# Euroopa Liidu C 346/27.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 346 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 61. aastakäik27. september 2018 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 346

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

61. aastakäik27. september 2018

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2017–20182.–5. oktoobri 2017. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 109, 22.3.2018 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID23.–26. oktoobri 2017. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 138, 19.4.2018 .

  25. oktoobril 2017. aastal vastu võetud tekst, mis käsitleb 2015. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELTs L 318, 2.12.2017 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2017–20182.–5. oktoobri 2017. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 109, 22.3.2018 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID23.–26. oktoobri 2017. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 138, 19.4.2018 .

  25. oktoobril 2017. aastal vastu võetud tekst, mis käsitleb 2015. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELTs L 318, 2.12.2017 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 109, 22.3.2018 .

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 138, 19.4.2018 .

25. oktoobril 2017. aastal vastu võetud tekst, mis käsitleb 2015. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELTs L 318, 2.12.2017 .

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 3. oktoober 2017 |
| 2018/C 346/01 | Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2017. aasta resolutsioon Ühendkuningriigiga peetavate läbirääkimiste seisu kohta (2017/2847(RSP)) | 2 |
| 2018/C 346/02 | Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2017. aasta resolutsioon naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamise kohta ELi era- ja avalikus sektoris (2017/2008(INI)) | 6 |
| 2018/C 346/03 | Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2017. aasta resolutsioon kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ahenemise probleemiga tegelemise kohta arengumaades (2016/2324(INI)) | 20 |
| 2018/C 346/04 | Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2017. aasta resolutsioon küberkuritegevuse vastase võitluse kohta (2017/2068(INI)) | 29 |
| 2018/C 346/05 | Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2017. aasta resolutsioon ELi poliitiliste suhete kohta ASEANiga (2017/2026(INI)) | 44 |
| | Kolmapäev, 4. oktoober 2017 |
| 2018/C 346/06 | Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni määruse eelnõu kohta, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa ja sätestatakse teaduslikud kriteeriumid endokriinseid häireid põhjustavate omaduste määramiseks (D048947/06 – 2017/2801(RPS)) | 52 |
| 2018/C 346/07 | Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 × A5547-127 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (D051972 – 2017/2879(RSP)) | 55 |
| 2018/C 346/08 | Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-44406-6 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (D051971 – 2017/2878(RSP)) | 60 |
| 2018/C 346/09 | Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon lapsega sõlmitud abielude kaotamise kohta (2017/2663(RSP)) | 66 |
| 2018/C 346/10 | Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon Saksamaal Bonnis toimuva 2017. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP23) kohta (2017/2620(RSP)) | 70 |
| | Neljapäev, 5. oktoober 2017 |
| 2018/C 346/11 | Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2017. aasta resolutsioon albiinode olukorra kohta Aafrikas ja eriti Malawis (2017/2868(RSP)) | 82 |
| 2018/C 346/12 | Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2017. aasta resolutsioon krimmitatari liidrite Ahtem Tšiigozi ja Ilmi Umerovi ning ajakirjanik Mõkola Semena juhtumite kohta (2017/2869(RSP)) | 86 |
| 2018/C 346/13 | Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2017. aasta resolutsioon olukorra kohta Maldiividel (2017/2870(RSP)) | 90 |
| 2018/C 346/14 | Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2017. aasta resolutsioon vanglasüsteemide ja kinnipidamistingimuste kohta (2015/2062(INI)) | 94 |
| | Teisipäev, 24. oktoober 2017 |
| 2018/C 346/15 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon ELi noortegarantii süsteemide kulutuste kontrollimise ja kulutõhususe järelevalve kohta (2016/2242(INI)) | 105 |
| 2018/C 346/16 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohta, millega uuendatakse toimeaine glüfosaat heakskiitmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (D053565-01 – 2017/2904(RSP)) | 117 |
| 2018/C 346/17 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (D052754 – 2017/2905(RSP)) | 122 |
| 2018/C 346/18 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta) lasta turule geneetiliselt muundatud sojauba 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid (D052752 – 2017/2906(RSP)) | 127 |
| 2018/C 346/19 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta) lasta turule geneetiliselt muundatud rapsisorte MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) ja MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6) sisaldavaid, neist koosnevaid või neist toodetud tooteid (D052753 – 2017/2907(RSP)) | 133 |
| 2018/C 346/20 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon ELi rahanduse tulevikku käsitleva aruteludokumendi kohta (2017/2742(RSP)) | 139 |
| 2018/C 346/21 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon õiguspäraste meetmete kohta üldsuse huvides äriühingute ja avalik-õiguslike asutuste konfidentsiaalset teavet avaldavate rikkumisest teatajate kaitseks (2016/2224(INI)) | 143 |
| 2018/C 346/22 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon miinimumsissetuleku poliitika kui vaesuse vastu võitlemise vahendi kohta (2016/2270(INI)) | 156 |
| | Kolmapäev, 25. oktoober 2017 |
| 2018/C 346/23 | Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2017. aasta resolutsioon põhiõiguste aspekti kohta romade integreerimisel ELis ja romavastasusega võitlemise kohta (2017/2038(INI)) | 171 |
| | Neljapäev, 26. oktoober 2017 |
| 2018/C 346/24 | Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2017. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/35/EÜ (keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta (keskkonnavastutuse direktiiv)) kohaldamise kohta (2016/2251(INI)) | 184 |
| 2018/C 346/25 | Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2017. aasta resolutsioon seksuaalse ahistamise ja väärkohtlemise vastase võitluse kohta ELis (2017/2897(RSP)) | 192 |
| 2018/C 346/26 | Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2017. aasta resolutsioon euroala majanduspoliitika kohta (2017/2114(INI)) | 200 |
| 2018/C 346/27 | Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2017. aasta resolutsioon parlamendi soovitusega nõukogule kavandatavate läbirääkimisvolituste andmiseks kaubandusläbirääkimiste pidamiseks Austraaliaga (2017/2192(INI)) | 212 |
| 2018/C 346/28 | Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2017. aasta resolutsioon parlamendi soovitusega nõukogule kavandatavate läbirääkimisvolituste andmiseks kaubandusläbirääkimiste pidamiseks Uus-Meremaaga (2017/2193(INI)) | 219 |
| 2018/C 346/29 | Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2017. aasta resolutsioon ELi õiguse kohaldamise järelevalve 2015 kohta (2017/2011(INI)) | 226 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 3. oktoober 2017

2018/C 346/01

Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2017. aasta resolutsioon Ühendkuningriigiga peetavate läbirääkimiste seisu kohta (2017/2847(RSP))

2

2018/C 346/02

Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2017. aasta resolutsioon naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamise kohta ELi era- ja avalikus sektoris (2017/2008(INI))

6

2018/C 346/03

Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2017. aasta resolutsioon kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ahenemise probleemiga tegelemise kohta arengumaades (2016/2324(INI))

20

2018/C 346/04

Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2017. aasta resolutsioon küberkuritegevuse vastase võitluse kohta (2017/2068(INI))

29

2018/C 346/05

Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2017. aasta resolutsioon ELi poliitiliste suhete kohta ASEANiga (2017/2026(INI))

44

Kolmapäev, 4. oktoober 2017

2018/C 346/06

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni määruse eelnõu kohta, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa ja sätestatakse teaduslikud kriteeriumid endokriinseid häireid põhjustavate omaduste määramiseks (D048947/06 – 2017/2801(RPS))

52

2018/C 346/07

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 × A5547-127 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (D051972 – 2017/2879(RSP))

55

2018/C 346/08

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-44406-6 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (D051971 – 2017/2878(RSP))

60

2018/C 346/09

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon lapsega sõlmitud abielude kaotamise kohta (2017/2663(RSP))

66

2018/C 346/10

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon Saksamaal Bonnis toimuva 2017. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP23) kohta (2017/2620(RSP))

70

Neljapäev, 5. oktoober 2017

2018/C 346/11

Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2017. aasta resolutsioon albiinode olukorra kohta Aafrikas ja eriti Malawis (2017/2868(RSP))

82

2018/C 346/12

Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2017. aasta resolutsioon krimmitatari liidrite Ahtem Tšiigozi ja Ilmi Umerovi ning ajakirjanik Mõkola Semena juhtumite kohta (2017/2869(RSP))

86

2018/C 346/13

Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2017. aasta resolutsioon olukorra kohta Maldiividel (2017/2870(RSP))

90

2018/C 346/14

Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2017. aasta resolutsioon vanglasüsteemide ja kinnipidamistingimuste kohta (2015/2062(INI))

94

Teisipäev, 24. oktoober 2017

2018/C 346/15

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon ELi noortegarantii süsteemide kulutuste kontrollimise ja kulutõhususe järelevalve kohta (2016/2242(INI))

105

2018/C 346/16

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohta, millega uuendatakse toimeaine glüfosaat heakskiitmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (D053565-01 – 2017/2904(RSP))

117

2018/C 346/17

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (D052754 – 2017/2905(RSP))

122

2018/C 346/18

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta) lasta turule geneetiliselt muundatud sojauba 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid (D052752 – 2017/2906(RSP))

127

2018/C 346/19

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta) lasta turule geneetiliselt muundatud rapsisorte MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) ja MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6) sisaldavaid, neist koosnevaid või neist toodetud tooteid (D052753 – 2017/2907(RSP))

133

2018/C 346/20

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon ELi rahanduse tulevikku käsitleva aruteludokumendi kohta (2017/2742(RSP))

139

2018/C 346/21

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon õiguspäraste meetmete kohta üldsuse huvides äriühingute ja avalik-õiguslike asutuste konfidentsiaalset teavet avaldavate rikkumisest teatajate kaitseks (2016/2224(INI))

143

2018/C 346/22

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon miinimumsissetuleku poliitika kui vaesuse vastu võitlemise vahendi kohta (2016/2270(INI))

156

Kolmapäev, 25. oktoober 2017

2018/C 346/23

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2017. aasta resolutsioon põhiõiguste aspekti kohta romade integreerimisel ELis ja romavastasusega võitlemise kohta (2017/2038(INI))

171

Neljapäev, 26. oktoober 2017

2018/C 346/24

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2017. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/35/EÜ (keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta (keskkonnavastutuse direktiiv)) kohaldamise kohta (2016/2251(INI))

184

2018/C 346/25

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2017. aasta resolutsioon seksuaalse ahistamise ja väärkohtlemise vastase võitluse kohta ELis (2017/2897(RSP))

192

2018/C 346/26

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2017. aasta resolutsioon euroala majanduspoliitika kohta (2017/2114(INI))

200

2018/C 346/27

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2017. aasta resolutsioon parlamendi soovitusega nõukogule kavandatavate läbirääkimisvolituste andmiseks kaubandusläbirääkimiste pidamiseks Austraaliaga (2017/2192(INI))

212

2018/C 346/28

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2017. aasta resolutsioon parlamendi soovitusega nõukogule kavandatavate läbirääkimisvolituste andmiseks kaubandusläbirääkimiste pidamiseks Uus-Meremaaga (2017/2193(INI))

219

2018/C 346/29

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2017. aasta resolutsioon ELi õiguse kohaldamise järelevalve 2015 kohta (2017/2011(INI))

226

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 3. oktoober 2017 |
| 2018/C 346/30 | P8_TA(2017)0362Teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramine elektri- ja elektroonikaseadmetes ***IEuroopa Parlamendi 3. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes (COM(2017)0038 – C8-0021/2017 – 2017/0013(COD))P8_TC1-COD(2017)0013Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. oktoobril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2017/..., millega muudetakse direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes | 234 |
| 2018/C 346/31 | P8_TA(2017)0363Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) konventsiooni alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed ***IEuroopa Parlamendi 3. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) konventsiooni alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed ning millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1936/2001, (EÜ) nr 1984/2003 ja (EÜ) nr 520/2007 (COM(2016)0401 – C8-0224/2016 – 2016/0187(COD))P8_TC1-COD(2016)0187Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. oktoobril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega kehtestatakse Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) konventsiooni alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed ning millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1936/2001, (EÜ) nr 1984/2003 ja (EÜ) nr 520/2007 | 236 |
| | Kolmapäev, 4. oktoober 2017 |
| 2018/C 346/32 | Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna rahvusvahelise sihtasutuse asutamislepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (11342/2016 – C8-0458/2016 – 2016/0217(NLE)) | 238 |
| 2018/C 346/33 | Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb viisainfosüsteemiga seotud Schengeni acquis’ teatavate sätete jõustamist Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias (10161/2017 – C8-0224/2017 – 2017/0808(CNS)) | 239 |
| 2018/C 346/34 | Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Tšehhi Vabariigis (09893/2017 – C8-0197/2017 – 2017/0806(CNS)) | 240 |
| 2018/C 346/35 | Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Portugalis (09898/2017 – C8-0213/2017 – 2017/0807(CNS)) | 241 |
| 2018/C 346/36 | Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Kreekas (10476/2017 – C8-0230/2017 – 2017/0809(CNS)) | 242 |
| 2018/C 346/37 | P8_TA(2017)0373Reisilaevade ohutuseeskirjad ja -nõuded ***IEuroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/45/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta (COM(2016)0369 – C8-0208/2016 – 2016/0170(COD))P8_TC1-COD(2016)0170Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2017/..., millega muudetakse direktiivi 2009/45/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta | 243 |
| 2018/C 346/38 | P8_TA(2017)0374Liikmesriikide sadamatesse või sadamatest liiklevate reisilaevade pardal olevate isikute registreerimine ***IEuroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 98/41/EÜ ühenduse liikmesriikide sadamatesse või sadamatest liiklevate reisilaevade pardal olevate isikute registreerimise kohta ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/65/EL, milles käsitletakse liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja neist väljuvate laevade teavitusformaalsusi (COM(2016)0370 – C8-0209/2016 – 2016/0171(COD))P8_TC1-COD(2016)0171Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2017/..., millega muudetakse nõukogu direktiivi 98/41/EÜ ühenduse liikmesriikide sadamatesse või sadamatest liiklevate reisilaevade pardal olevate isikute registreerimise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/65/EL, milles käsitletakse liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja neist väljuvate laevade teavitusformaalsusi | 244 |
| 2018/C 346/39 | P8_TA(2017)0375Liinivedudel kasutatavate ro-ro-reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade ohutu käitamise kontrollsüsteem ***IEuroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon liinivedudel kasutatavate parvlaevade ja kiirreisilaevade ohutu käitamise tagamiseks kasutatava kontrollide süsteemi kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/16/EÜ (mis käsitleb sadamariigi kontrolli) ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 1999/35/EÜ (COM(2016)0371 – C8-0210/2016 – 2016/0172(COD))P8_TC1-COD(2016)0172Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2017/..., mis käsitleb liinivedudel kasutatavate ro-ro-reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade ohutu käitamise kontrollsüsteemi ja millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 1999/35/EÜ | 245 |
| | Neljapäev, 5. oktoober 2017 |
| 2018/C 346/40 | Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu määruse eelnõu, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (09941/2017 – C8-0229/2017 – 2013/0255(APP)) | 246 |
| | Teisipäev, 24. oktoober 2017 |
| 2018/C 346/41 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingu liidu nimel sõlmimise kohta (15653/2016 – C8-0094/2017 – 2006/0048(NLE)) | 247 |
| 2018/C 346/42 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust nr 189/2014/EL, millega lubatakse Prantsusmaal kohaldada Guadeloupe’il, Prantsuse Guajaanas, Martinique’il ja Réunionis toodetud traditsioonilise rummi suhtes teatavate kaudsete maksude vähendatud määra ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2007/659/EÜ (COM(2017)0297 – C8-0212/2017 – 2017/0127(CNS)) | 248 |
| 2018/C 346/43 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu 6. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 560/2014 biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte asutamise kohta (COM(2017)0068 – C8-0118/2017 – 2017/0024(NLE)) | 249 |
| 2018/C 346/44 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu N-fenüül-N-[1-(2-fenüületüül)piperidiin-4-üül]furaan-2-karboksamiidi (furanüülfentanüüli) suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta (11212/2017 – C8-0242/2017 – 2017/0152(NLE)) | 253 |
| 2018/C 346/45 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu raamotsust 2004/757/JSK uute psühhoaktiivsete ainete lisamiseks uimasti määratlusse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2005/387/JSK (10537/1/2017 – C8-0325/2017 – 2013/0304(COD)) | 254 |
| 2018/C 346/46 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobril 2017. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse eeskirjad CE-märgisega väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemise kohta ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1069/2009 ja (EÜ) nr 1107/2009 (COM(2016)0157 – C8-0123/2016 – 2016/0084(COD)) | 255 |
| 2018/C 346/47 | P8_TA(2017)0393Uusi psühhoaktiivseid aineid käsitlev teabevahetus, varajase hoiatamise süsteem ja riskihindamismenetlus ***IEuroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1920/2006 seoses uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabevahetuse, varajase hoiatamise süsteemi ja riskihindamismenetlusega (COM(2016)0547 – C8-0351/2016 – 2016/0261(COD))P8_TC1-COD(2016)0261Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. oktoobril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1920/2006 seoses uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabevahetuse, varajase hoiatamise süsteemi ja riskihindamismenetlusega | 362 |
| 2018/C 346/48 | P8_TA(2017)0394Ühine kalanduspoliitika: lossimiskohustuse rakendamine ***IEuroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta (COM(2017)0424 – C8-0239/2017 – 2017/0190(COD))P8_TC1-COD(2017)0190Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. oktoobril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta | 363 |
| 2018/C 346/49 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2017. aasta paranduseelarve projekti nr 5/2017 Euroopa Kestliku Arengu Fondi (EFSD) rahastamine ja hädaabireservi vahendite suurendamine pärast mitmeaastase finantsraamistiku määruse muutmist kohta (12441/2017 – C8-0351/2017 – 2017/2135(BUD)) | 364 |
| 2018/C 346/50 | Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta, et eraldada rahalisi vahendeid Euroopa Kestliku Arengu Fondile (COM(2017)0480 – C8-0235/2017 – 2017/2134(BUD)) | 366 |
| | Kolmapäev, 25. oktoober 2017 |
| 2018/C 346/51 | Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 21. septembri 2017. aasta delegeeritud määrusele, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/97 seoses toodete järelevalve ja juhtimise nõuetega, mida kohaldatakse kindlustusandjate ja kindlustustoodete turustajate suhtes (C(2017)06218 – 2017/2854(DEA)) | 369 |
| 2018/C 346/52 | Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 21. septembri 2017. aasta delegeeritud määrusele, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/97 seoses kindlustuspõhiste investeerimistoodete turustamise suhtes kohaldatavate teabenõuetega ja äritegevuse eeskirjadega (C(2017)06229 – (2017/2855(DEA)) | 370 |
| 2018/C 346/53 | Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 22. septembri 2017. aasta delegeeritud määrusele, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 600/2014 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kaudset kliirimiskorda (C(2017)06268 – (2017/2860(DEA)) | 371 |
| 2018/C 346/54 | Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 22. septembri 2017. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse komisjoni delegeeritud määrust (EL) nr 149/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kaudset kliirimiskorda (C(2017)06270 – (2017/2859(DEA)) | 373 |
| 2018/C 346/55 | Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2017. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarve projekti kohta (11815/2017 – C8-0313/2017 – 2017/2044(BUD)) | 375 |
| 2018/C 346/56 | P8_TA(2017)0410Töötajate kaitse kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest ***IEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (COM(2016)0248 – C8-0181/2016 – 2016/0130(COD))P8_TC1-COD(2016)0130Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2017/..., millega muudetakse direktiivi 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest | 389 |
| 2018/C 346/57 | P8_TA(2017)0411Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi loomine ELi liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete registreerimiseks ***IEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem Euroopa Liidu liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete ja sisenemiskeelu andmete registreerimiseks ning määratakse kindlaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise tingimused ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 767/2008 ja määrust (EL) nr 1077/2011 (COM(2016)0194 – C8-0135/2016 – 2016/0106(COD))P8_TC1-COD(2016)0106Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete ja sisenemiskeeluandmete registreerimiseks ning määratakse kindlaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise tingimused ning millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ning määruseid (EÜ) nr 767/2008 ja (EL) nr 1077/2011 | 390 |
| 2018/C 346/58 | P8_TA(2017)0412Schengeni piirieeskirjade muutmine riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutamise osas ***IEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2016/399 riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutamise osas (COM(2016)0196 – C8-0134/2016 – 2016/0105(COD))P8_TC1-COD(2016)0105Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse määrust (EL) 2016/399 riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutamise osas | 391 |
| | Neljapäev, 26. oktoober 2017 |
| 2018/C 346/59 | P8_TA(2017)0415Lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise raamistik ***IEuroopa Parlamendi 26. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühised eeskirjad väärtpaberistamise kohta ning luuakse lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise Euroopa raamistik ning millega muudetakse direktiive 2009/65/EÜ, 2009/138/EÜ, 2011/61/EL ning määrusi (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 648/2012 (COM(2015)0472 – C8-0288/2015 – 2015/0226(COD))P8_TC1-COD(2015)0226Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. oktoobril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega kehtestatakse väärtpaberistamise üldnormid ning luuakse lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise erinormid ning millega muudetakse direktiive 2009/65/EÜ, 2009/138/EÜ ja 2011/61/EL ning määrusi (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 648/2012 | 392 |
| 2018/C 346/60 | P8_TA(2017)0416Krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavad usaldatavusnõuded ***IEuroopa Parlamendi 26. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta (COM(2015)0473 – C8-0289/2015 – 2015/0225(COD))P8_TC1-COD(2015)0225Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. oktoobril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta | 393 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 3. oktoober 2017

2018/C 346/30

P8_TA(2017)0362Teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramine elektri- ja elektroonikaseadmetes ***IEuroopa Parlamendi 3. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes (COM(2017)0038 – C8-0021/2017 – 2017/0013(COD))P8_TC1-COD(2017)0013Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. oktoobril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2017/..., millega muudetakse direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes

234

2018/C 346/31

P8_TA(2017)0363Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) konventsiooni alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed ***IEuroopa Parlamendi 3. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) konventsiooni alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed ning millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1936/2001, (EÜ) nr 1984/2003 ja (EÜ) nr 520/2007 (COM(2016)0401 – C8-0224/2016 – 2016/0187(COD))P8_TC1-COD(2016)0187Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. oktoobril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega kehtestatakse Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) konventsiooni alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed ning millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1936/2001, (EÜ) nr 1984/2003 ja (EÜ) nr 520/2007

236

Kolmapäev, 4. oktoober 2017

2018/C 346/32

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna rahvusvahelise sihtasutuse asutamislepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (11342/2016 – C8-0458/2016 – 2016/0217(NLE))

238

2018/C 346/33

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb viisainfosüsteemiga seotud Schengeni acquis’ teatavate sätete jõustamist Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias (10161/2017 – C8-0224/2017 – 2017/0808(CNS))

acquis

239

2018/C 346/34

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Tšehhi Vabariigis (09893/2017 – C8-0197/2017 – 2017/0806(CNS))

240

2018/C 346/35

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Portugalis (09898/2017 – C8-0213/2017 – 2017/0807(CNS))

241

2018/C 346/36

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Kreekas (10476/2017 – C8-0230/2017 – 2017/0809(CNS))

242

2018/C 346/37

P8_TA(2017)0373Reisilaevade ohutuseeskirjad ja -nõuded ***IEuroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/45/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta (COM(2016)0369 – C8-0208/2016 – 2016/0170(COD))P8_TC1-COD(2016)0170Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2017/..., millega muudetakse direktiivi 2009/45/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta

243

2018/C 346/38

P8_TA(2017)0374Liikmesriikide sadamatesse või sadamatest liiklevate reisilaevade pardal olevate isikute registreerimine ***IEuroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 98/41/EÜ ühenduse liikmesriikide sadamatesse või sadamatest liiklevate reisilaevade pardal olevate isikute registreerimise kohta ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/65/EL, milles käsitletakse liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja neist väljuvate laevade teavitusformaalsusi (COM(2016)0370 – C8-0209/2016 – 2016/0171(COD))P8_TC1-COD(2016)0171Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2017/..., millega muudetakse nõukogu direktiivi 98/41/EÜ ühenduse liikmesriikide sadamatesse või sadamatest liiklevate reisilaevade pardal olevate isikute registreerimise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/65/EL, milles käsitletakse liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja neist väljuvate laevade teavitusformaalsusi

244

2018/C 346/39

P8_TA(2017)0375Liinivedudel kasutatavate ro-ro-reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade ohutu käitamise kontrollsüsteem ***IEuroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon liinivedudel kasutatavate parvlaevade ja kiirreisilaevade ohutu käitamise tagamiseks kasutatava kontrollide süsteemi kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/16/EÜ (mis käsitleb sadamariigi kontrolli) ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 1999/35/EÜ (COM(2016)0371 – C8-0210/2016 – 2016/0172(COD))P8_TC1-COD(2016)0172Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2017/..., mis käsitleb liinivedudel kasutatavate ro-ro-reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade ohutu käitamise kontrollsüsteemi ja millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 1999/35/EÜ

245

Neljapäev, 5. oktoober 2017

2018/C 346/40

Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu määruse eelnõu, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (09941/2017 – C8-0229/2017 – 2013/0255(APP))

246

Teisipäev, 24. oktoober 2017

2018/C 346/41

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingu liidu nimel sõlmimise kohta (15653/2016 – C8-0094/2017 – 2006/0048(NLE))

247

2018/C 346/42

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust nr 189/2014/EL, millega lubatakse Prantsusmaal kohaldada Guadeloupe’il, Prantsuse Guajaanas, Martinique’il ja Réunionis toodetud traditsioonilise rummi suhtes teatavate kaudsete maksude vähendatud määra ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2007/659/EÜ (COM(2017)0297 – C8-0212/2017 – 2017/0127(CNS))

248

2018/C 346/43

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu 6. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 560/2014 biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte asutamise kohta (COM(2017)0068 – C8-0118/2017 – 2017/0024(NLE))

249

2018/C 346/44

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu N-fenüül-N-[1-(2-fenüületüül)piperidiin-4-üül]furaan-2-karboksamiidi (furanüülfentanüüli) suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta (11212/2017 – C8-0242/2017 – 2017/0152(NLE))

N

N

253

2018/C 346/45

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu raamotsust 2004/757/JSK uute psühhoaktiivsete ainete lisamiseks uimasti määratlusse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2005/387/JSK (10537/1/2017 – C8-0325/2017 – 2013/0304(COD))

254

2018/C 346/46

Euroopa Parlamendi 24. oktoobril 2017. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse eeskirjad CE-märgisega väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemise kohta ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1069/2009 ja (EÜ) nr 1107/2009 (COM(2016)0157 – C8-0123/2016 – 2016/0084(COD))

255

2018/C 346/47

P8_TA(2017)0393Uusi psühhoaktiivseid aineid käsitlev teabevahetus, varajase hoiatamise süsteem ja riskihindamismenetlus ***IEuroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1920/2006 seoses uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabevahetuse, varajase hoiatamise süsteemi ja riskihindamismenetlusega (COM(2016)0547 – C8-0351/2016 – 2016/0261(COD))P8_TC1-COD(2016)0261Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. oktoobril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1920/2006 seoses uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabevahetuse, varajase hoiatamise süsteemi ja riskihindamismenetlusega

362

2018/C 346/48

P8_TA(2017)0394Ühine kalanduspoliitika: lossimiskohustuse rakendamine ***IEuroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta (COM(2017)0424 – C8-0239/2017 – 2017/0190(COD))P8_TC1-COD(2017)0190Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. oktoobril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta

363

2018/C 346/49

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2017. aasta paranduseelarve projekti nr 5/2017 Euroopa Kestliku Arengu Fondi (EFSD) rahastamine ja hädaabireservi vahendite suurendamine pärast mitmeaastase finantsraamistiku määruse muutmist kohta (12441/2017 – C8-0351/2017 – 2017/2135(BUD))

364

2018/C 346/50

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta, et eraldada rahalisi vahendeid Euroopa Kestliku Arengu Fondile (COM(2017)0480 – C8-0235/2017 – 2017/2134(BUD))

366

Kolmapäev, 25. oktoober 2017

2018/C 346/51

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 21. septembri 2017. aasta delegeeritud määrusele, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/97 seoses toodete järelevalve ja juhtimise nõuetega, mida kohaldatakse kindlustusandjate ja kindlustustoodete turustajate suhtes (C(2017)06218 – 2017/2854(DEA))

369

2018/C 346/52

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 21. septembri 2017. aasta delegeeritud määrusele, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/97 seoses kindlustuspõhiste investeerimistoodete turustamise suhtes kohaldatavate teabenõuetega ja äritegevuse eeskirjadega (C(2017)06229 – (2017/2855(DEA))

370

2018/C 346/53

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 22. septembri 2017. aasta delegeeritud määrusele, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 600/2014 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kaudset kliirimiskorda (C(2017)06268 – (2017/2860(DEA))

371

2018/C 346/54

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 22. septembri 2017. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse komisjoni delegeeritud määrust (EL) nr 149/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kaudset kliirimiskorda (C(2017)06270 – (2017/2859(DEA))

373

2018/C 346/55

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2017. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarve projekti kohta (11815/2017 – C8-0313/2017 – 2017/2044(BUD))

375

2018/C 346/56

P8_TA(2017)0410Töötajate kaitse kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest ***IEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (COM(2016)0248 – C8-0181/2016 – 2016/0130(COD))P8_TC1-COD(2016)0130Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2017/..., millega muudetakse direktiivi 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest

389

2018/C 346/57

P8_TA(2017)0411Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi loomine ELi liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete registreerimiseks ***IEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem Euroopa Liidu liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete ja sisenemiskeelu andmete registreerimiseks ning määratakse kindlaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise tingimused ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 767/2008 ja määrust (EL) nr 1077/2011 (COM(2016)0194 – C8-0135/2016 – 2016/0106(COD))P8_TC1-COD(2016)0106Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete ja sisenemiskeeluandmete registreerimiseks ning määratakse kindlaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise tingimused ning millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ning määruseid (EÜ) nr 767/2008 ja (EL) nr 1077/2011

390

2018/C 346/58

P8_TA(2017)0412Schengeni piirieeskirjade muutmine riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutamise osas ***IEuroopa Parlamendi 25. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2016/399 riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutamise osas (COM(2016)0196 – C8-0134/2016 – 2016/0105(COD))P8_TC1-COD(2016)0105Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse määrust (EL) 2016/399 riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutamise osas

391

Neljapäev, 26. oktoober 2017

2018/C 346/59

P8_TA(2017)0415Lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise raamistik ***IEuroopa Parlamendi 26. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühised eeskirjad väärtpaberistamise kohta ning luuakse lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise Euroopa raamistik ning millega muudetakse direktiive 2009/65/EÜ, 2009/138/EÜ, 2011/61/EL ning määrusi (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 648/2012 (COM(2015)0472 – C8-0288/2015 – 2015/0226(COD))P8_TC1-COD(2015)0226Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. oktoobril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega kehtestatakse väärtpaberistamise üldnormid ning luuakse lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise erinormid ning millega muudetakse direktiive 2009/65/EÜ, 2009/138/EÜ ja 2011/61/EL ning määrusi (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 648/2012

392

2018/C 346/60

P8_TA(2017)0416Krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavad usaldatavusnõuded ***IEuroopa Parlamendi 26. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta (COM(2015)0473 – C8-0289/2015 – 2015/0225(COD))P8_TC1-COD(2015)0225Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. oktoobril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta

393

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

27.9.2018

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2017–2018

2.–5. oktoobri 2017. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 109, 22.3.2018.

