktis 15).

LISA 9.1

2017. AASTA TEGEVUSKULUD DELEGATSIOONIDE KAUPA

Image

Allikad: kaardi taust ©OpenStreetMap edasiarendajad (litsentseerimise aluseks Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0 litsents (CC BY-SA)) ja Euroopa Kontrollikoda Euroopa Liidu 2017. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande põhjal.

LISA 9.2

RUBRIIGI „GLOBAALNE EUROOPA“ KOHTA VAREM ESITATUD SOOVITUSTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| Aasta | Kontrollikoja soovitus | Võetud meetmete kontrollikojapoolne analüüs | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| Täielikult ellu viidud | Rakendamisel | Ei ole ellu viidud | Ei kohaldata | Ebapiisavad tõendid |
| Suuremas osas | Osaliselt |
| 2014 | 1. soovitus: kehtestada ja rakendada sisekontrollimenetlused, mis tagavad, et ettemakseid tasaarvestatakse tegelikult kantud kulude põhjal, mis ei sisalda juriidilisi kohustusi. | x | | | | | | |
| 2. soovitus: tõhustada eelkõige Europaidi tehtavaid toetuslepingute eelkontrolle, st viia ellu EAFide 2011. aasta aastaaruandes antud soovitus võtta kulude tõendamise ja kohapealsete külastuste puhul kasutusele kavandatud riskipõhine planeerimine ja süstemaatiline järelkontroll. | x | | | | | | |

Aasta

Kontrollikoja soovitus

Võetud meetmete kontrollikojapoolne analüüs

Komisjoni vastus

Täielikult ellu viidud

Rakendamisel

Ei ole ellu viidud

Ei kohaldata

Ebapiisavad tõendid

Suuremas osas

Osaliselt

2014

1. soovitus: kehtestada ja rakendada sisekontrollimenetlused, mis tagavad, et ettemakseid tasaarvestatakse tegelikult kantud kulude põhjal, mis ei sisalda juriidilisi kohustusi.

x

2. soovitus: tõhustada eelkõige Europaidi tehtavaid toetuslepingute eelkontrolle, st viia ellu EAFide 2011. aasta aastaaruandes antud soovitus võtta kulude tõendamise ja kohapealsete külastuste puhul kasutusele kavandatud riskipõhine planeerimine ja süstemaatiline järelkontroll.

x

---

10. PEATÜKK

Haldus

SISUKORD

| Sissejuhatus | 10.1-10.5 |
| --- | --- |

| Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi lühikirjeldus | 10.3 |
| --- | --- |

| Auditi ulatus ja lähenemisviis | 10.4-10.5 |
| --- | --- |

| Tehingute korrektsus | 10.6 |
| --- | --- |

| Aasta tegevusaruanded ja muu juhtimiskord | 10.7 |
| --- | --- |

| Tähelepanekud konkreetsete institutsioonide ja organite kohta | 10.8-10.13 |
| --- | --- |

| Euroopa Parlament | 10.9-10.11 |
| --- | --- |

| Euroopa Komisjon | 10.12 |
| --- | --- |

| Euroopa Kontrollikoda | 10.13 |
| --- | --- |

| Järeldus ja soovitused | 10.14-10.16 |
| --- | --- |

| Järeldus | 10.14 |
| --- | --- |

| Soovitused | 10.15-10.16 |
| --- | --- |

| Lisa 10.1. | Rubriigi „Haldus“ tehingute testimise tulemused |
| --- | --- |

Lisa 10.1.

| Lisa 10.2. | Rubriigi „Haldus“ kohta esitatud varasemate soovituste põhjal võetud meetmed |
| --- | --- |

Lisa 10.2.

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 10.1. | Käesolevas peatükis esitatakse mitmeaastase finantsraamistiku 5. rubriiki – „Haldus“ (1) – puudutavad kontrollikoja leiud.
  Selgituses 10.1
  antakse institutsioonide kaupa ülevaade rubriigi 2017. aasta kulutustest. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

SISSEJUHATUS

10.1.

Käesolevas peatükis esitatakse mitmeaastase finantsraamistiku 5. rubriiki – „Haldus“ (1) – puudutavad kontrollikoja leiud.
  Selgituses 10.1
  antakse institutsioonide kaupa ülevaade rubriigi 2017. aasta kulutustest.

Selgitus 10.1.   Mitmeaastase finantsraamistiku 5. rubriigi kulutuste jaotus aastal 2017

| (miljardites eurodes) |
| --- |
| |

(miljardites eurodes)

Image

| Aasta maksed kokku | 9,7 |
| --- | --- |
| - ettemaksed
   (10) | -0,1 |
| + ettemaksete tasaarvestused
   (10) | 0,1 |
| Auditeeritud andmekogum kokku | 9,7 |
| Allikas: Euroopa Liidu 2017. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne. |

Aasta maksed kokku

9,7

- ettemaksed
   (10)

-0,1

- ettemaksete tasaarvestused
   (10)

0,1

Auditeeritud andmekogum kokku

9,7

Allikas: Euroopa Liidu 2017. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruanne.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

| 10.2. | ELi asutusi ja muid organeid käsitleb kontrollikoda eraldi aruannetes (2). Kontrollikoja volitused ei hõlma Euroopa Keskpanga finantsauditit. |
| --- | --- |

10.2.

ELi asutusi ja muid organeid käsitleb kontrollikoda eraldi aruannetes (2). Kontrollikoja volitused ei hõlma Euroopa Keskpanga finantsauditit.

Mitmeaastase finantsraamistiku rubriigi lühikirjeldus

| 10.3. | Halduskulud sisaldavad peamiselt personalikulusid, mis moodustavad kogusummast ca 60 %, ning hoonete, seadmete, energia, side ja infotehnoloogiaga seotud kulusid. Kontrollikoja töö on paljude aastate vältel näidanud, et valdkonna kulutustes sisalduv risk on väike. |
| --- | --- |

10.3.

Halduskulud sisaldavad peamiselt personalikulusid, mis moodustavad kogusummast ca 60 %, ning hoonete, seadmete, energia, side ja infotehnoloogiaga seotud kulusid. Kontrollikoja töö on paljude aastate vältel näidanud, et valdkonna kulutustes sisalduv risk on väike.

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 10.4. | Vastavalt
  lisas 1.1
  kirjeldatud auditi lähenemisviisile ja meetodeile kontrollis kontrollikoda mitmeaastase finantsraamistiku 5. rubriigi puhul järgmist: |
| --- | --- |

10.4.

Vastavalt
  lisas 1.1
  kirjeldatud auditi lähenemisviisile ja meetodeile kontrollis kontrollikoda mitmeaastase finantsraamistiku 5. rubriigi puhul järgmist:

| a) | 55 tehingust koosnevat valimit vastavalt
  lisa 1.1
  punktis 13 esitatud põhimõtetele. Valim koostati nii, et see oleks statistiliselt esinduslik mitmeaastase finantsraamistiku kogu kõnealuse rubriigi kulutuste suhtes (vt
  selgitus 10.1
  ja punkt 10.3); |
| --- | --- |

a)

55 tehingust koosnevat valimit vastavalt
  lisa 1.1
  punktis 13 esitatud põhimõtetele. Valim koostati nii, et see oleks statistiliselt esinduslik mitmeaastase finantsraamistiku kogu kõnealuse rubriigi kulutuste suhtes (vt
  selgitus 10.1
  ja punkt 10.3);

| b) | kas kõigi ELi institutsioonide ja asutuste (teiste seas ka eelkõige kulutuste haldamise eest vastutavate Euroopa Komisjoni peadirektoraatide ja asutuste (3)) aasta tegevusaruannetes kulutuste korrektsuse kohta esitatud teave vastas üldjoontes kontrollikoja auditite käigus leitule. |
| --- | --- |

b)

kas kõigi ELi institutsioonide ja asutuste (teiste seas ka eelkõige kulutuste haldamise eest vastutavate Euroopa Komisjoni peadirektoraatide ja asutuste (3)) aasta tegevusaruannetes kulutuste korrektsuse kohta esitatud teave vastas üldjoontes kontrollikoja auditite käigus leitule.

| 10.5. | Euroopa Kontrollikoja kulutusi auditeerib välisaudiitor (4). Kontrollikoja 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta finantsaruannete auditeerimise tulemused on esitatud punktis 10.13. |
| --- | --- |

10.5.

Euroopa Kontrollikoja kulutusi auditeerib välisaudiitor (4). Kontrollikoja 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta finantsaruannete auditeerimise tulemused on esitatud punktis 10.13.

TEHINGUTE KORREKTSUS

| 10.6. | Tehingute testimise tulemuste kokkuvõte on esitatud
  lisas 10.1
  . Kontrollitud 55 tehingust sisaldas vigu 9 (16 %). Kvantifitseeritud 3 vea alusel (vt punktid 10.11 ja 10.12) on kontrollikoja hinnanguline veamäär 0,5  % (5). |
| --- | --- |

10.6.

Tehingute testimise tulemuste kokkuvõte on esitatud
  lisas 10.1
  . Kontrollitud 55 tehingust sisaldas vigu 9 (16 %). Kvantifitseeritud 3 vea alusel (vt punktid 10.11 ja 10.12) on kontrollikoja hinnanguline veamäär 0,5  % (5).

AASTA TEGEVUSARUANDED JA MUU VALITSEMISKORD

| 10.7. | Üheski kontrollitud aasta tegevusaruandes ei olnud esitatud olulist veamäära; see on kooskõlas kontrollikoja enda auditi tulemustega. |
| --- | --- |

10.7.

Üheski kontrollitud aasta tegevusaruandes ei olnud esitatud olulist veamäära; see on kooskõlas kontrollikoja enda auditi tulemustega.

TÄHELEPANEKUD KONKREETSETE INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE KOHTA

| 10.8. | Kontrollikoda ei leidnud konkreetseid puudusi nõukogu, Euroopa Komisjoni, Euroopa Liidu Kohtu, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee, Euroopa Ombudsmani, Euroopa Andmekaitseinspektori ega Euroopa välisteenistuse töös. |
| --- | --- |

10.8.

Kontrollikoda ei leidnud konkreetseid puudusi nõukogu, Euroopa Komisjoni, Euroopa Liidu Kohtu, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, Regioonide Komitee, Euroopa Ombudsmani, Euroopa Andmekaitseinspektori ega Euroopa välisteenistuse töös.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

PARLAMENDI VASTUSED

Euroopa Parlament

| 10.9. | Kontrollikoja kontrollitud kaheksast Euroopa Parlamendi tehingust kaks oli seotud hankemenetluse tulemusel sõlmitud lepingu alusel tehtud ehitustöödega. Esimesel juhul ei saanud Euroopa Parlament piisavaid tõendeid selle kohta, et töövõtja oleks täitnud ühe tehnilise ja ametialase valikukriteeriumi, mis oli seotud tööde teostamiseks tööle võetud töötajate kvalifikatsiooni ja erialase töökogemusega. Teisel juhul sõlmiti raamleping madalaima hinnapakkumise teinud pakkujaga. Lepingusumma saadi kahe komponendi alusel: tööde maksumus ja töövõtja brutomarginaal, väljendatud selle maksumuse protsendina. Pakkujad pidid esitama üksnes oma brutomarginaali ja pakkumuste rahalise hindamisel võrreldi ainult brutomarginaale. Tööde maksumus ei olnud hankemenetluse osa ning selle hindamine oli parlamendi pädevuses. Kontrollimaks, kas raamlepingu täitmisel tellitud tööd hangiti konkurentsipõhiselt, uuris kontrollikoda, kuidas parlament oli kehtestanud tellimustes esitatud ühikuhinnad. Kontrollikoda leidis, et teatud tööde puhul oli parlament küsinud ainult ühe pakkumuse. Selle lähenemisviisi kasutamine võib tähendada, et ehitustöid ei hangita madalaima hinnaga. |
| --- | --- |

10.9.

Kontrollikoja kontrollitud kaheksast Euroopa Parlamendi tehingust kaks oli seotud hankemenetluse tulemusel sõlmitud lepingu alusel tehtud ehitustöödega. Esimesel juhul ei saanud Euroopa Parlament piisavaid tõendeid selle kohta, et töövõtja oleks täitnud ühe tehnilise ja ametialase valikukriteeriumi, mis oli seotud tööde teostamiseks tööle võetud töötajate kvalifikatsiooni ja erialase töökogemusega. Teisel juhul sõlmiti raamleping madalaima hinnapakkumise teinud pakkujaga. Lepingusumma saadi kahe komponendi alusel: tööde maksumus ja töövõtja brutomarginaal, väljendatud selle maksumuse protsendina. Pakkujad pidid esitama üksnes oma brutomarginaali ja pakkumuste rahalise hindamisel võrreldi ainult brutomarginaale. Tööde maksumus ei olnud hankemenetluse osa ning selle hindamine oli parlamendi pädevuses. Kontrollimaks, kas raamlepingu täitmisel tellitud tööd hangiti konkurentsipõhiselt, uuris kontrollikoda, kuidas parlament oli kehtestanud tellimustes esitatud ühikuhinnad. Kontrollikoda leidis, et teatud tööde puhul oli parlament küsinud ainult ühe pakkumuse. Selle lähenemisviisi kasutamine võib tähendada, et ehitustöid ei hangita madalaima hinnaga.

| 10.9 | Esimese juhtumi puhul tugines parlament otsuse tegemisel finantsmääruse kohaldamise eeskirjade alusel esitatud dokumentidele, kuid parlament võtab tulevaste menetluste puhul kontrollikoja tähelepanekuid arvesse. Teise juhtumi puhul võeti meetmeid selle keeruka lepingu raames kõige konkurentsivõimelisemate hindade saamiseks. Samal ajal on parlament protsessi täiustanud, rakendades intensiivsemalt raamlepinguid koos konkursi uue väljakuulutamisega. |
| --- | --- |

10.9

| 10.10. | Üks kontrollikoja Euroopa Ombudsmani valimis sisaldunud tehing puudutas reisibüroo valimise hankemenetlust, mida korraldas Euroopa Parlament. Ühe valikukriteeriumi kohaselt pidi pakkujatel olema aastakäive, mille suurus oleks nende poolt soovitava lepingu viiekordne hinnanguline aastane maksumus (6). Kontrollikoda peab kriteeriumi liiga rangeks ja see võis takistada väiksemaid ettevõtjaid pakkumusi esitamast. |
| --- | --- |

10.10.

Üks kontrollikoja Euroopa Ombudsmani valimis sisaldunud tehing puudutas reisibüroo valimise hankemenetlust, mida korraldas Euroopa Parlament. Ühe valikukriteeriumi kohaselt pidi pakkujatel olema aastakäive, mille suurus oleks nende poolt soovitava lepingu viiekordne hinnanguline aastane maksumus (6). Kontrollikoda peab kriteeriumi liiga rangeks ja see võis takistada väiksemaid ettevõtjaid pakkumusi esitamast.

| 10.10 | Parlament võtab kontrollikoja tähelepanekud teadmiseks. Finantsmääruse 2016. aasta muudatuse kohaselt on rakendatav lävi (sh uue lepinguga seotud poolelioleva hankemenetluse puhul) lepingu hinnangulisest aastasest maksumusest kaks korda suurem aastakäive. Juhime tähelepanu, et lepingu nõudeid suutis täita piiratud hulk ettevõtjaid, kes kõik vastasid tollal sellele kriteeriumile; konkurentsi ei piiratud. |
| --- | --- |

10.10

| 10.11. | Kontrollikoda uuris ühte külastusrühmadele makstud toetuse tehingut ning leidis ühe kõnealuse rühma esitatud kuludeklaratsiooni puhul probleeme, kuna tõendavates dokumentides esitatud summad ei ühtinud kuludeklaratsioonis sisalduvate summadega (7). Ühel teisel juhul avastas kontrollikoda rahastamiskõlbmatuid kulusid ühe rühma puhul, kes esitas väljamaksetaotluse Brüsselisse tehtud reisi selle osa eest, mis ei olnud seotud Euroopa Parlamendi külastamisega. |
| --- | --- |

10.11.