VASTUVÕETUD TEKSTID

23.–26. oktoobri 2017. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 138, 19.4.2018.

25. oktoobril 2017. aastal vastu võetud tekst, mis käsitleb 2015. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELTs L 318, 2.12.2017.

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 3. oktoober 2017

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/2

---

P8_TA(2017)0361

Ühendkuningriigiga peetavate läbirääkimiste seis

Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2017. aasta resolutsioon Ühendkuningriigiga peetavate läbirääkimiste seisu kohta (2017/2847(RSP))

(2018/C 346/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma 5. aprilli 2017. aasta resolutsiooni läbirääkimiste kohta, mida alustatakse Ühendkuningriigiga tulenevalt Ühendkuningriigi teatest kavatsuse kohta Euroopa Liidust välja astuda (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. aprilli 2017. aasta resolutsiooni läbirääkimiste kohta, mida alustatakse Ühendkuningriigiga tulenevalt Ühendkuningriigi teatest kavatsuse kohta Euroopa Liidust välja astuda (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu (artikkel 50) suuniseid (29. aprill 2017) pärast Ühendkuningriigilt ELi lepingu artikli 50 kohase teate saamist ning nõukogu otsuse 22. mai 2017. aasta lisa, millega kehtestatakse juhised läbirääkimiste pidamiseks Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga sõlmitava lepingu üle, milles sätestatakse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise kord, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu (artikkel 50) suuniseid (29. aprill 2017) pärast Ühendkuningriigilt ELi lepingu artikli 50 kohase teate saamist ning nõukogu otsuse 22. mai 2017. aasta lisa, millega kehtestatakse juhised läbirääkimiste pidamiseks Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigiga sõlmitava lepingu üle, milles sätestatakse Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumise kord,

| — | võttes arvesse komisjoni seisukohti väljendavaid 12. juuni 2017. aasta dokumente „Kodanike õigusi käsitlevad põhimõtted“ ja „Finantsarvelduse põhimõtted“ ning 20. septembri 2017. aasta dokumenti „Juhtpõhimõtted Iirimaa ja Põhja-Iirimaa üle peetavaks dialoogiks“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni seisukohti väljendavaid 12. juuni 2017. aasta dokumente „Kodanike õigusi käsitlevad põhimõtted“ ja „Finantsarvelduse põhimõtted“ ning 20. septembri 2017. aasta dokumenti „Juhtpõhimõtted Iirimaa ja Põhja-Iirimaa üle peetavaks dialoogiks“,

| — | võttes arvesse Ühendkuningriigi valitsuse seisukohti väljendavaid dokumente Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumisega seotud küsimustes ning eelkõige 26. juuni 2017. aasta dokumenti „Ühendkuningriigis elavate ELi kodanike ning ELis elavate Ühendkuningriigi kodanike õiguste kaitsmine“ ning 16. augusti 2017. aasta dokumenti „Põhja-Iirimaa ja Iirimaa“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühendkuningriigi valitsuse seisukohti väljendavaid dokumente Ühendkuningriigi Euroopa Liidust väljaastumisega seotud küsimustes ning eelkõige 26. juuni 2017. aasta dokumenti „Ühendkuningriigis elavate ELi kodanike ning ELis elavate Ühendkuningriigi kodanike õiguste kaitsmine“ ning 16. augusti 2017. aasta dokumenti „Põhja-Iirimaa ja Iirimaa“,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et praegu elab Ühendkuningriigis ligikaudu 3,2 miljonit ülejäänud 27 liikmesriigi (EL-27) kodanikku ning EL-27s umbes 1,2 miljonit Ühendkuningriigi kodanikku; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et praegu elab Ühendkuningriigis ligikaudu 3,2 miljonit ülejäänud 27 liikmesriigi (EL-27) kodanikku ning EL-27s umbes 1,2 miljonit Ühendkuningriigi kodanikku;

| B. | arvestades, et ELi kodanikud, kes asusid elama teise liikmesriiki, tuginesid õigustele, mis neil on Euroopa Liidu õiguse kohaselt, ning lähtusid teadmisest, et need õigused jäävad neile kogu eluks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi kodanikud, kes asusid elama teise liikmesriiki, tuginesid õigustele, mis neil on Euroopa Liidu õiguse kohaselt, ning lähtusid teadmisest, et need õigused jäävad neile kogu eluks;

| C. | arvestades, et Euroopa Parlament esindab kõiki ELi kodanikke, sh Ühendkuningriigi kodanikke, ning kavatseb kaitsta nende huve kogu protsessi jooksul, mille lõpptulemus on Ühendkuningriigi väljaastumine Euroopa Liidust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Parlament esindab kõiki ELi kodanikke, sh Ühendkuningriigi kodanikke, ning kavatseb kaitsta nende huve kogu protsessi jooksul, mille lõpptulemus on Ühendkuningriigi väljaastumine Euroopa Liidust;

| D. | arvestades, et Ühendkuningriigis ja veel mõnes liikmesriigis viimasel ajal aset leidnud haldusjuhtumid on näidanud, et EL-27 kodanike diskrimineerimine Ühendkuningriigis ning Ühendkuningriigi kodanike diskrimineerimine EL-27s toimub juba praegu ning häirib asjaomaste kodanike igapäevaelu, piirates nende õiguste kasutamist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Ühendkuningriigis ja veel mõnes liikmesriigis viimasel ajal aset leidnud haldusjuhtumid on näidanud, et EL-27 kodanike diskrimineerimine Ühendkuningriigis ning Ühendkuningriigi kodanike diskrimineerimine EL-27s toimub juba praegu ning häirib asjaomaste kodanike igapäevaelu, piirates nende õiguste kasutamist;

| E. | arvestades, et korrakohane Ühendkuningriigi Euroopa Liidust lahkumine eeldab Iirimaa saarega seotud ainulaadse olukorra ja eriliste asjaolude käsitlemist, et säilitada 10. aprilli 1998. aasta suure reede kokkulepe kõigis aspektides ning vältida range piirikontrolli kehtestamist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et korrakohane Ühendkuningriigi Euroopa Liidust lahkumine eeldab Iirimaa saarega seotud ainulaadse olukorra ja eriliste asjaolude käsitlemist, et säilitada 10. aprilli 1998. aasta suure reede kokkulepe kõigis aspektides ning vältida range piirikontrolli kehtestamist;

| F. | arvestades, et Põhja-Iirimaa elanikud, kes on kasutanud või kasutavad oma õigust saada Iiri kodakondsus, saavad ELi kodakondsuse ning ei tohiks luua takistusi, mis ei võimalda neil kasutada aluslepingutest tulenevaid õigusi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Põhja-Iirimaa elanikud, kes on kasutanud või kasutavad oma õigust saada Iiri kodakondsus, saavad ELi kodakondsuse ning ei tohiks luua takistusi, mis ei võimalda neil kasutada aluslepingutest tulenevaid õigusi;

| G. | arvestades, et nii Euroopa Liit kui ka Ühendkuningriik peaksid täielikult austama Ühendkuningriigi Euroopa Liidu liikmesuse kogu ajast tulenevaid rahalisi kohustusi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et nii Euroopa Liit kui ka Ühendkuningriik peaksid täielikult austama Ühendkuningriigi Euroopa Liidu liikmesuse kogu ajast tulenevaid rahalisi kohustusi;

| H. | arvestades, et 22. septembril 2017 Firenzes peetud kõnes esitas Ühendkuningriigi peaminister mõned selgitused kodanike õiguste, Iirimaa ja Põhja-Iirimaa küsimuse, finantsarvelduse, üleminekuperioodi vajalikkuse ning Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi tulevaste suhete väljavaadete kohta; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 22. septembril 2017 Firenzes peetud kõnes esitas Ühendkuningriigi peaminister mõned selgitused kodanike õiguste, Iirimaa ja Põhja-Iirimaa küsimuse, finantsarvelduse, üleminekuperioodi vajalikkuse ning Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi tulevaste suhete väljavaadete kohta;

| 1. | kordab kõiki punkte oma 5. aprilli 2017. aasta resolutsioonist läbirääkimiste kohta, mida alustatakse Ühendkuningriigiga tulenevalt Ühendkuningriigi teatest kavatsuse kohta Euroopa Liidust välja astuda; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et suunised, mille Euroopa Ülemkogu kiitis heaks 29. aprillil 2017, ning läbirääkimisjuhised, mille nõukogu võttis vastu 22. mail 2017, on kooskõlas Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta resolutsiooniga; tunneb heameelt asjaolu üle, et Euroopa Liidu läbirääkija tegutseb täielikus kooskõlas nende volitustega; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et kooskõlas Euroopa Parlamendi 5. aprilli 2017. aasta resolutsiooniga tegi Ühendkuningriigi peaminister oma 22. septembri 2017. aasta kõnes ettepaneku ajaliselt piiratud üleminekuperioodi kohta; juhib tähelepanu asjaolule, et selline üleminek saab toimuda vaid Euroopa Liidu olemasolevatele regulatiivsetele, eelarve-, järelevalve-, kohtu- ja jõustamisinstrumentidele ja -struktuuridele tuginedes; rõhutab, et selline üleminekuperiood, mille jooksul Ühendkuningriik ei ole enam liikmesriik, saab tähendada vaid kogu liidu õigustiku jätkuvat kohaldamist (see hõlmab ka nelja vabaduse – kodanike, kapitali, teenuste ja kaupade vaba liikumise – täielikku kohaldamist) ning see peab toimuma ilma, et piirataks isikute vaba liikumist uute tingimuste kehtestamisega; rõhutab, et üleminekuperiood on võimalik ainult Euroopa Liidu Kohtu täielikku pädevust säilitades; rõhutab, et üleminekuperioodiga saab nõustuda vaid tingimusel, et on sõlmitud väljaastumisleping, mis hõlmab kõiki Ühendkuningriigi väljaastumisega seotud küsimusi; |
| --- | --- |

3.

Kodanike õigused

| 4. | rõhutab, et väljaastumisleping peab säilitama kodanike kõik praegused õigused, nii et nende olukord oluliselt ei muutu, ning selles tuleb tagada vastastikkus, võrdsus ja tasakaal ning ELi kodanike mittediskrimineerimine Ühendkuningriigis ja Ühendkuningriigi kodanike mittediskrimineerimine Euroopa Liidus; rõhutab eelkõige, et asjaomased ELi kodanikest residendid ja lapsed, kes sünnivad pärast Ühendkuningriigi väljaastumist, peaksid kuuluma väljaastumislepingu kohaldamisalasse kui pereliikmed ja mitte kui iseseisvad õiguste valdajad, tulevased pereliikmed peaksid jätkuvalt saama kasutada riigis elamise õigust samadel alustel praeguste pereliikmetega, dokumendid peaksid olema õigusi kinnitavad kooskõlas ELi õigusega, koormavat haldusmenetlust tuleks vältida ning kõik ELi õiguse kohased eelised peaksid olema ülekantavad; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab sellega seoses, et väljaastumislepingus tuleks säilitada asjassepuutuvates Euroopa Liidu õigusaktides sätestatud ja kodanike õigusi käsitlevad Euroopa Liidu õigusnormid täies ulatuses, kuid on seisukohal, et Ühendkuningriigi 26. juuni 2017. aasta seisukohas esitatud ettepanekud ei ole selles küsimuses piisavad, eriti mis puudutab ettepanekut luua Ühendkuningriigi immigratsiooniõiguses uus kategooria „püsielaniku staatus“ (settled status); väljendab muret selle pärast, et kõnealused ettepanekud, läbirääkimiste aeglane kulg ja avalikustatud poliitikavõimalused ELi kodanike tulevase seisundi kohta on põhjustanud Ühendkuningriigis elavatele EL-27 kodanikele asjatuid kannatusi ja ärevust; |
| --- | --- |

5.

| 6. | väljendab muret Ühendkuningriigis elavate ELi kodanike suhtes kasutatavate kahetsusväärsete haldustavade pärast; tuletab Ühendkuningriigile lisaks meelde, et kuni ta on Euroopa Liidu liikmesriik, peab ta järgima Euroopa Liidu õigust ja tagama selle täitmise ning hoiduma haldus- või muudest toimingutest, mis kujutavad endast Ühendkuningriigis elavate EL-27 kodanike jaoks takistusi ja diskrimineerimist, muu hulgas töökohas; ootab, et kõik ülejäänud liikmesriigid omalt poolt tagaksid, et Euroopa Liidus elavaid Ühendkuningriigi kodanikke koheldakse täielikus kooskõlas Euroopa Liidu õigusega, kuna nad jäävad ELi kodanikuks kuni Ühendkuningriigi Euroopa Liidust lahkumiseni; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib, et Ühendkuningriigi peaminister andis oma 22. septembri 2017. aasta kõnes lubaduse tagada, et Ühendkuningriigis elavate EL-27 kodanike õigustele antakse vahetu õigusmõju väljaastumislepingu inkorporeerimisega Ühendkuningriigi õigusesse; rõhutab, et seda tuleks teha viisil, mis ei lase seda ühepoolselt muuta, mis võimaldab ELi kodanikel kasutada väljaastumislepingust tulenevaid õigusi vahetult Ühendkuningriigi kohtutes ja haldusasutustes ning muudab selle Ühendkuningriigi õiguse suhtes ülimuslikuks; rõhutab, et sidususe ja liidu õiguskorra terviklikkuse tagamiseks peab Euroopa Kohus jääma ainsaks pädevaks asutuseks, kes tõlgendab ja jõustab Euroopa Liidu õigust ja väljaastumislepingut; ootab selles küsimuses Ühendkuningriigilt konkreetseid ettepanekuid; |
| --- | --- |

7.

Iirimaa ja Põhja-Iirimaa

| 8. | rõhutab, et väljaastumislepingus tuleb käsitleda Iirimaa saarega seotud ainulaadset olukorda ja erilisi asjaolusid ning seda viisil, mis on täielikult kooskõlas suure reede kokkuleppe kõigi osadega, kokkulepitud koostöövaldkondadega ning Euroopa Liidu õigusega, et tagada Põhja-Iirimaa rahuprotsessi järjepidevus ja stabiilsus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on veendunud, et Ühendkuningriigi valitsusel on kohustus pakkuda välja ainulaadne, tulemuslik ja toimiv lahendus, mis hoiab ära range piirikontrolli kehtestamise, tagab täieliku vastavuse suure reede kokkuleppe kõigile osadele, on kooskõlas Euroopa Liidu õigusega ning tagab täielikult siseturu ja tolliliidu terviklikkuse; on samuti veendunud, et Ühendkuningriik peab jätkuvalt andma õiglase panuse finantsabisse, millest toetakse Põhja-Iirimaad ja Iirimaad; peab kahetsusväärseks, et Ühendkuningriigi seisukohti väljendavas dokumendis „Põhja-Iirimaa ja Iirimaa“ esitatud ettepanekud on selles suhtes puudulikud; märgib, et oma 22. septembri 2017. aasta kõnes välistas Ühendkuningriigi peaminister seevastu igasuguse füüsilise taristu piiril, mis eeldab, et Ühendkuningriik jääb siseturu ja tolliliidu osaks või et Põhja-Iirimaa jääb mingil viisil siseturu ja tolliliidu osaks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et ükski Iirimaa saart puudutav lahendus ei saa määrata ära lahendusi seoses aruteludega, mis käsitlevad Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi tulevasi suhteid; |
| --- | --- |

10.

Finantsarveldus

| 11. | võtab teadmiseks Ühendkuningriigi peaministri 22. septembri 2017. aasta kõnes tehtud avalduse finantsarvelduse kohta, kuid ootab selles küsimuses Ühendkuningriigi valitsuse konkreetseid ettepanekuid; rõhutab, et seni on selgete ettepanekute puudumine läbirääkimisi tõsiselt takistanud ning selles valdkonnas on vaja teha märkimisväärseid edusamme, enne kui saab alustada arutelu muude küsimuste, sh Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi tulevaste suhete raamistiku üle; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kinnitab kooskõlas komisjoni 12. juuni 2017. aasta dokumendiga „Finantsarvelduse põhimõtted“, et Ühendkuningriik peab täielikult täitma rahalisi kohustusi, mille ta on võtnud Euroopa Liidu liikmesriigina, ning nõuab, et see küsimus tuleb väljaastumislepingus täielikult lahendada; juhib eelkõige tähelepanu rahalistele kohustustele, mis tulenevad mitmeaastasest finantsraamistikust ja 2014. aasta omavahendeid käsitlevast otsusest (2) ning hõlmavad võimalikust üleminekuperioodist sõltumata Euroopa Liidu täitmata kulukohustusi, samuti Ühendkuningriigi osa kohustustest, sh tingimuslikest kohustustest, ning Euroopa Liidust lahkumise kulusid, sest on välistatud, et 28 liikmesriigi võetud kohustusi täidavad ainult allesjäänud 27 liikmesriiki; |
| --- | --- |

12.

Läbirääkimiste kulg

| 13. | tuletab meelde, et vastavalt läbirääkimiste etapiviisilisele ülesehitusele – mis on hädavajalik, et tagada Ühendkuningriigi korrakohane väljaastumine Euroopa Liidust –, on märkimisväärne edasiminek kodanike õiguste, Iirimaa ja Põhja-Iirimaa ning Ühendkuningriigi rahaliste kohustuste täitmise küsimustes väga tähtis selleks, et saaks alustada läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Ühendkuningriigi tulevaste suhete raamistiku ning üleminekuperioodi üle; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et on väga tähtis, et Ühendkuningriigi peaministri poolt 22. septembri 2017. aasta kõnes võetud kohustused tooksid kaasa reaalsed muutused Ühendkuningriigi seisukohas ja vastavad konkreetsed ettepanekud, et kiirendada tööd läbirääkimiste esimeses etapis ning et teises etapis saaks vastastikuse usalduse ja siira koostöö vaimus alustada kõnelusi uue ja tiheda partnerluse üle Ühendkuningriigi ja Euroopa Liidu assotsiatsiooni raames; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on seisukohal, et läbirääkimiste neljandas voorus ei ole veel saavutatud piisavalt edu kodanike õiguste, Iirimaa ja Põhja-Iirimaa ning Ühendkuningriigi rahaliste kohustuste küsimustes; palub Euroopa Ülemkogul, juhul kui läbirääkimiste viiendas voorus ei toimu kõigis kolmes valdkonnas olulist läbimurret kooskõlas käesoleva resolutsiooniga, otsustada 2017. aasta oktoobris toimuval kohtumisel edusammudele hinnangu andmine edasi lükata; |
| --- | --- |

15.

o

o o

| 16. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Euroopa Ülemkogule, Euroopa Liidu Nõukogule, Euroopa Komisjonile, liikmesriikide parlamentidele ning Ühendkuningriigi valitsusele. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0102.

(2)  Nõukogu 26. mai 2014. aasta otsus 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (ELT L 168, 7.6.2014, lk 105).

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/6

---

P8_TA(2017)0364

Naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamine ELi era- ja avalikus sektoris

Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2017. aasta resolutsioon naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamise kohta ELi era- ja avalikus sektoris (2017/2008(INI))

(2018/C 346/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2 ja artikli 3 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 8, 10, artikli 153 lõikeid 1 ja 2 ning artiklit 157, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 8, 10, artikli 153 lõikeid 1 ja 2 ning artiklit 157,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 23 ja 33, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 23 ja 33,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/41/EL füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 86/613/EMÜ (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. juuli 2010. aasta direktiivi 2010/41/EL füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 86/613/EMÜ (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (3) (rasedus- ja sünnituspuhkuse direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. oktoobri 1992. aasta direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise meetmete kehtestamise kohta (3) (rasedus- ja sünnituspuhkuse direktiiv),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. juuli 2008. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (COM(2008)0426), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. juuli 2008. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (COM(2008)0426),

| — | võttes arvesse oma 2. aprilli 2009. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 2. aprilli 2009. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõtet sõltumata isikute usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse rasedus- ja sünnituspuhkuse direktiivi (COM(2008)0637), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse rasedus- ja sünnituspuhkuse direktiivi (COM(2008)0637),

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobril 2010. aastal vastu võetud esimese lugemise seisukohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise ning töötajate töö- ja pereelu ühitamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobril 2010. aastal vastu võetud esimese lugemise seisukohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 92/85/EMÜ rasedate, hiljuti sünnitanud ja rinnaga toitvate töötajate tööohutuse ja töötervishoiu parandamise ning töötajate töö- ja pereelu ühitamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2013. aasta direktiivi 2013/62/EL, millega muudetakse direktiivi 2010/18/EL (millega rakendatakse Euroopa Tööstuse ja Tööandjate Keskliitude Ühenduse, Euroopa Käsitööga Tegelevate Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtete Keskliidu, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt vanemapuhkuse kohta sõlmitud muudetud raamkokkulepet) seoses Mayotte’i staatuse muutmisega Euroopa Liidu suhtes (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. detsembri 2013. aasta direktiivi 2013/62/EL, millega muudetakse direktiivi 2010/18/EL (millega rakendatakse Euroopa Tööstuse ja Tööandjate Keskliitude Ühenduse, Euroopa Käsitööga Tegelevate Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtete Keskliidu, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt vanemapuhkuse kohta sõlmitud muudetud raamkokkulepet) seoses Mayotte’i staatuse muutmisega Euroopa Liidu suhtes (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. novembri 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotud meetmeid (naissoost juhatuse liikmete direktiiv) (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. novembri 2012. aasta ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotud meetmeid (naissoost juhatuse liikmete direktiiv) (COM(2012)0614),

| — | võttes arvesse oma 20. novembril 2013. aastal vastu võetud esimese lugemise seisukohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotud meetmeid (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. novembril 2013. aastal vastu võetud esimese lugemise seisukohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, milles käsitletakse soolise tasakaalu parandamist börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas ja sellega seotud meetmeid (7),

| — | võttes arvesse oma 12. märtsi 2013. aasta resolutsiooni sooliste stereotüüpide kaotamise kohta ELis (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. märtsi 2013. aasta resolutsiooni sooliste stereotüüpide kaotamise kohta ELis (8),

| — | võttes arvesse oma 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni meestele ja naistele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte rakendamise kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni meestele ja naistele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõtte rakendamise kohta (9),

| — | võttes arvesse oma 20. mai 2015. aasta resolutsiooni rasedus- ja sünnituspuhkuse kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. mai 2015. aasta resolutsiooni rasedus- ja sünnituspuhkuse kohta (10),

| — | võttes arvesse oma 28. aprilli 2016. aasta resolutsiooni naissoost koduabiliste ja hooldajate kohta ELis (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. aprilli 2016. aasta resolutsiooni naissoost koduabiliste ja hooldajate kohta ELis (11),

| — | võttes arvesse oma 12. mai 2016. aasta resolutsiooni nõukogu 8. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/18/EL (millega rakendatakse Euroopa Tööstuse ja Tööandjate Keskliitude Ühenduse, Euroopa Käsitööga Tegelevate Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtete Keskliidu, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt vanemapuhkuse kohta sõlmitud muudetud raamkokkulepet ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 96/34/EÜ) rakendamise kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. mai 2016. aasta resolutsiooni nõukogu 8. märtsi 2010. aasta direktiivi 2010/18/EL (millega rakendatakse Euroopa Tööstuse ja Tööandjate Keskliitude Ühenduse, Euroopa Käsitööga Tegelevate Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtete Keskliidu, Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse ja Euroopa Ametiühingute Konföderatsiooni poolt vanemapuhkuse kohta sõlmitud muudetud raamkokkulepet ja tunnistatakse kehtetuks direktiiv 96/34/EÜ) rakendamise kohta (12),

| — | võttes arvesse oma 26. mai 2016. aasta resolutsiooni vaesuse sooliste aspektide kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. mai 2016. aasta resolutsiooni vaesuse sooliste aspektide kohta (13),

| — | võttes arvesse oma 13. septembri 2016. aasta resolutsiooni töö- ja eraelu tasakaalu soodustavate tingimuste loomise kohta tööturul (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. septembri 2016. aasta resolutsiooni töö- ja eraelu tasakaalu soodustavate tingimuste loomise kohta tööturul (14),

| — | võttes arvesse oma 15. septembri 2016. aasta resolutsiooni nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ (millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel) (võrdse tööalase kohtlemise direktiiv) kohaldamise kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. septembri 2016. aasta resolutsiooni nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ (millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel) (võrdse tööalase kohtlemise direktiiv) kohaldamise kohta (15),

| — | võttes arvesse oma 8. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ (meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes) kohaldamise kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ (meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes) kohaldamise kohta (16),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2017. aasta soovitust nõukogule ELi prioriteetide kohta ÜRO naiste staatuse komisjoni 61. istungjärguks (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. veebruari 2017. aasta soovitust nõukogule ELi prioriteetide kohta ÜRO naiste staatuse komisjoni 61. istungjärguks (17),

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2017. aasta resolutsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus 2014.–2015. aastal (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2017. aasta resolutsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus 2014.–2015. aastal (18),

| — | võttes arvesse oma 4. aprilli 2017. aasta resolutsiooni naiste ja nende rolli kohta maapiirkondades (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. aprilli 2017. aasta resolutsiooni naiste ja nende rolli kohta maapiirkondades (19),

| — | võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2015. aasta järeldusi „Naiste ja meeste võrdsed sissetulekuvõimalused: soolise pensionilõhe kaotamine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2015. aasta järeldusi „Naiste ja meeste võrdsed sissetulekuvõimalused: soolise pensionilõhe kaotamine“,

| — | võttes arvesse nõukogu 7. märtsi 2011. aasta järeldustega vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti perioodiks 2011–2020 (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. märtsi 2011. aasta järeldustega vastu võetud Euroopa soolise võrdõiguslikkuse pakti perioodiks 2011–2020 (20),

| — | võttes arvesse komisjoni 7. märtsi 2014. aasta soovitust meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte tugevdamise kohta läbipaistvuse suurendamise kaudu (2014/124/EL) (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. märtsi 2014. aasta soovitust meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtte tugevdamise kohta läbipaistvuse suurendamise kaudu (2014/124/EL) (21),

| — | võttes arvesse komisjoni 2015. aasta detsembri algatust „Roadmap: A new start to address the challenges of work-life balance faced by working families“ („Tegevuskava: uus algus töötavate perekondade töö- ja eraelu tasakaalu saavutamiseks“) ning selleteemalisi avalikke ja sidusrühmadega peetud konsultatsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2015. aasta detsembri algatust „Roadmap: A new start to address the challenges of work-life balance faced by working families“ („Tegevuskava: uus algus töötavate perekondade töö- ja eraelu tasakaalu saavutamiseks“) ning selleteemalisi avalikke ja sidusrühmadega peetud konsultatsioone,

| — | võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, maailma esimest äritegevust ja inimõigusi käsitlevate suuniste kogumit, mille kõik ÜRO liikmesriigid ja ÜRO Inimõiguste Nõukogu 16. juunil 2011. aastal üksmeelselt heaks kiitsid; võttes arvesse komisjoni 25. oktoobri 2011. aasta teatist ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta (COM(2011)0681), milles ELi liikmesriike õhutatakse ÜRO juhtpõhimõtteid oma riigi kontekstiga kohandama, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, maailma esimest äritegevust ja inimõigusi käsitlevate suuniste kogumit, mille kõik ÜRO liikmesriigid ja ÜRO Inimõiguste Nõukogu 16. juunil 2011. aastal üksmeelselt heaks kiitsid; võttes arvesse komisjoni 25. oktoobri 2011. aasta teatist ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta (COM(2011)0681), milles ELi liikmesriike õhutatakse ÜRO juhtpõhimõtteid oma riigi kontekstiga kohandama,

| — | võttes arvesse komisjoni 26. aprilli 2017. aasta teatist „Euroopa sotsiaalõiguste samba loomine“ (COM(2017)0250), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. aprilli 2017. aasta teatist „Euroopa sotsiaalõiguste samba loomine“ (COM(2017)0250),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. aprilli 2017. aasta teatist „Algatus lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalustamiseks“ (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. aprilli 2017. aasta teatist „Algatus lapsevanemate ja hooldajate töö- ja eraelu tasakaalustamiseks“ (COM(2017)0252),

| — | Võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga grupi strateegiat soolise võrdõiguslikkuse ja naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamiseks, |
| --- | --- |