Kontrollikoda uuris ühte külastusrühmadele makstud toetuse tehingut ning leidis ühe kõnealuse rühma esitatud kuludeklaratsiooni puhul probleeme, kuna tõendavates dokumentides esitatud summad ei ühtinud kuludeklaratsioonis sisalduvate summadega (7). Ühel teisel juhul avastas kontrollikoda rahastamiskõlbmatuid kulusid ühe rühma puhul, kes esitas väljamaksetaotluse Brüsselisse tehtud reisi selle osa eest, mis ei olnud seotud Euroopa Parlamendi külastamisega.

| 10.11 | Parlament võtab teadmiseks, et ühe grupi puhul ei vastanud mõned tõendavad dokumendid kulude hüvitamise nõudele. Seepärast on parlament võtnud kasutusele järelkontrolli programmi tõendavate dokumentide kontrollimiseks. Kulutuste puhul, mis ei ole nõuetekohaselt põhjendatud või toetuskõlblikud, antakse tagasimaksmise korraldus.

  Külastustega seotud kulutuste toetuskõlblikkuse hindamisel tuleks parlamendi arvates võtta arvesse külastusprogrammi üldiseid eesmärke, parlamendi juhatuse poolt 2015. aasta aprillis kinnitatud Euroopa Parlamendi külastusstrateegias sätestatud laiendatud pakkumist külastajatele ning logistilisi piiranguid külastajate gruppidele transpordi korraldamisel. |
| --- | --- |

10.11

Külastustega seotud kulutuste toetuskõlblikkuse hindamisel tuleks parlamendi arvates võtta arvesse külastusprogrammi üldiseid eesmärke, parlamendi juhatuse poolt 2015. aasta aprillis kinnitatud Euroopa Parlamendi külastusstrateegias sätestatud laiendatud pakkumist külastajatele ning logistilisi piiranguid külastajate gruppidele transpordi korraldamisel.

KOMISJONI VASTUSED

Euroopa Komisjon

| 10.12. | Sarnaselt eelmiste aastatega (8) leidis kontrollikoda mõningaid vigu personalikulude puhul ja individuaalsete maksete haldamise ameti poolses peretoetuste haldamises. Kontrollikoda on juhtinud komisjoni juhtkonna tähelepanu nimetatud vigadele. |
| --- | --- |

10.12.

Sarnaselt eelmiste aastatega (8) leidis kontrollikoda mõningaid vigu personalikulude puhul ja individuaalsete maksete haldamise ameti poolses peretoetuste haldamises. Kontrollikoda on juhtinud komisjoni juhtkonna tähelepanu nimetatud vigadele.

| 10.12. | Isikuandmete, sealhulgas peretoetusi käsitlevate andmete deklareerimise/ajakohastamise eest vastutavad eelkõige töötajad.

  Komisjon on juba omalt poolt võtnud mitmeid meetmeid isiklikku olukorda käsitlevate andmete ajakohastamise ja peretoetuste haldamise parandamiseks. |
| --- | --- |

10.12.

Komisjon on juba omalt poolt võtnud mitmeid meetmeid isiklikku olukorda käsitlevate andmete ajakohastamise ja peretoetuste haldamise parandamiseks.

Euroopa Kontrollikoda

| 10.13. | Välisaudiitori aruandes (9) märgitakse, et „audiitor on seisukohal, et finantsaruanded annavad õige ja õiglase ülevaate Euroopa Kontrollikoja finantsolukorrast 31. detsembri 2017. aasta seisuga ning selle tehingute tulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal“. |
| --- | --- |

10.13.

Välisaudiitori aruandes (9) märgitakse, et „audiitor on seisukohal, et finantsaruanded annavad õige ja õiglase ülevaate Euroopa Kontrollikoja finantsolukorrast 31. detsembri 2017. aasta seisuga ning selle tehingute tulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal“.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

JÄRELDUS JA SOOVITUSED

Järeldus

| 10.14. | Üldiselt viitab auditi tõendusmaterjal sellele, et rubriigi „Haldus“ kulutused ei olnud olulisel määral vigadest mõjutatud. Mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi tehingute testimine näitab, et andmekogumi hinnanguline veamäär on 0,5  % (vt
  lisa 10.1
  ). |
| --- | --- |

10.14.

Üldiselt viitab auditi tõendusmaterjal sellele, et rubriigi „Haldus“ kulutused ei olnud olulisel määral vigadest mõjutatud. Mitmeaastase finantsraamistiku kõnealuse rubriigi tehingute testimine näitab, et andmekogumi hinnanguline veamäär on 0,5  % (vt
  lisa 10.1
  ).

Soovitused

| 10.15. | Lisas 10.2
  antakse ülevaade järelkontrollist kontrollikoja 2014. aasta aastaaruandes esitatud kolme soovituse täitmise kohta. Kontrollikoda ei vaadanud läbi kahte soovitust, sest 2017. aasta auditeerimine ei hõlmanud seda laadi tehinguid. Asjaomased institutsioonid ja asutused olid rakendanud kolmanda soovituse suuremas osas. |
| --- | --- |

10.15.

Lisas 10.2
  antakse ülevaade järelkontrollist kontrollikoja 2014. aasta aastaaruandes esitatud kolme soovituse täitmise kohta. Kontrollikoda ei vaadanud läbi kahte soovitust, sest 2017. aasta auditeerimine ei hõlmanud seda laadi tehinguid. Asjaomased institutsioonid ja asutused olid rakendanud kolmanda soovituse suuremas osas.

PARLAMENDI VASTUSED

| 10.16. | Varasemate soovituste rakendamise analüüsi ning ja 2017. aastat puudutavate leidude ja järelduste alusel esitab kontrollikoda järgmised soovitused: |
| --- | --- |

10.16.

Varasemate soovituste rakendamise analüüsi ning ja 2017. aastat puudutavate leidude ja järelduste alusel esitab kontrollikoda järgmised soovitused:

| — | 1. soovitus: Euroopa Parlament peaks finantsmääruse läbivaatamise käigus parandama eelarvevahendite käsutajatele mõeldud suuniseid hankemenetluste valiku- ja hindamiskriteeriumite kavandamiseks ja kontrollimiseks (vt punktid 10.9 ja 10.10). |
| --- | --- |

—

1. soovitus: Euroopa Parlament peaks finantsmääruse läbivaatamise käigus parandama eelarvevahendite käsutajatele mõeldud suuniseid hankemenetluste valiku- ja hindamiskriteeriumite kavandamiseks ja kontrollimiseks (vt punktid 10.9 ja 10.10).

Parlament tõdeb, et asjakohane suunamine peab tõepoolest hõlmama suuniseid menetluste ülesehituse ja valikukriteeriumidele vastavuse kontrollimise kohta. Konkurentsi suurendamisega seotud põhiküsimusi hindab parlamendi hanke valdkonna kooskõlastusüksus, kes praegu hindab sellega seotud küsimusi ka seoses kontrollikoja eriaruandega 17/2016.

| — | 2. soovitus: Euroopa Parlament peaks külastusrühmade vastuvõtmise eeskirjade järgmise läbivaatamise käigus tugevdama kuludeklaratsioonide esitamise korda, nõudes rühmadelt koos väljamaksetaotlustega ka tõendavate dokumentide esitamist (vt punkt 10.11). |
| --- | --- |

—

2. soovitus: Euroopa Parlament peaks külastusrühmade vastuvõtmise eeskirjade järgmise läbivaatamise käigus tugevdama kuludeklaratsioonide esitamise korda, nõudes rühmadelt koos väljamaksetaotlustega ka tõendavate dokumentide esitamist (vt punkt 10.11).

Parlament võtab selle soovituse teadmiseks ja võtab seda eeskirjade läbivaatamise ajal arvesse. Seni kohandatakse kontrollide sagedust ja intensiivsust kaasneva riski alusel.

KOMISJONI VASTUSED

| — | 3. soovitus: Euroopa Komisjon peaks võimalikult kiiresti parandama oma kohustuslike peretoetuste haldamise süsteeme, tõhustades töötajate poolt teistest allikatest saadud toetuste deklareerimise järjepidevuse kontrollimist (vt punkt 10.12). |
| --- | --- |

—

3. soovitus: Euroopa Komisjon peaks võimalikult kiiresti parandama oma kohustuslike peretoetuste haldamise süsteeme, tõhustades töötajate poolt teistest allikatest saadud toetuste deklareerimise järjepidevuse kontrollimist (vt punkt 10.12).

Komisjon on soovitusega nõus ja on juba võtnud meetmeid peretoetuste haldamise parandamiseks.

---

(1)  See hõlmab kõigi ELi institutsioonide halduskulusid, pensione ja makseid Euroopa koolidele. Kontrollikoja iga-aastane eriaruanne Euroopa koolide kohta esitatakse Euroopa koolide kuratooriumile. Aruande koopia edastatakse Euroopa Parlamendile, nõukogule ja Euroopa Komisjonile.

(2)  Kontrollikoja iga-aastased eriaruanded asutuste ja muude organite kohta avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

(3)  Personali- ja turvalisusküsimuste peadirektoraat, individuaalsete maksete haldamise ja maksmise amet, infrastruktuuri- ja logistikaametid Brüsselis ja Luxembourgis ning informaatika peadirektoraat.

(4)  PricewaterhouseCoopers, Société à responsabilité limitée, Réviseur d'Entreprises.

(5)  Kontrollikoja hinnangulise veamäära arvutus põhineb statistiliselt esinduslikul valimil. Esitatud arv on parim hinnang. Kontrollikojal on 95 % suurune kindlus, et andmekogumi veamäär on vahemikus 0,0 % ja 1,2 % (vastavalt alumine ja ülemine veapiir).

(6)  2013. aastal jõustunud finantsmääruse kohaldamiseeskirjade valikukriteeriumeid käsitleva artikli 146 lõikes 5 sedastatakse, et „teave, mida hankija nõuab [hankemenetluse läbiviimisel] taotleja või pakkuja finants-, majandusliku, tehnilise või kutsealase suutlikkuse ning lõike 2 kohaselt nõutavate suutlikkuse miinimumtasemete tõendamiseks, tohib olla seotud üksnes lepingu esemega [---]“. Kontrollikoda leiab, et mõistlik kriteerium oleks lepingu kahe- kuni kolmekordne hinnanguline aastane maksumus. Seda küsimust selgitatakse 1. jaanuaril 2016 jõustunud finantsmääruse kohaldamise eeskirjade majandus- ja finantssuutlikkuse artikli 147 lõikes 1 ja nõutakse ainult, et „[---] minimaalne aastakäive ei või olla suurem kui lepingu kahekordne hinnanguline aastane maksumus, välja arvatud nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel, mis on seotud hanke olemusega ja mida avaliku sektori hankija selgitab hankedokumentides.“

(7)  Külastusrühmade vastuvõtmise eeskirjade artikli 20 punkti 2 kohaselt peavad rühmad esitama oma lõpliku kuludeklaratsiooni hiljemalt kolmekümne päeva jooksul pärast külastuse toimumist. Eeskirjades ei nõuta aga koos kuludeklaratsiooniga ka täiendavate dokumentide (nt kolmandate isikute arved, pardakaardid) esitamist. Nimetatud dokumente tuleb säilitada kolm aastat ja neid tuleb vajaduse korral parlamendile esitada üksnes järelkontrollide käigus.

(8)  Vt 2015. aasta aastaaruande punkt 9.12 ja 2014. aasta aastaaruande punkt 9.13.

(9)  Vt punktis 10.5 viidatud välisaudiitori aruanne finantsaruannete kohta.

(*1)  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee (EMSK) 1 % — 0,1

(*2)  Kontrollikoda 1 % — 0,1

(*3)  Muud (Regioonide Komitee, Euroopa Ombudsman ja Euroopa Andmekaitseinspektor) 1 % — 0,1

(10)  Vastavalt alustehingute ühtsele määratlusele (üksikasjad on toodud
  lisa 1.1
  punktis 15).

LISA 10.1

RUBRIIGI „HALDUS“ TEHINGUTE TESTIMISE TULEMUSED

| | 2017 | 2016 |
| --- | --- | --- |
| |
| VALIMI SUURUS JA ÜLESEHITUS |
| |
| Tehingute arv kokku | 55 | 100 |
| |
| KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU |
| | | |
| Hinnanguline veamäär | 0,5  % | 0,2  % |
| | | |
| | Ülemine veapiir | 1,2  % | |
| | Alumine veapiir | 0,0  % | |

2017

2016

VALIMI SUURUS JA ÜLESEHITUS

Tehingute arv kokku

55

100

KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU

Hinnanguline veamäär

0,5  %

0,2  %

Ülemine veapiir

1,2  %

Alumine veapiir

0,0  %

LISA 10.2

RUBRIIGI „HALDUS“ KOHTA ESITATUD VARASEMATE SOOVITUSTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| Aasta | Kontrollikoja soovitus | Võetud meetmete kontrollikojapoolne analüüs | Institutsiooni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| Täielikult ellu viidud | Täitmisel | Ei ole ellu viidud | Ei kohaldata (*1) | Ebapiisavad tõendid |
| Suuremas osas | Osaliselt |
| 2014 | 1. soovitus (Euroopa Parlament):


  Euroopa poliitilised erakonnad

  Euroopa Parlament peaks tõhustama Euroopa poliitiliste erakondade poolt liikmesorganisatsioonidele hüvitatud kulude kontrollimist. Lisaks peaks Euroopa Parlament poliitiliste erakondade jaoks välja töötama asjakohased riigihanke-eeskirjad ja jälgima nende kohaldamist asjakohaste kontrollide ja paremate juhiste abil (vt 2014. aasta aastaaruande punktid 9.11 ja 9.17). | | | | | X | | |
| 2. soovitus (Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee):


  Hanked

  Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peaks parandama sobivate kontrollimehhanismide ja paremate juhiste abil hankemenetluste ülesehitust, koordineerimist ja läbiviimist (vt aastaaruande 2014 punktid 9.12 ja 9.17). | | | | | X | | |
| 3. soovitus (institutsioonid ja asutused):


  Palgad ja peretoetused

  Institutsioonid ja asutused peaksid parandama oma järelevalvesüsteeme, et õigeaegselt ajakohastada töötajate isiklikku olukorda puudutavaid andmeid, mis võib mõjutada peretoetuste arvutamist (vt 2014. aasta aastaaruande punktid 9.13 ja 9.17). | | X | | | | | |

Aasta

Kontrollikoja soovitus

Võetud meetmete kontrollikojapoolne analüüs

Institutsiooni vastus

Täielikult ellu viidud

Täitmisel

Ei ole ellu viidud

Ei kohaldata (*1)

Ebapiisavad tõendid

Suuremas osas

Osaliselt

2014

1. soovitus (Euroopa Parlament):

Euroopa poliitilised erakonnad

Euroopa Parlament peaks tõhustama Euroopa poliitiliste erakondade poolt liikmesorganisatsioonidele hüvitatud kulude kontrollimist. Lisaks peaks Euroopa Parlament poliitiliste erakondade jaoks välja töötama asjakohased riigihanke-eeskirjad ja jälgima nende kohaldamist asjakohaste kontrollide ja paremate juhiste abil (vt 2014. aasta aastaaruande punktid 9.11 ja 9.17).

X

2. soovitus (Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee):

Hanked

Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee peaks parandama sobivate kontrollimehhanismide ja paremate juhiste abil hankemenetluste ülesehitust, koordineerimist ja läbiviimist (vt aastaaruande 2014 punktid 9.12 ja 9.17).

X

3. soovitus (institutsioonid ja asutused):

Palgad ja peretoetused

Institutsioonid ja asutused peaksid parandama oma järelevalvesüsteeme, et õigeaegselt ajakohastada töötajate isiklikku olukorda puudutavaid andmeid, mis võib mõjutada peretoetuste arvutamist (vt 2014. aasta aastaaruande punktid 9.13 ja 9.17).

X

---

(*1)  Kontrollikoja 2017. aasta audititöö ei hõlmanud seda laadi tehingute uurimist. Soovituste rakendamist kontrollitakse järgmistel aastatel.