—

Võttes arvesse Euroopa Investeerimispanga grupi strateegiat soolise võrdõiguslikkuse ja naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamiseks,

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 3. detsembri 2015. aasta töödokumenti „The Strategic engagement for gender equality 2016–2019“ („Strateegiline kohustus soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019“) (SWD(2015)0278), eelkõige selle peatükki 3.1. „Naiste tööturul osalemise suurendamine ning naiste ja meeste võrdne majanduslik iseseisvus“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 3. detsembri 2015. aasta töödokumenti „The Strategic engagement for gender equality 2016–2019“ („Strateegiline kohustus soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019“) (SWD(2015)0278), eelkõige selle peatükki 3.1. „Naiste tööturul osalemise suurendamine ning naiste ja meeste võrdne majanduslik iseseisvus“,

| — | võttes arvesse komisjoni 2017. aasta aruannet naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus, eriti selle 1. peatükki, milles käsitletakse naiste tööturul osalemise suurendamist ja võrdset majanduslikku iseseisvust, ning 2. peatükki soolise palga-, sissetuleku- ja pensionilõhe vähendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2017. aasta aruannet naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus, eriti selle 1. peatükki, milles käsitletakse naiste tööturul osalemise suurendamist ja võrdset majanduslikku iseseisvust, ning 2. peatükki soolise palga-, sissetuleku- ja pensionilõhe vähendamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Eurofound) aruandeid „The gender employment gap: challenges and solutions“ („Meeste ja naiste tööhõiveerinevused: probleemid ja lahendused“) (2016), „Work-life balance: creating solutions for everyone“ (Töö ja eraelu tasakaal. Kõigile sobivate lahenduste leidmine“ (2016), „Social partners and gender equality in Europe“ („Sotsiaalpartnerid ja sooline võrdõiguslikkus Euroopas“) (2014), „Developments in working life in Europe: EurWORK annual review“ („Muutused Euroopa tööelus. EurWORKi aastaülevaade“) (2014 ja 2015) ning kuuendat Euroopa töötingimuste uuringut (2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Eurofound) aruandeid „The gender employment gap: challenges and solutions“ („Meeste ja naiste tööhõiveerinevused: probleemid ja lahendused“) (2016), „Work-life balance: creating solutions for everyone“ (Töö ja eraelu tasakaal. Kõigile sobivate lahenduste leidmine“ (2016), „Social partners and gender equality in Europe“ („Sotsiaalpartnerid ja sooline võrdõiguslikkus Euroopas“) (2014), „Developments in working life in Europe: EurWORK annual review“ („Muutused Euroopa tööelus. EurWORKi aastaülevaade“) (2014 ja 2015) ning kuuendat Euroopa töötingimuste uuringut (2016),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 1951. aasta võrdse tasustamise konventsiooni, ILO 1994. aasta osalise tööaja konventsiooni, ILO 1996. aasta kodutöö konventsiooni, ILO 2000. aasta emaduse kaitse konventsiooni ja ILO 2011. aasta koduabiliste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 1951. aasta võrdse tasustamise konventsiooni, ILO 1994. aasta osalise tööaja konventsiooni, ILO 1996. aasta kodutöö konventsiooni, ILO 2000. aasta emaduse kaitse konventsiooni ja ILO 2011. aasta koduabiliste konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO naiste staatuse komisjoni 24. märtsil 2017 toimunud 61. istungjärgul kokkulepitud järeldusi „Women’s economic empowerment in the changing world of work“ („Naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamine muutuvas töömaailmas“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO naiste staatuse komisjoni 24. märtsil 2017 toimunud 61. istungjärgul kokkulepitud järeldusi „Women’s economic empowerment in the changing world of work“ („Naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamine muutuvas töömaailmas“),

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamise kõrgetasemelise paneeli 2016. aasta septembri aruannet „Leave no one behind: A call to action for gender equality and economic women’s empowerment“ („Ärgem jätkem kedagi maha – üleskutse tegevuseks soolise võrdõiguslikkuse ja naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamise nimel“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamise kõrgetasemelise paneeli 2016. aasta septembri aruannet „Leave no one behind: A call to action for gender equality and economic women’s empowerment“ („Ärgem jätkem kedagi maha – üleskutse tegevuseks soolise võrdõiguslikkuse ja naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamise nimel“),

| — | võttes arvesse Pekingi tegevusprogrammi ja ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pekingi tegevusprogrammi ja ÜRO konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A8-0271/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamust (A8-0271/2017),

| A. | arvestades, et EL on võtnud kohustuse edendada soolist võrdõiguslikkust ja võtta soolist aspekti kõigis oma meetmetes igati arvesse; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL on võtnud kohustuse edendada soolist võrdõiguslikkust ja võtta soolist aspekti kõigis oma meetmetes igati arvesse;

| B. | arvestades, et naiste võrdne osalemine tööturul ja majandusotsuste tegemisel on nii naiste mõjuvõimu suurendamise eeldus kui ka selle tulemus; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et naiste võrdne osalemine tööturul ja majandusotsuste tegemisel on nii naiste mõjuvõimu suurendamise eeldus kui ka selle tulemus;

| C. | arvestades, et üle kogu ELi on naised tööturul ja juhtivatel ametikohtadel endiselt suuresti alaesindatud, kusjuures naiste üldine tööhõive määr on jätkuvalt peaaegu 12 % väiksem kui samaealistel meestel; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et üle kogu ELi on naised tööturul ja juhtivatel ametikohtadel endiselt suuresti alaesindatud, kusjuures naiste üldine tööhõive määr on jätkuvalt peaaegu 12 % väiksem kui samaealistel meestel;

| D. | arvestades, et naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamist takistavad peamiselt ebasoodsad sotsiaalsed normid, diskrimineerivad seadused või puuduv õiguskaitse, tasustamata majapidamistööde ja hoolduskohustuste ebavõrdne jaotumine meeste ja naiste vahel ning juurdepääsu puudumine finants-, digitaal- ja kinnisvarale; arvestades, et neid takistusi suurendab veelgi läbipõimunud diskrimineerimine (22), näiteks rassilise ja etnilise päritolu, usutunnistuse, puude, tervise, soolise identiteedi, seksuaalse sättumuse ja/või sotsiaal-majandusliku olukorra alusel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamist takistavad peamiselt ebasoodsad sotsiaalsed normid, diskrimineerivad seadused või puuduv õiguskaitse, tasustamata majapidamistööde ja hoolduskohustuste ebavõrdne jaotumine meeste ja naiste vahel ning juurdepääsu puudumine finants-, digitaal- ja kinnisvarale; arvestades, et neid takistusi suurendab veelgi läbipõimunud diskrimineerimine (22), näiteks rassilise ja etnilise päritolu, usutunnistuse, puude, tervise, soolise identiteedi, seksuaalse sättumuse ja/või sotsiaal-majandusliku olukorra alusel;

| E. | arvestades, et naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamist takistavad struktuursed tõkked tulenevad mitmekordsetest ja läbipõimunud ebavõrdsuse vormidest, stereotüüpidest ja diskrimineerimisest era- ja avalikus sfääris; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamist takistavad struktuursed tõkked tulenevad mitmekordsetest ja läbipõimunud ebavõrdsuse vormidest, stereotüüpidest ja diskrimineerimisest era- ja avalikus sfääris;

| F. | arvestades, et naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamine on üheaegselt nii õige kui ka arukas, kõigepealt sellepärast, et see on soolise võrdõiguslikkuse oluline mõõde ja seega põhiliste inimõiguste küsimus, ja teiseks seetõttu, et naiste suurem osalemine tööturul toetab kestlikku majandusarengut ühiskonna kõigil tasanditel; arvestades, et ettevõtjad, kes naisi väärtustavad ja võimaldavad neil täiel määral tööturul ning otsuste tegemisel osaleda, on jõukamad ning aitavad tootlikkust ja majanduskasvu suurendada; arvestades, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) tõendid näitavad, et soolise võrdõiguslikkuse vähendamine aitaks luua ELis 2050. aastaks kuni 10,5 miljonit uut töökohta, et ELi tööhõive määr ulatuks sel juhul peaaegu 80 %ni ja ELi SKP elaniku kohta võiks suureneda 6,1–9,6 % ning suurendada liikmesriikide majanduskasvu 2050. aastaks 15–45 %; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamine on üheaegselt nii õige kui ka arukas, kõigepealt sellepärast, et see on soolise võrdõiguslikkuse oluline mõõde ja seega põhiliste inimõiguste küsimus, ja teiseks seetõttu, et naiste suurem osalemine tööturul toetab kestlikku majandusarengut ühiskonna kõigil tasanditel; arvestades, et ettevõtjad, kes naisi väärtustavad ja võimaldavad neil täiel määral tööturul ning otsuste tegemisel osaleda, on jõukamad ning aitavad tootlikkust ja majanduskasvu suurendada; arvestades, et Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi (EIGE) tõendid näitavad, et soolise võrdõiguslikkuse vähendamine aitaks luua ELis 2050. aastaks kuni 10,5 miljonit uut töökohta, et ELi tööhõive määr ulatuks sel juhul peaaegu 80 %ni ja ELi SKP elaniku kohta võiks suureneda 6,1–9,6 % ning suurendada liikmesriikide majanduskasvu 2050. aastaks 15–45 %;

| G. | arvestades, et strateegias „Euroopa 2020“ seatud eesmärgi kohaselt peaks meeste ja naiste tööhõive kasvama 2020. aastaks 75 %ni ning eelkõige soovitakse kaotada sooline tööhõivelõhe; arvestades, et naiste tööturul osalemise hõlbustamiseks on vaja kooskõlastatud jõupingutusi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et strateegias „Euroopa 2020“ seatud eesmärgi kohaselt peaks meeste ja naiste tööhõive kasvama 2020. aastaks 75 %ni ning eelkõige soovitakse kaotada sooline tööhõivelõhe; arvestades, et naiste tööturul osalemise hõlbustamiseks on vaja kooskõlastatud jõupingutusi;

| H. | arvestades, et 2015. aasta lõpus avaldas komisjon ELi soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava 2016–2020, kus naiste majanduslike õiguste ja mõjuvõimu suurendamine on üks neljast peamisest tegevusvaldkonnast; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2015. aasta lõpus avaldas komisjon ELi soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava 2016–2020, kus naiste majanduslike õiguste ja mõjuvõimu suurendamine on üks neljast peamisest tegevusvaldkonnast;

| I. | arvestades, et „vähendada soolist palga-, sissetuleku- ja pensionilõhet ning võidelda sel viisil naiste seas esineva vaesusega“ on üks komisjoni poolt dokumendis „Strateegiline soolise võrdõiguslikkuse tagamise kava 2016–2019“ määratletud põhieesmärkidest; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et „vähendada soolist palga-, sissetuleku- ja pensionilõhet ning võidelda sel viisil naiste seas esineva vaesusega“ on üks komisjoni poolt dokumendis „Strateegiline soolise võrdõiguslikkuse tagamise kava 2016–2019“ määratletud põhieesmärkidest;

| J. | arvestades, et kõik 17 säästva arengu eesmärki hõlmavad naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kõik 17 säästva arengu eesmärki hõlmavad naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamist;

| K. | arvestades, et tõhusa töö- ja eraelu tasakaalu saavutamine aitab läheneda mudelile, kus elatise teenija ja hooldaja roll jaguneb naiste ja meeste vahel võrdselt, samuti avaldab see soodsat mõju terviseaspektidele ning edendab kaasavat majanduskeskkonda, majanduskasvu, konkurentsivõimet, üldist tööturul osalemist, soolist võrdõiguslikkust, vaesusriski vähenemist ja põlvkondade solidaarsust ning aitab lahendada ka vananeva ühiskonnaga seotud probleeme; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et tõhusa töö- ja eraelu tasakaalu saavutamine aitab läheneda mudelile, kus elatise teenija ja hooldaja roll jaguneb naiste ja meeste vahel võrdselt, samuti avaldab see soodsat mõju terviseaspektidele ning edendab kaasavat majanduskeskkonda, majanduskasvu, konkurentsivõimet, üldist tööturul osalemist, soolist võrdõiguslikkust, vaesusriski vähenemist ja põlvkondade solidaarsust ning aitab lahendada ka vananeva ühiskonnaga seotud probleeme;

| L. | arvestades, et Eurostati andmetel töötab ELis osalise tööajaga 31,5 % töötavatest naistest ja 8,2 % töötavatest meestest, ning arvestades, et naistest töötab täistööajaga vaid veidi üle 50 %, meestest aga 71,2 %, niisiis on täiskohaga inimeste tööhõive määra sooline erinevus 25,5 %; arvestades, et peaaegu 20 % majanduslikult mitteaktiivsetest naistest on tööturult kõrvale jäänud hoolduskohustuste tõttu, majanduslikult mitteaktiivsetest meestest on samadel põhjustel tööturult kõrvale jäänud vaid 2 %; arvestades, et hoolduskohustuste ning töö- ja eraelu ühitamise raskuste tõttu töötavad naised meestest palju tõenäolisemalt osalise tööajaga või on majanduslikult mitteaktiivsed, mis vähendab nende palku ja pensioniga seotud sissetulekut; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Eurostati andmetel töötab ELis osalise tööajaga 31,5 % töötavatest naistest ja 8,2 % töötavatest meestest, ning arvestades, et naistest töötab täistööajaga vaid veidi üle 50 %, meestest aga 71,2 %, niisiis on täiskohaga inimeste tööhõive määra sooline erinevus 25,5 %; arvestades, et peaaegu 20 % majanduslikult mitteaktiivsetest naistest on tööturult kõrvale jäänud hoolduskohustuste tõttu, majanduslikult mitteaktiivsetest meestest on samadel põhjustel tööturult kõrvale jäänud vaid 2 %; arvestades, et hoolduskohustuste ning töö- ja eraelu ühitamise raskuste tõttu töötavad naised meestest palju tõenäolisemalt osalise tööajaga või on majanduslikult mitteaktiivsed, mis vähendab nende palku ja pensioniga seotud sissetulekut;

| M. | arvestades, et tasustamata hooldajad hooldavad enamasti lapsi, eakaid või puudega pereliikmeid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et tasustamata hooldajad hooldavad enamasti lapsi, eakaid või puudega pereliikmeid;

| N. | arvestades, et naised teevad vähemalt kaks ja pool korda rohkem tasustamata majapidamis- ja hooldustöid kui mehed; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et naised teevad vähemalt kaks ja pool korda rohkem tasustamata majapidamis- ja hooldustöid kui mehed;

| O. | arvestades, et emadust ei tohiks pidada naiste kutsealase arengu ja seega nende emantsipatsiooni takistuseks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et emadust ei tohiks pidada naiste kutsealase arengu ja seega nende emantsipatsiooni takistuseks;

| P. | arvestades, et naistel ja meestel on lapsevanemana võrdsed õigused ja kohustused (välja arvatud sünnitusjärgne puhkus), pidades meeles, et laste kasvatamist tuleks jagada ning seetõttu ei tohiks seda jätta üksnes emade ülesandeks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et naistel ja meestel on lapsevanemana võrdsed õigused ja kohustused (välja arvatud sünnitusjärgne puhkus), pidades meeles, et laste kasvatamist tuleks jagada ning seetõttu ei tohiks seda jätta üksnes emade ülesandeks;

| Q. | arvestades, et 2015. aastal oli ühe alla kuueaastase lapsega naiste tööhõive määr ligi 9 % madalam kui väikeste lasteta naistel ja arvestades, et mõnes liikmesriigis ületas see erinevus 30 %; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et 2015. aastal oli ühe alla kuueaastase lapsega naiste tööhõive määr ligi 9 % madalam kui väikeste lasteta naistel ja arvestades, et mõnes liikmesriigis ületas see erinevus 30 %;

| R. | arvestades, et emade diskrimineerimine tööturule pääsemisel ja seal püsimisel on lubamatu; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et emade diskrimineerimine tööturule pääsemisel ja seal püsimisel on lubamatu;

| S. | arvestades, et soolise palgalõhe kaotamise eesmärgil tuleks luua avalikult ligipääsetav palkade kaardistamise raamistik, mis hõlmab ka andmete kogumist, avaldades nii era- kui ka avalikule sektorile survet, et nad hindaksid oma palgastruktuure ja korrigeeriksid kõik leitud soolised erinevused, ning et see võib luua teadlikkuskultuuri, kus sooline palgalõhe majandussektoris või ettevõttes muutub sotsiaalselt vastuvõetamatuks; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et soolise palgalõhe kaotamise eesmärgil tuleks luua avalikult ligipääsetav palkade kaardistamise raamistik, mis hõlmab ka andmete kogumist, avaldades nii era- kui ka avalikule sektorile survet, et nad hindaksid oma palgastruktuure ja korrigeeriksid kõik leitud soolised erinevused, ning et see võib luua teadlikkuskultuuri, kus sooline palgalõhe majandussektoris või ettevõttes muutub sotsiaalselt vastuvõetamatuks;

| T. | arvestades, et on ilmnenud, et lisaks talendipagasi paremale kasutamisele tööhõives on kvoodid aidanud parandada eraettevõtete tulemuslikkust ja ergutada laiemat majanduskasvu; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et on ilmnenud, et lisaks talendipagasi paremale kasutamisele tööhõives on kvoodid aidanud parandada eraettevõtete tulemuslikkust ja ergutada laiemat majanduskasvu;

| U. | arvestades, et töötajate sooliselt võrdõiguslik ja mitmekesine esindatus äriühingute juhatuses on oluline demokraatlik põhimõte, millel on positiivne majanduslik mõju, kusjuures muu hulgas suurendab see kaasavust strateegiliste otsuste tegemisel ja vähendab soolist palgalõhet; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et töötajate sooliselt võrdõiguslik ja mitmekesine esindatus äriühingute juhatuses on oluline demokraatlik põhimõte, millel on positiivne majanduslik mõju, kusjuures muu hulgas suurendab see kaasavust strateegiliste otsuste tegemisel ja vähendab soolist palgalõhet;

| V. | arvestades, et OECD uuringud on näidanud, et äriühingud, mille juhatuses on rohkem naisi, on kasumlikumad kui ainult meestest koosneva juhtkonnaga ettevõtted; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et OECD uuringud on näidanud, et äriühingud, mille juhatuses on rohkem naisi, on kasumlikumad kui ainult meestest koosneva juhtkonnaga ettevõtted;

| W. | arvestades, et tavaliselt on palgad naiste ülekaaluga sektorites või naiste täidetavate rollide puhul üldiselt madalamad kui võrreldavates meeste ülekaaluga sektorites või meeste täidetavate rollide puhul, mis moodustab soolise palga- ja pensionilõhe (praegu vastavalt 16 % ja 40 %) ühe komponendi; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et tavaliselt on palgad naiste ülekaaluga sektorites või naiste täidetavate rollide puhul üldiselt madalamad kui võrreldavates meeste ülekaaluga sektorites või meeste täidetavate rollide puhul, mis moodustab soolise palga- ja pensionilõhe (praegu vastavalt 16 % ja 40 %) ühe komponendi;

| X. | arvestades, et ILO on välja töötanud raamistiku, kus töökohti hinnatakse nelja teguri põhjal: kvalifikatsioon, panus, vastutus ja töötingimused, ning neid kaalutakse vastavalt nende tähtsusele asjaomase ettevõtte või organisatsiooni jaoks; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et ILO on välja töötanud raamistiku, kus töökohti hinnatakse nelja teguri põhjal: kvalifikatsioon, panus, vastutus ja töötingimused, ning neid kaalutakse vastavalt nende tähtsusele asjaomase ettevõtte või organisatsiooni jaoks;

| Y. | arvestades, et sotsiaalpartnerid võivad naiste majanduslikku mõjuvõimu tugevdada, kasutades kollektiivläbirääkimisi, edendades naiste ja meeste võrdset tasustamist, investeerides töö- ja eraelu tasakaalustamisse, ergutades naiste karjääri ettevõtetes ning pakkudes teavet ja haridust töötajate õiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et sotsiaalpartnerid võivad naiste majanduslikku mõjuvõimu tugevdada, kasutades kollektiivläbirääkimisi, edendades naiste ja meeste võrdset tasustamist, investeerides töö- ja eraelu tasakaalustamisse, ergutades naiste karjääri ettevõtetes ning pakkudes teavet ja haridust töötajate õiguste valdkonnas;

| Z. | arvestades, et tõendid näitavad, et seal, kus peetakse tugevaid kollektiivläbirääkimisi, on palkade ebavõrdsus väiksem (23); |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et tõendid näitavad, et seal, kus peetakse tugevaid kollektiivläbirääkimisi, on palkade ebavõrdsus väiksem (23);

| AA. | arvestades, et Eurostati andmetel on 24,4 % naistest ELis vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus, kusjuures üksikemade, üle 55-aastaste naiste ja puuetega naiste puhul on töötuse ja tööturult kõrvalejäämise oht eriti suur; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et Eurostati andmetel on 24,4 % naistest ELis vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse ohus, kusjuures üksikemade, üle 55-aastaste naiste ja puuetega naiste puhul on töötuse ja tööturult kõrvalejäämise oht eriti suur;

| AB. | arvestades, et Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsiooni) rakendamine on naiste mõjuvõimu suurendamise ja soolise võrdõiguslikkuse eeltingimus; arvestades, et sooline vägivald on lubamatu diskrimineerimisvorm ja põhiõiguste rikkumine, mis ei mõjuta mitte ainult naiste tervist ja heaolu, vaid ka nende pääsu tööturule ja rahalist sõltumatust; arvestades, et naistevastane vägivald on üks peamisi soolise võrdõiguslikkuse takistusi ning et haridus võib aidata soolist vägivalda vähendada; arvestades, et haridusega kaasnev sotsiaalse ja majandusliku mõjuvõimu suurenemine võib aidata naistel vägivallasituatsioonidest välja pääseda; arvestades, et vägivald ja ahistamine töökohal, sh seksism ja seksuaalne ahistamine, avaldab kõigile sellega seotud töötajatele, nende kolleegidele ja perekondadele, samuti nende organisatsioonidele ja tervele ühiskonnale tõsist kahjulikku mõju, ning võib olla üks põhjus, mis naised tööturult lahkuvad; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsiooni) rakendamine on naiste mõjuvõimu suurendamise ja soolise võrdõiguslikkuse eeltingimus; arvestades, et sooline vägivald on lubamatu diskrimineerimisvorm ja põhiõiguste rikkumine, mis ei mõjuta mitte ainult naiste tervist ja heaolu, vaid ka nende pääsu tööturule ja rahalist sõltumatust; arvestades, et naistevastane vägivald on üks peamisi soolise võrdõiguslikkuse takistusi ning et haridus võib aidata soolist vägivalda vähendada; arvestades, et haridusega kaasnev sotsiaalse ja majandusliku mõjuvõimu suurenemine võib aidata naistel vägivallasituatsioonidest välja pääseda; arvestades, et vägivald ja ahistamine töökohal, sh seksism ja seksuaalne ahistamine, avaldab kõigile sellega seotud töötajatele, nende kolleegidele ja perekondadele, samuti nende organisatsioonidele ja tervele ühiskonnale tõsist kahjulikku mõju, ning võib olla üks põhjus, mis naised tööturult lahkuvad;

| AC. | arvestades, et majanduslik vägivald on naiste igapäevaelus esinev soolise vägivalla vorm, mis takistab naisi täitmast oma õigust vabadusele, taastoodab soolist ebavõrdsust ning eirab naiste laiemat rolli ühiskonnas; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et majanduslik vägivald on naiste igapäevaelus esinev soolise vägivalla vorm, mis takistab naisi täitmast oma õigust vabadusele, taastoodab soolist ebavõrdsust ning eirab naiste laiemat rolli ühiskonnas;

| AD. | arvestades, et paljud uurimused on selgelt näidanud, et avaliku sektori eelarvekärped on avaldanud naistele, nende majandusliku mõjuvõimu suurendamisele ja soolise võrdõiguslikkuse tagamisele ulatuslikku negatiivset mõju; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et paljud uurimused on selgelt näidanud, et avaliku sektori eelarvekärped on avaldanud naistele, nende majandusliku mõjuvõimu suurendamisele ja soolise võrdõiguslikkuse tagamisele ulatuslikku negatiivset mõju;

| AE. | arvestades, et haridus, kvalifikatsioon ja oskused on väga olulised naiste mõjuvõimu suurendamisel sotsiaalsel, kultuurilisel ja majanduslikul tasandil ning et haridusvõimalusi loetakse põhielemendiks võitluses ebavõrdsuse vastu, nagu alaesindatus otsuste tegemisel ja juhtivatel ametikohtadel ning teaduse ja tehnika valdkonnas, seega soodustab haridus naiste ja tütarlaste majandusliku mõjuvõimu suurendamist; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et haridus, kvalifikatsioon ja oskused on väga olulised naiste mõjuvõimu suurendamisel sotsiaalsel, kultuurilisel ja majanduslikul tasandil ning et haridusvõimalusi loetakse põhielemendiks võitluses ebavõrdsuse vastu, nagu alaesindatus otsuste tegemisel ja juhtivatel ametikohtadel ning teaduse ja tehnika valdkonnas, seega soodustab haridus naiste ja tütarlaste majandusliku mõjuvõimu suurendamist;

| AF. | arvestades, et digiteerimine soodustab uute töövõimaluste loomist ja toob kaasa konstruktiivse nihke paindlikuma töökorralduse suunas, eelkõige naiste tööturule sisenemisel või sinna naasmisel, samuti parema tasakaalu saavutamisel nii naiste kui ka meeste hoolduskohustuste ja ametialase tegevuse vahel; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et digiteerimine soodustab uute töövõimaluste loomist ja toob kaasa konstruktiivse nihke paindlikuma töökorralduse suunas, eelkõige naiste tööturule sisenemisel või sinna naasmisel, samuti parema tasakaalu saavutamisel nii naiste kui ka meeste hoolduskohustuste ja ametialase tegevuse vahel;

I.   
  Üldised kaalutlused

| 1. | on seisukohal, et naiste majanduslik osalemine ja nende majandusliku mõjuvõimu suurendamine on naiste põhiõiguste tugevdamise võti, mis võimaldab naistel saavutada majandusliku iseseisvuse, avaldada ühiskonnas mõju ja kontrollida oma elu, ühtlasi aitab see lõhkuda nn klaaslage, mis takistab naiste meestega võrdset kohtlemist tööelus; soovitab seetõttu suurendada naiste majanduslikku mõjuvõimu poliitiliste ja rahaliste vahendite abil; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et naiste õiguste ja nende majandusliku mõjuvõimu suurendamine tähendab, et on vaja muuta soolistes võimusuhetes sügavalt juurdunud ebavõrdsust, mis põhjustab diskrimineerimist ja vägivalda naiste ja tütarlaste, aga ka LGBTI-inimeste vastu, ja rõhutab, et soolised võimustruktuurid on koostoimes teiste diskrimineerimise ja ebavõrdsuse vormidega, näiteks rassi, puude, vanuse ja soolise identiteediga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama kõigi inimeste võrdõiguslikkust ja mittediskrimineerimist töökohal; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub liikmesriike üles täielikult rakendama nii võrdse tööalase kohtlemise direktiivi kui ka direktiivi 2010/41/EL füüsilisest isikust ettevõtjatena tegutsevate meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte kohaldamise kohta; palub komisjonil tagada nende direktiivide parem kohaldamine; |
| --- | --- |

4.

| 5. | juhib tähelepanu sellele, et naiste madal tööhõive määr ja tõrjutus tööhõives takistab nende majandusliku mõjuvõimu suurendamist; juhib tähelepanu sellele, et naiste madalamast tööhõivest tulenev iga-aastane majanduslik kulu, võttes arvesse saamata jäänud töötasu, tasumata jäänud sotsiaalmakse ja täiendavaid avaliku sektori kulusid, moodustas Eurofoundi andmetel 2013. aastal 2,8 % ELi SKPst ehk 370 miljardit eurot, kusjuures ühe naise tööturult kõrvalejäämise maksumuseks hindab Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituut 1,2–2 miljonit eurot, sõltuvalt naise haridustasemest; |
| --- | --- |

5.

| 6. | arvestades, et naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamine ja võrdsed võimalused tööturul on eelkõige otsustavalt tähtsad naiste endi jaoks, kuid väga vajalikud ka ELi majanduskasvu seisukohast, kuna neil on positiivne mõju SKP-le, kaasavusele ja ettevõtjate konkurentsivõimele ning see aitab lahendada ELi vananeva elanikkonnaga seotud probleeme; juhib tähelepanu asjaolule, et 2009. aasta uuringu kohaselt võiks täielik sooline tasakaal tööturul teoreetiliselt suurendada ELi SKPd ligi 27 % võrra; |
| --- | --- |

6.