---

| 4.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 357/315 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 357/315

---

EELARVEAASTA 2017 AASTAARUANNE 8., 9., 10. JA 11. EUROOPA ARENGUFONDIST (EAF) RAHASTATUD TEGEVUSTE KOHTA

(2018/C 357/02)

Eelarveaasta 2017 aastaaruanne 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondist (EAF) rahastatud tegevuste kohta

SISUKORD

| Sissejuhatus | 1–5 |
| --- | --- |

| Euroopa Arengufondide lühikirjeldus | 2–5 |
| --- | --- |

| I peatükk. 8., 9., 10. ja 11. EAFi rahaline rakendamine | 6–10 |
| --- | --- |

| II peatükk. Kontrollikoja kinnitav avaldus EAFide kohta | 11–41 |
| --- | --- |

| Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule 8., 9.,10. ja 11. EAFi kohta – sõltumatu audiitori aruanne | I–XXI |
| --- | --- |

| Kinnitavat avaldust toetav teave | 11–41 |
| --- | --- |

| Auditi ulatus ja lähenemisviis | 11–14 |
| --- | --- |

| Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus | 15 |
| --- | --- |

| Tehingute korrektsus | 16–28 |
| --- | --- |

| Aasta tegevusaruanne ja muu juhtimiskord | 29–41 |
| --- | --- |

| Järeldus ja soovitused | 42–47 |
| --- | --- |

| Järeldus | 42–45 |
| --- | --- |

| Soovitused | 46–47 |
| --- | --- |

| 1. lisa. | Euroopa Arengufondide tehingute testimise tulemused |
| --- | --- |

1. lisa.

| 2. lisa. | EAFide maksed 2017. aastal peamiste piirkondade kaupa |
| --- | --- |

2. lisa.

| 3. lisa. | Euroopa Arengufonde käsitlevate varasemate soovituste põhjal võetud meetmed |
| --- | --- |

3. lisa.

| KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD | |
| --- | --- |
| SISSEJUHATUS |
| 1. | Käesolevas aruandes esitatakse kontrollikoja leiud 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi (EAF) kohta.
  1. selgituses
  antakse ülevaade tegevusest ja kulutustest selles valdkonnas 2017. aastal. |

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

SISSEJUHATUS

1.

Käesolevas aruandes esitatakse kontrollikoja leiud 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi (EAF) kohta.
  1. selgituses
  antakse ülevaade tegevusest ja kulutustest selles valdkonnas 2017. aastal.

1. selgitus.   Euroopa Arengufondide 2017. aasta finantsülevaade

Image

Tabel 1. Euroopa Arengufondid – põhiteave 2017

| (miljonit eurot) |
| --- |
| Maksed kokku | 4 256 |
| - ettemaksed ja EAFi osamaksed ELi usaldusfondidesse | -2 648 |
| + ettemaksete tasaarvestused ja ELi usaldusfondid | 1 876 |
| Auditeeritud andmekogum | 3 484 |
| Allikas: Euroopa Kontrollikoda 8., 9., 10. ja 11. EAFi 2017. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande ning rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi 2017. aasta tegevusaruande põhjal. |

(miljonit eurot)

Maksed kokku

4 256

- ettemaksed ja EAFi osamaksed ELi usaldusfondidesse

-2 648

- ettemaksete tasaarvestused ja ELi usaldusfondid

1 876

Auditeeritud andmekogum

3 484

Allikas: Euroopa Kontrollikoda 8., 9., 10. ja 11. EAFi 2017. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande ning rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi 2017. aasta tegevusaruande põhjal.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Euroopa Arengufondide lühikirjeldus

| 2. | 1959. aastal käivitatud EAFid on peamine vahend Euroopa Liidu (EL) arengukoostöö abi jagamiseks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidele ning ülemeremaadele ja -territooriumidele (ÜMT). 23. juunil 2000. aastal Cotonous 20 aastaks sõlmitud partnerlusleping (Cotonou leping) moodustab ELi ning AKV riikide ja ÜMT vaheliste suhete praeguse raamistiku. Selle põhieesmärk on vaesuse vähendamine ja lõpuks selle kaotamine. |
| --- | --- |

2.

1959. aastal käivitatud EAFid on peamine vahend Euroopa Liidu (EL) arengukoostöö abi jagamiseks Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna (AKV) riikidele ning ülemeremaadele ja -territooriumidele (ÜMT). 23. juunil 2000. aastal Cotonous 20 aastaks sõlmitud partnerlusleping (Cotonou leping) moodustab ELi ning AKV riikide ja ÜMT vaheliste suhete praeguse raamistiku. Selle põhieesmärk on vaesuse vähendamine ja lõpuks selle kaotamine.

| 3. | EAFe iseloomustavad järgmised asjaolud:






  a) | EAFe rahastavad liikmesriigid vastavalt kvootidele ehk jaotamispõhimõtetele, mille on kokku leppinud Euroopa Liidu Nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsused; |
| --- | --- | --- |

3.

EAFe iseloomustavad järgmised asjaolud:

a)

EAFe rahastavad liikmesriigid vastavalt kvootidele ehk jaotamispõhimõtetele, mille on kokku leppinud Euroopa Liidu Nõukogus kokku tulnud liikmesriikide valitsused;

| b) | need erinevad ELi üldeelarve jaotamispõhimõtetest; EAFe haldavad komisjon väljaspool ELi üldeelarve raamistikku ja Euroopa Investeerimispank (EIP); |
| --- | --- |

b)

need erinevad ELi üldeelarve jaotamispõhimõtetest; EAFe haldavad komisjon väljaspool ELi üldeelarve raamistikku ja Euroopa Investeerimispank (EIP);

| c) | EAFide valitsustevahelisest iseloomust tingituna on Euroopa Parlamendil (EP) nende toimimises piiratum roll kui ELi üldeelarvest rahastatud arengukoostöö rahastamisvahendite puhul, nimelt ei sekku EP EAFide vahendite kogumisse ja jagamisse. Euroopa Parlament vastutab aga EAFide eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest (välja arvatud EIP hallatava investeerimisrahastu puhul, mis jääb auditi ulatusest välja) (1)
   (2); |
| --- | --- |

c)

EAFide valitsustevahelisest iseloomust tingituna on Euroopa Parlamendil (EP) nende toimimises piiratum roll kui ELi üldeelarvest rahastatud arengukoostöö rahastamisvahendite puhul, nimelt ei sekku EP EAFide vahendite kogumisse ja jagamisse. Euroopa Parlament vastutab aga EAFide eelarve täitmisele heakskiidu andmise eest (välja arvatud EIP hallatava investeerimisrahastu puhul, mis jääb auditi ulatusest välja) (1)
   (2);

| d) | aastasuse põhimõte EAFide puhul ei kehti: EAFide lepingud sõlmitakse enamasti viie- kuni seitsmeaastaseks kohustusperioodiks ning makseid võib teha palju pikema aja jooksul. |
| --- | --- |

d)

aastasuse põhimõte EAFide puhul ei kehti: EAFide lepingud sõlmitakse enamasti viie- kuni seitsmeaastaseks kohustusperioodiks ning makseid võib teha palju pikema aja jooksul.

| 4. | EAFe haldab peaaegu täielikult komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat (3). |
| --- | --- |

4.

EAFe haldab peaaegu täielikult komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat (3).

| 5. | Käesolevas peatükis käsitletakse kulutusi, mida on tehtud mitmete abi andmise viiside kaudu (4) 79 riigis. |
| --- | --- |

5.

Käesolevas peatükis käsitletakse kulutusi, mida on tehtud mitmete abi andmise viiside kaudu (4) 79 riigis.

I PEATÜKK. 8., 9., 10. JA 11. EAFi RAHALINE RAKENDAMINE

| 6. | 8. EAFi (1995–2000) eelarve oli 12,84 miljardit eurot, 9. EAFi (2000–2007) eelarve 13,8  miljardit eurot ja 10. EAFi (2008–2013) eelarve 22,682 miljardit eurot. |
| --- | --- |

6.

8. EAFi (1995–2000) eelarve oli 12,84 miljardit eurot, 9. EAFi (2000–2007) eelarve 13,8  miljardit eurot ja 10. EAFi (2008–2013) eelarve 22,682 miljardit eurot.

| 7. | 11. EAFi (2015–2020) loomise sisekokkulepe (5) jõustus 1. märtsil 2015 (6). 11. EAFi eraldiste summa on 30,506 miljardit eurot (7), millest 29,089 miljardit eurot eraldatakse AKV riikidele ja 364,5  miljonit eurot ÜMT-dele. |
| --- | --- |

7.

11. EAFi (2015–2020) loomise sisekokkulepe (5) jõustus 1. märtsil 2015 (6). 11. EAFi eraldiste summa on 30,506 miljardit eurot (7), millest 29,089 miljardit eurot eraldatakse AKV riikidele ja 364,5  miljonit eurot ÜMT-dele.

| 8. | 2. selgituses
  esitatakse EAFide vahendite kasutus 2017. aastal ja kumulatiivselt. |
| --- | --- |

8.

2. selgituses
  esitatakse EAFide vahendite kasutus 2017. aastal ja kumulatiivselt.

2. selgitus.   EAFide vahendite kasutamine seisuga 31. detsember 2017

| (miljonit eurot) |
| --- |
| | Olukord 2016. aasta lõpus | Eelarve täitmine eelarveaastal 2017 (neto) (47) | Olukord 2017. aasta lõpus |
| | Kogusumma | Eelarve täitmise määr (43) | 8. EAF (44) | 9. EAF (44) | 10. EAF | 11. EAF (44) | Kogusumma | 8. EAF | 9. EAF | 10. EAF | 11. EAF | Kogusumma | Eelarve täitmise määr (43) |
| A - | VAHENDID
   (42) |

(miljonit eurot)

Olukord 2016. aasta lõpus

Eelarve täitmine eelarveaastal 2017 (neto) (47)

Olukord 2017. aasta lõpus

Kogusumma

Eelarve täitmise määr (43)

8. EAF (44)

9. EAF (44)

10. EAF

11. EAF (44)

Kogusumma

8. EAF

9. EAF

10. EAF

11. EAF

Kogusumma

Eelarve täitmise määr (43)

A -

76 896

-7

-37

-119

191

28

10 385

15 430

21 488

29 621

76 924

| B - | KASUTAMINE |
| --- | --- |

B -

| 1. | Üldised kulukohustused
   (45) |
| --- | --- |

1.

60 097

78,2  %

-9

-38

-5

5 807

5 755

10 382

15 391

21 052

19 027

65 852

85,6  %

| 2. | Individuaalsed kulukohustused
   (46) |
| --- | --- |

2.

53 032

69,0  %

-3

-20

550

5 684

6 211

10 376

15 289

20 125

13 453

59 243

77,0  %

| 3. | Maksed |
| --- | --- |

3.

45 339

59,0  %

-1

111

1 277

2 770

4 157

10 375

15 164

17 753

6 206

49 498

64,3  %

| C - | Välja maksmata (B1–B3) |
| --- | --- |

C -

14 758

19,2  %

7

227

3 299

12 821

16 354

21,3  %

| D - | Kasutatav saldo (A–B1) |
| --- | --- |

D -

16 799

21,8  %

3

39

436

10 594

11 072

14,4  %

Allikas: Euroopa Kontrollikoda 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondi 2017. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande põhjal. Esitatud arvandmed ei hõlma EIP hallatavat EAFide osa.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 9. | 2017. aastal jätkas rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat jõupingutusi vanade eelmaksete ja täitmata kulukohustuste vähendamiseks 25 % võrra (8) (vt
  3. selgitus
  ). |
| --- | --- |

9.

2017. aastal jätkas rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat jõupingutusi vanade eelmaksete ja täitmata kulukohustuste vähendamiseks 25 % võrra (8) (vt
  3. selgitus
  ).

3. selgitus.   Nn vana eelrahastamise ja täitmata kulukohustuste ning aegunud lepingute vähendamise peamised tulemusnäitajad

Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi eesmärk ületati, vähendades kogu vastutusvaldkonnas vana eelrahastamist 37,6  % (EAFide puhul 32,58  %) ja vanu täitmata kulukohustusi 38,49  % (EAFide puhul 37,63  %).

Ehkki EAFide puhul jäi saavutamata eesmärk hoida aegunud lepingute (9) osa (18,75  %) kõigist avatud lepingutest alla 15 %, täideti peadirektoraadi üldeesmärk (14,95  %). EAFide lepingute väiksem osakaal tuleneb peamiselt sellest, et vanade aegunud lepingute lõpetamine EAFide raames on tehniliselt keerulisem, kui osa tagasinõudeid on laekumata. 2017. aasta septembris algatas rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat uue menetluse, et see probleem lahendada. Kontrollikoda käsitleb uut menetlust 2018. aasta auditi raames.

| 10. | Erinevalt eelrahastamise vananemisest ei ole komisjonil peamist tulemusnäitajat ELi usaldusfondidele (Bêkou usaldusfond ja ELi Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfond) tehtavate ettemaksete vananemise kontrollimiseks. |
| --- | --- |

10.

Erinevalt eelrahastamise vananemisest ei ole komisjonil peamist tulemusnäitajat ELi usaldusfondidele (Bêkou usaldusfond ja ELi Aafrika jaoks mõeldud hädaolukorra usaldusfond) tehtavate ettemaksete vananemise kontrollimiseks.

| 10. | Raamatupidamiseeskirjade kohaselt esitatakse EAFi osamaksed ELi usaldusfondidesse EAFi raamatupidamise aastaaruannetes. Neid jälgitakse ja kontrollitakse igal aastal. Peale selle jälgitakse ELi usaldusfondide täitmata kulukohustustega (10) seotud kasutusperioodi, mis mõjutab otseselt nimetatud osamaksete aegumist, reaalajas tulemuslikkuse põhinäitaja nr 4 abil (täitmata kulukohustustega seotud kasutussuutlikkus). Komisjon leiab seega, et ELi usaldusfondidesse suunatud EAFi osamaksete aegumist on nõuetekohaselt jälgitud ning et täiendava tulemuslikkuse põhinäitaja kasutuselevõtt ei ole vajalik. |
| --- | --- |

10.

II PEATÜKK. KONTROLLIKOJA KINNITAV AVALDUS EAFide KOHTA

Kontrollikoja kinnitav avaldus Euroopa Parlamendile ja nõukogule 8., 9.,10. ja 11. EAFi kohta – sõltumatu audiitori aruanne

Arvamus

| I. | Kontrollikoda auditeeris:






  a) | 8., 9., 10. ja 11. EAFi 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannet, mis hõlmab bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet ja rahalise rakendamise aruannet ning mille komisjon kiitis heaks 27. juunil 2018, ja |
| --- | --- | --- |

I.

Kontrollikoda auditeeris:

a)

8., 9., 10. ja 11. EAFi 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruannet, mis hõlmab bilanssi, tulemiaruannet, rahavoogude aruannet, netovara muutuste aruannet ja rahalise rakendamise aruannet ning mille komisjon kiitis heaks 27. juunil 2018, ja

| b) | nimetatud aruannete aluseks olevate tehingute, mille finantsjuhtimine on komisjoni ülesanne, seaduslikkust ja korrektsust
   (11), |
| --- | --- |

b)

nimetatud aruannete aluseks olevate tehingute, mille finantsjuhtimine on komisjoni ülesanne, seaduslikkust ja korrektsust
   (11),

vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 287 sätetele ja 11. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklile 49 (mis kehtib ka eelmiste EAFide kohta).

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

Arvamus raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta

| II. | Kontrollikoja hinnangul annab 8., 9., 10. ja 11. EAFi 31. detsembril 2017 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruanne kõikides olulistes aspektides õiglase pildi EAFide finantsolukorrast 31. detsembri 2017. aasta seisuga ning majandustulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal, vastavalt EAFide finantsmääruse sätetele ja rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele. |
| --- | --- |

II.