II.   
  Meetmed ja vahendid naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamiseks

Töö- ja eraelu parem tasakaal

| 7. | märgib, et vastuseks parlamendi nõudmisele parandada töö- ja eraelu tasakaalu on komisjon esitanud muid kui seadusandlikku ettepanekuid ja ühe seadusandliku ettepaneku, et luua mitu puhkuseliiki, mis vastavad 21. sajandi vajadustele; rõhutab, et komisjoni ettepanekud on heaks esimeseks sammuks Euroopa kodanike ootuste täitmisel, kuna need võimaldavad meestel ja naistel töö-, pere- ja ühiskondlikke kohustusi võrdsemalt jagada, eriti ülalpeetavate ja laste hooldamisel; kutsub kõiki institutsioone üles selle paketi käsitlemist võimalikult peatselt lõpule viima; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub liikmesriike üles suurendama kaitset diskrimineerimise ja seadusevastase vallandamise eest seoses töö ja eraelu ühitamisega ning tagama juurdepääsu õiguskaitsele ja kohtumenetlusele; kutsub komisjoni üles tõhustama ELi diskrimineerimisvastaste õigusaktide järelevalvet, ülevõtmist ja rakendamist, algatama vajaduse korral rikkumismenetlusi ning edendama eeskirjade järgimist, kasutades muude meetmete seas teavituskampaaniaid, et suurendada teadlikkust õigusest võrdsele kohtlemisele; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et töötasu ja sotsiaalmaksete maksmist tuleks jätkata ka puhkuse ajal; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub liikmesriike üles tagama puuetega laste vanematele lisapuhkust, pöörates erilist tähelepanu üksikemadele ja lähtudes parimate tavade hindamisest; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid investeeriksid informaalse õppe põhistesse mängulistesse pikapäevastruktuuridesse, mis võiksid eelkõige olla keskused, kus oleks tagatud lapsehoid pärast kooli- ja lasteaiapäeva lõppu, mis aitaks lahendada koolide ja ettevõtete töögraafikute erinevuse probleemi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et Barcelona eesmärkide saavutamine ja ülalpeetavate ning vananevate ühiskonnaliikmete hoolduse eesmärkide kehtestamine, sealhulgas juurdepääsetav, taskukohane ja kvaliteetne lapsehoid ja muu hooldus, asutused ja teenused, samuti puuetega inimeste iseseisva elu poliitika, on hädavajalikud, et liikmesriigid suudaksid saavutada strateegia „Euroopa 2020“ eesmärgid; tuletab meelde, et investeerimine sotsiaalsesse taristusse, näiteks lapsehoidu, ei avalda mitte üksnes arvestatavat mõju tööhõivele, vaid tähendab ühtlasi avalikule sektorile märkimisväärset täiendavat sissetulekut seoses tööjõumaksudega, samuti säästu töötuskindlustusmaksetelt; rõhutab sellega seoses, et lastehoiuasutused peavad olema kõigis maapiirkondades kättesaadavad, ning julgustab liikmesriike edendama investeerimist kogu elu kestel kättesaadavatesse ja taskukohastesse kvaliteetsetesse hooldusteenustesse, sealhulgas lapsehoiuteenused ning ülalpeetavate ja eakate hooldusteenused; on seisukohal, et piisavad lapsehoiuvõimalused peaksid olema kättesaadavad ja taskukohased, et vanemad saaksid elukestva õppe võimalusi kasutada; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab kvaliteetsete avaliku sektori teenuste otsustavat tähtsust, eriti naiste jaoks; rõhutab, kui oluline on naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamiseks universaalne juurdepääs kvaliteetsetele ja taskukohastele, otstarbekalt paiknevatele ja nõudlusel põhinevatele avalikele teenustele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | juhib tähelepanu praegusele ebakõlale liikmesriikide saavutuste ja Barcelona eesmärkide raames seatud sihtide vahel, ning kutsub komisjoni üles liikmesriikide meetmeid hoolikalt jälgima, tagamaks, et nad täidavad oma kohustusi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on veendunud, et meeste kaasamine hooldamiskohustuse täitmisse on üks soorollistereotüüpide muutmise eeltingimusi; leiab ühtlasi, et mõlemad sugupooled ja kogu ühiskond saavad kasu tasustamata töö õiglasemast jagamisest ning hooldamisega seotud puhkuse võrdsemast kasutamisest; on veendunud, et võrdse elatiseteenija – võrdse hooldaja mudel on kõige tõhusam viis kõikides eluvaldkondades soolise võrdõiguslikkuse saavutamiseks; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub liikmesriike üles rakendama konkreetset ja aktiivset tööhõive- ja koolituspoliitikat, et toetada nende naiste tööle naasmist, kes on oma karjääris pausi teinud, et sõltuvaid pereliikmeid hooldada; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et parem töö- ja eraelu tasakaal ning naiste ja meeste suurem võrdsus on naiste mõjuvõimu suurendamiseks ülioluline; rõhutab, et parem töö- ja eraelu tasakaal tagaks tasustatava ja tasustamata töö õiglasema jaotamise perekonnas, suurendaks naiste osalemist tööturul ning seega vähendaks soolist palga- ja pensionilõhet; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, kui tähtsad on head ja kindlad töötingimused, mis võimaldavad naistel ja meestel töö- ja eraelu ühitada, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles toetama töötajate õiguste tugevdamist, kollektiivläbirääkimisi ja soolise võrdõiguslikkuse suurendamist; |
| --- | --- |

18.

| 19. | soovitab tungivalt edendada puhkuseõiguse individualiseerimist, vanemapuhkuse õiguse ülekantamatust ühelt vanemalt teisele ja hooldusega seotud ülesannete võrdset jaotamist lapsevanemate vahel, eesmärgiga saavutada töö- ja eraelu sooliselt tasakaalustatud ühitamine; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub komisjoni üles rahastama uuringuid ja analüüsi, mis käsitlevad perekonna eest hoolitsemisel tehtud tasustamata töö mahtu ja väärtust ning keskmist tasustatud ja tasustamata töötundide arvu, eelkõige seoses laste, eakate ja puuetega inimeste hooldamisega; |
| --- | --- |

20.

| 21. | nõuab, et nii naiste kui ka meeste jaoks töötataks välja paindlike, töötajale orienteeritud tööhõivemudelite raamistik, mida täiendaks piisav sotsiaalne kaitse, et hõlbustada isiklike ja tööülesannete tasakaalu säilitamist; usub samas, et enne tööturu paindlikkuse suurendamist tuleb tagada töötajate õigused ja õigus kindlale tööle, et paindlikkus ei suurendaks ebakindlaid ja soovimatuid töö ja tööhõive vorme ega kahjustaks tööhõivestandardeid, mis praegu mõjutavad naisi rohkem kui mehi, kusjuures ebakindlateks töösuheteks tuleb lugeda suhted, mis ei vasta rahvusvahelistele, riiklikele või ELi standarditele ja õigusaktidele ja/või ei paku piisavaid vahendeid inimväärseks eluks või piisavaks sotsiaalkaitseks, nagu katkendlik tööhõive, ajutiste töölepingute ülekaal, nulltunnilepingud või sunnitud osalise tööajaga töö; rõhutab ühtlasi vajadust luua tingimused, et tagada õigus vabatahtlikult osalise tööajaga töölt täisajaga tööle tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

21.

Võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmine ja palgauuringud

| 22. | tuletab meelde, et naistele ja meestele võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise põhimõte sisaldub ja on määratletud ELi toimimise lepingu artiklis 157 ning liikmesriigid peavad seda tõhusalt kohaldama; rõhutab sellega seoses, et komisjoni soovitust meeste ja naiste võrdse tasustamise põhimõtet läbipaistvuse abil tugevdada tuleks kasutada liikmesriikide olukorra hoolikaks jälgimiseks ja koostada eduaruandeid, kasutades ka sotsiaalpartnerite abi, ning ergutab liikmesriike ja komisjoni kehtestama ja rakendama asjakohast poliitikat kooskõlas käesoleva soovituse eesmärgiga kõrvaldada püsiv sooline palgalõhe; |
| --- | --- |

22.

| 23. | palub liikmesriikidel ja ettevõtetel täita palkade võrdsuse nõuet ja kehtestada kohustuslikud palkade läbipaistvuse meetmed, et luua ettevõtetele meetodid soolise palgalõhe kaotamiseks, sealhulgas palkade auditeerimise ja kollektiivläbirääkimistesse võrdse tasustamise meetmete lisamise teel; rõhutab, kui tähtis on, et riiklike, piirkondlike ja kohalike ning õiguskaitseasutuste töötajad ja tööinspektorid saaksid piisava väljaõppe tööhõives diskrimineerimist keelavate õigusaktide ja kohtupraktika valdkonnas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab vajadust tunnustada ja ümber hinnata töid, mida teevad enamasti naised, näiteks tervise-, sotsiaal- ja haridussektoris, võrreldes töödega, mida teevad enamasti mehed; |
| --- | --- |

24.

| 25. | on veendunud, et võrdse või võrdväärse töö eest võrdse tasu maksmise saavutamine eeldab selget raamistikku, mis hõlmab konkreetseid töö hindamise vahendeid koos võrreldavate näitajatega, et hinnata tööde või sektorite väärtust; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tuletab meelde, et Euroopa Liidu Kohtu praktika kohaselt tuleks töö väärtust hinnata ja võrrelda objektiivsete kriteeriumide põhjal, nagu hariduse, töökogemuse ja koolitusega seotud nõuded, oskused, panus ja vastutus, tehtud töö ja tööülesannete iseloom; |
| --- | --- |

26.

| 27. | toonitab, kui oluline on sooneutraalsuse põhimõte töökohtade hindamise ja klassifitseerimise süsteemides nii avalikus kui ka erasektoris; tunneb heameelt liikmesriikide jõupingutuste üle poliitika edendamisel, mis takistab töölevõtmisel diskrimineerimist, ning julgustab neid edendama sooliselt neutraalsete elulookirjelduste kasutamist, et ettevõtted ja avaliku sektori asutused ei teeks töölevõtmisel sooliselt kallutatud otsuseid; palub komisjonil uurida võimalust töötada välja anonüümne Europassi CV; teeb ettepaneku, et liikmesriigid töötaksid välja sotsiaalsete ja sooliste stereotüüpide vastased programmid, et eelkõige nooremates elanikkonnarühmades vältida töökohtade kutsealast lahterdamist, mis sageli piirab naiste juurdepääsu kõige paremini tasustatud positsioonidele ja töökohtadele; |
| --- | --- |

27.

Sooline tasakaal avalikus ja erasektoris

| 28. | on seisukohal, et kvootide kehtestamine avalikus sektoris võib olla vajalik juhtudel, mil avaliku sektori asutused ei täida õiglase esindatuse tagamise kohustust ning mil kvoodid võiksid seega parandada otsustusorganite demokraatlikku legitiimsust; |
| --- | --- |

28.

| 29. | märgib, et sookvoodid ja sooliselt koosseisult võrdsed nimekirjad poliitiliste otsuste tegemisel on osutunud kõige tõhusamaks vahendiks võitluses diskrimineerimise ja soolise tasakaalustamatuse vastu võimu tasandil ning demokraatliku esindatuse täiustamisel poliitilisi otsuseid tegevates organites; |
| --- | --- |

29.

| 30. | palub komisjonil täiustada terviklike, võrreldavate, usaldusväärsete ja korrapäraselt ajakohastatavate andmete kogumist, analüüsimist ja levitamist, mis käsitlevad naiste osalemist otsuste tegemisel; |
| --- | --- |

30.

| 31. | palub ELi institutsioonidel ergutada naiste osalemist Euroopa tasandi valimisprotsessis, võttes Euroopa Parlamendi valimisseaduse järgmisel läbivaatamisel kasutusele sooliselt tasakaalus nimekirjad; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kordab oma üleskutset, et nõukogu võtaks kiiresti vastu direktiivi soolise tasakaalu parandamise kohta börsil noteeritud äriühingute tegevjuhtkonda mittekuuluvate juhtorgani liikmete seas, mis on esimene tähtis samm võrdse esindatuse saavutamisel avalikus ja erasektoris, ning märgib, et uuringute kohaselt on ettevõtted, mille juhtkonnas on rohkem naisi, osutunud edukamaks; märgib ühtlasi, et edusammud on kõige nähtavamad (2010. aasta 11,9 %-lt 2015. aastaks 22,7 %-ni) liikmesriikides, kus on vastu võetud juhatuse liikmete kvoote reguleerivad siduvad õigusaktid (24); kutsub komisjoni üles jätkama liikmesriikidele surve avaldamist kokkuleppele jõudmiseks; |
| --- | --- |

32.

Soolise võrdõiguslikkuse kavad

| 33. | tunnistab, et komisjon toetab soolise võrdõiguslikkuse kavade vastuvõtmist teadusuuringuid tegevates ja rahastavates organisatsioonides; |
| --- | --- |

33.

| 34. | märgib, et soolise võrdõiguslikkuse kavad võivad ettevõtte või sektori tasandil sisaldada mitmeid personalimeetmeid, mis käsitlevad värbamist, palka, edutamist, koolitust ning töö- ja eraelu tasakaalu; märgib, et need kavad sisaldavad sageli konkreetseid meetmeid, nagu sooneutraalne keel, seksuaalse ahistamise ennetamine, alaesindatud soo esindajate määramine juhtivatele kohtadele, osaline tööaeg ja isade osalemine lapsehoius, ning et liikmesriikides on kasutusel erinevaid lähenemisviise seoses nende meetmete kohustusliku kehtestamisega; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tunnistab, et soolise võrdõiguslikkuse kavade vastuvõtmine ja sooküsimuste auditid erasektoris võivad aidata luua ettevõtetest positiivset töö- ja eraelu tasakaalustamisega arvestamise kuvandit, suurendada töötajate motivatsiooni ja vähendada tööjõu voolavust; kutsub komisjoni seetõttu üles ergutama üle 50 töötajaga ettevõtteid pidama sotsiaalpartneritega läbirääkimisi soolise võrdõiguslikkuse kavade üle, et suurendada soolist võrdõiguslikkust ning võidelda diskrimineerimise vastu töökohal; nõuab, et need kavad sisaldaksid soolise võrdõiguslikkuse strateegiat, et käsitleda töökohal toimuvat seksuaalset ahistamist, seda ennetada ja see kõrvaldada; |
| --- | --- |

35.

Kollektiivlepingud ja sotsiaalpartnerid

| 36. | väljendab veendumust, et sotsiaalpartnerid ja kollektiivlepingute sõlmimine võivad edendada soolist võrdõiguslikkust, suurendada ühtsuse kaudu naiste mõjuvõimu ja võidelda soolise palgalõhe vastu; rõhutab, et kollektiivläbirääkimiste meeskondades soolise võrdõiguslikkuse tagamine on naiste ja meeste tasakaalustatud esindatuse saavutamiseks ülioluline, ning leiab seetõttu, et ametiühingud peaksid tugevdama naiste positsiooni sotsiaalpartnerluse struktuuris, eelkõige juhtivate otsustajarollide puhul, ning pidama ettevõtete ja sektorite tasandil läbirääkimisi soolise võrdõiguslikkuse kavade üle; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ergutab komisjoni tihedale koostööle sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonnaga, et tugevdada nende rolli sooliste eelarvamuste tuvastamisel palgaastmestiku kujundamise põhimõtetes ja niisuguste töö hindamise meetodite kujundamisel, mida ei mõjuta soolised eelarvamused; |
| --- | --- |

37.

III.   
  Soovitused naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamiseks

| 38. | on seisukohal, et majandusmudelid ja -praktika, maksupoliitika ja kuluprioriteedid, eriti kriiside ajal, peaksid hõlmama soolist aspekti, arvestama naiste kui majanduses osalejatega ja püüdma kaotada soolist ebavõrdsust, mis tooks kasu kodanikele, ettevõtetele ja kogu ühiskonnale, ning kordab sellega seoses, et majanduskriisid on eelkõige raskendanud just naiste olukorda; |
| --- | --- |

38.

| 39. | nõuab reforme, mis suurendaksid soolist võrdõiguslikkust nii pereelus kui ka tööturul; |
| --- | --- |

39.

| 40. | märgib, et naiste karjääris ei toimu üldiselt tähelepanuväärset arengut; kutsub liikmesriike üles naisi julgustama ja toetama, et nad teeksid edukat karjääri, sealhulgas positiivsete meetmete abil, nagu koostöövõrgustikud ja juhendamisprogrammid, ning luues neile igas eas asjakohased tingimused ja meestega võrdsed võimalused väljaõppes, edutamisel, ümberõppes ja -koolituses, samuti meestega võrdväärsed pensioniõigused ja töötushüvitised; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ergutab liikmesriike Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/24/EL riigihangete kohta (25) (riigihankedirektiiv) sätetele tuginedes edendama sotsiaalklauslite kasutamist avalikes hangetes naiste ja meeste võrdõiguslikkuse suurendamiseks, kui on olemas asjakohased siseriiklikud õigusaktid, millele sotsiaalklauslite kehtestamisel tugineda; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab vajadust võidelda igasuguse soopõhise vägivalla vastu, kaasa arvatud koduvägivald, nagu vägistamine, naiste suguelundite moonutamine, seksuaalne kuritarvitamine, ärakasutamine või ahistamine ja sunnitud varajane abielu või lapse abielu, samuti majanduslik vägivald; juhib tähelepanu murettekitavalt sagedastele seksuaalse ahistamise juhtudele töökohal (26) ja rõhutab, et selleks, et naiste mõjuvõimu suurendamine oleks edukas, peab töökoht olema vaba kõigist diskrimineerimise ja vägivalla vormidest; nõuab, et EL ja liikmesriigid reservatsioonideta ratifitseeriksid Istanbuli konventsiooni, korraldaksid teadlikkuse suurendamise ja teavituskampaaniad naistevastase vägivalla teemal ning ergutaksid heade tavade vahetamist; märgib, et naiste majanduslik sõltumatus on väga oluline tegur, mis annab neile võimaluse koduvägivalla eest põgeneda; kutsub seetõttu liikmesriike üles korraldama sotsiaalkaitse süsteeme, et naisi sellises olukorras toetada; |
| --- | --- |

42.

| 43. | kordab, et naiste isikliku, sotsiaalse ja majandusliku mõjuvõimu suurendamine ja sõltumatus on tihedalt seotud õigusega otsustada oma keha ja seksuaalsuse üle; tuletab meelde, et üldine juurdepääs mitmesugustele seksuaal- ja reproduktiivtervisega seotud teenustele ning vastavate õiguste austamine on tähtis tegur kõigi inimeste võrdõiguslikkuse saavutamiseks; |
| --- | --- |

43.

| 44. | tervitab naiste olukorra komisjoni 61. istungi järeldusi „Naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamise kohta muutuvas maailmas“, kus esmakordselt otseselt ja selgelt seostati naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamine ning nende seksuaal- ja reproduktiivtervis ja reproduktiivõigused; peab siiski kahetsusväärseks, et põhjalik seksuaalharidus jäeti dokumendist täielikult välja; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rõhutab asjaolu, et naised moodustavad 52 % Euroopa koguelanikkonnast, kuid ainult ühe kolmandiku füüsilisest isikust ettevõtjatest või alustavatest ettevõtjatest; rõhutab samuti, et naistel on meestest raskem rahalistele vahenditele, koolitusele ja koostöövõrgustikele ligi pääseda ning töö- ja eraelu tasakaalus hoida; ergutab liikmesriike edendama meetmeid ja tegevust, millega toetatakse ja nõustatakse naisi, kes otsustavad hakata ettevõtjaks, rõhutades samas, et rahaline sõltumatus on võrdsuse saavutamise võti; kutsub liikmesriike üles lihtsustama juurdepääsu laenudele, vähendama bürokraatiat ja kõrvaldama muid takistusi naiste juhitavate idufirmade teelt; kutsub komisjoni üles tugevdama koostööd liikmesriikidega, et kindlaks teha ja kõrvaldada naiste ettevõtlust segavad takistused ning julgustada rohkem naisi oma ettevõtet looma, sealhulgas parandades juurdepääsu rahastamisele, turu-uuringutele, koolitusele ja ärivõrgustikele, nagu naisettevõtjatele mõeldud platvorm WEgate ja muud Euroopa võrgustikud; |
| --- | --- |

45.

| 46. | toonitab, et naiste ja tüdrukute digitaal- ja arvutioskuste parandamine ja nende tõhusam kaasamine IKT sektorisse võib suurendada nende majanduslikku mõjuvõimu ja sõltumatust, mis omakorda aitab vähendada soolist palgalõhet; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles tõhusamatele jõupingutustele, et kaotada digitaalne lõhe meeste ja naiste vahel, nagu on märgitud Euroopa 2020. aasta digitaalses tegevuskavas, suurendades naiste juurdepääsu infoühiskonnale ja keskendudes eelkõige naiste nähtavuse parandamisele digitaalvaldkonnas; |
| --- | --- |

46.

| 47. | arvestades, et kuigi naisi on ELi kõrgkoolilõpetanute seas ligi 60 %, jäävad nad visalt püsivate takistuste tõttu alaesindatuks loodusteadustes, matemaatikas, ITs, inseneriteadustes ja nendega seotud ametialadel; kutsub liikmesriike ja komisjoni üles teabe- ja teadlikkuskampaaniate abil edendama naiste osalust traditsiooniliselt mehelikuks peetud sektorites, nt loodusteadus ja uus tehnoloogia, võttes lähiaastate digitaalarengu tegevuskavas arvesse soolist võrdõiguslikkust ja edendades ka meeste osalust traditsiooniliselt naiselikuks peetud sektorites, eelkõige hoolduse ja hariduse valdkonnas; rõhutab, et oluline on laiendada sotsiaalkaitset majandussektorites, kus enamik töötajatest on naised, teiste hulgas näiteks hooldustöötajad, koristajad ja koduabilised, toitlustustöötajad ning tervishoiu abispetsialistid; toonitab, kui oluline on kutseharidus ja -koolitus karjäärivalikute mitmekesistamisel ning naistele ja meestele mittetraditsiooniliste karjäärivõimaluste tutvustamisel, et ületada horisontaalset ja vertikaalset tõrjutust ning suurendada naiste arvu poliitika- ja ettevõtlusvaldkonna otsustusorganites; |
| --- | --- |

47.

| 48. | palub liikmesriikidel võtta seadusandlikke ja mitteseadusandlikke meetmeid, et tagada töötajate majanduslikud ja sotsiaalsed õigused nn feminiseerunud sektorites; toonitab, kui oluline on ennetada naiste ülekaalu kujunemist ebakindlas tööhõives, ja tuletab meelde, et on vaja võidelda ebakindla tööhõive vastu sellistes sektorites nagu majapidamistöö või hooldus; tunnistab, et majapidamistööd ja majapidamisteenuste osutamine, mida suures osas teevad naised, tehakse sageli deklareerimata tööna; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama ja arendama ametlikku majapidamisteenuste sektorit, seda ka deklareerimata töö vastase Euroopa platvormi kaudu, ja tunnistama, et majapidamisteenused, pere juures töötamine ja koduhooldus on väärtuslik majandussektor, millel on töökohtade loomise potentsiaal ja mida tuleb liikmesriikides paremini reguleerida, et luua kodutöötajate jaoks turvalised töökohad, anda perekondadele võimalus võtta tööandja roll ning pakkuda töötavatele peredele võimalusi töö- ja eraelu tasakaalustamiseks; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rõhutab hariduse tähtsust võitluses soostereotüüpide vastu; kutsub seetõttu komisjoni üles edendama algatusi haridustöötajatele mõeldud võrdõiguslikkusteemaliste koolitusprogrammide koostamiseks, et ennetada stereotüüpide edasikandumist õppekavade ja pedagoogiliste materjalide kaudu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rõhutab soolise võrdõiguslikkuse arvessevõtmise tähtsust peamise vahendina sootundliku poliitika ja õigusaktide kujundamisel, sealhulgas tööhõive ja sotsiaalküsimuste valdkonnas ning seega ka naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamisel; palub komisjonil kasutusele võtta süstemaatiline soolise mõju hindamine; kordab üleskutset, et komisjon suurendaks dokumendi „Strateegiline kohustus soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019“ tähtsust, võttes selle vastu teatisena; kutsub komisjoni üles järgmises mitmeaastases finantsraamistikus kasutusele võtma sooteadlikku eelarvestamist ja järjest rangemalt jälgima ELi eelarvekujundusprotsesse ja kulusid, sealhulgas võttes meetmeid, et parandada läbipaistvust ja aruandlust selle kohta, kuidas rahalisi vahendeid kulutatakse; lisaks kutsub Euroopa Investeerimispanka üles võtma soolist võrdõiguslikkust ja naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamise vajadust arvesse kogu oma tegevuses nii ELis kui ka väljaspool seda; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kutsub liikmesriike üles võtma oma riiklikus kvalifikatsiooni- ja tööturupoliitikas igakülgselt arvesse soolist mõõdet ning integreerima sellised meetmed riiklikesse tegevuskavadesse ja käsitlema neid Euroopa poolaasta osana kooskõlas tööhõivesuunistega; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rõhutab, kui oluline on pakkuda maapiirkondade elavatele naistele elukestvat õpet, sealhulgas näiteks ettevõtete vaheliste koolituskursuste abil; rõhutab selliste füüsilisest isikust ettevõtjate suurt osakaalu maapiirkondades, kellel puudub asjakohane sotsiaalkaitse, samuti nähtamatu töö suurt osakaalu, mis puudutab eelkõige naisi; palub seetõttu liikmesriikidel ja seadusandlike volitustega piirkondadel tagada sotsiaalkindlustus nii maapiirkondades töötavatele meestele kui ka naistele; samuti palub liikmesriikidel võimaldada võrdset juurdepääsu maaomandile, tagada omandi ja pärandiga seotud õigused ning hõlbustada naiste juurdepääsu krediidile; |
| --- | --- |

52.

| 53. | juhib tähelepanu sellele, et vaesuse või sotsiaalse tõrjutuse risk on naiste seas suurem kui meeste seas, ja rõhutab seetõttu, et vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastased meetmed aitavad eriti suurendada naiste majanduslikku mõjuvõimu; rõhutab, et soolise pensionilõhe ennetamine ja kaotamine ning naiste vaesuse vähendamine vanaduspõlves sõltub esmajoones naistele tingimuste loomisest, et nad saaksid pensionisüsteemi võrdselt sissemakseid teha, kaasates neid rohkem tööturule ja kaitstes võrdseid võimalusi palga osas, karjääri edendamisel ning täisajaga töötamisel; palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et struktuuri- ja investeerimisfondid ning Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond aitaksid naiste vaesust vähendada, et saavutada strateegia „Euroopa 2020“ üldine vaesuse vähendamise eesmärk; kutsub liikmesriike üles tagama, et ESFi eraldatud 20 %-list rahastust sotsiaalse kaasatuse meetmetele kasutataks ka nende kohalike väikeprojektide toetuse suurendamiseks, mille eesmärk on vaesust ja sotsiaalset tõrjutust kogevate naiste mõjuvõimu suurendamine; |
| --- | --- |

53.

| 54. | märgib, et vaesust mõõdetakse jätkuvalt kogu leibkonna sissetuleku kohta, eeldades, et kõik leibkonna liikmed teenivad sama palju ja jagavad ressursse võrdselt; nõuab individuaalseid õigusi ja üksikisikute sissetulekutel põhinevaid arvutusi, et nähtavale tuua naiste vaesuse tegelik ulatus; |
| --- | --- |

54.

| 55. | märgib, et avaliku sektori kokkuhoiumeetmed ja kärped on kõige rohkem mõjutanud naisi (vähem kättesaadav ja kallim lastehoid, eakatele ja puuetega inimestele mõeldud teenuste vähendamine, haiglate erastamine ja sulgemine), eelkõige sellistes valdkondades nagu haridus, tervishoid ja sotsiaaltöö, kus naised moodustavad 70 % tööjõust; |
| --- | --- |

55.

| 56. | rõhutab, kui oluline on tähelepanu pöörata eelkõige teatavate haavatavate rühmade konkreetsetele vajadustele ja mitmetahulistele probleemidele, millega nad tööturule sisenemisel kokku puutuvad; palub liikmesriikidel tagada neile isikutele varajane ja lihtsustatud juurdepääs kvaliteetsele koolitusele, sh praktikakohtadele, et tagada nende täielik integratsioon liikmesriikide ühiskonda ja tööturule, võttes arvesse mitteformaalseid ja formaalseid oskusi ja pädevust, andeid ja oskusteavet; kutsub liikmesriike üles võtma meetmeid, et vältida läbipõimunud diskrimineerimist, mis mõjutab eelkõige haavatavas olukorras naisi; rõhutab, kui tähtis on nõuetekohaselt rakendada direktiivi 2000/78/EÜ võrdse kohtlemise kohta töö saamisel ja kutsealale pääsemisel ning 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (27); |
| --- | --- |

56.

| 57. | palub liikmesriikidel ja komisjonil jõustada ja parandada kehtivate seaduste ja töökohapoliitika praktilist kohaldamist ning vajaduse korral neid seadusi ja poliitikat parandada, et kaitsta naisi otsese ja kaudse diskrimineerimise eest, eelkõige naiste tööle valimisel ja palkamisel, töökoha säilitamisel, kutseõppes ja edutamisel nii avalikus kui ka erasektoris, ning pakkuda naistele palga ja karjääri edenemise osas võrdseid võimalusi; |
| --- | --- |

57.

| 58. | peab äärmiselt kahetsusväärseks, et nõukogu ei ole ikka veel vastu võtnud 2008. aastal esitatud ettepanekut võtta vastu direktiiv inimeste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta sõltumata nende usutunnistusest või veendumustest, puudest, vanusest või seksuaalsest sättumusest; väljendab heameelt selle üle, et komisjon on seadnud selle direktiivi esmatähtsale kohale; kordab oma üleskutset, et nõukogu selle ettepaneku võimalikult kiiresti vastu võtaks; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kutsub komisjoni üles parandama konkreetsete sooliste näitajate ja sooliselt eristatud andmete kogumist, et hinnata liikmesriikide ja ELi poliitika mõju soolise võrdõiguslikkuse suurendamisel; |
| --- | --- |

59.

| 60. | märgib, et naised teevad ebaproportsionaalselt sageli ja tihti vastu tahtmist ebakindlat tööd; nõuab tungivalt, et liikmesriigid rakendaksid Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) soovitusi, mille eesmärk on vähendada ebakindla töö osakaalu, nt vähendaksid olukordi, milles tohib ebakindlaid lepinguid kasutada, ning piirates aega, mille jooksul töötajatel võib olla selline leping; |
| --- | --- |

60.

| 61. | palub Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudil jätkata oma tööd soopõhiste andmete kogumisel ja tulemustabelite koostamisel kõigis asjaomastes poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 23.