Kontrollikoja hinnangul annab 8., 9., 10. ja 11. EAFi 31. detsembril 2017 lõppenud aasta raamatupidamise aastaaruanne kõikides olulistes aspektides õiglase pildi EAFide finantsolukorrast 31. detsembri 2017. aasta seisuga ning majandustulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal, vastavalt EAFide finantsmääruse sätetele ja rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandarditele.

Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkus ja korrektsus

Tulud

Arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tulude seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| III. | Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed. |
| --- | --- |

III.

Kontrollikoja hinnangul on 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad tulud kõigis olulistes aspektides seaduslikud ja korrektsed.

Maksed

Vastupidine arvamus raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| IV. | Nende asjaolude tähtsuse tõttu, mida on kirjeldatud põhjenduses vastupidise arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, on kontrollikoja hinnangul 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed olulisel määral vigadest mõjutatud. |
| --- | --- |

IV.

Nende asjaolude tähtsuse tõttu, mida on kirjeldatud põhjenduses vastupidise arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta, on kontrollikoja hinnangul 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruande aluseks olevad maksed olulisel määral vigadest mõjutatud.

Alus arvamuse esitamiseks

| V. | Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nimetatud standarditega hõlmatud kontrollikoja kohustusi kirjeldatakse täpsemalt käesoleva aruande audiitori kohustusi käsitlevas osas. Kooskõlas rahvusvahelise arvestusekspertide eetikakoodeksite nõukogu (IESBA) eetikakoodeksiga on kontrollikoda sõltumatu ning täitnud oma muud eetikaalased kohustused vastavalt nimetatud nõuetele ja IESBA eetikakoodeksile. Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane arvamuse avaldamiseks. |
| --- | --- |

V.

Kontrollikoda viis auditi läbi kooskõlas IFACi rahvusvaheliste auditistandardite ja eetikanormidega ning INTOSAI kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega. Nimetatud standarditega hõlmatud kontrollikoja kohustusi kirjeldatakse täpsemalt käesoleva aruande audiitori kohustusi käsitlevas osas. Kooskõlas rahvusvahelise arvestusekspertide eetikakoodeksite nõukogu (IESBA) eetikakoodeksiga on kontrollikoda sõltumatu ning täitnud oma muud eetikaalased kohustused vastavalt nimetatud nõuetele ja IESBA eetikakoodeksile. Kontrollikoda on seisukohal, et kogutud auditi tõendusmaterjal on piisav ja asjakohane arvamuse avaldamiseks.

Põhjendus vastupidise arvamuse esitamiseks raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate maksete seaduslikkuse ja korrektsuse kohta

| VI. 2017. | aastal 8., 9., 10. ja 11. EAFi raames kajastatud kulud on olulisel määral vigadest mõjutatud. Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate kulude hinnanguline veamäär on 4,5  %. |
| --- | --- |

VI. 2017.

aastal 8., 9., 10. ja 11. EAFi raames kajastatud kulud on olulisel määral vigadest mõjutatud. Raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate kulude hinnanguline veamäär on 4,5  %.

Peamised audititeemad

| VII. | Peamised audititeemad on teemad, mis kontrollikoja audiitorite kutsealase otsustuse kohaselt olid praeguse perioodi finantsaruannete auditeerimisel kõige olulisemad. Neid teemasid käsitleti finantsaruannete auditeerimisel üldiselt ja nende alusel kontrollikoja arvamuse kujundamisel, kuid nende teemade kohta kontrollikoda eraldi arvamust ei esita. |
| --- | --- |

VII.

Peamised audititeemad on teemad, mis kontrollikoja audiitorite kutsealase otsustuse kohaselt olid praeguse perioodi finantsaruannete auditeerimisel kõige olulisemad. Neid teemasid käsitleti finantsaruannete auditeerimisel üldiselt ja nende alusel kontrollikoja arvamuse kujundamisel, kuid nende teemade kohta kontrollikoda eraldi arvamust ei esita.

Viitvõlad

| VIII. | Kontrollikoda hindas raamatupidamise aastaaruandes esitatud viitkulusid (vt lisa 2.8), mille kogumaht on suures osas hinnanguline. 2017. aasta lõpus oli komisjoni hinnangul kantud, kuid toetusesaajate poolt veel deklareerimata rahastamiskõlblike kulude summa 4,653 miljardit eurot (2016. aasta lõpus 3,903 miljardit eurot). |
| --- | --- |

VIII.

Kontrollikoda hindas raamatupidamise aastaaruandes esitatud viitkulusid (vt lisa 2.8), mille kogumaht on suures osas hinnanguline. 2017. aasta lõpus oli komisjoni hinnangul kantud, kuid toetusesaajate poolt veel deklareerimata rahastamiskõlblike kulude summa 4,653 miljardit eurot (2016. aasta lõpus 3,903 miljardit eurot).

| IX. | Kontrollikoda uuris nimetatud hinnangute arvutamist ja vaatas läbi 36 lepingust koosneva valimi, et käsitleda viitkulude väärkajastamise riski. Kontrollikoda järeldas tehtud töö põhjal, et lõplikus raamatupidamise aastaaruandes esitatud viitkulud vastasid nõuetele. |
| --- | --- |

IX.

Kontrollikoda uuris nimetatud hinnangute arvutamist ja vaatas läbi 36 lepingust koosneva valimi, et käsitleda viitkulude väärkajastamise riski. Kontrollikoda järeldas tehtud töö põhjal, et lõplikus raamatupidamise aastaaruandes esitatud viitkulud vastasid nõuetele.

Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise võimalik mõju EAFide 2017. aasta raamatupidamise aastaaruandele

| X. 29. | märtsil 2017 teavitas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogu ametlikult oma kavatsusest Euroopa Liidust (EL) lahkuda. 19. märtsil 2018 avaldas komisjon väljaastumislepingu eelnõu, milles kirjeldati Ühendkuningriigiga peetavatel läbirääkimistel tehtud edusamme. Väljaastumislepingu eelnõus on sätestatud, et Ühendkuningriik jääb EAFide osaliseks kuni 11. EAFi ja kõigi varasemate lõpetamata EAFide tegevuse lõpetamiseni ning täidab samu kohustusi mis liikmesriigid vastavalt 11. EAFi loomise sisekokkuleppele, samuti kohustusi, mis tulenevad eelmistest EAFidest kuni nende lõpetamiseni. |
| --- | --- |

X. 29.

märtsil 2017 teavitas Ühendkuningriik Euroopa Ülemkogu ametlikult oma kavatsusest Euroopa Liidust (EL) lahkuda. 19. märtsil 2018 avaldas komisjon väljaastumislepingu eelnõu, milles kirjeldati Ühendkuningriigiga peetavatel läbirääkimistel tehtud edusamme. Väljaastumislepingu eelnõus on sätestatud, et Ühendkuningriik jääb EAFide osaliseks kuni 11. EAFi ja kõigi varasemate lõpetamata EAFide tegevuse lõpetamiseni ning täidab samu kohustusi mis liikmesriigid vastavalt 11. EAFi loomise sisekokkuleppele, samuti kohustusi, mis tulenevad eelmistest EAFidest kuni nende lõpetamiseni.

| XI. | Väljaastumislepingu eelnõus sätestatakse ka, et kui 10. EAFi või varasemate EAFide projektide summad ei ole kulukohustustega seotud või on need lepingu jõustumise päeva seisuga kulukohustustest vabastatud, ei kasutata Ühendkuningriigi osa nendest summadest uuesti. Sama kehtib ka Ühendkuningriigi osa suhtes sellistest rahalistest vahenditest, mida ei ole 11. EAFi raames pärast 31. detsembrit 2020 kulukohustustega seotud või mis on neist vabastatud. Läbirääkimised Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise üle jätkuvad ja seega ei ole lepingu lõplikku teksti veel kinnitatud. |
| --- | --- |

XI.

Väljaastumislepingu eelnõus sätestatakse ka, et kui 10. EAFi või varasemate EAFide projektide summad ei ole kulukohustustega seotud või on need lepingu jõustumise päeva seisuga kulukohustustest vabastatud, ei kasutata Ühendkuningriigi osa nendest summadest uuesti. Sama kehtib ka Ühendkuningriigi osa suhtes sellistest rahalistest vahenditest, mida ei ole 11. EAFi raames pärast 31. detsembrit 2020 kulukohustustega seotud või mis on neist vabastatud. Läbirääkimised Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise üle jätkuvad ja seega ei ole lepingu lõplikku teksti veel kinnitatud.

| XII. | Selle põhjal järeldab kontrollikoda, et raamatupidamise aastaaruanne seisuga 31. detsember 2017 peegeldab praegust olukorda korrektselt (lõplik arvamus sõltub väljaastumisprotsessi tulemusest). |
| --- | --- |

XII.

Selle põhjal järeldab kontrollikoda, et raamatupidamise aastaaruanne seisuga 31. detsember 2017 peegeldab praegust olukorda korrektselt (lõplik arvamus sõltub väljaastumisprotsessi tulemusest).

Juhtkonna kohustused

| XIII. | Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja 11. EAFi finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase EAFide raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Komisjonil on lõplik vastutus EAFide raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. |
| --- | --- |

XIII.

Vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklitele 310–325 ja 11. EAFi finantsmäärusele vastutab juhtkond rahvusvaheliselt tunnustatud avaliku sektori raamatupidamisstandardite kohase EAFide raamatupidamise aastaaruande koostamise ja esitamise ning raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest. Juhtkonna kohustused hõlmavad finantsaruannete koostamiseks ja esitamiseks vajalike sisekontrollimehhanismide kavandamist, rakendamist ja käigushoidmist nii, et neis ei esineks pettusest või vigadest tingitud olulist väärkajastamist. Komisjonil on lõplik vastutus EAFide raamatupidamise aastaaruande aluseks olevate tehingute seaduslikkuse ja korrektsuse eest.

| XIV. | EAFide raamatupidamise aastaaruande koostamisel on komisjoni ülesanne hinnata EAFide vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, välja arvatud juhul, kui ta kavatseb üksuse likvideerida või tegevuse lõpetada, või kui tal puuduvad muud realistlikud alternatiivid. |
| --- | --- |

XIV.

EAFide raamatupidamise aastaaruande koostamisel on komisjoni ülesanne hinnata EAFide vastavust tegevuse jätkuvuse põhimõttele, avaldades tegevuse jätkuvusega seotud küsimused, kui see on asjakohane, ja lähtudes raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, välja arvatud juhul, kui ta kavatseb üksuse likvideerida või tegevuse lõpetada, või kui tal puuduvad muud realistlikud alternatiivid.

| XV. | Komisjon vastutab EAFide finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest. |
| --- | --- |

XV.

Komisjon vastutab EAFide finantsaruandluse üle järelevalve tegemise eest.

Audiitori kohustused EAFide raamatupidamise aastaaruande ja selle aluseks olevate tehingute auditeerimisel

| XVI. | Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et EAFide raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et kõik olulise väärkajastamise või nõuete mittejärgimise juhtumid auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või vigadest ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad EAFide raamatupidamise aastaaruande alusel teevad. |
| --- | --- |

XVI.

Kontrollikoja eesmärk on saada piisav kindlus selle kohta, et EAFide raamatupidamise aastaaruanne ei sisalda olulisi väärkajastamisi ning selle aluseks olevad tehingud on seaduslikud ja korrektsed, ning esitada oma auditi põhjal Euroopa Parlamendile ja nõukogule kinnitav avaldus, mis kinnitab raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsust ning selle aluseks olevate tehingute seaduslikkust ja korrektsust. Piisav kindlus on väga suurt tõenäosust tähistav kindlus, kuid see ei taga, et kõik olulise väärkajastamise või nõuete mittejärgimise juhtumid auditi käigus alati avastatakse. Need võivad tuleneda pettusest või vigadest ja neid peetakse oluliseks siis, kui võib põhjendatult eeldada, et need võivad üksikult või koos mõjutada majandusotsuseid, mida kasutajad EAFide raamatupidamise aastaaruande alusel teevad.

| XVII. | Kooskõlas rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega tugineb kontrollikoda kogu auditi vältel oma professionaalsusele ja kutsealasele skeptitsismile. Kontrollikoja ülesandeks on ka






  — | kindlaks teha EAFide raamatupidamise aastaaruandes pettusest või vigadest põhjustatud oluliste väärkajastamiste ja selle aluseks olevate tehingute EAFide õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riskid ning neid riske hinnata. Kontrollikoda töötab välja ja rakendab auditimenetlusi nende riskide käsitlemiseks ning hangib audititõendeid, mis annaksid tema arvamusele piisava ja nõuetekohase aluse. Pettusest tuleneva olulise väärkajastamise või nõuete mittetäitmise juhtumeid on keerulisem avastada kui vigadest tulenevaid juhtumeid, sest pettus võib hõlmata keelatud kokkuleppeid, võltsimist, tahtlikku tegevusetust, andmete moonutamist või sisekontrolli eiramist. Seetõttu on ka suurem oht, et selliseid juhtumeid ei avastata; |
| --- | --- | --- |

XVII.

Kooskõlas rahvusvaheliste auditeerimisstandardite ja kõrgeimate kontrolliasutuste rahvusvaheliste standarditega tugineb kontrollikoda kogu auditi vältel oma professionaalsusele ja kutsealasele skeptitsismile. Kontrollikoja ülesandeks on ka

—

kindlaks teha EAFide raamatupidamise aastaaruandes pettusest või vigadest põhjustatud oluliste väärkajastamiste ja selle aluseks olevate tehingute EAFide õigusraamistiku olulise nõuetele mittevastavuse riskid ning neid riske hinnata. Kontrollikoda töötab välja ja rakendab auditimenetlusi nende riskide käsitlemiseks ning hangib audititõendeid, mis annaksid tema arvamusele piisava ja nõuetekohase aluse. Pettusest tuleneva olulise väärkajastamise või nõuete mittetäitmise juhtumeid on keerulisem avastada kui vigadest tulenevaid juhtumeid, sest pettus võib hõlmata keelatud kokkuleppeid, võltsimist, tahtlikku tegevusetust, andmete moonutamist või sisekontrolli eiramist. Seetõttu on ka suurem oht, et selliseid juhtumeid ei avastata;

| — | teha endale selgeks auditi seisukohast oluline sisekontrollisüsteem asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte sisekontrolli mõjususe kohta arvamuse esitamiseks); |
| --- | --- |

—

teha endale selgeks auditi seisukohast oluline sisekontrollisüsteem asjakohaste auditiprotseduuride kavandamiseks (kuid mitte sisekontrolli mõjususe kohta arvamuse esitamiseks);

| — | hinnata juhtkonna kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ning juhtkonna koostatud arvestushinnangute ja nendega seotud avalduste põhjendatust; |
| --- | --- |

—

hinnata juhtkonna kasutatud arvestuspõhimõtete asjakohasust ning juhtkonna koostatud arvestushinnangute ja nendega seotud avalduste põhjendatust;

| — | teha järeldus selle kohta, kas juhtkond lähtub raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, ning hinnata saadud auditi tõendusmaterjali põhjal, kas esineb olulist ebakindlust, mis tuleneb sündmustest või tingimustest, mis võivad EAFide tegevuse jätkuvuse tõsise kahtluse alla seada. Kui kontrollikoja arvates oluline ebakindlus eksisteerib, siis peab ta oma audiitori aruandes tähelepanu juhtima konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande asjaomastele avaldustele, või kui need on puudulikud, siis muutma oma arvamust. Kontrollikoja järeldused põhinevad enne oma aruande valmimise kuupäeva saadud auditi tõendusmaterjalil. Edaspidised sündmused või tingimused võivad aga põhjustada olukorra, kus üksusel ei ole võimalik oma tegevust jätkata; |
| --- | --- |

—

teha järeldus selle kohta, kas juhtkond lähtub raamatupidamises tegevuse jätkuvuse põhimõttest, ning hinnata saadud auditi tõendusmaterjali põhjal, kas esineb olulist ebakindlust, mis tuleneb sündmustest või tingimustest, mis võivad EAFide tegevuse jätkuvuse tõsise kahtluse alla seada. Kui kontrollikoja arvates oluline ebakindlus eksisteerib, siis peab ta oma audiitori aruandes tähelepanu juhtima konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande asjaomastele avaldustele, või kui need on puudulikud, siis muutma oma arvamust. Kontrollikoja järeldused põhinevad enne oma aruande valmimise kuupäeva saadud auditi tõendusmaterjalil. Edaspidised sündmused või tingimused võivad aga põhjustada olukorra, kus üksusel ei ole võimalik oma tegevust jätkata;

| — | hinnata raamatupidamise aastaaruande üldist esitusviisi, ülesehitust ja sisu, sealhulgas kogu avalikustatud teavet, samuti seda, kas raamatupidamise aastaaruanne kajastab selle aluseks olevaid tehinguid ja sündmusi õiglaselt. |
| --- | --- |

—

hinnata raamatupidamise aastaaruande üldist esitusviisi, ülesehitust ja sisu, sealhulgas kogu avalikustatud teavet, samuti seda, kas raamatupidamise aastaaruanne kajastab selle aluseks olevaid tehinguid ja sündmusi õiglaselt.

| XVIII. | Kontrollikoda vahetab juhtkonnaga teavet muu hulgas auditi kavandatud ulatuse ja ajakava ning oluliste auditileidude, sh sisekontrollis avastatud oluliste puuduste kohta. |
| --- | --- |

XVIII.

Kontrollikoda vahetab juhtkonnaga teavet muu hulgas auditi kavandatud ulatuse ja ajakava ning oluliste auditileidude, sh sisekontrollis avastatud oluliste puuduste kohta.

| XIX. | Tulude puhul kontrolliti liikmesriikide kõiki osamakseid ning muud tüüpi tulutehingutest moodustatud valimit. |
| --- | --- |

XIX.

Tulude puhul kontrolliti liikmesriikide kõiki osamakseid ning muud tüüpi tulutehingutest moodustatud valimit.

| XX. | Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning makseasutus või -institutsioon need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud. |
| --- | --- |

XX.

Kulude puhul auditeerib kontrollikoda maksetehinguid, kui kulud on kantud, kirjendatud ja heaks kiidetud. Kõiki makseliike (sealhulgas vara soetamiseks tehtud makseid), välja arvatud ettemaksed, auditeeritakse nende tegemise seisuga. Ettemakseid auditeeritakse siis, kui vahendite saaja on nende korrakohast kasutamist tõendanud ning makseasutus või -institutsioon need kas samal aastal või hiljem tasaarvestuse tegemisega heaks kiitnud.

| XXI. | Komisjoniga arutatud teemade seast valib kontrollikoda need, mis olid EAFide raamatupidamise aastaaruande auditeerimisel kõige olulisemad ja mis on seetõttu vaatlusaluse perioodi peamised audititeemad. Nimetatud teemasid kirjeldatakse kontrollikoja aruandes, välja arvatud juhul, kui teabe avalikustamine on õigusaktiga keelatud, või kui (mida juhtub äärmiselt harva) kontrollikoda otsustab, et teemat ei tohi kontrollikoja aruandes käsitleda, kuna vastasel juhul võib see tõenäoliselt avaliku huviga saadava kasu üles kaaluda. |
| --- | --- |

XXI.

Komisjoniga arutatud teemade seast valib kontrollikoda need, mis olid EAFide raamatupidamise aastaaruande auditeerimisel kõige olulisemad ja mis on seetõttu vaatlusaluse perioodi peamised audititeemad. Nimetatud teemasid kirjeldatakse kontrollikoja aruandes, välja arvatud juhul, kui teabe avalikustamine on õigusaktiga keelatud, või kui (mida juhtub äärmiselt harva) kontrollikoda otsustab, et teemat ei tohi kontrollikoja aruandes käsitleda, kuna vastasel juhul võib see tõenäoliselt avaliku huviga saadava kasu üles kaaluda.

12. juuli 2018

president

Klaus-Heiner LEHNE

Euroopa Kontrollikoda

12, rue Alcide De Gasperi, Luxembourg, LUKSEMBURG

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

Kinnitavat avaldust toetav teave

Auditi ulatus ja lähenemisviis

| 11. | Kontrollikoja auditi lähenemisviisi ja metoodikat kirjeldatakse 2017. aasta eelarve täitmist käsitleva kontrollikoja aastaaruande
  lisas 1.1
  . EAFide käesoleva aasta auditi puhul tuleks tähelepanu pöörata järgnevatele punktidele. |
| --- | --- |

11.

Kontrollikoja auditi lähenemisviisi ja metoodikat kirjeldatakse 2017. aasta eelarve täitmist käsitleva kontrollikoja aastaaruande
  lisas 1.1
  . EAFide käesoleva aasta auditi puhul tuleks tähelepanu pöörata järgnevatele punktidele.

| 12. | Kontrollikoja tähelepanekud EAFide raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta põhinevad finantsaruannetel (12) 8., 9., 10. ja 11. EAFi tegevuse kohta (komisjon kiitis need heaks vastavalt EAFide finantsmäärusele (13)) koos peaarvepidaja esitiskirjaga, mille kontrollikoda sai kätte 21. juunil 2018. Kontrollikoda testis summasid ja andmeid ning hindas kasutatud arvestuspõhimõtteid, kõiki komisjoni esitatud olulisi hinnanguid ja aruannete üldist esituslaadi. |
| --- | --- |

12.

Kontrollikoja tähelepanekud EAFide raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsuse kohta põhinevad finantsaruannetel (12) 8., 9., 10. ja 11. EAFi tegevuse kohta (komisjon kiitis need heaks vastavalt EAFide finantsmäärusele (13)) koos peaarvepidaja esitiskirjaga, mille kontrollikoda sai kätte 21. juunil 2018. Kontrollikoda testis summasid ja andmeid ning hindas kasutatud arvestuspõhimõtteid, kõiki komisjoni esitatud olulisi hinnanguid ja aruannete üldist esituslaadi.

| 13. | Tehingute korrektsuse audit hõlmas järgmisi toiminguid: |
| --- | --- |

13.

Tehingute korrektsuse audit hõlmas järgmisi toiminguid:

| a) | kontrolliti liikmesriikide kõiki osamakseid ja muud tüüpi tulutehingutest moodustatud valimit; |
| --- | --- |

a)

kontrolliti liikmesriikide kõiki osamakseid ja muud tüüpi tulutehingutest moodustatud valimit;

| b) | kontrolliti 128 tehingust koosnevat valimit, mis esindab EAFide kõiki makseid ning mis hõlmas 23 ELi delegatsiooni (14) poolt heaks kiidetud 100 makset ja komisjoni peakorteri poolt heaks kiidetud 28 makset (15). Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi 2017. aasta allesjäänud veamäära uuring kattis osa kontrollikoja auditeeritud andmekogumist, mistõttu lisas kontrollikoda oma valimisse veel 14 tehingut, mille suhtes kohaldati pärast kohanduse tegemist kõnealuse uuringu tulemusi (16). Valimi kogusuurus oli 142, mis on kooskõlas kontrollikoja kindlustandva mudeliga; |
| --- | --- |

b)

kontrolliti 128 tehingust koosnevat valimit, mis esindab EAFide kõiki makseid ning mis hõlmas 23 ELi delegatsiooni (14) poolt heaks kiidetud 100 makset ja komisjoni peakorteri poolt heaks kiidetud 28 makset (15). Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi 2017. aasta allesjäänud veamäära uuring kattis osa kontrollikoja auditeeritud andmekogumist, mistõttu lisas kontrollikoda oma valimisse veel 14 tehingut, mille suhtes kohaldati pärast kohanduse tegemist kõnealuse uuringu tulemusi (16). Valimi kogusuurus oli 142, mis on kooskõlas kontrollikoja kindlustandva mudeliga;

| c) | kui tehingutes leiti vigu, analüüsis kontrollikoda asjaomaseid süsteeme, et puudused täpsemalt kindlaks teha; |
| --- | --- |

c)

kui tehingutes leiti vigu, analüüsis kontrollikoda asjaomaseid süsteeme, et puudused täpsemalt kindlaks teha;

| d) | hinnati rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi ning ELi delegatsioonide süsteeme, sealhulgas: i) komisjoni töötajate, välisaudiitorite või järelevalve teostajate poolseid eelkontrolle (enne maksete tegemist); ii) kontrolli ja järelevalvet, eelkõige välisauditite põhjal võetud meetmeid ning eespool mainitud allesjäänud veamäära uuringut; |
| --- | --- |

d)

hinnati rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi ning ELi delegatsioonide süsteeme, sealhulgas: i) komisjoni töötajate, välisaudiitorite või järelevalve teostajate poolseid eelkontrolle (enne maksete tegemist); ii) kontrolli ja järelevalvet, eelkõige välisauditite põhjal võetud meetmeid ning eespool mainitud allesjäänud veamäära uuringut;

| e) | vaadati läbi rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi aasta tegevusaruanne; |
| --- | --- |

e)

vaadati läbi rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi aasta tegevusaruanne;

| f) | hinnati kontrollikoja varasemate soovituste põhjal võetud meetmeid. |
| --- | --- |

f)

hinnati kontrollikoja varasemate soovituste põhjal võetud meetmeid.

| 14. | Nagu mainitud punktis 4, rakendab rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat suuremat osa välisabi rahastamisvahenditest, mida finantseeritakse üldeelarvest ja EAFidest. Kontrollikoja tähelepanekud, mis käsitlevad süsteeme, aasta tegevusaruande usaldusväärsust ja peadirektori 2017. aasta kinnitust, kehtivad rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi kogu vastutusvaldkonna kohta. |
| --- | --- |

14.

Nagu mainitud punktis 4, rakendab rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat suuremat osa välisabi rahastamisvahenditest, mida finantseeritakse üldeelarvest ja EAFidest. Kontrollikoja tähelepanekud, mis käsitlevad süsteeme, aasta tegevusaruande usaldusväärsust ja peadirektori 2017. aasta kinnitust, kehtivad rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi kogu vastutusvaldkonna kohta.

Raamatupidamise aastaaruande usaldusväärsus

| 15. | Kahel eelmisel aastal käsitles kontrollikoda seda, kuidas nõuti tagasi kasutamata eelrahastamist, mis oli kajastatud ebaõigesti kui põhitegevusest laekunud tulu. Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi raamatupidamisarvestuse testimine ja kontrollikoja koostatud tagasimaksekorralduste valimi kontroll (17) viitasid 2017. aastal samuti sarnastele juhtumitele. Kuigi EAFide lõplik raamatupidamise aastaaruanne sisaldas korrektsioone summas 5,1  miljonit eurot, (18) on tõenäoline, et sarnaseid vigu esines ka testimata andmekogumis. |
| --- | --- |

15.

Kahel eelmisel aastal käsitles kontrollikoda seda, kuidas nõuti tagasi kasutamata eelrahastamist, mis oli kajastatud ebaõigesti kui põhitegevusest laekunud tulu. Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi raamatupidamisarvestuse testimine ja kontrollikoja koostatud tagasimaksekorralduste valimi kontroll (17) viitasid 2017. aastal samuti sarnastele juhtumitele. Kuigi EAFide lõplik raamatupidamise aastaaruanne sisaldas korrektsioone summas 5,1  miljonit eurot, (18) on tõenäoline, et sarnaseid vigu esines ka testimata andmekogumis.

Tehingute korrektsus

Tulud

| 16. | Tulutehingud ei ole olulisel määral vigadest mõjutatud. |
| --- | --- |

16.

Tulutehingud ei ole olulisel määral vigadest mõjutatud.

Maksed

| 17. | Tehingute testimise tulemuste kokkuvõte on esitatud
  1. lisas
  . 128-st kontrollitud maksetehingust sisaldas vigu 37 (29 %). Kvantifitseeritud 30 vea alusel on kontrollikoja hinnanguline veamäär 4,5  % (19). Selles võetakse arvesse 2017. aasta allesjäänud veamäära uuringu kohandatud tulemusi.
  4. selgitus
  näitab eri veatüüpide osakaalu kontrollikoja 2017. aasta hinnangulises veamääras.
  5. selgituses
  esitatakse vigade kohta näiteid. |
| --- | --- |

17.

Tehingute testimise tulemuste kokkuvõte on esitatud
  1. lisas
  . 128-st kontrollitud maksetehingust sisaldas vigu 37 (29 %). Kvantifitseeritud 30 vea alusel on kontrollikoja hinnanguline veamäär 4,5  % (19). Selles võetakse arvesse 2017. aasta allesjäänud veamäära uuringu kohandatud tulemusi.
  4. selgitus
  näitab eri veatüüpide osakaalu kontrollikoja 2017. aasta hinnangulises veamääras.
  5. selgituses
  esitatakse vigade kohta näiteid.

4. selgitus.   Veatüüpide osakaal kogu hinnangulises veamääras

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

| 18. | 118-st projektidega seotud (20) kontrollitud maksetehingust sisaldas vigu 37 (31 %) (30 kvantifitseeritavat viga ja 8 mittekvantifitseeritavat viga). 30-st kvantifitseeritavaid vigu sisaldanud maksetehingust 10 (33 %) olid lõppmaksed, mis olid heaks kiidetud pärast kõiki eelkontrolle. |
| --- | --- |

18.

118-st projektidega seotud (20) kontrollitud maksetehingust sisaldas vigu 37 (31 %) (30 kvantifitseeritavat viga ja 8 mittekvantifitseeritavat viga). 30-st kvantifitseeritavaid vigu sisaldanud maksetehingust 10 (33 %) olid lõppmaksed, mis olid heaks kiidetud pärast kõiki eelkontrolle.

| 19. | Nagu eelmistelgi aastatel, tegid komisjon ja tema rakenduspartnerid võrreldes teiste toetusliikidega rohkem vigu tehingutes, mis olid seotud programmide eelarvestuse, tagastamatute toetuste, rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud toetuslepingute ja ELi liikmesriikide koostööametitega sõlmitud delegeerimislepingutega
   (21). Kontrolliti 75 seda tüüpi tehingut ning neist 27 (36 %) sisaldasid kvantifitseeritavaid vigu, mis moodustasid 70 % hinnangulisest veamäärast. |
| --- | --- |

19.

Nagu eelmistelgi aastatel, tegid komisjon ja tema rakenduspartnerid võrreldes teiste toetusliikidega rohkem vigu tehingutes, mis olid seotud programmide eelarvestuse, tagastamatute toetuste, rahvusvaheliste organisatsioonidega sõlmitud toetuslepingute ja ELi liikmesriikide koostööametitega sõlmitud delegeerimislepingutega
   (21). Kontrolliti 75 seda tüüpi tehingut ning neist 27 (36 %) sisaldasid kvantifitseeritavaid vigu, mis moodustasid 70 % hinnangulisest veamäärast.

5. selgitus.   Näited kvantifitseeritavatest vigadest projektitehingutes

a)   
  Kandmata kulud (kvantifitseeritav viga)

Ühe loodusvarade majandamise projekti puhul Sudaanis kiitis komisjon ekslikult heaks 2 miljonit eurot rohkem kui rakenduspartner (üks rahvusvaheline organisatsioon) oli kuludena deklareerinud.