(2)  ELT L 180, 15.7.2010, lk 1.

(3)  EÜT L 348, 28.11.1992, lk 1.

(4)  ELT C 137 E, 27.5.2010, lk 68.

(5)  ELT C 70 E, 8.3.2012, lk 163.

(6)  ELT L 353, 28.12.2013, lk 7.

(7)  ELT C 436, 24.11.2016, lk 225.

(8)  ELT C 36, 29.1.2016, lk 18.

(9)  ELT C 93, 9.3.2016, lk 110.

(10)  ELT C 353, 27.9.2016, lk 39.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0203.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0226.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0235.

(14)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0338.

(15)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0360.

(16)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0351.

(17)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0029.

(18)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0073.

(19)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0099.

(20)  Tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu 3073. istung, Brüssel, 7. märts 2011.

(21)  ELT L 69, 8.3.2014, lk 112.

(22)  Naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamisega tegeleva ÜRO kõrgetasemelise ekspertrühma aruanne „Leave no one behind: A call to action for gender equality and economic women’s empowerment“ ((„Ärgem jätkem kedagi maha – üleskutse tegevuseks soolise võrdõiguslikkuse ja naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamise nimel“) (september 2016).

(23)  Vt Euroopa Ametiühingute Keskliit, „Collective bargaining: our powerful tool to close the gender gap“ (2015).

(24)  Vt: Euroopa Komisjoni teabeleht „Gender balance on corporate boards – Europe is cracking the glass ceiling“, oktoober 2015; Euroopa Komisjon, DG JUST, „Women in economic decision-making in the EU: Progress report: A Europe 2020 initiative“, 2012; Aagoth Storvik ja Mari Teigen, „Women on Board: The Norwegian Experience“, juuni 2010.

(25)  ELT L 94, 28.3.2014, lk 65.

(26)  Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) uurimus naistevastase vägivalla kohta.

(27)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/20

---

P8_TA(2017)0365

Kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ahenemise probleemiga tegelemine arengumaades

Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2017. aasta resolutsioon kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ahenemise probleemiga tegelemise kohta arengumaades (2016/2324(INI))

(2018/C 346/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 21, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu (ELi leping) artiklit 21,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 208, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artiklit 208,

| — | võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 7, milles kinnitatakse, et EL „tagab erinevate poliitikavaldkondade ja meetmete kooskõla, võttes arvesse kõiki oma eesmärke“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi toimimise lepingu artiklit 7, milles kinnitatakse, et EL „tagab erinevate poliitikavaldkondade ja meetmete kooskõla, võttes arvesse kõiki oma eesmärke“,

| — | võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni põhikirja,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja muid ÜRO inimõigustealaseid lepinguid ja dokumente, eelkõige kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, 16. detsembril 1966. aastal New Yorgis vastu võetud majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti ning ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja muid ÜRO inimõigustealaseid lepinguid ja dokumente, eelkõige kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, 16. detsembril 1966. aastal New Yorgis vastu võetud majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelist pakti ning ÜRO 1979. aasta konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tippkohtumist ja ÜRO Peaassamblee 25. septembril 2015 vastu võetud lõppdokumenti „Muudame oma maailma: kestliku arengu tegevuskava aastani 2030“ (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kestliku arengu tippkohtumist ja ÜRO Peaassamblee 25. septembril 2015 vastu võetud lõppdokumenti „Muudame oma maailma: kestliku arengu tegevuskava aastani 2030“ (1),

| — | võttes arvesse Euroopa arengukonsensust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa arengukonsensust,

| — | võttes arvesse üldist välis- ja julgeolekupoliitika strateegiat „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa“ (2), mida komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja esitles 2016. aasta juunis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse üldist välis- ja julgeolekupoliitika strateegiat „Ühtne visioon, ühine tegevus: tugevam Euroopa“ (2), mida komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja esitles 2016. aasta juunis,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2015–2019), mille nõukogu võttis vastu 20. juulil 2015 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja demokraatia tegevuskava (2015–2019), mille nõukogu võttis vastu 20. juulil 2015 (3),

| — | võttes arvesse ELi riigipõhiseid tegevuskavasid koostööks kodanikuühiskonna organisatsioonidega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi riigipõhiseid tegevuskavasid koostööks kodanikuühiskonna organisatsioonidega,

| — | võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal Cotonous allakirjutatud partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (Cotonou leping), ja selle läbivaatamisi 2005. ja 2010. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. juunil 2000. aastal Cotonous allakirjutatud partnerluslepingut ühelt poolt Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonna riikide rühma ning teiselt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (Cotonou leping), ja selle läbivaatamisi 2005. ja 2010. aastal,

| — | võttes arvesse 1. oktoobril 2009. aastal toimunud rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide konverentsil vastu võetud heade tavade koodeksit kodanike osalemiseks otsustusprotsessis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1. oktoobril 2009. aastal toimunud rahvusvaheliste valitsusväliste organisatsioonide konverentsil vastu võetud heade tavade koodeksit kodanike osalemiseks otsustusprotsessis,

| — | võttes arvesse Berliini deklaratsiooni, mis võeti vastu rahu kindlustamise ja riikide ülesehitamise alase kodanikuühiskonna platvormi tuumikrühma 6.–9. juulil 2016. aastal toimunud aastakoosolekul, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Berliini deklaratsiooni, mis võeti vastu rahu kindlustamise ja riikide ülesehitamise alase kodanikuühiskonna platvormi tuumikrühma 6.–9. juulil 2016. aastal toimunud aastakoosolekul,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 233/2014, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend aastateks 2014–2020 (4), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 230/2014, millega luuakse stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 233/2014, millega luuakse arengukoostöö rahastamisvahend aastateks 2014–2020 (4), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 230/2014, millega luuakse stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahend (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. märtsi 2015. aasta määrust (EL) 2015/323, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust (6), ja Cotonou lepingu I deklaratsiooni (Ühisdeklaratsioon koostöös osalejate kohta), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. märtsi 2015. aasta määrust (EL) 2015/323, mis käsitleb 11. Euroopa Arengufondi suhtes kohaldatavat finantsmäärust (6), ja Cotonou lepingu I deklaratsiooni (Ühisdeklaratsioon koostöös osalejate kohta),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (7) (finantsmäärus) artikli 187 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määruse (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (7) (finantsmäärus) artikli 187 lõiget 2,

| — | võttes arvesse arengukoostöö rahastamisvahendi mitmeaastasest sihtprogrammist (2014–2020) rahastatavat programmi „Kodanikuühiskonna organisatsioonid ja kohalikud ametiasutused“ (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukoostöö rahastamisvahendi mitmeaastasest sihtprogrammist (2014–2020) rahastatavat programmi „Kodanikuühiskonna organisatsioonid ja kohalikud ametiasutused“ (8),

| — | võttes arvesse komisjoni 12. septembri 2012. aasta teatist „Demokraatia ja säästva arengu juured: Euroopa koostöö kodanikuühiskonnaga välissuhete valdkonnas“ (COM(2012)0492), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 12. septembri 2012. aasta teatist „Demokraatia ja säästva arengu juured: Euroopa koostöö kodanikuühiskonnaga välissuhete valdkonnas“ (COM(2012)0492),

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 27. juuni 2016. aasta resolutsiooni kodanikuühiskonna tegutsemisruumi kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 27. juuni 2016. aasta resolutsiooni kodanikuühiskonna tegutsemisruumi kohta (9),

| — | võttes arvesse ELi aastaaruannet inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2015. aastal ja ELi poliitika kohta selles valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi aastaaruannet inimõiguste ja demokraatia kohta maailmas 2015. aastal ja ELi poliitika kohta selles valdkonnas,

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni juriidilise isiku vastutuse kohta inimõiguste raskete rikkumiste puhul kolmandates riikides (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni juriidilise isiku vastutuse kohta inimõiguste raskete rikkumiste puhul kolmandates riikides (10),

| — | võttes arvesse oma 4. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni AKV-ELi suhete tuleviku kohta pärast 2020. aastat (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 4. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni AKV-ELi suhete tuleviku kohta pärast 2020. aastat (11),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu inimõiguste alaseid suuniseid, sealhulgas ELi suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta ning ELi suuniseid usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitsmise kohta, mille nõukogu võttis vastu 24. juunil 2013, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu inimõiguste alaseid suuniseid, sealhulgas ELi suuniseid inimõiguste kaitsjate kohta ning ELi suuniseid usu- ja veendumusvabaduse edendamise ja kaitsmise kohta, mille nõukogu võttis vastu 24. juunil 2013,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi parlamentidevahelistele delegatsioonidele mõeldud suuniseid inimõiguste ja demokraatia edendamiseks visiitidel kolmandatesse riikidesse (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi parlamentidevahelistele delegatsioonidele mõeldud suuniseid inimõiguste ja demokraatia edendamiseks visiitidel kolmandatesse riikidesse (12),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 9. oktoobri 2013. aasta arvamust „Kohalike omavalitsuste mõjuvõimu suurendamine partnerriikides, et tõhustada valitsemistava ja saavutada paremaid arengualaseid tulemusi“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 9. oktoobri 2013. aasta arvamust „Kohalike omavalitsuste mõjuvõimu suurendamine partnerriikides, et tõhustada valitsemistava ja saavutada paremaid arengualaseid tulemusi“,

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 24. veebruari 2015. aasta arvamust „Inimväärne elu kõigile: nägemusest ühise tegutsemiseni“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 24. veebruari 2015. aasta arvamust „Inimväärne elu kõigile: nägemusest ühise tegutsemiseni“,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 11. aprilli 2016. aasta aruannet, milles antakse praktilisi soovitusi selleks, kuidas headele tavadele ja saadud õppetundidele toetudes luua ja säilitada turvalist ja võimalusi pakkuvat keskkonda kodanikuühiskonna jaoks (13), ning rahumeelse kogunemise ja ühinemise vabaduse õigusega tegeleva ÜRO eriraportööri aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 11. aprilli 2016. aasta aruannet, milles antakse praktilisi soovitusi selleks, kuidas headele tavadele ja saadud õppetundidele toetudes luua ja säilitada turvalist ja võimalusi pakkuvat keskkonda kodanikuühiskonna jaoks (13), ning rahumeelse kogunemise ja ühinemise vabaduse õigusega tegeleva ÜRO eriraportööri aruandeid,

| — | võttes arvesse Maailma Majandusfoorumi 2017. aasta aruannet ülemaailmsete riskide kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Majandusfoorumi 2017. aasta aruannet ülemaailmsete riskide kohta (14),

| — | võttes arvesse oma 14. veebruari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa arengukonsensuse läbivaatamise kohta (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. veebruari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa arengukonsensuse läbivaatamise kohta (15),

| — | võttes arvesse oma 22. novembri 2016. aasta resolutsiooni arengukoostöö tulemuslikkuse suurendamise kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. novembri 2016. aasta resolutsiooni arengukoostöö tulemuslikkuse suurendamise kohta (16),

| — | võttes arvesse oma 7. juuni 2016. aasta resolutsiooni poliitikavaldkondade arengusidusust käsitleva ELi 2015. aasta aruande kohta (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuni 2016. aasta resolutsiooni poliitikavaldkondade arengusidusust käsitleva ELi 2015. aasta aruande kohta (17),

| — | võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid,

| — | võttes arvesse oma 12. mai 2016. aasta resolutsiooni säästva arengu tegevuskava 2030 järelmeetmete ja läbivaatamise kohta (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. mai 2016. aasta resolutsiooni säästva arengu tegevuskava 2030 järelmeetmete ja läbivaatamise kohta (18),

| — | võttes arvesse oma 22. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni kohalike asutuste ja kodanikuühiskonna rolli kohta Euroopa tegevuses jätkusuutliku arengu toetamisel (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni kohalike asutuste ja kodanikuühiskonna rolli kohta Euroopa tegevuses jätkusuutliku arengu toetamisel (19),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit ja väliskomisjoni arvamust (A8-0283/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit ja väliskomisjoni arvamust (A8-0283/2017),

| A. | arvestades, et ELi lepingu artikli 21 kohaselt peab liidu tegevus rahvusvahelisel areenil, mis hõlmab ka arengukoostööd, tuginema demokraatia, õigusriigi, inimõiguste ja põhivabaduste universaalsuse ning jagamatuse põhimõtetele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELi lepingu artikli 21 kohaselt peab liidu tegevus rahvusvahelisel areenil, mis hõlmab ka arengukoostööd, tuginema demokraatia, õigusriigi, inimõiguste ja põhivabaduste universaalsuse ning jagamatuse põhimõtetele;

| B. | arvestades, et avaliku ja erasektori kõrval on kodanikuühiskond terve ja inimväärse ühiskonna kolmas sektor; arvestades, et kodanikuühiskond koosneb valitsusvälistest organisatsioonidest ja mittetulundusühendustest, mis osalevad avalikus elus, esindades oma liikmete või teiste huve ja väärtusi, mille aluseks on eetilised, kultuurilised, poliitilised, teaduslikud, usulised või heategevuslikud kaalutlused; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et avaliku ja erasektori kõrval on kodanikuühiskond terve ja inimväärse ühiskonna kolmas sektor; arvestades, et kodanikuühiskond koosneb valitsusvälistest organisatsioonidest ja mittetulundusühendustest, mis osalevad avalikus elus, esindades oma liikmete või teiste huve ja väärtusi, mille aluseks on eetilised, kultuurilised, poliitilised, teaduslikud, usulised või heategevuslikud kaalutlused;

| C. | arvestades, et kodanikuühiskonnal on keskne roll demokraatia loomisel ja tugevdamisel, riigivõimu järelevalvel ja hea valitsemistava, läbipaistvuse ja vastutuse edendamisel; arvestades, et kodanikuühiskonna organisatsioonid on ühiskonna olulise jõuna väga vajalikud, sest need on olemasolevatele võimustruktuuridele vajalikuks vastukaaluks, olles vahendajateks elanikkonna ja riigi vahel ning demokraatia kaitsjad; arvestades, et mitmed kodanikuühiskonna rühmad on soovinud osaleda põhiseaduslikes reformiprotsessides, et kaitsta demokraatlikke põhimõtteid ja institutsioone; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kodanikuühiskonnal on keskne roll demokraatia loomisel ja tugevdamisel, riigivõimu järelevalvel ja hea valitsemistava, läbipaistvuse ja vastutuse edendamisel; arvestades, et kodanikuühiskonna organisatsioonid on ühiskonna olulise jõuna väga vajalikud, sest need on olemasolevatele võimustruktuuridele vajalikuks vastukaaluks, olles vahendajateks elanikkonna ja riigi vahel ning demokraatia kaitsjad; arvestades, et mitmed kodanikuühiskonna rühmad on soovinud osaleda põhiseaduslikes reformiprotsessides, et kaitsta demokraatlikke põhimõtteid ja institutsioone;

| D. | arvestades, et kodanikuühiskonna organisatsioonid hõlmavad suurt hulka inimõigusi, sealhulgas õigust arengule, haridusele ja soolisele võrdõiguslikkusele, ning tegutsevad lisaks sotsiaal- ja keskkonnavaldkonnas; arvestades, et kodanikuühiskond hõlmab hulgaliselt erisuguseid rühmi ja eesmärke, sealhulgas mitte ainult kodanikuühiskonna organisatsioone, vaid ka valitsusväliseid organisatsioone, inimõiguslaste ühendusi ja kogukonnarühmi, diasporaasid, kirikuid, usuühendusi ja -kogukondi, puuetega inimeste huvide kaitsmist, ühiskondlikke liikumisi ja ametiühinguid, põlisrahvaid ja sihtasutusi ning haavatavate, diskrimineeritud ja tõrjutud inimeste esindamist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kodanikuühiskonna organisatsioonid hõlmavad suurt hulka inimõigusi, sealhulgas õigust arengule, haridusele ja soolisele võrdõiguslikkusele, ning tegutsevad lisaks sotsiaal- ja keskkonnavaldkonnas; arvestades, et kodanikuühiskond hõlmab hulgaliselt erisuguseid rühmi ja eesmärke, sealhulgas mitte ainult kodanikuühiskonna organisatsioone, vaid ka valitsusväliseid organisatsioone, inimõiguslaste ühendusi ja kogukonnarühmi, diasporaasid, kirikuid, usuühendusi ja -kogukondi, puuetega inimeste huvide kaitsmist, ühiskondlikke liikumisi ja ametiühinguid, põlisrahvaid ja sihtasutusi ning haavatavate, diskrimineeritud ja tõrjutud inimeste esindamist;

| E. | arvestades, et Cotonou lepingus tunnustatakse kodanikuühiskonda AKV-ELi koostöö olulise osalejana; arvestades, et lepingu lõppemine 2020. aastal annab võimaluse partnerlus läbi vaadata ja suurendada veelgi kodanikuühiskonna organisatsioonide osalemist; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Cotonou lepingus tunnustatakse kodanikuühiskonda AKV-ELi koostöö olulise osalejana; arvestades, et lepingu lõppemine 2020. aastal annab võimaluse partnerlus läbi vaadata ja suurendada veelgi kodanikuühiskonna organisatsioonide osalemist;

| F. | arvestades, et kodanikuühiskonna organisatsioonid on muutunud tähtsaks üleilmse arenguabi andjaks, eriti põhiliste sotsiaalteenuste osutamise, üldsuse teadlikkuse tõstmise, demokraatia, inimõiguste ja hea valitsemistava, rahumeelsete ja kaasavate ühiskondade edendamise, üksikisikute, perede ja kogukondade vastupanuvõime suurendamise, vägivaldse äärmusluse vastu võitlemise ning humanitaarkriisidele reageerimise valdkonnas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kodanikuühiskonna organisatsioonid on muutunud tähtsaks üleilmse arenguabi andjaks, eriti põhiliste sotsiaalteenuste osutamise, üldsuse teadlikkuse tõstmise, demokraatia, inimõiguste ja hea valitsemistava, rahumeelsete ja kaasavate ühiskondade edendamise, üksikisikute, perede ja kogukondade vastupanuvõime suurendamise, vägivaldse äärmusluse vastu võitlemise ning humanitaarkriisidele reageerimise valdkonnas;

| G. | arvestades, et nagu rahvusvahelised organisatsioonid on oma protokollides ja tavades tunnistanud, tegutsevad kirikud, usukogukonnad ja -ühendused koos teiste usu- või veendumuspõhiste organisatsioonidega esirinnas ja neil on arengu- ja humanitaarabi andmisel pikaajalised praktilised kogemused; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et nagu rahvusvahelised organisatsioonid on oma protokollides ja tavades tunnistanud, tegutsevad kirikud, usukogukonnad ja -ühendused koos teiste usu- või veendumuspõhiste organisatsioonidega esirinnas ja neil on arengu- ja humanitaarabi andmisel pikaajalised praktilised kogemused;

| H. | arvestades, et arengukoostöö rahastamisvahendi mitmeaastasest sihtprogrammist (2014–2020) rahastatav temaatiline programm „Kodanikuühiskonna organisatsioonid ja kohalikud ametiasutused“ sisaldab valdkonnaülese elemendina kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike ametiasutuste jaoks võimalusi pakkuva keskkonna edendamist; arvestades, et selle programmi eesmärk on teha kodanikuühiskonna organisatsioonide hääl paremini kuuldavaks ja suurendada nende osalust partnerriikide arenguprotsessis ning edendada poliitilist, sotsiaalset ja majanduslikku dialoogi; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et arengukoostöö rahastamisvahendi mitmeaastasest sihtprogrammist (2014–2020) rahastatav temaatiline programm „Kodanikuühiskonna organisatsioonid ja kohalikud ametiasutused“ sisaldab valdkonnaülese elemendina kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kohalike ametiasutuste jaoks võimalusi pakkuva keskkonna edendamist; arvestades, et selle programmi eesmärk on teha kodanikuühiskonna organisatsioonide hääl paremini kuuldavaks ja suurendada nende osalust partnerriikide arenguprotsessis ning edendada poliitilist, sotsiaalset ja majanduslikku dialoogi;

| I. | arvestades, et EL on arengumaade kodanikuühiskonna organisatsioonide suurim rahastaja ning tal on olnud juhtroll kodanikuühiskonna osalejate ja inimõiguste kaitsjate kaitsmisel, kasutades mitmesuguseid vahendeid ja poliitikameetmeid, mille hulka kuuluvad demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend, arengukoostöö rahastamisvahendi temaatiline programm „Kodanikuühiskonna organisatsioonid ja kohalikud ametiasutused“, Euroopa demokraatia rahastu, 105 riigis rakendatud tegevuskavad koostööks kodanikuühiskonnaga ning riigistrateegia dokumendid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et EL on arengumaade kodanikuühiskonna organisatsioonide suurim rahastaja ning tal on olnud juhtroll kodanikuühiskonna osalejate ja inimõiguste kaitsjate kaitsmisel, kasutades mitmesuguseid vahendeid ja poliitikameetmeid, mille hulka kuuluvad demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahend, arengukoostöö rahastamisvahendi temaatiline programm „Kodanikuühiskonna organisatsioonid ja kohalikud ametiasutused“, Euroopa demokraatia rahastu, 105 riigis rakendatud tegevuskavad koostööks kodanikuühiskonnaga ning riigistrateegia dokumendid;

| J. | arvestades, et kodanikuühiskonna suurus, ulatus, koosseis ja mõju on viimasel kümnendil kasvanud kogu maailmas; arvestades, et samal ajal on aina jõulisemalt tugevdatud piiranguid kodanikuühiskonna osalejate ja nende tegevuse suhtes üha enamates riikides kogu maailmas, nii arengu- kui ka arenenud riikides; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kodanikuühiskonna suurus, ulatus, koosseis ja mõju on viimasel kümnendil kasvanud kogu maailmas; arvestades, et samal ajal on aina jõulisemalt tugevdatud piiranguid kodanikuühiskonna osalejate ja nende tegevuse suhtes üha enamates riikides kogu maailmas, nii arengu- kui ka arenenud riikides;

| K. | arvestades lisaks, et institutsiooniliste rahastajate poolt ette nähtud tegevuskavas ei pruugita mõnel juhul pidada esmatähtsaks kohapeal tegutsevate kodanikühiskonna osalejate tegelikke vajadusi; |
| --- | --- |

K.

arvestades lisaks, et institutsiooniliste rahastajate poolt ette nähtud tegevuskavas ei pruugita mõnel juhul pidada esmatähtsaks kohapeal tegutsevate kodanikühiskonna osalejate tegelikke vajadusi;

| L. | arvestades, et 2016. aasta kodanikuühiskonna olukorra aruandes nimetatakse 2015. aastat kodanikuühiskonna seisukohast kurvaks aastaks, mil kodanikuõigused sattusid tõsisesse ohtu rohkem kui sajas riigis; arvestades, et nimetatud aruandes leiavad eeskätt käsitlemist Sahara-taguse Aafrika ning Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika piirkonna riigid, sest seal esineb enam poliitilisi pingeid, konflikte ja ebakindlust; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 2016. aasta kodanikuühiskonna olukorra aruandes nimetatakse 2015. aastat kodanikuühiskonna seisukohast kurvaks aastaks, mil kodanikuõigused sattusid tõsisesse ohtu rohkem kui sajas riigis; arvestades, et nimetatud aruandes leiavad eeskätt käsitlemist Sahara-taguse Aafrika ning Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika piirkonna riigid, sest seal esineb enam poliitilisi pingeid, konflikte ja ebakindlust;

| M. | arvestades, et üha rohkem valitsusi on asunud kodanikuühiskonna organisatsioone õiguslike või halduslike võtetega maha suruma, sealhulgas piiravate õigusnormide, rahastamispiirangute, rangete loamenetluste ja karistavate maksude kehtestamise kaudu; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et üha rohkem valitsusi on asunud kodanikuühiskonna organisatsioone õiguslike või halduslike võtetega maha suruma, sealhulgas piiravate õigusnormide, rahastamispiirangute, rangete loamenetluste ja karistavate maksude kehtestamise kaudu;

| N. | arvestades, et arengumaades on viimastel aastatel kuulda olnud üha rohkem teateid aktivistide, kodanikuühiskonna organisatsioonide töötajate, inimõiguste kaitsjate, ametiühingutegelaste, juristide, intellektuaalide, ajakirjanike ja usujuhtide tagakiusamisest, ahistamisest, häbimärgistamisest välisagentidena, ning meelevaldsest vahistamisest või kinnipidamisest, ning kuritarvitamiste ja vägivallaohvrite arv on kasvanud; arvestades, et on riike, kus seda tehakse täiesti karistamatult ning mõnikord võimude endi toel või nendega kokkulepitult; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et arengumaades on viimastel aastatel kuulda olnud üha rohkem teateid aktivistide, kodanikuühiskonna organisatsioonide töötajate, inimõiguste kaitsjate, ametiühingutegelaste, juristide, intellektuaalide, ajakirjanike ja usujuhtide tagakiusamisest, ahistamisest, häbimärgistamisest välisagentidena, ning meelevaldsest vahistamisest või kinnipidamisest, ning kuritarvitamiste ja vägivallaohvrite arv on kasvanud; arvestades, et on riike, kus seda tehakse täiesti karistamatult ning mõnikord võimude endi toel või nendega kokkulepitult;

| O. | arvestades, et inimõigused on universaalsed ja võõrandamatud, jagamatud, vastastikuses sõltuvuses ja omavahel seotud; arvestades, et kodanikuühiskonna tegutsemisvõime aluseks on põhivabaduste kasutamine, mille hulka kuuluvad ühinemisvabadus, rahumeelse kogunemise vabadus, väljendus-, mõtte-, südametunnistuse-, usu- ja veendumusvabadus ning vaba juurdepääs teabele; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et inimõigused on universaalsed ja võõrandamatud, jagamatud, vastastikuses sõltuvuses ja omavahel seotud; arvestades, et kodanikuühiskonna tegutsemisvõime aluseks on põhivabaduste kasutamine, mille hulka kuuluvad ühinemisvabadus, rahumeelse kogunemise vabadus, väljendus-, mõtte-, südametunnistuse-, usu- ja veendumusvabadus ning vaba juurdepääs teabele;

| P. | arvestades, et on olemas seos nõrgenenud kodanikuühiskonna, ahenenud poliitilise ja kodanikuühiskonna tegutsemisruumi, suurenenud korruptsiooni, sotsiaalse ja soolise ebavõrdsuse, madala inimarengu ja sotsiaal-majandusliku arengu ning ebakindluse ja konfliktide vahel; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et on olemas seos nõrgenenud kodanikuühiskonna, ahenenud poliitilise ja kodanikuühiskonna tegutsemisruumi, suurenenud korruptsiooni, sotsiaalse ja soolise ebavõrdsuse, madala inimarengu ja sotsiaal-majandusliku arengu ning ebakindluse ja konfliktide vahel;

| Q. | arvestades, et ELi usaldusväärne ja tõhus reageerimine kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ahenemisele eeldab piiranguid põhjustavate ohtude ja tegurite õigeaegset ja täpset hindamist ja mõistmist; arvestades, et see eeldab ka arengu- ja poliitilise koostöö kooskõlastamist, et tagada ELi kõigi välis- ja sisevahendite vaheline ühtsus, esitades ühise sõnumi vabalt toimiva kodanikuühiskonna tähtsusest, ning koostööd kohalikul, piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ELi usaldusväärne ja tõhus reageerimine kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ahenemisele eeldab piiranguid põhjustavate ohtude ja tegurite õigeaegset ja täpset hindamist ja mõistmist; arvestades, et see eeldab ka arengu- ja poliitilise koostöö kooskõlastamist, et tagada ELi kõigi välis- ja sisevahendite vaheline ühtsus, esitades ühise sõnumi vabalt toimiva kodanikuühiskonna tähtsusest, ning koostööd kohalikul, piirkondlikul ja rahvusvahelisel tasandil;

| R. | arvestades, et tegevuskavas aastani 2030, eelkõige kestliku arengu 16. ja 17. eesmärgis nähakse ette tõhustatud koostöö kodanikuühiskonna kui peamise partneri ja võimaldajaga kestliku arengu eesmärkide edendamise, rakendamise, järelhindamise ja läbivaatamise küsimuses; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et tegevuskavas aastani 2030, eelkõige kestliku arengu 16. ja 17. eesmärgis nähakse ette tõhustatud koostöö kodanikuühiskonna kui peamise partneri ja võimaldajaga kestliku arengu eesmärkide edendamise, rakendamise, järelhindamise ja läbivaatamise küsimuses;

| 1. | on veendunud, et tõeliselt sõltumatu, mitmekesine, pluralistlik ja ärgas kodanikuühiskond on väga oluline riigi arengu ja stabiilsuse seisukohast, samuti demokraatliku konsolideerimise, sotsiaalse õigluse ja inimõiguste kaitse tagamiseks ning kaasava ühiskonna ülesehitamiseks, et keegi ei jääks kõrvale; tuletab lisaks meelde, et kodanikuühiskonnal on kestliku arengu eesmärkide saavutamisel kanda üks põhirolle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab kodanikuühiskonna keskset rolli demokraatia toetamisel, võimude lahususe tagamisel ning läbipaistvuse, vastutuse ja hea valitsemistava edendamisel kogu maailmas, eelkõige korruptsiooni- ja vägivaldse äärmusluse vastases võitluses, ning selle otsest mõju riikide majandus- ja inimarengule ning keskkonnasäästlikkusele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on sügavalt mures selle pärast, et arenguriikides, eelkõige konfliktipiirkonnas asuvates riikides, kasutatakse kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ahendamiseks üha keerukamaid ja täiuslikumaid võtteid, mille vastu on raskem võidelda ning mida rakendatakse õigusaktide, maksustamise, rahastamispiirangute, bürokraatia suurenemise, aruandlus- ja panganõuete, kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajate kriminaliseerimise ja häbimärgistamise, laimamise, igasuguse tagakiusamise, veebis ahistamise ja internetile juurdepääsu piiramise, tsenseerimise, meelevaldse kinnipidamise, soolise vägivalla, piinamise ja mõrvamise kaudu; rõhutab vajadust võidelda riikliku ja mitteriikliku taktika vastu kriitiliste seisukohtade väljendajaid tõrjuda; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab muret, et kui kodanikuühiskonna organisatsioonid suudavad seaduslikult saada välisriikidest rahastamisvahendeid, võidakse neid pidada nn välisagentideks, häbimärgistades neid ning suurendades oluliselt riske, millega nad kokku puutuvad; kutsub ELi üles tugevdama oma vahendeid ja poliitikat, mis käsitlevad institutsioonide väljaarendamist ja õigusriigi põhimõtteid, et lisada neisse tugevad võrdlusalused vastutuse ja karistamatuse vastu võitlemiseks inimõiguste kaitsjate meelevaldse vahistamise, politsei poolse kuritarvitamise, nende piinamise ja muu väärkohtlemise puhul, pidades meeles, et naised ja mehed kogevad seda erinevalt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ahenemine on ülemaailmne nähtus, mis ei piirdu arenguriikidega, vaid ilmneb üha enam ka arenenud demokraatlikes ning keskmiste ja suurte sissetulekutega riikides, sealhulgas ELi liikmesriikides ja mõnes liidu lähimatest liitlastest; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles näitama eeskuju ja pidama rangelt kinni kodanikuühiskonnaga seotud põhiõigustest ning tegelema selle valdkonna negatiivsete suundumustega; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab, et riikidel oleks esmane vastutus ning kohustus kaitsta kõigi inimeste kõiki inimõigusi ja põhivabadusi ning tagada vaba ja toimivat kodanikuühiskonda toetav poliitiline, õiguslik ja halduskeskkond, kus on tagatud vaba ja turvaline toimimine ning juurdepääs rahastamisele, sealhulgas välisvahendite abil; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub ELi üles tunnistama vajadust anda toetust saavate riikide valitsustele, erakondadele, parlamentidele ja haldusasutustele juhiseid arengustrateegiate väljatöötamiseks, mille eesmärk on luua asjakohane õigus-, haldus- ja poliitiline keskkond, et võimaldada kodanikuühiskonna organisatsioonidel tõhusat tööd teha; |
| --- | --- |