Kuluartiklite kontrollimisel leidis kontrollikoda, et neist kolm olid vigadest mõjutatud, sest deklareeritud summat ei olnud täies mahus kuludena kantud. Kulude kontrollimisel ja heakskiitmisel tehtud vea ning kindlakstehtud rahastamiskõlbmatute kulude tõttu on veamäär 51,57  % kõikidest testitud kuludest.

b)   
  Oluliste tõendavate dokumentide puudumine (kvantifitseeritav viga)

Angolas ühe rahvusvahelise organisatsiooni poolt rakendatud bioloogilise mitmekesisuse projekti puhul testis kontrollikoda ehituslepingutega seotud artikleid. Tõendavad dokumendid ei olnud kulude kontrollimiseks piisavad ning puudus arvetel olevate summade ja tehtud tööde vaheline auditijälg. Kontrollikoja kohapealsed kontrollid näitasid suuri lahknevusi lepingutingimuste ja tehtud tööde vahel, mis puudutas nii tööde mahtu, ülesehitust kui kasutatud materjale. Rahastamiskõlbmatute kulude tõttu arvutati veamääraks 28,83  % kõikidest testitud kuludest.

c)   
  Hankemenetluse viga – puuduvad hankemenetluse dokumendid (kvantifitseeritav viga)

Kontrollikoda testis ühe AKV-riikides erasektori arengut toetava organisatsiooni rakendatud projekti kulusid ja leidis, et dokumentide puudumise tõttu ei olnud võimalik ühe hankeartikli rahastamiskõlblikkust tõendada. Kontrollikoda küsis dokumente, nagu hinnapakkumise päringud, tehnilised tingimused, saadud pakkumused, hindamisaruanded ja edukaks tunnistamise teated, kuid ei saanud neid. Rahastamiskõlbmatute kulude tõttu arvutati veamääraks 10,00  % kõikidest testitud kuludest.

d)   
  Rahastamiskõlbmatud kulud (kvantifitseeritav viga)

Kontrollikoda tuvastas ühe rahvusvahelise organisatsiooni hallatava usaldusfondi kulutustes kaks rahastamiskõlbmatut kuluartiklit. Ühe artikli puhul olid kaudsed kulud kajastatud otsekuludena ja teine artikkel ei olnud otseselt seotud meetme tegevusega või selle elluviimiseks vajalik. Rahastamiskõlbmatute kulude tõttu arvutati veamääraks 20,00  % kõikidest testitud kuludest.

e)   
  Rahastamiskõlbmatud kulud (kvantifitseeritav viga ja mittekvantifitseeritav viga)

Tansaanias kohalike ettevõtete arengut toetavas projektis, mida koordineeris üks erasektori organisatsioon, leidis kontrollikoda kolm vigadest mõjutatud artiklit. Üks artikkel sisaldas käibemaksu, mis ei ole lepingutingimuste kohaselt rahastamiskõlblik, ning kulu ei olnud täies mahus tõendatud dokumentidega, nagu arve või leping. Rahastamiskõlbmatute kulude tõttu arvutati veamääraks 1,84  % kõikidest testitud kuludest.

Teine artikkel, mis oli esitatud palgakuluna, ei põhinenud tegelikel brutopalkadel, vaid hinnangul. Kulud loetakse rahastamiskõlblikuks vaid siis, kui need on reaalselt kantud ning on tuvastatavad ja kontrollitavad. Kolmanda artikli puhul ei olnud võimalik kontrollida, kas summa vastab täies ulatuses välja makstud palgakuludele ja kas toetusesaaja sai kasumit või mitte. Nende piirangute tõttu on mõlema artikli viga mittekvantifitseeritav.

| 20. | Kaheksa kvantifitseeritava vea ja kolme mittekvantifitseeritava vea puhul oli komisjonil küllalt teavet nende vältimiseks või avastamiseks ja parandamiseks enne kulude heakskiitmist. Kui komisjon oleks kogu tema käsutuses olevat teavet asjakohaselt kasutanud, oleks hinnanguline veamäär olnud 1,8 protsendipunkti madalam. Kahes muus tehingus leidis kontrollikoda vigu, mille oleksid pidanud avastama välisaudiitorid või järelevalve tegijad. Selliste vigade osakaal hinnangulises veamääras oli 0,1 protsendipunkti (22). |
| --- | --- |

20.

Kaheksa kvantifitseeritava vea ja kolme mittekvantifitseeritava vea puhul oli komisjonil küllalt teavet nende vältimiseks või avastamiseks ja parandamiseks enne kulude heakskiitmist. Kui komisjon oleks kogu tema käsutuses olevat teavet asjakohaselt kasutanud, oleks hinnanguline veamäär olnud 1,8 protsendipunkti madalam. Kahes muus tehingus leidis kontrollikoda vigu, mille oleksid pidanud avastama välisaudiitorid või järelevalve tegijad. Selliste vigade osakaal hinnangulises veamääras oli 0,1 protsendipunkti (22).

| 21. | Lisaks oli kokku 15 kvantifitseeritud vigadest mõjutatud tehingu (23) puhul tehtud ka audit või kontrollitud kulusid. Tegelikult tehtud töö kohta auditi-/kontrolliaruannetes esitatud teave ei võimaldanud kontrollikojal hinnata, kas neid vigu oleks saanud eelkontrollide käigus avastada ja parandada. |
| --- | --- |

21.

Lisaks oli kokku 15 kvantifitseeritud vigadest mõjutatud tehingu (23) puhul tehtud ka audit või kontrollitud kulusid. Tegelikult tehtud töö kohta auditi-/kontrolliaruannetes esitatud teave ei võimaldanud kontrollikojal hinnata, kas neid vigu oleks saanud eelkontrollide käigus avastada ja parandada.

| 22. | Aafrika infrastruktuuri sihtfond (AITF), mida haldab Euroopa Investeerimispank, on usaldusfond, kuhu komisjon panustab. Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat kasutab fondi auditeeritud ja auditeerimata finantsaruandeid kantud kulude heakskiitmiseks vähemalt kord aastas. Fondi finantsaruanded koostatakse vastavalt IFRS-ile (24) ja sisaldavad hinnanguid (25). Seega ei hõlma need üksnes tegelikult kantud kulusid. Lisaks põhineb rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi kasutatav auditiaruanne finantsauditil ja see on mõeldud arvamuse esitamiseks fondi finantsaruannete kohta. Selle eesmärk ei ole rahastamiskõlbmatute kulude kindlakstegemine. |
| --- | --- |

22.

Aafrika infrastruktuuri sihtfond (AITF), mida haldab Euroopa Investeerimispank, on usaldusfond, kuhu komisjon panustab. Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat kasutab fondi auditeeritud ja auditeerimata finantsaruandeid kantud kulude heakskiitmiseks vähemalt kord aastas. Fondi finantsaruanded koostatakse vastavalt IFRS-ile (24) ja sisaldavad hinnanguid (25). Seega ei hõlma need üksnes tegelikult kantud kulusid. Lisaks põhineb rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi kasutatav auditiaruanne finantsauditil ja see on mõeldud arvamuse esitamiseks fondi finantsaruannete kohta. Selle eesmärk ei ole rahastamiskõlbmatute kulude kindlakstegemine.

| 23. | . AITFi tehingute auditeerimisel leiti kvantifitseeritavaid ja mittekvantifitseeritavaid vigu, mis olid seotud kas hinnangute kasutamisega või sellega, et mõned järelkontrollimehhanismid ei tuvastanud rahastamiskõlbmatuid kulusid enne nende heakskiitmist. |
| --- | --- |

23.

. AITFi tehingute auditeerimisel leiti kvantifitseeritavaid ja mittekvantifitseeritavaid vigu, mis olid seotud kas hinnangute kasutamisega või sellega, et mõned järelkontrollimehhanismid ei tuvastanud rahastamiskõlbmatuid kulusid enne nende heakskiitmist.

| 24. | Kahes valdkonnas vähendasid tehingute vigade arvu maksetingimused. Neist esimene valdkond oli eelarvetoetus (26). Teise valdkonna moodustasid juhtumid, kus rahvusvaheliste organisatsioonide rakendatud mitme rahastajaga projektide puhul oli kasutatud nn eeldavat lähenemisviisi (27). |
| --- | --- |

24.

Kahes valdkonnas vähendasid tehingute vigade arvu maksetingimused. Neist esimene valdkond oli eelarvetoetus (26). Teise valdkonna moodustasid juhtumid, kus rahvusvaheliste organisatsioonide rakendatud mitme rahastajaga projektide puhul oli kasutatud nn eeldavat lähenemisviisi (27).

| 25. | Eelarvetoetusega toetatakse riigi üldeelarvet või selle teatud poliitikat või eesmärki. Kontrollikoda uuris, kas komisjon on täitnud partnerriikidele antava eelarvetoetuse maksete tingimused ja tõendanud üldiste rahastamiskõlblikkuse tingimuste (näiteks piisavad edusammud avaliku sektori finantsjuhtimises) täitmist. |
| --- | --- |

25.

Eelarvetoetusega toetatakse riigi üldeelarvet või selle teatud poliitikat või eesmärki. Kontrollikoda uuris, kas komisjon on täitnud partnerriikidele antava eelarvetoetuse maksete tingimused ja tõendanud üldiste rahastamiskõlblikkuse tingimuste (näiteks piisavad edusammud avaliku sektori finantsjuhtimises) täitmist.

| 26. | Õigussätted jätavad aga palju ruumi tõlgendamiseks ja komisjonil on üsna suur otsustusõigus selle üle, kas üldtingimused on täidetud. Kontrollikoda ei saa korrektsuse auditis minna partnerriigile toetuse maksmise etapist kaugemale, kuna edasi suunatakse summad toetust saava riigi eelarvesse. Abi väärkasutamist põhjustada võivad võimalikud puudused riigi finantsjuhtimises ei avaldu vigadena kontrollikoja auditis (28). |
| --- | --- |

26.

Õigussätted jätavad aga palju ruumi tõlgendamiseks ja komisjonil on üsna suur otsustusõigus selle üle, kas üldtingimused on täidetud. Kontrollikoda ei saa korrektsuse auditis minna partnerriigile toetuse maksmise etapist kaugemale, kuna edasi suunatakse summad toetust saava riigi eelarvesse. Abi väärkasutamist põhjustada võivad võimalikud puudused riigi finantsjuhtimises ei avaldu vigadena kontrollikoja auditis (28).

| 27. | Kui komisjoni toetus mitme rahastajaga projektidele liidetakse teiste rahastajate panusele ja see ei ole ette nähtud kindlaksmääratud kuluartiklite rahastamiseks, eeldab komisjon, et kulud on kooskõlas ELi rahastamiskõlblikkuse eeskirjadega, kui toetuse kogusumma sisaldab ELi osaluse katmiseks piisavalt rahastamiskõlblikke kulusid. Kontrollikoda võttis komisjoni kasutatavat lähenemisviisi ka substantiivse testimise käigus arvesse (29). |
| --- | --- |

27.

Kui komisjoni toetus mitme rahastajaga projektidele liidetakse teiste rahastajate panusele ja see ei ole ette nähtud kindlaksmääratud kuluartiklite rahastamiseks, eeldab komisjon, et kulud on kooskõlas ELi rahastamiskõlblikkuse eeskirjadega, kui toetuse kogusumma sisaldab ELi osaluse katmiseks piisavalt rahastamiskõlblikke kulusid. Kontrollikoda võttis komisjoni kasutatavat lähenemisviisi ka substantiivse testimise käigus arvesse (29).

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

| 28. | Kontrollikoda ei leidnud vigu ei 15-s mitme rahastajaga tehingus, kus oli kasutatud eeldavat lähenemisviisi, ega 10-s kontrollitud eelarvetoetuse tehingus. Kui need tehingud auditi valimist välja jätta, on hinnanguline veamäär 6,5  % (30). |
| --- | --- |

28.

Kontrollikoda ei leidnud vigu ei 15-s mitme rahastajaga tehingus, kus oli kasutatud eeldavat lähenemisviisi, ega 10-s kontrollitud eelarvetoetuse tehingus. Kui need tehingud auditi valimist välja jätta, on hinnanguline veamäär 6,5  % (30).

Aasta tegevusaruanne ja muu juhtimiskord

| 29. | Alates 2012. aastast on kõik rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi avaldatud aasta tegevusaruanded sisaldanud reservatsiooni alustehingute korrektsuse kohta. Peadirektoraat on vastu võtnud tegevuskava oma kontrollisüsteemi puuduste kõrvaldamiseks. |
| --- | --- |

29.

Alates 2012. aastast on kõik rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi avaldatud aasta tegevusaruanded sisaldanud reservatsiooni alustehingute korrektsuse kohta. Peadirektoraat on vastu võtnud tegevuskava oma kontrollisüsteemi puuduste kõrvaldamiseks.

| 30. | Eelmisel aastal märkis kontrollikoda, et 2015. aasta tegevuskava edusammud olid rahuldavad. Kümme meedet olid ellu viidud täies mahus, viis osaliselt ning ühe elluviimine oli pooleli. |
| --- | --- |

30.

Eelmisel aastal märkis kontrollikoda, et 2015. aasta tegevuskava edusammud olid rahuldavad. Kümme meedet olid ellu viidud täies mahus, viis osaliselt ning ühe elluviimine oli pooleli.

| 31. | Oma 2016. aasta tegevuskavas jätkas rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat suure riskiga valdkondade (rahvusvaheliste organisatsioonide poolt kaudselt täidetava eelarve raames hallatavad vahendid ja otsese eelarve täitmise raames antavad toetused) käsitlemist. 2018. aasta märtsiks olid kümme meedet ellu viidud täies mahus, kaks osaliselt (31) ning kahe elluviimine oli pooleli. |
| --- | --- |

31.

Oma 2016. aasta tegevuskavas jätkas rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat suure riskiga valdkondade (rahvusvaheliste organisatsioonide poolt kaudselt täidetava eelarve raames hallatavad vahendid ja otsese eelarve täitmise raames antavad toetused) käsitlemist. 2018. aasta märtsiks olid kümme meedet ellu viidud täies mahus, kaks osaliselt (31) ning kahe elluviimine oli pooleli.

| 32. | 2017. aasta tegevuskavva lisati kuus uut sihipärast meedet. Meetmete eesmärk on näiteks vähendada programmide eelarvestusest tulenevaid vigu. Samuti muudetakse nende raames delegeerimislepingute ja sambapõhiste hindamiste lepinguvorme, et kajastada uues finantsmääruses tehtud muudatusi. |
| --- | --- |

32.

2017. aasta tegevuskavva lisati kuus uut sihipärast meedet. Meetmete eesmärk on näiteks vähendada programmide eelarvestusest tulenevaid vigu. Samuti muudetakse nende raames delegeerimislepingute ja sambapõhiste hindamiste lepinguvorme, et kajastada uues finantsmääruses tehtud muudatusi.

| 33. | Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi kontrollisüsteem põhineb eelkontrollidel, mis tehakse enne toetusesaajate deklareeritud kulude heakskiitmist. Ka käesoleval aastal osutab kontrollikoja tuvastatud vigade sagedus (sh ka vead, mis sisalduvad ex ante välisauditi ja kulude kontrolli läbinud lõplikes väljamaksetaotlustes) jätkuvalt nende kontrollide puudulikkusele. |
| --- | --- |

33.

Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi kontrollisüsteem põhineb eelkontrollidel, mis tehakse enne toetusesaajate deklareeritud kulude heakskiitmist. Ka käesoleval aastal osutab kontrollikoja tuvastatud vigade sagedus (sh ka vead, mis sisalduvad ex ante välisauditi ja kulude kontrolli läbinud lõplikes väljamaksetaotlustes) jätkuvalt nende kontrollide puudulikkusele.

| 33. | Kulukontrollide muudetud pädevus kinnitati 2018. aasta märtsi lõpus ja see peaks aitama eelkontrolli tõhustada. |
| --- | --- |

33.

Allesjäänud veamäära 2017. aasta uuring

| 34. | Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat viis 2017. aastal läbi kuuenda allesjäänud veamäära uuringu, millega hinnati nende vigade määra, mis püsisid ka pärast kõiki vigade vältimise, avastamise ja parandamise eesmärgil selles vastutusvaldkonnas läbi viidud juhtimiskontrolle (32). Teist aastat järjest jäi hinnanguline allesjäänud veamäär uuringu kohaselt komisjoni seatud olulisuse piirmäära (2 %) piiresse (33). |
| --- | --- |

34.

Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat viis 2017. aastal läbi kuuenda allesjäänud veamäära uuringu, millega hinnati nende vigade määra, mis püsisid ka pärast kõiki vigade vältimise, avastamise ja parandamise eesmärgil selles vastutusvaldkonnas läbi viidud juhtimiskontrolle (32). Teist aastat järjest jäi hinnanguline allesjäänud veamäär uuringu kohaselt komisjoni seatud olulisuse piirmäära (2 %) piiresse (33).

| 35. | Oma 2017. aasta tegevusaruandes on rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat ära jätnud lõigu, kus juhitakse tähelepanu allesjäänud veamäära uuringu piiratud ulatusele hankemenetluste kontrollimisel, ehkki piirang püsib endiselt. |
| --- | --- |

35.