7.

| 8. | on sügavalt mures kogu maailmas sagenevate rünnakute pärast inimõiguste kaitsjate vastu; kutsub ELi ja eelkõige komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles kehtestama poliitikat, mille kohaselt mõistetakse süstemaatiliselt ja ühehäälselt hukka inimõiguste kaitsjate tapmine ja kõik katsed kasutada nende vastu mis tahes vormis vägivalda, tagakiusamist, ähvardamist, ahistamist, sunniviisilist kadumist, vangistamist või meelevaldset arreteerimist, eesmärgiga mõista hukka need, kes selliseid metsikusi toime panevad või neid heaks kiidavad, ning tõhustada avalikku diplomaatiat inimõiguste kaitsjate avatud ja selgeks toetamiseks; julgustab ELi delegatsioone ja liikmesriikide diplomaatilisi esindusi jätkama aktiivselt inimõiguste kaitsjate toetamist, eelkõige jälgides süstemaatiliselt kohtuprotsesse, külastades inimõiguste kaitsjaid vanglas ja tehes vajaduse korral avaldusi konkreetsete juhtumite kohta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | leiab, et kodanikuühiskonna tegutsemisruumi kiire ja suuremahulise ahenemise juhtudel peaksid liikmesriigid tunnustama mõjutatud inimõiguste kaitsega tegelevaid valitsusväliseid organisatsioone või üksikisikutest inimõiguste kaitsjaid nende töö eest avalikult kõrgel tasemel, näiteks külastades neid ametlike visiitide ajal; |
| --- | --- |

9.

| 10. | julgustab ELi töötama välja suunised rahumeelse kogunemise ja ühinemisvabaduse kohta; kutsub ELi üles kasutama täiel määral ära ELi inimõiguste ja demokraatia alaseid riiklikke strateegiaid, võtma inimõiguste kaitsjatele suunatud ELi suuniste tulemuslikuks ja ühiseks rakendamiseks kasutusele seirevahendid ja tagama, et ei oleks lünki kaitses ning et tõsistele inimõiguste rikkumistele järgneksid sanktsioonid; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuletab meelde kodanikuühiskonna tähtsat rolli mõtte-, südametunnistuse-, usu- ja veendumusvabaduse edendamisel ning kordab oma toetust usu- ja veendumusvabaduse edendamist ja kaitsmist käsitlevate ELi suuniste rakendamisele; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et oluline on tugevdada kodanikuühiskonna organisatsioonide suhet kodanike ja riigiga, et kogukonnad ja valijaskonnad, sealhulgas naised ja naiste õigustega tegelevad organisatsioonid ja kõik haavatavad rühmad, oleksid tõeliselt esindatud ja et aidata muuta riiki tõhusamaks ja vastutustundlikumaks arengu saavutamisel ja kõigi inimõiguste järgimisel; |
| --- | --- |

12.

| 13. | peab tervitatavaks ELi pikaajalist pühendumust ja toetust arengumaade kodanikuühiskondadele ning kordab oma selget üleskutset ELile anda jätkuvat ja suuremat toetust ja rahastamist, et luua kodanikuühiskonnale vaba ja võimalusi pakkuv keskkond nii riiklikul kui ka kohalikul tasandil, sealhulgas iga-aastase programmitöö kaudu; nõuab, et EL mitmekesistaks ja suurendaks kodanikuühiskonna osalejate rahastamisviise ja -mehhanisme, võttes arvesse nende eripära ja tagades, et nende tegutsemisruumi ega võimalike koostööpartnerite arvu ei piirata; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub ELi üles tagama, et ELi vahendeid kasutataks nii pikaajalise toetamise kui ka erakorraliste sekkumiste jaoks, et aidata eelkõige ohus olevaid kodanikuühiskonna aktiviste; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tuletab meelde, et kodanike osalust ja kodanikuühiskonna tugevust tuleks võtta arvesse demokraatia indikaatorina; soovitab tungivalt, et kodanikuühiskonna organisatsioonide liikmed kaasataks kõikidesse parlamentidevahelistesse demokraatia teemalistesse aruteludesse ja et kodanikuühiskond osaleks kõikide neid puudutavate õigusaktide konsultatsiooniprotsessis; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub ELi üles jätkama jõupingutusi eesmärgiga anda kodanikuühiskonnale suurem tegutsemisruum ning seda mitte üksnes ELi arengu- ja inimõigustealase poliitika kaudu, vaid ka kõikide ELi sise- ja välispoliitika valdkondade, kaasa arvatud justiits- ja siseasjade, kaubanduse ja julgeoleku valdkonna poliitika integreerimise kaudu kooskõlas poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõttega; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hoiatab ELi ja selle liikmesriike leebema lähenemisviisi eest kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ahenemise ja muude inimõiguste küsimustes nende riikide puhul, kellega EL teeb koostööd rände küsimustes; rõhutab asjaolu, et kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ahenemine ja inimõiguste rikkumised võivad aidata kaasa sundrändele; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab asjaolu, et kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ahenemise vastane võitlus eeldab ELilt ühtset ja järjekindlat lähenemisviisi suhetes kolmandate riikidega; kutsub ELi ja selle liikmesriike üles käsitlema proaktiivselt kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ahenemise algpõhjuseid, eelkõige süvalaiendades vabade ja vastutustundlike kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamist ja nende osalemist kahe- ja mitmepoolses koostöös poliitilise, majandusliku ja sotsiaalse dialoogi partnerina; kutsub sellega seoses ELi üles võtma arvesse erineva suurusega kodanikuühiskonna organisatsioonide võimekust ja oskusi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | julgustab ELi saama aktiivseks kõneluste vahendajaks ja edendama institutsioonilisi mehhanisme ja mitmeid sidusrühmi hõlmavaid algatusi, et tugevdada dialoogi ja arendada tugevamaid ja laiemaid koalitsioone ja partnerlust arenguriikide valitsuste, kodanikuühiskonna organisatsioonide, kohalike ametiasutuste ja erasektori vahel kodanikuühiskonnale võimalusi pakkuva keskkonna loomiseks; rõhutab, kui oluline on turvaline ruum niisuguste dialoogide jaoks; |
| --- | --- |

19.

| 20. | nõuab, et EL jälgiks terrorismivastaseid meetmeid ning rahapesu ja läbipaistvust käsitlevate õigusaktide aspekte ja võtaks meetmeid tagamaks, et nendega ei seataks kodanikuühiskonna organisatsioonide rahastamisele ja tegevusele ebaseaduslikke piiranguid; kordab sellega seoses, et rahapesuvastase töökonna soovitusi ei tohiks tõlgendada ega kohaldada viisil, mis piirab põhjendamatult kodanikuühiskonna tegutsemisruumi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tuletab meelde, et erasektor on üks peamisi partnereid kestliku arengu eesmärkide saavutamisel ning tal on tähtis osa kodanikuühiskonna tegutsemisruumi avardamisel ning kodanikuühiskonna organisatsioonide ja ametiühingute jaoks soodsa keskkonna edendamisel, eelkõige kinnitades ettevõtete sotsiaalset vastutust ja hoolsuskohustust tarneahelates ja kasutades avaliku ja erasektori partnerlusi; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kordab erasektori kohustust austada inimõigusi ning täita kõrgemaid sotsiaal- ja keskkonnastandardeid; nõuab, et EL ja selle liikmesriigid osaleksid jätkuvalt aktiivselt ÜRO töös rahvusvahelise lepingu koostamisel, millega saaks äriühingud võtta vastutusele inimõiguste rikkumise eest, ja võtaksid kasutusele inimõiguste riskihindamised avalike hangete ja investeeringute puhul; |
| --- | --- |

22.

| 23. | on veendunud, et ELi ja selle liikmesriikide sõlmitud kaubandus- ja investeerimislepingud ei tohi otseselt ega kaudselt kahjustada inimõiguste ja kodanikuühiskonna tegutsemisruumi edendamist ja kaitset arenguriikides; on seisukohal, et siduvad inimõiguste klauslid kaubanduslepingutes on mõjuvõimas vahend kodanikuühiskonna tegutsemisruumi avardamiseks; kutsub komisjoni üles tugevdama kodanikuühiskonna osalejate rolli kaubanduslepingutega seotud institutsioonides, sealhulgas sisenõuanderühmades ja majanduspartnerluslepingu nõuandekomiteedes; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub komisjoni üles töötama välja ELi välisrahastamisvahendite järelevalveraamistiku, milles erilist tähelepanu pööratakse inimõigustele; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palub komisjonil ja Euroopa välisteenistusel kehtestada parimad tavad ja töötada ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava ning demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi (EIDHR) vahehindamise kontekstis konkreetsete edusammude mõõtmiseks välja kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ahenemisega seotud selged võrdlusalused ja näitajad; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kutsub kõiki ELi osalejaid üles mitmepoolsetel foorumitel tulemuslikumalt toetama demokraatia ja inimõiguste aluseks oleva rahvusvahelise õigusraamistiku tugevdamist ning muu hulgas tegema selleks koostööd mitmepoolsete organisatsioonidega, näiteks ÜROga, sealhulgas ÜRO erimenetluste ja ÜRO inimõiguste olukorra üldise korrapärase läbivaatamise mehhanismi raames, ning piirkondlike organisatsioonidega, nagu Ameerika Riikide Organisatsioon, Aafrika Liit, Kagu-Aasia Maade Assotsiatsioon (ASEAN), Araabia Liiga ning Demokraatiate Ühenduse kodanikuühiskonna toetamise ja kaitsmise töörühm; tuletab meelde liidu olulisust kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamise abil kõigi partnerriikidega kaasava inimõiguste dialoogi alustamisel; palub nii liidul kui ka liikmesriikidel tõhustada oma hea valitsemistava programme kolmandate riikidega ning edendada seoses kodanikuühiskonna organisatsioonide otsustusprotsessidesse kaasamise ja neis osalemisega heade tavade vahetamist; leiab, et on vaja edendada valitsuste, ELi ja kodanikuühiskonna organisatsioonide vahelisi kolmepoolseid dialooge, sealhulgas sellistes rasketes küsimustes nagu julgeolek ja ränne; |
| --- | --- |

26.

| 27. | taotleb nn kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ahenemise seire ja varajase hoiatamise mehhanismi loomist, millesse oleksid kaasatud asjaomased ELi institutsioonid, kes saaksid jälgida kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ja inimõiguste kaitsjate suhtes tehtud ähvardusi ja esitada hoiatusteate, kui mõni valitsus valmistab ette uusi tõsiseid piiranguid kodanikuühiskonna suhtes või kui valitsus kasutab sõltumatu kodanikuühiskonna olemasolu teesklemiseks nn riiklikult organiseeritud valitsusväliseid organisatsioone, et EL suudaks reageerida õigeaegsemalt, kooskõlastatult ja konkreetsemalt; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nõuab, et EL suurendaks toetust vähemuste ja teiste haavatavate rühmade, näiteks puuetega isikute, põlisrahvaste ja isoleeritud elanikkonna, täielikule osalemisele ja mõjuvõimu suurendamisele kultuurilistes, ühiskondlikes, majanduslikes ja poliitilistes protsessides; kutsub riike sellega seoses üles tagama, et nende õigusaktide ja poliitikaga ei kahjustataks nende rühmade inimõiguste kasutamist ega kodanikuühiskonna tegevust nende õiguste kaitsmisel; |
| --- | --- |

28.

| 29. | avaldab kahetsust selle üle, et ajal, mil ülemaailmne terrorism on tõusuteel, ei ole kolmandates riikides terrorismiohvreid aitavaid organisatsioone; rõhutab seetõttu tungivat vajadust luua turvaline keskkond sellistele organisatsioonidele, et kaitsta terrorismiohvreid; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab naiste ja naiste õiguste eest võitlevate organisatsioonide, sh noorte juhitud liikumiste, otsustavat rolli sotsiaalses progressis; nõuab, et EL rõhutaks vajadust toetada naiste mõjuvõimu suurendamist ja turvalise ja võimalusi pakkuva keskkonna loomist naiste kodanikuühiskonna organisatsioonidele ja naiste õiguste kaitsjatele ning võidelda konkreetselt soolistel põhjustel aset leidva tagakiusamise vastu, eelkõige konfliktidest mõjutatud piirkondades; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, kui oluline on aidata aktiivselt kaasa naiste õigustega seotud poliitika ja meetmete toetamisele, sealhulgas seksuaal- ja reproduktiivtervise ja -õiguste valdkonnas; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab veel kord õigustel põhineva lähenemisviisi süvalaiendamise tähtsust ELi arengupoliitikas, eesmärgiga integreerida inimõiguste ja õigusriigi põhimõtted ELi arengukoostöö meetmetesse ning sünkroniseerida inimõiguste ja arengukoostöö alased tegevused; |
| --- | --- |

32.

| 33. | tuletab meelde, kui tähtis on piirkondlik koostöö kodanikuühiskonda soodustava keskkonna tugevdamisel; ergutab arenguriike edendama dialoogi ja parimaid tavasid kodanikuühiskonna kaitsmiseks ja kaasamiseks; |
| --- | --- |

33.

| 34. | väljendab oma toetust ELi riigipõhistele tegevuskavadele koostööks kodanikuühiskonna organisatsioonidega, mis on tõhus vahend ja võimalik uus raamistik ELi ja kodanikuühiskonna vahelise koostöö jaoks; peab väga oluliseks kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamist mitte ainult tegevuskavade koostamiseni viivas konsultatsiooniprotsessis, vaid ka kavade rakendamises, järelevalves ja läbivaatamises; |
| --- | --- |

34.

| 35. | võtab kohustuse koostada igal aastal ja põhjaliku konsulteerimise kaudu asjaomaste institutsiooniliste ja valitsusväliste organisatsioonide osalejatega nimekirja riikidest, kus kodanikuühiskonna tegutsemisruum on kõige suuremas ohus; |
| --- | --- |

35.

| 36. | kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat üles lisama välisasjade nõukogu istungi päevakorda korrapäraselt arutelud selle üle, missugused on ELi jõupingutused inimõiguste kaitsjate, humanitaartöötajate, ajakirjanike, poliitiliste aktivistide, oma usuliste või moraalsete veendumuste tõttu vangistatud isikute ja teiste kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ahenemise tulemusel vangistatud isikute vabastamiseks, ning võtma järelmeetmeid; |
| --- | --- |

36.

| 37. | peab tervitatavaks inimõiguste ja kodanikuühiskonna kontaktpunktide loomist ELi delegatsioonides, eesmärgiga parandada koostööd kohaliku kodanikuühiskonnaga, eelkõige pakkudes abi haavatavatele ja tõrjutud rühmadele ja üksikisikutele; kutsub ELi delegatsioone üles süstemaatiliselt suurendama liikmesriikide parlamendiliikmete, valitsuste ja kohalike omavalitsuste ametnike teadlikkust kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ahenemisest ja aktivistide kaitsest ning jätkama koostööd kodanikuühiskonna organisatsioonidega ELi vahendite programmitöö tsüklite kavandamises ja sellele järgnevas järelevalves, isegi kui kahepoolne koostöö on lõpetamisel; kutsub lisaks ELi delegatsioone üles esitama kodanikuühiskonnale korrapäraselt ja läbipaistval viisil teavet rahaliste vahendite ja rahastamisvõimaluste kohta; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub ELi ja selle liikmesriike üles kaasama kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ahenemise küsimuse süstemaatiliselt kahepoolsetesse suhetesse ja kasutama kõiki olemasolevaid instrumente ja vahendeid, sealhulgas arengut ja kaubandust, tagamaks, et partnerriigid täidaksid oma kohustust kaitsta ja kindlustada inimõiguste austamine; nõuab, et EL jälgiks tähelepanelikult kodanikuühiskonna osalejate kaasamist partnerriikides ning kutsuks valitsusi tungivalt üles tühistama kõik õigusaktid, millega rikutakse kogunemis- ja ühinemisvabadust; on sellega seoses seisukohal, et EL peaks kehtestama eelarvetoetuses positiivse tingimuslikkuse seoses kodanikuühiskonna tegutsemisruumi piiramisega; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab, et lääneriikide kodanikuühiskond peaks toetama valitsusväliste organisatsioonide loomist ja tugevdamist, edastades oskusteavet, et need saaksid aidata kaasa oma riigi arengule; |
| --- | --- |

39.

| 40. | julgustab tungivalt looma sünergiaid kodanikuühiskonna toimimist toetavate ELi välisrahastamisvahendite vahel ning kutsub üles kaardistama riigi tasandil valdkonnaüleselt kogu ELi-poolse kodanikuühiskonna rahastamise, et vältida dubleerimist ja kattuvusi ning aidata teha kindlaks võimalikud rahastamispuudujäägid ja -vajadused; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ergutab ELi võtma kirikute ja usuorganisatsioonide ning usujuhtidega arengukoostöös toimuva partnerluse kohta vastu suunised, mis põhinevad rahvusvaheliste organisatsioonide ja programmide (nt UNICEFi, Maailmapanga, Maailma Terviseorganisatsiooni või ÜRO Arenguprogrammi) kogemustel ning headel tavadel ELi liikmesriikides ja välismaal; |
| --- | --- |

41.

| 42. | soovitab tungivalt kodanikuühiskonna organisatsioonide esindajate paremat kaitsmist kolmandates riikides, et tõrjuda nende vastu suunatud võimalikku vaenulikkust; |
| --- | --- |

42.

| 43. | väljendab rahuolu suurema paindlikkuse üle, mida pakuvad ELi arengukoostöö seisukohast asjakohased rahastamisvahendid, mis võimaldab muu hulgas toetuste taotlejate lihtsamat registreerimist ning vajaduse korral toetusesaajate konfidentsiaalsust; on siiski seisukohal, et iga konkreetse riigi olukorda arvestades kõige asjakohasema ja sobivama lahenduse pakkumiseks saaks siiski rohkem ära teha, kaasa arvatud varasem teavitamine plaanitavatest ettepanekutest, suuremate rahastamisvõimaluste pakkumine, tegevuskavade korrapärasem ajakohastamine, tegevuskavade avalik kättesaadavus, rahastamistingimuste ühtlustamine ja lihtsustamine ning kodanikuühiskonna organisatsioonide toetamine haldusmenetlustes; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kutsub komisjoni üles korraldama arengukoostöö rahastamisvahendi mitmeaastase sihtprogrammi (2018–2020) raames temaatilise üldise projektikonkursi, mis tegeleks spetsiifiliselt kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ahenemise küsimusega; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kutsub komisjoni üles suurendama EIDHRi kodanikuühiskonna tegutsemisruumi ahenemisega ja inimõiguste kaitsjate olukorraga seotud vahendeid; taunib seda, et igal aastal eraldatavad summad on mõnes riigis äärmiselt väikesed; palub komisjonil teha kindlaks uusi tegevusvorme, mida EIDHRist rahastada, võttes selleks kasutusele põhjalikuma lähenemisviisi kodanikuühiskonna organisatsioonide suhtes, ning nägema jätkuvalt vaeva selle nimel, et kehtestada paindlikum ja lihtsustatum EIDHRi rahastamisele juurdepääsu kord, eriti noorte jaoks, mis muu hulgas hõlmaks rohkem olulisi erandeid erilises ohus olevate kodanikuühiskonna organisatsioonide jaoks ning toetust registreerimata rühmadele, keda ametivõimud peaksid lõppkokkuvõttes tunnustama; on seisukohal, et rohkem tuleks pöörata tähelepanu kohalike rühmade ja osalejate toetamisele, sest inimõiguste küsimustega puututakse sageli vahetumalt ja teravamalt kokku kohalikul tasandil; rõhutab veel kord EIDHRi tähtsust kiireloomulise otsese rahalise ja materiaalse toetuse andmisel ohus olevatele inimõiguste kaitsjatele ning sellise erakorralise fondi tähtsust, mis võimaldab ELi delegatsioonidel anda neile sihtotstarbelisi otsetoetusi; tunnistab rahvusvaheliste ja riiklike kodanikuühiskonna osalejate koalitsioonide või konsortsiumide tähtsust kohalike valitsusväliste organisatsioonide töö lihtsustamisel ja kaitsmisel repressiivsete meetmete vastu; kutsub komisjoni, Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles edendama kõigis kolmandates riikides, kus kodanikuühiskond on ohus, inimõiguste kaitsjatele suunatud ELi suuniste tulemuslikku, ühist rakendamist, võttes nende täielikuks elluviimiseks vastu kohalikud strateegiad; |
| --- | --- |

45.

| 46. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

(2)  Nõukogu dokument 10715/16.

(3)  Nõukogu dokument 10897/15.

(4)  ELT L 77, 15.3.2014, lk 44.

(5)  ELT L 77, 15.3.2014, lk 1.

(6)  ELT L 58, 3.3.2015, lk 17.

(7)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(8)  C(2014)4865 final.

(9)  A/HRC/32/L.29.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0405.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0371.

(12)  http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201203/20120329ATT42170/ 20120329ATT42170EN.pdf

(13)  A/HRC/32/20.

(14)  http://www3.weforum.org/docs/GRR17_Report_web.pdf

(15)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0026.

(16)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0437.

(17)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0246.

(18)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0224.

(19)  ELT C 208, 10.6.2016, lk 25.

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/29 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/29

---

P8_TA(2017)0366

Küberkuritegevuse vastane võitlus

Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2017. aasta resolutsioon küberkuritegevuse vastase võitluse kohta (2017/2068(INI))

(2018/C 346/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3 ja 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3 ja 6,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 16, 67, 70, 72, 73, 75, 82, 83, 84, 85, 87 ja 88, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 16, 67, 70, 72, 73, 75, 82, 83, 84, 85, 87 ja 88,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 1, 7, 8, 11, 16, 17, 21, 24, 41, 47, 48, 49, 50 ja 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikleid 1, 7, 8, 11, 16, 17, 21, 24, 41, 47, 48, 49, 50 ja 52,

| — | võttes arvesse 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste rahvusvahelist konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. novembri 1989. aasta lapse õiguste rahvusvahelist konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli, milles käsitletakse laste müüki, lasteprostitutsiooni ja lastepornograafiat ning mis võeti vastu 25. mail 2000, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni fakultatiivprotokolli, milles käsitletakse laste müüki, lasteprostitutsiooni ja lastepornograafiat ning mis võeti vastu 25. mail 2000,

| — | võttes arvesse esimesel laste ärilise seksuaalse ekspluateerimise vastasel maailmakongressil vastu võetud Stockholmi deklaratsiooni ja tegevuskava, teisel laste ärilise seksuaalse ekspluateerimise vastasel maailmakongressil võetud Yokohama ülemaailmset kohustust ning teise laste ärilise seksuaalse ekspluateerimise vastase maailmakongressi ettevalmistaval konverentsil võetud Budapesti kohustust ja tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse esimesel laste ärilise seksuaalse ekspluateerimise vastasel maailmakongressil vastu võetud Stockholmi deklaratsiooni ja tegevuskava, teisel laste ärilise seksuaalse ekspluateerimise vastasel maailmakongressil võetud Yokohama ülemaailmset kohustust ning teise laste ärilise seksuaalse ekspluateerimise vastase maailmakongressi ettevalmistaval konverentsil võetud Budapesti kohustust ja tegevuskava,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 25. oktoobri 2007. aasta konventsiooni laste kaitse kohta seksuaalse ärakasutamise ja kuritarvitamise eest, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 25. oktoobri 2007. aasta konventsiooni laste kaitse kohta seksuaalse ärakasutamise ja kuritarvitamise eest,

| — | võttes arvesse oma 20. novembri 2012. aasta resolutsiooni laste kaitse kohta digitaalmaailmas (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. novembri 2012. aasta resolutsiooni laste kaitse kohta digitaalmaailmas (1),

| — | võttes arvesse oma 11. märtsi 2015. aasta resolutsiooni laste seksuaalse kuritarvitamise kohta internetis (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. märtsi 2015. aasta resolutsiooni laste seksuaalse kuritarvitamise kohta internetis (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 28. mai 2001. aasta raamotsust 2001/413/JAI mittesularahaliste maksevahenditega seotud pettuste ja võltsimiste vastase võitluse kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. mai 2001. aasta raamotsust 2001/413/JAI mittesularahaliste maksevahenditega seotud pettuste ja võltsimiste vastase võitluse kohta (3),

| — | võttes arvesse 23. novembri 2001. aasta Budapesti küberkuritegevuse konventsiooni (4) ja selle lisaprotokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 23. novembri 2001. aasta Budapesti küberkuritegevuse konventsiooni (4) ja selle lisaprotokolli,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 460/2004, millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 10. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 460/2004, millega luuakse Euroopa Võrgu- ja Infoturbeamet (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/114/EÜ Euroopa elutähtsate infrastruktuuride identifitseerimise ja määramise ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. detsembri 2008. aasta direktiivi 2008/114/EÜ Euroopa elutähtsate infrastruktuuride identifitseerimise ja määramise ning nende kaitse parandamise vajaduse hindamise kohta (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuli 2002. aasta direktiivi 2002/58/EÜ, milles käsitletakse isikuandmete töötlemist ja eraelu puutumatuse kaitset elektroonilise side sektoris (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/93/EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust ja mis asendab nõukogu raamotsuse 2004/68/JSK (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 2011. aasta direktiivi 2011/93/EL, mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust ja mis asendab nõukogu raamotsuse 2004/68/JSK (8),

| — | võttes arvesse komisjoni ning komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 7. veebruari 2013. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa Liidu küberjulgeoleku strateegia: avatud, ohutu ja turvaline küberruum“ (JOIN(2013)0001), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning komisjoni asepresidendi ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 7. veebruari 2013. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa Liidu küberjulgeoleku strateegia: avatud, ohutu ja turvaline küberruum“ (JOIN(2013)0001),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. augusti 2013. aasta direktiivi 2013/40/EL, milles käsitletakse infosüsteemide vastu suunatud ründeid ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2005/222/JSK (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. augusti 2013. aasta direktiivi 2013/40/EL, milles käsitletakse infosüsteemide vastu suunatud ründeid ja millega asendatakse nõukogu raamotsus 2005/222/JSK (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/41/EL, mis käsitleb Euroopa uurimismäärust kriminaalasjades (10) (Euroopa uurimismääruse direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/41/EL, mis käsitleb Euroopa uurimismäärust kriminaalasjades (10) (Euroopa uurimismääruse direktiiv),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 8. aprilli 2014. aasta otsust (11), millega tunnistati kehtetuks andmete säilitamise direktiiv, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 8. aprilli 2014. aasta otsust (11), millega tunnistati kehtetuks andmete säilitamise direktiiv,

| — | võttes arvesse oma 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu küberjulgeoleku strateegia kohta: avatud, ohutu ja turvaline küberruum (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. septembri 2013. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu küberjulgeoleku strateegia kohta: avatud, ohutu ja turvaline küberruum (12),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. mai 2015. aasta teatist „Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia“ (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. mai 2015. aasta teatist „Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia“ (COM(2015)0192),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. aprilli 2015. aasta teatist „Euroopa julgeoleku tegevuskava“ (COM(2015)0185) ja sellele järgnevaid järelmeetmeid käsitlevaid eduaruandeid tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. aprilli 2015. aasta teatist „Euroopa julgeoleku tegevuskava“ (COM(2015)0185) ja sellele järgnevaid järelmeetmeid käsitlevaid eduaruandeid tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise kohta,

| — | võttes arvesse 7.–8. märtsil 2016 Amsterdamis toimunud õiguskaitsepädevuse kindlakstegemist küberruumis käsitleva konverentsi aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7.–8. märtsil 2016 Amsterdamis toimunud õiguskaitsepädevuse kindlakstegemist küberruumis käsitleva konverentsi aruannet,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta määrust (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise ning direktiivi 95/46/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) (13),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. aprilli 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/680, mis käsitleb füüsiliste isikute kaitset seoses pädevates asutustes isikuandmete töötlemisega süütegude tõkestamise, uurimise, avastamise ja nende eest vastutusele võtmise või kriminaalkaristuste täitmisele pööramise eesmärgil ning selliste andmete vaba liikumist ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu raamotsus 2008/977/JSK (14),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrust (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta määrust (EL) 2016/794, mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ametit (Europol) (15),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. juuli 2016. aasta otsust avaliku ja erasektori lepingupõhise kokkuleppe allakirjutamise kohta Euroopa Liidu, keda esindab komisjon, ja sidusrühmade organisatsioonide vahel küberjulgeolekualaste tööstusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (C(2016)4400), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. juuli 2016. aasta otsust avaliku ja erasektori lepingupõhise kokkuleppe allakirjutamise kohta Euroopa Liidu, keda esindab komisjon, ja sidusrühmade organisatsioonide vahel küberjulgeolekualaste tööstusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (C(2016)4400),

| — | võttes arvesse komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 6. aprilli 2016. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Hübriidohtudega võitlemise ühine raamistik. Euroopa Liidu lahendus“ (JOIN(2016)0018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ja komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja 6. aprilli 2016. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Hübriidohtudega võitlemise ühine raamistik. Euroopa Liidu lahendus“ (JOIN(2016)0018),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Lastele parema interneti loomise Euroopa strateegia“ (COM(2012) 0196) ning võttes arvesse komisjoni 6. juuni 2016. aasta aruannet „Internetti ja teisi kommunikatsioonitehnoloogiaid kasutavate laste kaitseks loodud mitmeaastase liidu programmi („Turvalisem Internet“) lõpphindamine“ (COM(2016) 0364), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Lastele parema interneti loomise Euroopa strateegia“ (COM(2012) 0196) ning võttes arvesse komisjoni 6. juuni 2016. aasta aruannet „Internetti ja teisi kommunikatsioonitehnoloogiaid kasutavate laste kaitseks loodud mitmeaastase liidu programmi („Turvalisem Internet“) lõpphindamine“ (COM(2016) 0364),

| — | võttes arvesse Europoli ja ENISA 20. mai 2016. aasta ühisavaldust seaduskuuleka kriminaaluurimise kohta, mis vastab 21. sajandi andmekaitse põhimõtetele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Europoli ja ENISA 20. mai 2016. aasta ühisavaldust seaduskuuleka kriminaaluurimise kohta, mis vastab 21. sajandi andmekaitse põhimõtetele,

| — | võttes arvesse nõukogu 9. juuni 2016. aasta järeldusi Euroopa küberkuritegevuse vastase õigusalase koostöö võrgustiku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 9. juuni 2016. aasta järeldusi Euroopa küberkuritegevuse vastase õigusalase koostöö võrgustiku kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/1148 meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/1148 meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus (16),

| — | võttes arvesse ENISA 2016. aasta detsembri arvamust „Encryption – Strong Encryption Safeguards our Digital Identity“ (Krüptimine: tugev krüptimine kaitseb meie digitaalset identiteeti), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ENISA 2016. aasta detsembri arvamust „Encryption – Strong Encryption Safeguards our Digital Identity“ (Krüptimine: tugev krüptimine kaitseb meie digitaalset identiteeti),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsiooni komitee pilvepõhiste tõendite rühma (T-CY Cloud Evidence Group) 16. septembri 2016. aasta lõpparuannet „Kriminaalõiguse juurdepääs pilvepõhistele elektroonilistele andmetele: soovitused küberkuritegevuse konventsiooni komiteele läbivaatamiseks“ (Criminal justice access to electronic evidence in the cloud: Recommendations for consideration by the T-CY), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsiooni komitee pilvepõhiste tõendite rühma (T-CY Cloud Evidence Group) 16. septembri 2016. aasta lõpparuannet „Kriminaalõiguse juurdepääs pilvepõhistele elektroonilistele andmetele: soovitused küberkuritegevuse konventsiooni komiteele läbivaatamiseks“ (Criminal justice access to electronic evidence in the cloud: Recommendations for consideration by the T-CY),

| — | võttes arvesse küberkuritegevuse vastase võitluse ühtse rakkerühma (J-CAT) tehtud tööd, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse küberkuritegevuse vastase võitluse ühtse rakkerühma (J-CAT) tehtud tööd,

| — | võttes arvesse Europoli 28. veebruari 2017. aasta hinnangut raske ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude kohta (EU SOCTA) ning 28. septembri 2016. aasta hinnangut internetipõhise organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude kohta (IOCTA), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Europoli 28. veebruari 2017. aasta hinnangut raske ja organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude kohta (EU SOCTA) ning 28. septembri 2016. aasta hinnangut internetipõhise organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude kohta (IOCTA),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 21. detsembri 2016. aasta otsust kohtuasjas C-203/15 (otsus TELE2 asjas) (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 21. detsembri 2016. aasta otsust kohtuasjas C-203/15 (otsus TELE2 asjas) (17),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/541 terrorismivastase võitluse kohta, millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/475/JSK ning muudetakse nõukogu otsust 2005/671/JSK (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/541 terrorismivastase võitluse kohta, millega asendatakse nõukogu raamotsus 2002/475/JSK ning muudetakse nõukogu otsust 2005/671/JSK (18),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A8-0272/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni arvamust (A8-0272/2017),

| A. | arvestades, et küberkuritegevus põhjustab üha suuremat üksikisikute põhiõigusi mõjutavat sotsiaalset ja majanduslikku kahju, kujutab endast ohtu küberruumis õigusriigi põhimõtete järgimisele ning ohustab demokraatlike ühiskondade stabiilsust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et küberkuritegevus põhjustab üha suuremat üksikisikute põhiõigusi mõjutavat sotsiaalset ja majanduslikku kahju, kujutab endast ohtu küberruumis õigusriigi põhimõtete järgimisele ning ohustab demokraatlike ühiskondade stabiilsust;

| B. | arvestades, et küberkuritegevus on liikmesriikides süvenev probleem; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et küberkuritegevus on liikmesriikides süvenev probleem;

| C. | arvestades, et 2016. aasta internetipõhise organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude hinnangu kohaselt suureneb küberkuritegevuse intensiivsus, keerukus ja ulatus, mõnes ELi riigis esineb teatatud küberkuritegusid traditsioonilistest kuritegudest rohkem, küberkuritegevus ulatub teistesse kuritegevuse valdkondadesse, nagu inimkaubandus, et krüptimise ja andmete anonüümseks muutmise vahendite kasutus kuritegelikel eesmärkidel kasvab ning lunavararünnakute arv ületab traditsioonilisi pahavarast tingitud ohtusid, nagu Trooja hobused; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2016. aasta internetipõhise organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude hinnangu kohaselt suureneb küberkuritegevuse intensiivsus, keerukus ja ulatus, mõnes ELi riigis esineb teatatud küberkuritegusid traditsioonilistest kuritegudest rohkem, küberkuritegevus ulatub teistesse kuritegevuse valdkondadesse, nagu inimkaubandus, et krüptimise ja andmete anonüümseks muutmise vahendite kasutus kuritegelikel eesmärkidel kasvab ning lunavararünnakute arv ületab traditsioonilisi pahavarast tingitud ohtusid, nagu Trooja hobused;

| D. | arvestades, et võrreldes 2015. aastaga suurenes 2016. aastal komisjoni serveritele tehtud rünnakute arv 20 %; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et võrreldes 2015. aastaga suurenes 2016. aastal komisjoni serveritele tehtud rünnakute arv 20 %;

| E. | arvestades, et arvutite haavatavus rünnakute suhtes tuleneb nii infotehnoloogia eriomasest arengust aastate jooksul, veebipõhise ettevõtluse kiirest kasvust kui ka valitsemissektori tegevuse vähesusest; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et arvutite haavatavus rünnakute suhtes tuleneb nii infotehnoloogia eriomasest arengust aastate jooksul, veebipõhise ettevõtluse kiirest kasvust kui ka valitsemissektori tegevuse vähesusest;

| F. | arvestades, et järjepidevalt laieneb arvutipõhise väljapressimise, laenatud robotivõrkude, häkkimise ja varastatud digikaupade must turg; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et järjepidevalt laieneb arvutipõhise väljapressimise, laenatud robotivõrkude, häkkimise ja varastatud digikaupade must turg;

| G. | arvestades, et küberrünnakute peamine fookus on jätkuvalt pahavara, nt Trooja hobused, kuid kasvab ka selliste rünnakute arv ja mõju, mis on suunatud tööstuslikele juhtimissüsteemidele ja võrkudele ning mille eesmärk on hävitada majandusstruktuure ja destabiliseerida ühiskonda, nt lunavararünnak WannaCry 2017. aasta mais; seega kasvab oht julgeoleku-, kaitse ja muudele olulistele sektoritele; arvestades, et enamik rahvusvahelisi õiguskaitsega seotud andmetaotlusi on seotud pettuse ja finantskuritegudega, millele järgnevad vägivalla- ja rasked kuriteod; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et küberrünnakute peamine fookus on jätkuvalt pahavara, nt Trooja hobused, kuid kasvab ka selliste rünnakute arv ja mõju, mis on suunatud tööstuslikele juhtimissüsteemidele ja võrkudele ning mille eesmärk on hävitada majandusstruktuure ja destabiliseerida ühiskonda, nt lunavararünnak WannaCry 2017. aasta mais; seega kasvab oht julgeoleku-, kaitse ja muudele olulistele sektoritele; arvestades, et enamik rahvusvahelisi õiguskaitsega seotud andmetaotlusi on seotud pettuse ja finantskuritegudega, millele järgnevad vägivalla- ja rasked kuriteod;

| H. | arvestades, et kuigi inimeste, kohtade ja asjade järjest kasvavast omavahelisest seotusest on palju kasu, suurendab see samas ka küberkuritegevuse ohtu; arvestades, et asjade internetti ühendatud seadmed, sh arukad võrgud, ühendatud külmikud, autod, meditsiini- või abivahendid ei ole sageli sama hästi kaitstud kui traditsioonilised internetiseadmed ja kujutavad endast seega ideaalseid sihtmärke küberrünnakutele, eriti kuna ühendatud seadmete turvauuenduste kord on sageli ebaühtlane või puudub üldse; arvestades, et häkitud asjade interneti seadmed, millel on füüsilised ajamid või mis oskavad neid juhtida, võivad kujutada endast konkreetset ohtu inimeludele; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et kuigi inimeste, kohtade ja asjade järjest kasvavast omavahelisest seotusest on palju kasu, suurendab see samas ka küberkuritegevuse ohtu; arvestades, et asjade internetti ühendatud seadmed, sh arukad võrgud, ühendatud külmikud, autod, meditsiini- või abivahendid ei ole sageli sama hästi kaitstud kui traditsioonilised internetiseadmed ja kujutavad endast seega ideaalseid sihtmärke küberrünnakutele, eriti kuna ühendatud seadmete turvauuenduste kord on sageli ebaühtlane või puudub üldse; arvestades, et häkitud asjade interneti seadmed, millel on füüsilised ajamid või mis oskavad neid juhtida, võivad kujutada endast konkreetset ohtu inimeludele;

| I. | arvestades, et andmekaitse tõhus õiguslik raamistik hädavajalik, et luua veebimaailma suhtes usaldust, võimaldades nii tarbijatel kui ka ettevõtjatel täielikult kasutada digitaalse ühtse turu eeliseid ja võidelda küberkuritegevuse vastu; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et andmekaitse tõhus õiguslik raamistik hädavajalik, et luua veebimaailma suhtes usaldust, võimaldades nii tarbijatel kui ka ettevõtjatel täielikult kasutada digitaalse ühtse turu eeliseid ja võidelda küberkuritegevuse vastu;

| J. | arvestades, et ettevõtted ei suuda üksi muuta ühendatud maailma turvalisemaks ja et valitsused peaksid suurendama küberjulgeolekut reguleerimise ja selliste stiimulite pakkumise kaudu, mis innustavad kasutajaid ohutumalt käituma; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ettevõtted ei suuda üksi muuta ühendatud maailma turvalisemaks ja et valitsused peaksid suurendama küberjulgeolekut reguleerimise ja selliste stiimulite pakkumise kaudu, mis innustavad kasutajaid ohutumalt käituma;

| K. | arvestades, et piirid küberkuritegevuse, küberspionaaži, kübersõja, kübersabotaaži ja küberterrorismi vahel muutuvad järjest hägusemaks; arvestades, et küberkuritegude sihtmärgiks võivad olla üksikisikud või avaliku või erasektori asutused ning need hõlmavad väga erinevaid õigusrikkumisi, sealhulgas eraelu puutumatuse rikkumisi, laste seksuaalset ärakasutamist veebis, vägivalla ja viha avalikku õhutamist, sabotaaži, spionaaži, finantskuritegusid ja -pettusi, nt maksupettusi, identiteedivargust ning ebaseaduslikku süsteemi häirimist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et piirid küberkuritegevuse, küberspionaaži, kübersõja, kübersabotaaži ja küberterrorismi vahel muutuvad järjest hägusemaks; arvestades, et küberkuritegude sihtmärgiks võivad olla üksikisikud või avaliku või erasektori asutused ning need hõlmavad väga erinevaid õigusrikkumisi, sealhulgas eraelu puutumatuse rikkumisi, laste seksuaalset ärakasutamist veebis, vägivalla ja viha avalikku õhutamist, sabotaaži, spionaaži, finantskuritegusid ja -pettusi, nt maksupettusi, identiteedivargust ning ebaseaduslikku süsteemi häirimist;

| L. | arvestades, et Maailma Majandusfoorumi 2017. aasta ülemaailmsete riskide aruandes on sedastatud, et massilised andmepettused ja -vargused kuuluvad viie kõige tõenäolisema ülemaailmse riski hulka; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Maailma Majandusfoorumi 2017. aasta ülemaailmsete riskide aruandes on sedastatud, et massilised andmepettused ja -vargused kuuluvad viie kõige tõenäolisema ülemaailmse riski hulka;

| M. | arvestades, et suure hulga küberkuritegude eest ei esitata toimepanijatele süüdistust ja need jäävad karistuseta; arvestades, et jätkuvad murekohad on väga vähene teatamine, pikad tuvastamise perioodid, mis võimaldavad küberkurjategijatel välja töötada mitu sisenemis-/väljumisteed või tagaust, elektrooniliste tõendite kättesaadavusega seotud raskused, probleemid asjaomaste tõendite hankimisel ja seoses nende vastuvõetavusega kohtus ning keerukad menetlused ja kohtualluvust puudutavad probleemid, mis on seotud küberkuritegude piiriülese laadiga; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et suure hulga küberkuritegude eest ei esitata toimepanijatele süüdistust ja need jäävad karistuseta; arvestades, et jätkuvad murekohad on väga vähene teatamine, pikad tuvastamise perioodid, mis võimaldavad küberkurjategijatel välja töötada mitu sisenemis-/väljumisteed või tagaust, elektrooniliste tõendite kättesaadavusega seotud raskused, probleemid asjaomaste tõendite hankimisel ja seoses nende vastuvõetavusega kohtus ning keerukad menetlused ja kohtualluvust puudutavad probleemid, mis on seotud küberkuritegude piiriülese laadiga;

| N. | arvestades, et nõukogu 2016. aasta juuni järeldustes rõhutati, et arvestades küberkuritegevuse piiriülest iseloomu ja ELi ees seisvaid ühiseid küberjulgeolekuohtusid on väga oluline, et politsei ja kohtuasutused ning küberkuritegevuse eksperdid teeksid koostööd ja vahetaksid teavet, et küberruumiga seotud uurimised oleksid tõhusad ja elektrooniliste tõendite hankimine tulemuslik; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et nõukogu 2016. aasta juuni järeldustes rõhutati, et arvestades küberkuritegevuse piiriülest iseloomu ja ELi ees seisvaid ühiseid küberjulgeolekuohtusid on väga oluline, et politsei ja kohtuasutused ning küberkuritegevuse eksperdid teeksid koostööd ja vahetaksid teavet, et küberruumiga seotud uurimised oleksid tõhusad ja elektrooniliste tõendite hankimine tulemuslik;

| O. | arvestades, et Euroopa Liidu Kohtu 8. aprilli 2014. aasta otsusega ELi andmete säilitamise direktiivi kehtetuks tunnistamise ning TELE2 asjas Euroopa Liidu kohtu 21. detsembri 2016. aasta otsusega kinnitatud kõigi andmete üldise ja valimatu säilitamise keelu alusel kehtestatakse ranged piirangud suuremahuliste telekommunikatsiooniandmete töötlemisele ja nende andmete kättesaadavusele pädevatele asutustele; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa Liidu Kohtu 8. aprilli 2014. aasta otsusega ELi andmete säilitamise direktiivi kehtetuks tunnistamise ning TELE2 asjas Euroopa Liidu kohtu 21. detsembri 2016. aasta otsusega kinnitatud kõigi andmete üldise ja valimatu säilitamise keelu alusel kehtestatakse ranged piirangud suuremahuliste telekommunikatsiooniandmete töötlemisele ja nende andmete kättesaadavusele pädevatele asutustele;

| P. | arvestades, et Euroopa Liidu Kohtu otsuses Maximillian Schremsi kohtuasjas (19) juhitakse tähelepanu sellele, et massijälgimine kujutab endast põhiõiguste rikkumist; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Euroopa Liidu Kohtu otsuses Maximillian Schremsi kohtuasjas (19) juhitakse tähelepanu sellele, et massijälgimine kujutab endast põhiõiguste rikkumist;

| Q. | arvestades, et küberkuritegevuse vastases võitluses tuleb austada samu menetluslikke ja sisulisi kaitsemeetmeid ja põhiõigusi – eelkõige seoses andmekaitse ja sõnavabadusega – nagu võitluses mis tahes muu kuritegevuse valdkonnaga; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et küberkuritegevuse vastases võitluses tuleb austada samu menetluslikke ja sisulisi kaitsemeetmeid ja põhiõigusi – eelkõige seoses andmekaitse ja sõnavabadusega – nagu võitluses mis tahes muu kuritegevuse valdkonnaga;

| R. | arvestades, et lapsed kasutavad internetti üha varasemas eas ning võivad eriti kergesti langeda peibutamise või muude veebis seksuaalse ärakasutamise vormide ohvriks (küberkiusamine, seksuaalne ahistamine, seksuaalne sundus ja väljapressimine), samuti isikuandmete omastamise ja ohtlike kampaaniate ohvriks, mille eesmärk on propageerida mitmesugust enesevigastamist, näiteks nn sinivaala juhtum, ja seepärast vajavad lapsed erikaitset; arvestades, et veebis kuritegude toimepanijad võivad leida ahvatlemise ohvreid jututubadest, e-posti, veebimängude või sotsiaalvõrgustike kaudu ning partnervõrgud (P2P) on laste suhtes seksuaalkuritegusid toime panevate isikute jaoks jätkuvalt peamiseks platvormiks, kus laste seksuaalse ärakasutamise materjale hoida, jagada ja neile ligi pääseda ning jahtida märkamatult uusi ohvreid; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et lapsed kasutavad internetti üha varasemas eas ning võivad eriti kergesti langeda peibutamise või muude veebis seksuaalse ärakasutamise vormide ohvriks (küberkiusamine, seksuaalne ahistamine, seksuaalne sundus ja väljapressimine), samuti isikuandmete omastamise ja ohtlike kampaaniate ohvriks, mille eesmärk on propageerida mitmesugust enesevigastamist, näiteks nn sinivaala juhtum, ja seepärast vajavad lapsed erikaitset; arvestades, et veebis kuritegude toimepanijad võivad leida ahvatlemise ohvreid jututubadest, e-posti, veebimängude või sotsiaalvõrgustike kaudu ning partnervõrgud (P2P) on laste suhtes seksuaalkuritegusid toime panevate isikute jaoks jätkuvalt peamiseks platvormiks, kus laste seksuaalse ärakasutamise materjale hoida, jagada ja neile ligi pääseda ning jahtida märkamatult uusi ohvreid;

| S. | arvestades, et seksuaalse sunduse ja väljapressimise kasvavat suundumust ei ole piisavalt uuritud ega sellest teatatud, peamiselt selle kuriteoliigi iseloomu tõttu, kuna see tekitab ohvrites häbi ja süütunnet; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et seksuaalse sunduse ja väljapressimise kasvavat suundumust ei ole piisavalt uuritud ega sellest teatatud, peamiselt selle kuriteoliigi iseloomu tõttu, kuna see tekitab ohvrites häbi ja süütunnet;

| T. | arvestades, et laste kuritarvitamise otseülekanded on teadete kohaselt üha suurenev oht; arvestades, et laste kuritarvitamise otseülekannetel on ilmne seos laste seksuaalset kuritarvitamist kujutava materjali kaubandusliku levitamisega; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et laste kuritarvitamise otseülekanded on teadete kohaselt üha suurenev oht; arvestades, et laste kuritarvitamise otseülekannetel on ilmne seos laste seksuaalset kuritarvitamist kujutava materjali kaubandusliku levitamisega;

| U. | arvestades, et Ühendkuningriigi riikliku kuritegevusameti National Crime Agency hiljutises uuringus leiti, et häkkimisega tegelevaid nooremaid inimesi motiveerib raha vähem ja sageli ründavad nad arvutivõrke selleks, et sõpradele muljet avaldada või esitada väljakutse poliitilisele süsteemile; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Ühendkuningriigi riikliku kuritegevusameti National Crime Agency hiljutises uuringus leiti, et häkkimisega tegelevaid nooremaid inimesi motiveerib raha vähem ja sageli ründavad nad arvutivõrke selleks, et sõpradele muljet avaldada või esitada väljakutse poliitilisele süsteemile;

| V. | arvestades, et teadlikkus küberkuritegevuse põhjustatud ohtudest on suurenenud, kuid üksikkasutajate, riigiasutuste ja ettevõtjate puhul on kaitsemeetmed täiesti ebapiisavad, eelkõige teadmiste ja vahendite nappuse tõttu; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et teadlikkus küberkuritegevuse põhjustatud ohtudest on suurenenud, kuid üksikkasutajate, riigiasutuste ja ettevõtjate puhul on kaitsemeetmed täiesti ebapiisavad, eelkõige teadmiste ja vahendite nappuse tõttu;

| W. | arvestades, et küberkuritegevuse ja internetipõhise ebaseadusliku tegevuse vastane võitlus ei tohiks varjata positiivseid aspekte, mille loob vaba ja avatud küberruum, pakkudes uusi võimalusi teadmiste jagamiseks ning poliitilise ja sotsiaalse kaasatuse edendamiseks kogu maailmas; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et küberkuritegevuse ja internetipõhise ebaseadusliku tegevuse vastane võitlus ei tohiks varjata positiivseid aspekte, mille loob vaba ja avatud küberruum, pakkudes uusi võimalusi teadmiste jagamiseks ning poliitilise ja sotsiaalse kaasatuse edendamiseks kogu maailmas;

Üldised kaalutlused

| 1. | rõhutab, et lunavara, robotivõrkude ning arvutisüsteemide ebaseadusliku kahjustamise järsk kasv mõjutab mitte ainult üksikisikute turvalisust, isikuandmete kättesaadavust ja terviklust ning eraelu puutumatuse ja põhivabaduste kaitset, vaid ka elutähtsa taristu, sealhulgas energia- ja elektrivarustuse ning finantsstruktuuride, näiteks börsi terviklust; tuletab sellega seoses meelde, et küberkuritegevuse vastane võitlus on 28. aprilli 2015. aasta Euroopa julgeoleku tegevuskavas tunnustatud prioriteet; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab vajadust ühtlustada küberkuritegevuse, kübersõja, küberjulgeoleku, küberahistamise ja küberrünnete määratlusi, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid kasutaksid ühiseid õiguslikke määratlusi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab, et küberkuritegevuse vastase võitluse esmaeesmärk peaks olema elutähtsa taristu ja teiste võrku ühendatud seadmete kaitse ja tugevdamine, mitte ainult survemeetmete kasutamine; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kordab, kui olulised on Euroopa tasandil võetavad õiguslikud meetmed, millega ühtlustatakse infosüsteemide vastu suunatud rünnete ning võrgukeskkonnas toimuva laste seksuaalse ahistamise ja ärakasutamisega seotud õigusrikkumiste määratlused ning kohustatakse liikmesriike looma süsteemi asjaomaseid õigusrikkumisi käsitlevate statistiliste andmete salvestamiseks, koostamiseks ja esitamiseks, et selliste kuritegude vastu tõhusamalt võidelda; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab tungivalt, et need liikmesriigid, kes ei ole direktiivi 2011/93/EL (mis käsitleb laste seksuaalse kuritarvitamise ja ärakasutamise ning lasteporno vastast võitlust) veel üle võtnud ja rakendanud, teeksid seda kiiresti ja nõuetekohaselt; palub komisjonil rangelt jälgida ja tagada, et seda rakendataks täielikult ja tõhusalt, ning teatada Euroopa Parlamendile ja vastutavale parlamendikomisjonile õigeaegselt oma järeldused, asendades samal ajal nõukogu raamotsuse 2004/68 /JSK; rõhutab, et Eurojustile ja Europolile tuleb anda asjakohased vahendid, et edendada ohvrite tuvastamist, võidelda seksuaalkurjategijate organiseeritud võrgustikega ning kiirendada laste kuritarvitamist kujutava materjali avastamist, analüüsimist ja selle alast koostööd nii internetis kui ka väljaspool seda; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mõistab hukka asjaolu, et 80 % Euroopa ettevõtetest on pidanud kokku puutuma vähemalt ühe küberintsidendiga ja et sageli ei tuvastata ettevõtjate vastu suunatud küberründeid või nendest ei teatata; tuletab meelde, et mitmed uurimused näitavad, et küberrünnakud lähevad maailmamajandusele kalliks maksma; usub, et kohustus avalikustada turvarikkumised ning jagada teavet ohtude kohta, nagu on sätestatud määruses (EL) 2016/679 füüsiliste isikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta (isikuandmete kaitse üldmäärus) ning direktiivis (EL) 2016/1148 meetmete kohta, millega tagada võrgu- ja infosüsteemide turvalisuse ühtlaselt kõrge tase kogu liidus (küberjulgeoleku direktiiv), aitab selle probleemiga tegeleda, pakkudes tuge ettevõtjatele, eriti VKEdele; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et küberohtude pidev muutumine põhjustab kõigile sidusrühmadele tõsiseid õiguslikke ja tehnoloogilisi probleeme; on seisukohal, et uusi tehnoloogiaid ei tohiks pidada ohuks ja tunnistab, et tehnoloogia areng krüpteerimise osas parandab meie infosüsteemide üldist julgeolekut, sealhulgas võimaldades lõppkasutajatel oma andmeid ja suhtlust paremini kaitsta; märgib siiski, et side turvamisel on endiselt märkimisväärseid lünki ning et pahatahtlikud kasutajad, sh terroristid ja lastevastaste seksuaalkuritegude toimepanijad, vaenulike välisriikide või äärmuslike poliitiliste või usuorganisatsioonide poolt kuritegelikel eesmärkidel rahastatavad häkkerid võivad kasutad selliseid tehnikaid nagu sibulmarsruutimine ja salastatud võrkusid, eelkõige selleks, et oma kriminaalset tegevust või identiteeti varjata, muutes uurimise väga raskeks; |
| --- | --- |