Oma 2017. aasta tegevusaruandes on rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat ära jätnud lõigu, kus juhitakse tähelepanu allesjäänud veamäära uuringu piiratud ulatusele hankemenetluste kontrollimisel, ehkki piirang püsib endiselt.

| 35. | Komisjoni hinnangul oli osutamine hankemenetluste analüüsi ulatusele kui olulisele erinevusele veidi liialdatud, kuna jääkveamäära ametnikud analüüsivad osa hankemenetlustest – nad kontrollivad peamisi täiendavaid dokumente, nagu hanketeade, pakkumismenetluse avamise aruanne, hindamisaruanded, lepingu sõlmimise otsus jne, kuid jääkveamäära metoodika ei näe ette valikuprotsessi kordamist (ei komisjoni tasandil ega abisaaja tasandil). Mõnel juhul võivad ametnikud töökogemusele ja riskianalüüsile toetudes otsustada teha hankemenetlusele üksikasjaliku analüüsi. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Allesjäänud veamäära 2017. aasta uuringus oli nende tehingute arv, mille suhtes substantiivset testimist ei rakendatud, kuna täiel määral toetuti varasemale kontrollitööle, tunduvalt suurem kui varasemates uuringutes (67 % tehingutest) (vt
  6. selgitus
  ), ehkki allesjäänud veamäära juhendi kohaselt võib täiel määral varasemale kontrollitööle toetuda „üksnes erandlikel juhtudel“ (34). Kontrollikoda leidis, et allesjäänud veamäära uuringu kontrollitud tehingutest suurema osa puhul (35) oli täiel määral varasemale kontrollitööle toetumine ebakorrektne või piisavalt põhjendamata. Lisaks ei ekstrapoleeritud varasema kontrollitööga kindlaks tehtud vigu testimata andmekogumile, mistõttu järeldatakse uuringus, et testimata andmekogum vigu ei sisalda. See mõjutab allesjäänud veamäära. |
| --- | --- |

36.

Allesjäänud veamäära 2017. aasta uuringus oli nende tehingute arv, mille suhtes substantiivset testimist ei rakendatud, kuna täiel määral toetuti varasemale kontrollitööle, tunduvalt suurem kui varasemates uuringutes (67 % tehingutest) (vt
  6. selgitus
  ), ehkki allesjäänud veamäära juhendi kohaselt võib täiel määral varasemale kontrollitööle toetuda „üksnes erandlikel juhtudel“ (34). Kontrollikoda leidis, et allesjäänud veamäära uuringu kontrollitud tehingutest suurema osa puhul (35) oli täiel määral varasemale kontrollitööle toetumine ebakorrektne või piisavalt põhjendamata. Lisaks ei ekstrapoleeritud varasema kontrollitööga kindlaks tehtud vigu testimata andmekogumile, mistõttu järeldatakse uuringus, et testimata andmekogum vigu ei sisalda. See mõjutab allesjäänud veamäära.

| 36. | Jääkveamäära 2017. aasta uuringus kasutati kutsealast otsustust, kui tõlgendamine oli lubatud või nõutav.

  Selle kogemuse põhjal kaalub komisjon võimalust arendada metoodikat nii, et see tugineks varasemale audititööle, kui tegemist on erakorraliste asjaoludega ja kohaldatud on rahvusvahelisi standardeid. |
| --- | --- |

36.

Selle kogemuse põhjal kaalub komisjon võimalust arendada metoodikat nii, et see tugineks varasemale audititööle, kui tegemist on erakorraliste asjaoludega ja kohaldatud on rahvusvahelisi standardeid.

| 37. | Lisaks sellele, et varasemast tunduvalt rohkem toetuti täiel määral eelnevale kontrollitööle, leidis kontrollikoda vigu ja lahknevusi üksikvigade arvutamises ja ekstrapoleerimises. Vead sarnanevad nendega, mida kontrollikoda kajastas EAFe käsitlevas 2014. aasta aastaaruandes (36). |
| --- | --- |

37.

Lisaks sellele, et varasemast tunduvalt rohkem toetuti täiel määral eelnevale kontrollitööle, leidis kontrollikoda vigu ja lahknevusi üksikvigade arvutamises ja ekstrapoleerimises. Vead sarnanevad nendega, mida kontrollikoda kajastas EAFe käsitlevas 2014. aasta aastaaruandes (36).

| 38. | Komisjon ei teinud korralikku järelevalvet allesjäänud veamäära uuringu teostaja töö üle ja ei saanud seetõttu probleeme ära hoida. |
| --- | --- |

38.

Komisjon ei teinud korralikku järelevalvet allesjäänud veamäära uuringu teostaja töö üle ja ei saanud seetõttu probleeme ära hoida.

| 38. | Regulaarsete koosolekute käigus jälgiti üksikasjalikult uuringu kulgu. Komisjon andis jääkveamäära ametnikule juhised, milles arvestati tema absoluutse vajadusega sõltumatuse ja kutsealase otsustuse järele. Siiski soovitab komisjon jälgimist veelgi täiustada, et uurida lähemalt spetsiifilisemaid aspekte, nagu nende juhtumite arv, mille puhul toetuti täiel määral varasemale kontrollitööle. |
| --- | --- |

38.

6. selgitus.   Nende tehingute arv, mille puhul toetuti täiel määral varasemale kontrollitööle, 2012–2017

Image

Allikas: Euroopa Kontrollikoda.

KONTROLLIKOJA TÄHELEPANEKUD

KOMISJONI VASTUSED

2017. aasta tegevusaruande läbivaatamine

| 39. | 2016. aastal sisaldas rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi peadirektori kinnitav avaldus kaht reservatsiooni, millest üks puudutas toetusi otsese ja kaudse eelarve täitmise raames, eelarve kaudset täitmist koos rahvusvaheliste organisatsioonidega, arenguagentuure ja programmide eelarvestust. 2017. aasta tegevusaruande kinnitavas avalduses esitatud reservatsioon (37) puudutab üksnes kaudse eelarve täitmise raames antavaid toetusi. |
| --- | --- |

39.

2016. aastal sisaldas rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi peadirektori kinnitav avaldus kaht reservatsiooni, millest üks puudutas toetusi otsese ja kaudse eelarve täitmise raames, eelarve kaudset täitmist koos rahvusvaheliste organisatsioonidega, arenguagentuure ja programmide eelarvestust. 2017. aasta tegevusaruande kinnitavas avalduses esitatud reservatsioon (37) puudutab üksnes kaudse eelarve täitmise raames antavaid toetusi.

| 40. | Reservatsioon põhineb allesjäänud veamäära uuringu tulemustel. Kui allesjäänud veamäära uuringus oleks järgitud varasemate aastate põhjalikku lähenemisviisi, oleks uuringu tulemus ja seega ka kinnitav avaldus olnud tõenäoliselt teistsugune. |
| --- | --- |

40.

Reservatsioon põhineb allesjäänud veamäära uuringu tulemustel. Kui allesjäänud veamäära uuringus oleks järgitud varasemate aastate põhjalikku lähenemisviisi, oleks uuringu tulemus ja seega ka kinnitav avaldus olnud tõenäoliselt teistsugune.

| 40. | See reservatsioon ei põhine üksnes käesoleva jääkveamäära uuringu tulemusel. See tuleneb riskianalüüsist, mis põhineb Euroopa Kontrollikoja kinnitaval avaldusel ja viimase kolme aasta jääkveamäära uuringutel. Seega ei saa järeldada, et vaatlusaluses jääkveamäära uuringus kasutatud lähenemisviis võinuks tõenäoliselt viia reservatsioonide seisukohast teistsuguse tulemuseni.

  Peale selle käsitles 2017. aasta tegevusaruandes sisalduv reservatsioon tõepoolest üksnes eelarve otsese täitmise korral makstavaid toetusi, varasematel aastatel aga tõi veamäärade ja riskihinnangute kombineerimine kaasa reservatsioone mitmes kuluvaldkonnas. See aga ei tähenda, nagu oleks kontrollimist vähendatud. Reservatsiooni kirjelduses on selgitatud, et ehkki reservatsioon on seotud eelarve otsese täitmise korral makstavate toetustega, jätkatakse ka muude kuluvaldkondadega seotud meetmeid, mis pärinevad näiteks varasematest aastatest. |
| --- | --- |

40.

Peale selle käsitles 2017. aasta tegevusaruandes sisalduv reservatsioon tõepoolest üksnes eelarve otsese täitmise korral makstavaid toetusi, varasematel aastatel aga tõi veamäärade ja riskihinnangute kombineerimine kaasa reservatsioone mitmes kuluvaldkonnas. See aga ei tähenda, nagu oleks kontrollimist vähendatud. Reservatsiooni kirjelduses on selgitatud, et ehkki reservatsioon on seotud eelarve otsese täitmise korral makstavate toetustega, jätkatakse ka muude kuluvaldkondadega seotud meetmeid, mis pärinevad näiteks varasematest aastatest.

| 41. | Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi hinnangul oli makse tegemise seisuga veariski sisaldav summa kokku 82,96  miljonit eurot (38). Sellest hinnanguliselt 13,08  miljonit eurot (16 %) parandatakse peadirektoraadi järgnevatel aastatel tehtavate kontrollidega (39). |
| --- | --- |

41.

Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi hinnangul oli makse tegemise seisuga veariski sisaldav summa kokku 82,96  miljonit eurot (38). Sellest hinnanguliselt 13,08  miljonit eurot (16 %) parandatakse peadirektoraadi järgnevatel aastatel tehtavate kontrollidega (39).

JÄRELDUS JA SOOVITUSED

Järeldus

| 42. | Üldine auditi tõendusmaterjal näitab, et EAFide 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanne annab kõigis olulistes aspektides õiglase pildi EAFide finantsolukorrast ning majandustulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal, vastavalt finantsmääruse sätetele ja peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele. |
| --- | --- |

42.

Üldine auditi tõendusmaterjal näitab, et EAFide 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaasta raamatupidamise aastaaruanne annab kõigis olulistes aspektides õiglase pildi EAFide finantsolukorrast ning majandustulemustest, rahavoogudest ja netovara muutustest lõppenud aastal, vastavalt finantsmääruse sätetele ja peaarvepidaja poolt vastu võetud arvestuseeskirjadele.

| 43. | Üldine auditi tõendusmaterjal näitab, et 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaastal






  a) | ei olnud EAFide tulud olulisel määral vigadest mõjutatud; |
| --- | --- | --- |

43.

Üldine auditi tõendusmaterjal näitab, et 31. detsembril 2017 lõppenud eelarveaastal

a)

ei olnud EAFide tulud olulisel määral vigadest mõjutatud;

| b) | olid EAFide maksetehingud olulisel määral vigadest mõjutatud (vt punktid 17–28). Kontrollikoda kasutas tehingute testimisel allesjäänud veamäära uuringu kohandatud tulemusi, mille kohaselt on andmekogumi hinnanguline veamäär 4,5  % (vt
  1. lisa
  ). |
| --- | --- |

b)

olid EAFide maksetehingud olulisel määral vigadest mõjutatud (vt punktid 17–28). Kontrollikoda kasutas tehingute testimisel allesjäänud veamäära uuringu kohandatud tulemusi, mille kohaselt on andmekogumi hinnanguline veamäär 4,5  % (vt
  1. lisa
  ).

| 44. | Võttes arvesse vähem põhjalikku lähenemisviisi allesjäänud veamäära uuringu tegemisel, samuti auditi käigus leitud vigade iseloomu, olulisust ja mahtu, järeldab kontrollikoda, et selle aasta uuringu tulemusi ei saa eelmistel aastatel saadud tulemustega võrrelda. Leitud puudused mõjutavad 2017. aasta allesjäänud veamäära tulemusi (vt punktid 36–38). |
| --- | --- |

44.

Võttes arvesse vähem põhjalikku lähenemisviisi allesjäänud veamäära uuringu tegemisel, samuti auditi käigus leitud vigade iseloomu, olulisust ja mahtu, järeldab kontrollikoda, et selle aasta uuringu tulemusi ei saa eelmistel aastatel saadud tulemustega võrrelda. Leitud puudused mõjutavad 2017. aasta allesjäänud veamäära tulemusi (vt punktid 36–38).

| 44. | Ei saa järeldada, et teistsuguse lähenemisviisiga oleks automaatselt jõutud teistsuguse veamäärani. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Praegu valitseb eelarvemenetluse (EP ei ole kaasatud) ja aruandlusprotsessi (EP on osaliselt kaasatud eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlusse) vahel ebakõla (vt punkti 3 alapunkt c). EAFide võimalik tulevane lülitamine ELi üldeelarvesse võib vähendada mainitud ebakõlast tulenevaid riske (kunstlik iga-aastane eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus, EP eelarvealaste volituste puudumine). |
| --- | --- |

45.

Praegu valitseb eelarvemenetluse (EP ei ole kaasatud) ja aruandlusprotsessi (EP on osaliselt kaasatud eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlusse) vahel ebakõla (vt punkti 3 alapunkt c). EAFide võimalik tulevane lülitamine ELi üldeelarvesse võib vähendada mainitud ebakõlast tulenevaid riske (kunstlik iga-aastane eelarve täitmisele heakskiidu andmise menetlus, EP eelarvealaste volituste puudumine).

Soovitused

| 46. | 3. lisas
  antakse ülevaade kontrollikoja analüüsist 2014. aasta aastaaruandes (40) esitatud nelja soovituse põhjal võetud meetmete kohta. Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat on 1., 2. ja 4. soovituse täies mahus ellu viinud (41). Kontrollikoda leiab 2017. aasta allesjäänud veamäära uuringu ülevaatamise põhjal, et 3. soovitust ei ole ellu viidud (vt punkt 37). |
| --- | --- |

46.

3. lisas
  antakse ülevaade kontrollikoja analüüsist 2014. aasta aastaaruandes (40) esitatud nelja soovituse põhjal võetud meetmete kohta. Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat on 1., 2. ja 4. soovituse täies mahus ellu viinud (41). Kontrollikoda leiab 2017. aasta allesjäänud veamäära uuringu ülevaatamise põhjal, et 3. soovitust ei ole ellu viidud (vt punkt 37).

| 46. | Komisjon leiab, et see soovitus on täielikult ellu viidud. Anti välja uued jääkveamäära metoodika versioonid ja käsiraamat, milles on käsitletud Euroopa Kontrollikoja tõstatatud küsimusi. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Varasemate soovituste rakendamise analüüsi ning 2017. aastat puudutavate leidude ja järelduste alusel soovitab kontrollikoda komisjonil alates 2019. aastast teha järgmist: |
| --- | --- |

47.

Varasemate soovituste rakendamise analüüsi ning 2017. aastat puudutavate leidude ja järelduste alusel soovitab kontrollikoda komisjonil alates 2019. aastast teha järgmist:

| — | 1. soovitus: tähelepanelikult jälgida allesjäänud veamäära uuringu läbiviimist, pöörates eriti tähelepanu sellele, et täielikult varasemale kontrollitööle toetumise otsused järgiksid täiel määral metoodikat ja oleksid põhjendatud (vt punkt 36); |
| --- | --- |

—

1. soovitus: tähelepanelikult jälgida allesjäänud veamäära uuringu läbiviimist, pöörates eriti tähelepanu sellele, et täielikult varasemale kontrollitööle toetumise otsused järgiksid täiel määral metoodikat ja oleksid põhjendatud (vt punkt 36);

Komisjon nõustub selle soovitusega.

Komisjon soovitab jälgimist veelgi täiustada, et uurida lähemalt spetsiifilisemaid aspekte, nagu täieliku usalduse juhtumite arv.

| — | 2. soovitus: aasta tegevusaruandes uuesti avaldada allesjäänud veamäära uuringu piirangud (vt punkt 35); |
| --- | --- |

—

2. soovitus: aasta tegevusaruandes uuesti avaldada allesjäänud veamäära uuringu piirangud (vt punkt 35);

Komisjon nõustub selle soovitusega.

| — | 3. soovitus: võtta otsustavaid samme kulude heakskiitmist käsitlevate juhiste rakendamiseks de facto, et vältida üleliigsete kulude heakskiitmist (vt
  5. selgitus
  ); |
| --- | --- |

—

3. soovitus: võtta otsustavaid samme kulude heakskiitmist käsitlevate juhiste rakendamiseks de facto, et vältida üleliigsete kulude heakskiitmist (vt
  5. selgitus
  );

Komisjon nõustub selle soovitusega ning uurib võimalusi asjaomaseid juhiseid selgitada ja jõustada.

| — | 4. soovitus: võtta meetmeid selle tagamiseks, et AITFi tehingute kuludena kiidetakse heaks üksnes tegelikult kantud kulud (vt punkt 22); |
| --- | --- |

—

4. soovitus: võtta meetmeid selle tagamiseks, et AITFi tehingute kuludena kiidetakse heaks üksnes tegelikult kantud kulud (vt punkt 22);

Komisjon nõustub selle soovitusega.

Komisjon võtab meetmeid, et vältida Aafrika infrastruktuuri sihtfondi finantsaruannetes esitatud kuluprognooside aktsepteerimist.

| — | 5. soovitus: kehtestada peamine tulemusnäitaja usaldusfondidele tehtavate ettemaksete aegumise jälgimiseks (vt punkt 10); |
| --- | --- |

—

5. soovitus: kehtestada peamine tulemusnäitaja usaldusfondidele tehtavate ettemaksete aegumise jälgimiseks (vt punkt 10);

Komisjon ei nõustu selle soovitusega.

Raamatupidamiseeskirjade kohaselt esitatakse EAFi osamaksed ELi usaldusfondidesse EAFi raamatupidamise aastaaruannetes. Neid jälgitakse ja kontrollitakse igal aastal. Peale selle jälgitakse ELi usaldusfondide täitmata kulukohustustega seotud kasutusperioodi, mis mõjutab otseselt nimetatud osamaksete aegumist, reaalajas tulemuslikkuse põhinäitaja nr 4 abil (täitmata kulukohustustega seotud kasutussuutlikkus). Komisjon leiab seega, et ELi usaldusfondidesse suunatud EAFi osamaksete aegumist on nõuetekohaselt jälgitud ning et täiendava tulemuslikkuse põhinäitaja kasutuselevõtt ei ole vajalik.

| — | 6. soovitus: pakkuda käimasolevate Cotonou lepingu järgse perioodi uuringute raames välja sobiv lahendus EAFide eelarve- ja aruandlusprotsessi vaheliste ebakõlade kõrvaldamiseks (vt punkt 45). |
| --- | --- |

—

6. soovitus: pakkuda käimasolevate Cotonou lepingu järgse perioodi uuringute raames välja sobiv lahendus EAFide eelarve- ja aruandlusprotsessi vaheliste ebakõlade kõrvaldamiseks (vt punkt 45).

Komisjon nõustub selle soovitusega.

Kuna komisjon on ettepaneku juba teinud, loeb ta soovituse rakendamisele kuuluvaks.

---

(1)  Vt 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatava nõukogu 2. märtsi 2015. aasta määruse (EL) 2015/323 artiklid 43, 48–50 ja 58 (ELT L 58, 3.3.2015, lk 17).

(2)  Neid tegevusi käsitlevate kontrollikoja auditite kord sätestati 2012. aastal kolmepoolse lepinguga EIP, komisjoni ja kontrollikoja vahel (nõukogu 18. veebruari 2008. aasta määruse (EÜ) nr 215/2008, mis käsitleb 10. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust (ELT L 78, 19.3.2008, lk 1), artikkel 134). Investeerimisrahastut kontrollikoja kinnitavas avalduses ei kajastata.

(3)  Välja arvatud humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraadi hallatav osa (4 %) EAFide 2017. aasta kulutustest.

(4)  Näiteks ehitus-/tarne-/teenuslepingud, tagastamatud toetused, eelarvetoetus, programmide eelarvestus.

(5)  ELT L 210, 6.8.2013, lk 1.

(6)  Aastail 2013–2015 eraldati vahendeid üleminekurahastu kaudu.

(7)  Sealhulgas EIP hallatud 1,139 miljardit eurot.

(8)  See eesmärk seati nii vastutusvaldkonnale tervikuna kui EAFidele eraldi.

(9)  Leping loetakse aegunuks, kui see on enam kui 18 kuud pärast tegevusperioodi lõppu ikka veel avatud.

(10)  Täitmata kulukohustused on kokkulepitud, kuid veel välja maksmata kohustuste summa.

(11)  11. EAFi suhtes kohaldatava finantsmääruse artiklite 43, 48–50 ja 58 kohaselt ei laiene käesolev kinnitav avaldus EAFide vahenditele, mida haldab EIP.

(12)  Vt määruse (EL) 2015/323 artikkel 44.

(13)  Vt määruse (EL) 2015/323 artikkel 43.

(14)  Aafrika Liit, Angola, Barbados, Burkina Faso, Kongo Demokraatlik Vabariik, Etioopia, Fidži, Haiti, Jamaica, Keenia, Madagaskar, Malawi, Mali, Niger, Nigeeria, Rwanda, Senegal, Sierra Leone, Lõuna-Sudaan, Sudaan, Tansaania, Sambia, Zimbabwe.

(15)  Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat: 19 makset; humanitaarabi ja kodanikukaitse peadirektoraat: 9 humanitaarabi valdkonna makset.

(16)  Allesjäänud veamäära uuringute kontrollimise põhjal leidis kontrollikoda, et nende uuringute aluseks olev metoodika näeb ette väga väikest arvu kohapealseid kontrolle ja hankemenetluste kontrollimise väikest ulatust. Seetõttu kohandas kontrollikoda sel aastal allesjäänud veamäära uuringu tulemusi riigihanke-eeskirjade järgimise vigade määraga. Kohandus põhines kontrollikoja kinnitavate avalduste (2014–2016) leidudel EAFide kohta.

(17)  Kontrollikoda testis 17 tagasinõudekorraldust (koguväärtusega 16,7 miljonit eurot) ja leidis, et neist kolm (0,4 miljonit eurot) olid kasutamata eelrahastamise tagasinõuete asemel ebaõigesti tuludena kajastatud.

(18)  Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi poolt tuvastatud 1,1 miljoni euro väärtuses korrektsioone ja hiljem kontrollikoja audiitorite poolt tuvastatud 4 miljoni euro väärtuses korrektsioone.

(19)  Kontrollikoja hinnangulise veamäära arvutus põhineb statistiliselt esinduslikul valimil. Esitatud arv on parim hinnang. Kontrollikojal on 95 % suurune kindlus, et andmekogumi veamäär on vahemikus 1,2 % ja 7,8 % (vastavalt alumine ja ülemine veapiir).

(20)  Projektidega seotud maksed ei hõlma eelarvetoetuse makseid.

(21)  Näiteks ehitus-/tarne-/teenuslepingud.

(22)  1,1 protsendipunkti (9 juhtumit) puhul eksis komisjon ise ning 0,8 protsendipunkti (4 juhtumit) puhul tegid vea toetusesaajad.

(23)  Nende vigade osakaal hinnangulises veamääras oli 1,7 protsendipunkti.

(24)  Rahvusvahelised finantsaruandlusstandardid.

(25)  „Finantsaruannete koostamine kooskõlas IFRS-iga nõuab teatavate oluliste arvestushinnangute kasutamist. Samal ajal peab EIP juhtkond usaldusfondi raamatupidamispõhimõtete kohaldamisel lähtuma oma äranägemisest.“ Punkt 2.2. Olulised raamatupidamisalased otsused ja hinnangud AITFi finantsaruannetes seisuga 31. detsember 2015.

(26)  EAFidest rahastatud eelarvetoetuse maksete suurus oli 2017. aastal 880 miljonit eurot.

(27)  EAFidest tehti 2017. aastal rahvusvaheliste organisatsioonide elluviidavatele mitme rahastajaga projektidele makseid summas 812 miljonit eurot. Nn eeldava lähenemisviisi osakaal nimetatud summast ei ole teada, kuna komisjon seda eraldi ei arvuta.

(28)  Eelarvetoetuse tõhusust ja tulemuslikkust on käsitletud mitmes kontrollikoja eriaruandes, millest viimased on „ELi abi Ukrainale“ (nr 32/2016) ja „Hondurase prioriteetsetele valdkondadele eraldatud ELi toetuse mõjusus“ (nr 30/2016).

(29)  Kui komisjoni osalus oli väiksem kui 75 % tegevuse eelarvest, ei kontrollinud kontrollikoda kulutuste aluseks olnud kuluartikleid. Kui komisjoni osalus jäi vahemikku 75–90 %, hinnati kulutuste aluseks olnud kuluartiklite kontrollimise vajadust juhtumipõhiselt.

(30)  Esitatud arv on 117 tehingust koosneva esindusliku valimi alusel antud parim hinnang. Kontrollikojal on 95 % suurune kindlus, et andmekogumi veamäär on vahemikus 2,8 % ja 10,2 % (vastavalt alumine ja ülemine veapiir).

(31)  Toetusesaajate informeerimine võimalusest, et rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraat küsib neilt enne kulude heakskiitmist üksikasjalikke tõendavaid dokumente, ning kesküksuse loomine, et koordineerida suhteid rahvusvaheliste organisatsioonidega.

(32)  EAFid ja ELi üldeelarve.

(33)  2015. aastal 2,2 %; 2016. aastal 1,7 % ning 2017. aastal 1,18 %.

(34)  Rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi allesjäänud veamäär: juhend iga-aastase hindamise tegemiseks, lk 26.

(35)  Kontrollikoja järelduse kohaselt ei oleks 41-st kontrollitud tehingust 26 puhul tohtinud täiel määral varasemale kontrollitööle toetuda.

(36)  Vt kontrollikoja 2014. aasta aastaaruanne 8., 9., 10. ja 11. Euroopa Arengufondist (EAF) rahastatud tegevuste kohta, punkt 43 (ELT C 373, 10.11.2015, lk 289).

(37)  Vt 2017. aasta tegevusaruande peatükk 2.1.5.

(38)  Aasta jooksul heaks kiidetud, kuid makse tegemise ajal kehtinud lepingulistele ja regulatiivsetele nõuetele mittevastavate kulude summa parim konservatiivne hinnang.

(39)  Vt rahvusvahelise koostöö ja arengu peadirektoraadi 2017. aasta tegevusaruanne, lk 59.

(40)  Käesoleval aastal otsustati analüüsida 2014. aasta aastaaruande soovituste rakendamist, kuna tavaliselt tuleb komisjonile nende elluviimiseks küllaldaselt aega anda.

(41)  Järelkontrolli eesmärk oli kontrollida, kas kontrollikoja soovituste põhjal oli parandusmeetmeid võetud, ning mitte hinnata nende rakendamise tulemuslikkust.

(42)  Sisaldab esialgseid eraldisi 8., 9., 10. ja 11. EAFile, kaasrahastamist, intresse, erinevaid vahendeid ja ülekandeid eelnevatest EAFidest.

(43)  Protsendina vahenditest.

(44)  Negatiivsete summade puhul on tegu kulukohustustest vabastatud summadega.

(45)  Üldised kulukohustused on seotud rahastamisotsustega.

(46)  Individuaalsed kulukohustused on seotud individuaalsete lepingutega.

(47)  Kulukohustuste netosumma pärast kulukohustustest vabastamist. Maksete netosumma pärast summade tagasinõudmist.

---

1. LISA

EUROOPA ARENGUFONDIDE TEHINGUTE TESTIMISE TULEMUSED

| | 2017 | 2016 |
| --- | --- | --- |
| |
| VALIMI SUURUS JA ÜLESEHITUS |
| |
| Tehingute arv kokku | 142 | 143 |
| |
| KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU |
| | | |
| Hinnanguline veamäär | 4,5  % | 3,3  % |
| | | |
| | Ülemine veapiir | 7,8  % | |
| | Alumine veapiir | 1,2  % | |

2017

2016

VALIMI SUURUS JA ÜLESEHITUS

Tehingute arv kokku

142

143

KVANTIFITSEERITAVATE VIGADE HINNANGULINE MÕJU

Hinnanguline veamäär

4,5  %

3,3  %

Ülemine veapiir

7,8  %

Alumine veapiir

1,2  %

---

2. LISA

EAFide MAKSED 2017. AASTAL PEAMISTE PIIRKONDADE KAUPA

Allikad: kaardi taust ©OpenStreetMap edasiarendajad (litsentseerimise aluseks Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0 litsents (CC BY-SA)) ja Euroopa Kontrollikoda 8., 9., 10. ja 11. EAFi 2017. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande põhjal.

Allikad: kaardi taust ©OpenStreetMap edasiarendajad (litsentseerimise aluseks Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0 litsents (CC BY-SA)) ja Euroopa Kontrollikoda 8., 9., 10. ja 11. EAFi 2017. aasta konsolideeritud raamatupidamise aastaaruande põhjal.

---

3. LISA

EUROOPA ARENGUFONDE KÄSITLEVATE VARASEMATE SOOVITUSTE PÕHJAL VÕETUD MEETMED

| Aasta | Kontrollikoja soovitus | Võetud meetmete kontrollikojapoolne analüüs | Komisjoni vastus |
| --- | --- | --- | --- |
| Täielikult ellu viidud | Elluviimisel | Ei ole ellu viidud | Ei kohaldata | Ebapiisavad tõendid |
| Suuremas osas | Osaliselt |
| 2014 | 1. soovitus: EuropeAid peaks kehtestama ja rakendama sisekontrollimenetlused, mis tagavad, et ettemakseid tasaarvestatakse tegelikult kantud kulude põhjal, mis ei sisalda juriidilisi kohustusi; | x | | | | | | |
| 2. soovitus: EuropeAid peaks tugevdama süstemaatilist kontrolli selle üle, kas partnerriigid kasutavad eelarvetoetuse kohalikku vääringusse konverteerimisel õiget vahetuskurssi; | x | | | | | | |
| 3. soovitus: EuropeAid peaks tagama koos allesjäänud veamäära uuringu eest vastutajaga, et kontrollikoja leitud probleemidele hakatakse lahendusi otsima; | | | | x | | | |
| 4. soovitus: EuropeAid peaks parandama sihtmääradega seotud näitajaid, mille abil hinnata kontrollide tõhusust ja kulutasuvust, kuludel põhinevat lähenemisviisi ning menetlusi ja juhtimisinfosüsteemi kontrollide kasulikkuse mõõtmiseks. | x | | | | | | |

Aasta

Kontrollikoja soovitus

Võetud meetmete kontrollikojapoolne analüüs

Komisjoni vastus

Täielikult ellu viidud

Elluviimisel

Ei ole ellu viidud

Ei kohaldata

Ebapiisavad tõendid

Suuremas osas

Osaliselt

2014

1. soovitus: EuropeAid peaks kehtestama ja rakendama sisekontrollimenetlused, mis tagavad, et ettemakseid tasaarvestatakse tegelikult kantud kulude põhjal, mis ei sisalda juriidilisi kohustusi;

x

2. soovitus: EuropeAid peaks tugevdama süstemaatilist kontrolli selle üle, kas partnerriigid kasutavad eelarvetoetuse kohalikku vääringusse konverteerimisel õiget vahetuskurssi;

x

3. soovitus: EuropeAid peaks tagama koos allesjäänud veamäära uuringu eest vastutajaga, et kontrollikoja leitud probleemidele hakatakse lahendusi otsima;

x

4. soovitus: EuropeAid peaks parandama sihtmääradega seotud näitajaid, mille abil hinnata kontrollide tõhusust ja kulutasuvust, kuludel põhinevat lähenemisviisi ning menetlusi ja juhtimisinfosüsteemi kontrollide kasulikkuse mõõtmiseks.

x

---