7.

| 8. | väljendab tõsist muret hiljutise ülemaailmse lunavararünnaku pärast, mis mõjutas kümneid tuhandeid arvuteid peaaegu 100 riigis ja arvukates organisatsioonides, sealhulgas oli selle ulatusliku pahavararünnaku kõige tuntumaks ohvriks Suurbritannia riiklik tervishoiuteenistus (NHS); tunnustab sellega seoses tähtsat tööd, mille on teinud ära projekt No More Ransom (NMR), mis pakub enam kui 40 tasuta dekrüpteerimise vahendit, võimaldades lunavararünnaku ohvritel üle maailma mõjutatud seadmeid dekrüpteerida; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et salastatud võrk ja mitmekordne marsruutimine pakuvad samuti ajakirjanikele, poliitilistele aktivistidele ja inimõiguste kaitsjatele teatud riikides vaba ruumi, et vältida represseerivate ametivõimude poolset tuvastamist; |
| --- | --- |

9.

| 10. | märgib, et kuritegelikud ja terrorivõrgustikud kasutavad küberrünnete toimepanemise vahendeid ja teenuseid endiselt piiratud ulatuses; toonitab siiski, et tõenäoliselt see muutub, pidades silmas asjaolu, et terrorism ja organiseeritud kuritegevus on omavahel aina rohkem seotud ning tulirelvad ja lõhkeainete lähteained on salastatud võrgus laialdaselt kättesaadavad; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mõistab teravalt hukka kõik süsteemi häirimised, mille paneb toime või mida juhib välisriik või selle agendid, et segada teises riigis demokraatlikku protsessi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et piiriülesed taotlused domeenide konfiskeerimiseks, sisu kõrvaldamiseks ja kasutajate andmetele juurde pääsemiseks põhjustavad tõsiseid probleeme, millega on vaja kiiresti tegeleda, sest kaalul on palju; rõhutab selles osas, et võrgukeskkonnas ja ka väljaspool võrgukeskkonda kohaldatavad rahvusvahelised inimõiguste raamistikud on globaalsel tasandil sisuliseks võrdlusaluseks; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palub liikmesriikidel tagada, et küberrünnakute ohvrid saaksid kasutada kõiki direktiivis 2012/29/EL sätestatud õigusi, ning tugevdada jõupingutusi ohvrite kindlakstegemise ja ohvritele suunatud teenuste valdkonnas, sh toetades jätkuvalt Europoli töökonda Victim ID; kutsub liikmesriike üles looma kiiremas korras koostöös Europoliga platvorme, mis aitaks tagada, et kõik internetikasutajad oskaksid abi taotleda, kui neid veebis ebaseaduslikult rünnatakse; kutsub komisjoni üles avaldama direktiivi 2012/29/EL alusel uuringu piiriülese küberkuritegevuse mõju kohta; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et Europoli 2014. aasta internetipõhise organiseeritud kuritegevuse põhjustatud ohtude hinnangu kohaselt on vaja tõhusamaid ja tulemuslikumaid õigusvahendeid, võttes arvesse kehtivaid vastastikuse õigusabi lepingu menetluse piiranguid ja seadusandluse edasist ühtlustamist ELis, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et küberkuritegevus takistab tõsiselt digitaalse ühtse turu toimimist, vähendades usaldust digitaalteenuse osutajate vastu, pärssides piiriüleseid toiminguid ja tõsiselt kahjustades digitaalteenuste tarbijate huvisid; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et küberjulgeoleku strateegiad ja meetmed saavad olla usaldusväärsed ja tõhusad ainult juhul, kui need põhinevad põhiõigustel ja -vabadustel, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, ja ELi põhiväärtustel; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et isikutevahelise side ning isikute ja avaliku ja erasektori asutuste vahelise side kaitsmiseks on legitiimne ja tugev vajadus, et ennetada küberkuritegevust; rõhutab, et tugev krüptograafia võib aidata seda saavutada; rõhutab lisaks, et krüptograafiliste vahendite kasutamise piiramine või nende tugevuse vähendamine loob haavatavuse, mida on võimalik kasutada ära kuritegelikul eesmärgil, ning vähendab usaldust e-teenuste vastu, mis omakorda kahjustab nii kodanikuühiskonda kui ka tööstust; |
| --- | --- |

17.

| 18. | nõuab tegevuskava väljatöötamist laste õiguste kaitsmiseks veebis ja mujal küberruumis ning tuletab meelde, et õiguskaitseasutused peavad küberkuritegevuse vastases võitluses pöörama erilist tähelepanu laste vastu suunatud kuritegudele; rõhutab selles kontekstis vajadust tugevdada koostööd liikmesriikide kohtuasutuste ja politsei vahel ning Europoli ja selle küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskusega (EC3), et ennetada seda liiki kuritegevust ja selle vastu võidelda, eelkõige mis puudutab laste seksuaalset ärakasutamist internetis; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid kasutusele kõik juriidilised meetmed, et võidelda internetis naiste vastu suunatud vägivallaga ja küberkiusamisega; nõuab eelkõige, et EL ja liikmesriigid ühendaksid jõud, et luua kuritegude raamistik, mis kohustab võrguettevõtjaid kustutama sobimatu, solvav ja alandav sisu või peatada selle levitamine; samuti palub luua psühholoogilise toe internetivägivalla naisohvritele ja küberkiusatud tütarlastele; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et ebaseaduslik sisu tuleb nõuetekohase õigusliku menetlusega viivitamata eemaldada; toonitab info- ja kommunikatsioonitehnoloogia, internetiteenuste pakkujate ja internetis majutusteenuste pakkujate rolli pädeva õiguskaitseasutuse palvel ebaseadusliku veebisisu kiirel ja tõhusal eemaldamisel; |
| --- | --- |

20.

Ennetamine

| 21. | kutsub komisjoni üles Euroopa küberjulgeoleku strateegia läbivaatamise raames jätkama Euroopa elutähtsa taristu võrgu- ja teabeohutuse haavatavate kohtade tuvastamist ja stimuleerima vastupidavate süsteemide arendamist ning hindama olukorda seoses küberkuritegevuse vastase võitlusega ELis ja liikmesriikides, et saada paremini aru küberruumis toimepandavate õigusrikkumistega seotud suundumustest ja arengust; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et kübervastupidavusvõime on küberkuritegevuse ennetamisel keskse tähtsusega ning seetõttu tuleks sellele esmajärjekorras tähelepanu pöörata; nõuab, et liikmesriigid võtaksid võrkude ja elutähtsa taristu kaitsmiseks kasutusele ennetava poliitika ja meetmed, nõuab küberkuritegevuse vastase võitluse terviklikku Euroopa käsitlusviisi, mis on kooskõlas põhiõiguste, andmekaitse, küberjulgeoleku, tarbijakaitse ja e-kaubandusega; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kiidab sellega seoses heaks ELi vahendite investeerimise sellistesse teadusuuringute projektidesse nagu küberjulgeolekualane avaliku ja erasektori partnerlus, mille eesmärk on tugevdada innovatsiooni ja suutlikkuse parandamise kaudu Euroopa kübervastupidavusvõimet; tunnustab eriti küberjulgeolekualase avaliku ja erasektori partnerluse pingutusi, et arendada välja sobivad vastused nullpäeva turvaaukudega tegelemiseks; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab sellega seoses tasuta ja avatud lähtekoodiga tarkvara tähtsust; nõuab, et tasuta ja avatud lähtekoodiga tarkvaral põhineva IT-turvalisuse alase teadustegevuse jaoks tehtaks kättesaadavaks rohkem ELi vahendeid; |
| --- | --- |

24.

| 25. | märgib murega, et küberjulgeoleku valdkonnas on kvalifitseeritud IT-spetsialistidest puudus; nõuab tungivalt, et liikmesriigid investeeriksid haridusse; |
| --- | --- |

25.

| 26. | on seisukohal, et reguleerimine peaks olema olulisemal kohal küberjulgeoleku ohtudega toime tulemisel paremate toote- ja tarkvarastandardite abil disaini ja järgnevate uuenduste vallas, samuti minimaalsete standardite abil vaikimisi kasutajanimede ja paroolide vallas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tõhustaksid teabevahetust Europoli, Eurojusti ja ENISA kaudu, samuti parimate tavade jagamist küberturbe intsidentide lahendamise üksuse (CSIRT) ja infoturbeintsidentidega tegelevate rühmade (CERT) Euroopa võrgustiku kaudu, et lahendada probleeme küberkuritegevuse vastases võitluses, ning jagaksid ka konkreetseid õiguslikke ja tehnilisi lahendusi vastupidavuse suurendamiseks küberrünnakute suhtes; kutsub selles vallas komisjoni üles tõhusat koostööd toetama ning teabevahetust lihtsustama, et võimalikke ohtusid ennetada ja nendega tegeleda, nagu on küberjulgeoleku direktiivis ette nähtud; |
| --- | --- |

27.

| 28. | väljendab muret Europoli järelduse üle, et enamik edukaid üksikisikutele suunatud ründeid on tingitud kasutajate vähesest digitaalhügieenist ja teadlikkusest ning ebapiisavast tähelepanust tehnilistele turbemeetmetele, nt sisseprojekteeritud turve; rõhutab, et kasutajad on kehvasti turvatud riist- ja tarkvara esimesed ohvrid; |
| --- | --- |

28.

| 29. | palub komisjonil ja liikmesriikidel alustada vastavat teadlikkuse suurendamise kampaaniat, mis hõlmaks kõiki asjaomaseid osalisi ja sidusrühmi, et suurendada laste teadlikkust ning toetada lapsevanemaid, hooldajaid ja haridustöötajaid internetis esinevate ohtude äratundmisel ja neile reageerimisel ja laste ohutuse tagamisel veebis; palub komisjonil lisaks toetada liikmesriike internetis toimuva seksuaalse kuritarvitamise takistamise programmide käivitamisel, edendada sotsiaalmeedias vastutustundliku käitumise alase teadlikkuse suurendamise kampaaniaid ning õhutada tähtsamaid otsingumootoreid ja sotsiaalmeedia võrgustikke tegutsema laste kaitseks internetis ennetavalt; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles käivitama teadlikkuse suurendamise kampaaniaid ja edendama häid tavasid, tagamaks, et kodanikud, eelkõige lapsed ja teised haavatavad kasutajad, kuid samuti kesk- ja kohalikud valitsused, väga olulised ettevõtjad ning erasektori sidusrühmad, eriti VKEd, oleksid teadlikud küberkuritegevuse põhjustatud ohtudest, oskaksid veebi turvaliselt kasutada ning teaksid, kuidas kaitsta oma seadmeid; kutsub lisaks komisjoni ja liikmesriike üles edendama praktilisi turvameetmeid, nagu krüpteerimine või muud turvalisust ja eraelu puutumatust toetavad tehnoloogiad ning anonüümseks muutmise vahendid; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, et teadlikkuse tõstmise kampaaniatega peaks kaasnema koolitusprogrammid infotehnoloogia vahendite „teavitatud kasutamise“ kohta; julgustab liikmesriike lisama koolide arvutiõppe kavadesse küberjulgeoleku, samuti isikuandmete veebis kasutamise ohud ja tagajärjed; tõstab sellega seoses esile jõupingutusi lastele parema interneti loomise Euroopa strateegia kontekstis (Better Internet for Kids, BIK strateegia 2012); |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab tungivat vajadust pingutada küberkuritegevuse vastases võitluses rohkem küberjulgeoleku alase hariduse ja koolituse valdkonnas, pakkudes arvutiteaduste üliõpilastele küberjulgeoleku, turvalise tarkvaraarenduse ja isikuandmete kaitse alast väljaõpet ning põhilist küberjulgeolekualast koolitust haldusasutuste töötajatele; |
| --- | --- |

32.

| 33. | leiab, et küberrünnete vastane kaitse võiks olla üks vahendeid, mis võiks innustada julgeolekualaselt tegutsema nii ettevõtteid, kes vastutavad tarkvaraarenduse eest, kui ka kasutajaid, et nad tarkvara nõuetekohaselt kasutaksid; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab, et ettevõtted peaksid regulaarsete hindamistega määrama kindlaks oma nõrkused ja riskid, kaitsma oma tooteid ja teenuseid nõrkade kohtade kiire tuvastamisega, kaasa arvatud turvaaukude haldamise põhimõtete kaudu ja andmekaitse uuendamisega, leevendama lunavararünnakute mõju, kasutades kindlaid varundamissüsteeme, ning andes küberrünnetest järjepidevalt teada; |
| --- | --- |

34.

| 35. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid looksid infoturbeintsidentidega tegelevaid rühmi, kellele ettevõtjad ja tarbijad saaksid kuritahtlikest e-kirjadest ja veebisaitidest teada anda, nagu küberjulgeoleku direktiivis ette nähtud, nii et liikmesriigid oleksid pidevalt teavitatud turvaintsidentidest ja meetmetest riskide vastu võitlemiseks ja nende leevendamiseks oma süsteemides; julgustab liikmesriike kaaluma andmebaasi loomist kõikide küberkuritegude liikide registreerimiseks ja asjaomaste nähtuste arengu jälgimiseks; |
| --- | --- |

35.

| 36. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid investeeriksid küberrünnetele vastupidamiseks oma elutähtsa infrastruktuuri ja seotud andmete turvalisuse parandamisse; |
| --- | --- |

36.

Teenuseosutajate kohustuste ja vastutuse suurendamine

| 37. | usub, et parem koostöö pädevate asutuste ja teenuseosutajate vahel on oluline tegur vastastikuse õigusabi ja vastastikuse tunnustamise menetluste kiirendamiseks ja ühtlustamiseks Euroopa õigusraamistikuga ette nähtud pädevuste piires; kutsub üles elektroonilise side teenuste osutajaid, kes ei ole liidus asutatud, määrama kirjalikult esindajad liidus; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kordab, et asjade interneti osas tuleb vastutuskorra karmistamist alustada tootjatest, kuna selle tulemusel paraneb toodete kvaliteet ja keskkonna turvalisus välise juurdepääsu ja dokumenteeritud võimaluse osas saada uuendusi; |
| --- | --- |

38.

| 39. | usub, et arvestades innovatsiooni suundumusi ja asjade interneti järjest suuremat juurdepääsetavust, tuleks pöörata erilist tähelepanu kõigi seadmete turvalisusele, isegi kõige lihtsamate seadmete omale; leiab, et riistvara tootjate ning uuendusliku tarkvara arendajate huvides on investeerida lahendustesse küberkuritegevuse ennetamiseks ning vahetada teavet küberjulgeoleku ohtude kohta; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid lõimitud turvalisuse lähenemisviisi, ning nõuab, et tööstus kasutaks kõikide selliste seadmete puhul sisseprojekteeritud turve lahendusi; ergutab sellega seoses erasektorit rakendama vabatahtlikke meetmeid, mis on välja töötatud asjaomaste ELi õigusaktide, nt küberjulgeoleku direktiivi põhjal ning on kooskõlas rahvusvaheliselt tunnustatud standarditega, et tugevdada usaldust tarkvara ja seadmete turvalisuse suhtes, nagu asjade interneti usaldusmärgis; |
| --- | --- |

39.

| 40. | julgustab teenuseosutajaid ühinema tegevusjuhendiga ebaseadusliku vihakõne vastu võitlemiseks veebis ning kutsub komisjoni ja osalevaid ettevõtjaid üles jätkama selles küsimuses koostööd; |
| --- | --- |

40.

| 41. | tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2000. aasta direktiiv 2000/31/EÜ infoühiskonna teenuste teatavate õiguslike aspektide, eriti elektroonilise kaubanduse kohta siseturul (20) (elektroonilise kaubanduse direktiiv) teeb vahendajatele erandi sisu eest vastutamisel ainult siis, kui neil on neutraalne ja passiivne roll seoses edastatava ja/või hoitava sisuga, kuid nõuab ka viivitamatut tegutsemist sisu kõrvaldamiseks või sellele juurdepääsu tõkestamiseks, kui vahendajal on kindlaid teadmisi rikkumisest või ebaseaduslikust tegevusest või teabest; |
| --- | --- |

41.

| 42. | toonitab vaieldamatut vajadust kaitsta õiguskaitse andmebaase turvaintsidentide eest ja ebaseadusliku juurdepääsu eest, kuna see teeb inimestele muret; väljendab muret õiguskaitseasutuste ekstraterritoriaalse ulatuse üle andmetele juurdepääsul kriminaaluurimiste kontekstis ning rõhutab vajadust rakendada selles küsimuses rangeid eeskirju; |
| --- | --- |

42.

| 43. | on veendunud, et küsimused, mis on seotud ebaseadusliku tegevusega internetis, tuleb lahendada kiiresti ja tõhusalt, sealhulgas kõrvaldamismenetlusega, juhul kui sisu ei ole avastamiseks, uurimiseks ja vastutusele võtmiseks enam vaja; tuletab meelde, et kui kõrvaldamine ei ole võimalik, võivad liikmesriigid võtta vajalikke ja proportsionaalseid meetmeid, et tõkestada liidu territooriumil juurdepääs sellisele sisule; rõhutab, et need meetmed peavad järgima kehtivaid õigus- ja kohtumenetlusi, samuti olema kooskõlas hartaga, ning seoses nendega tuleb kohaldada piisavaid kaitsemeetmeid, sealhulgas võimalust kasutada õiguskaitsevahendeid; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rõhutab digitaalse infoühiskonna teenuseosutajate rolli selles, et tagada ebaseadusliku veebisisu kiire ja tõhus eemaldamine, kui vastutav õiguskaitseasutus on sellise taotluse esitanud, ning tunneb heameelt selles osas saavutatud edu üle, sealhulgas tänu ELi internetifoorumi panusele; rõhutab, et vaja on tugevamat pühendumist ja koostööd pädevate asutuste ja infoühiskonna teenuseosutajate poolt, et kõrvaldamine toimuks kiiresti ja tõhusalt ning et vältida ebaseaduslikku infosisu blokeerimist valitsuse meetmete kaudu; palub liikmesriikidel pidada nõuetele mittevastavaid platvorme õiguslikult vastutavaks; kordab veel kord, et mis tahes meede kõrvaldada ebaseaduslikku veebisisu peaks olema lubatud vaid siis, kui riigi menetluseeskirjades antakse kasutajatele võimalus pärast nendest meetmetest teadasaamist oma õiguseid kohtus kaitsta; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rõhutab, et kooskõlas Euroopa Parlamendi 19. jaanuari 2016. aasta resolutsiooniga ettevalmistuste kohta digitaalse ühtse turu aktiks (21) on vahendajate piiratud vastutus oluline, et kaitsta interneti avatust, põhiõigusi, õiguskindlust ja innovatsiooni; väljendab heameelt komisjoni kavatsuse üle esitada suunised teavitamise ja kõrvaldamise menetluste kohta, aidata veebiplatvormidel täita oma kohustusi ja vastutust käsitlevaid eeskirju, mis on määratletud e-kaubanduse direktiiviga (2000/31/EÜ), et suurendada õiguskindlust ja tarbija usaldust; nõuab tungivalt, et komisjon teeks selles küsimuses seadusandliku ettepaneku; |
| --- | --- |

45.

| 46. | nõuab, et rakendataks rahavoogude jälgimise põhimõtet, mis on esitatud Euroopa Parlamendi 9. juuni 2015. aasta resolutsioonis „Uudetud konsensuse poole intellektuaalomandi õiguskaitsel: ELi tegevuskava“ (22), mis tugineb e-kaubanduse direktiivi ja intellektuaalomandi õiguste jõustamise direktiivi õigusraamistikule; |
| --- | --- |

46.

| 47. | toonitab, et väga oluline on anda jätkuvat ja eriomast koolitust ja psühholoogilist tuge era- ja avalikes üksustes tegutsevatele sisu moderaatoritele, kelle ülesanne on hinnata vaidlustatavat või ebaseaduslikku võrgusisu, kuna neid tuleks pidada selles valdkonnas esimesteks reageerijateks; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kutsub teenuste osutajaid üles nägema ette selged teavitamismehhanismid ning üksikasjalikult määratletud tugiteenuste taristu, mille abil oleks võimalik tagada kiire ja asjakohane teavitamistele reageerimine; |
| --- | --- |

48.

| 49. | kutsub teenuste osutajaid üles interaktiivsete vahendite ning teabematerjalide väljatöötamise kaudu toetama teadlikkuse suurendamist võrgus varitsevatest ohtudest, eelkõige laste puhul; |
| --- | --- |

49.

Politsei- ja õigusalase koostöö tugevdamine

| 50. | väljendab muret asjaolu pärast, et suur hulk küberkuritegusid jääb karistuseta; peab kahetsusväärseks, et internetiteenuse osutajad kasutavad tehnoloogiaid, nagu võrguaadresside teisendamise tehnoloogiad operaatori tasandil (CGN), mis kahjustab oluliselt uurimisi, muutes IP-aadressi kasutaja täpse tuvastamise ja veebis toime pandud kuritegude toimepanijate leidmise tehniliselt võimatuks; juhib tähelepanu vajadusele võimaldada õiguskaitseasutustele seaduslikku juurdepääsu asjaomasele teabele piiratud asjaoludel, kui juurdepääs on julgeoleku ja õigusega seotud kaalutlustel vajalik ja proportsionaalne; rõhutab, et kohtutele ja õiguskaitseasutustele tuleb anda piisav suutlikkus seaduslike uurimiste läbiviimiseks; |
| --- | --- |

50.

| 51. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid ei kehtestaks krüptimisteenuse osutajatele mis tahes kohustust, mis tooks kaasa nende võrgu või teenuste (nagu tagaukse loomine või hõlbustamine) turvalisuse nõrgenemise või järeleandmiste tegemise; rõhutab, et tuleb pakkuda teostatavaid lahendusi, nii õigusaktide kui ka pidev tehnoloogilise arengu kaudu, kus nende leidmine on õiguse ja turvalisuse jaoks hädavajalik; palub, et liikmesriigid teeksid õigusasutuste ja Eurojustiga konsulteerides koostööd, et ühtlustada internetipõhiste uurimisvahendite seadusliku kasutamise tingimusi; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rõhutab, et seaduslik infopüük võib olla äärmiselt tõhus abinõu ebaseadusliku häkkimise vastu võitlemiseks, tingimusel et see on vajalik, proportsionaalne, põhineb asjakohasel õiguslikul menetlusel ja toimub täielikus kooskõlas põhiõiguste ning ELi andmekaitseõiguse ja kohtupraktikaga; kutsub kõiki liikmesriike üles kasutama kahtlusaluste tabamiseks seaduslikke infopüügi võimalusi ja kehtestama selgeid eeskirju, mis käsitlevad seadusliku infopüügi eelnevat ja kohtulikku lubamist, sealhulgas seadusliku häkkimise vahendite kasutamise ja kestuse piiranguid, looma järelevalvemehhanismi ning pakkuma tõhusaid õiguskaitsevahendeid nendele, kelle suhtes asjaomast häkkimist rakendatakse; |
| --- | --- |

52.

| 53. | ergutab liikmesriike suhtlema IKT-turvalisuse kogukonnaga ja julgustama seda võtma aktiivsemat rolli heade eesmärkidega häkkimise ning ebaseaduslikust sisust, nagu laste seksuaalset kuritarvitamist kujutavast materjalist, teavitamise valdkonnas; |
| --- | --- |

53.

| 54. | julgustab Europoli looma anonüümse süsteemi salastatud võrkudest teavitamiseks, mis võimaldab inimestel teatada ametiasutustele ebaseaduslikust sisust, nagu laste seksuaalset kuritarvitamist kujutav materjal, kasutades samu tehnilisi kaitseabinõusid, mida rakendavad paljud pressiorganisatsioonid, kes kasutavad samalaadseid süsteeme, et hõlbustada tundlike andmete vahendamist ajakirjanikele viisil, mis võimaldab suuremat anonüümsust ja turvalisust kui see, mida pakub tavapärane elektronpost; |
| --- | --- |

54.

| 55. | rõhutab vajadust minimeerida ohtusid, mida põhjustavad internetikasutajate eraelu puutumatusele õiguskaitseasutuste poolt õiguspäraste uurimiste raames kasutatavate turvaaukude kaudu toimuvad andmelekked või vahendid; |
| --- | --- |

55.

| 56. | rõhutab, et kohtutel ja õiguskaitseasutustel peavad olema piisav suutlikkus ja rahalised vahendid, et nad saaksid küberkuritegevusele tulemuslikult reageerida; |
| --- | --- |

56.

| 57. | rõhutab, et erinevate eraldiseisvate, territoriaalselt piiritletud riiklike jurisdiktsioonide tõttu on keeruline kindlaks määrata rahvusvahelise tegevuse korral kohaldatavat õigust ning see põhjustab õiguskindlusetust, takistades seeläbi piiriülest koostööd, mis on küberkuritegevuse tõhusaks käsitlemiseks vajalik; |
| --- | --- |

57.

| 58. | rõhutab vajadust töötada välja konkreetsed elemendid, mis käsitlevad ELi ühtset lähenemisviisi kohtualluvuse kohta küberruumis, mida väljendati justiits- ja siseministrite mitteametlikul kohtumisel 26. jaanuaril 2016; |
| --- | --- |

58.

| 59. | rõhutab sellega seoses, et on vaja töötada välja ühised menetlusstandardid, millega saaks määrata kindlaks territoriaalsed tegurid, mis pakuvad alust küberruumis kohaldatavale õigusele ja määratlevad uurimismeetmed, mida saab kasutada sõltumata geograafilistest piiridest; |
| --- | --- |

59.

| 60. | tunnistab, et selline ühine Euroopa lähenemisviis, mis peab austama põhiõigusi ja eraelu puutumatust, loob usaldust sidusrühmade vahele, vähendab piiriüleste taotluste käsitlemisega hilinemist, loob heterogeensete osalejate vahelise koostalitluse võimet ja annab võimaluse lisada asjakohased menetlusnõuded talitlusraamistikesse; |
| --- | --- |

60.

| 61. | on veendunud, et pikas perspektiivis tuleks välja töötada ka maailmatasandi ühised menetlusstandardid jõustamisega seotud kohtualluvuse kohta küberruumis; väljendab sellega seoses heameelt Euroopa Nõukogu pilvepõhiste tõendite rühma töö üle; |
| --- | --- |

61.

Elektroonilised tõendid

| 62. | rõhutab, et Euroopa ühtne käsitlusviis küberruumi puudutava kriminaalõiguse küsimuses on esmatähtis, kuna see parandab küberruumis õigusriigi põhimõtete jõustamist ja hõlbustab kriminaalmenetlustes elektrooniliste tõendite hankimist ning muudab kohtuasjade menetlemise praegusest palju kiiremaks; |
| --- | --- |

62.

| 63. | toonitab, et on vaja leida viise, kuidas tagada ja saada digitaalseid tõendeid kiiremini, samuti rõhutab, kui tähtis on tihe koostöö õiguskaitseasutuste vahel, sealhulgas kaasates rohkem ühiseid uurimisrühmi, kolmandaid riike ja Euroopa territooriumil tegutsevaid teenuseosutajaid, kooskõlas isikuandmete kaitse üldmäärusega ((EL) 2016/679), direktiiviga (EL) 2016/680 (politseidirektiiv) ja olemasolevate vastastikuse õigusabi lepingutega; rõhutab, et kõikides liikmesriikides tuleb luua ühtsed kontaktpunktid ja optimeerida olemasolevate kontaktpunktide kasutamist, kuna see lihtsustab juurdepääsu digitaalsetele tõenditele ja teabe jagamist, parandab koostööd teenuseosutajatega ning kiirendab vastastikuse õigusabi menetlusi; |
| --- | --- |

63.

| 64. | tunnistab, et praegune killustatud õigusraamistik võivad luua probleeme teenuseosutajatele, kes soovib vastata õiguskaitsealastele taotlustele; kutsub komisjoni üles esildama Euroopa õigusraamistiku e-tõendite jaoks, sealhulgas ühtlustatud eeskirjad, mille abil määratakse kindlaks, kas tegemist on kodu- või välismaise teenuseosutajaga, ning kehtestama teenuseosutajatele kohustuse vastata teiste liikmesriikide taotlustele, mis on esitatud nõuetekohase õigusliku menetluse alusel ja kooskõlas Euroopa uurimismäärusega, võttes samal ajal arvesse proportsionaalsuse põhimõtet, et hoida ära asutamisvabaduse ja teenuste osutamise vabaduse võimalikke negatiivseid tagajärgi ning kindlustades piisavad kaitsemeetmed, et tagada õiguskindlus ja parandada teenuseosutajate ja vahendajate suutlikkust vastata õiguskaitsealastele taotlustele; |
| --- | --- |

64.

| 65. | rõhutab vajadust, et igasugune elektrooniliste tõendite raamistik hõlmaks piisavalt tagatisi kõigi asjaosaliste õiguste ja vabaduste kaitseks; toonitab, et see peaks hõlmama nõuet, et elektrooniliste tõendite taotlused suunatakse esmajoones andmete vastutavatele töötlejatele või omanikele tagamaks, et austatakse nende õigusi, samuti nende õigusi, kellega andmed on seotud (näiteks nende õigus kinnitada juriidilist privileegi ja taotleda õiguslikku hüvitist ebaproportsionaalse või muul viisil ebaseadusliku juurdepääsu korral); samuti toonitab vajadust tagada, et mis tahes õigusraamistikuga kaitstakse teenuseosutajaid ja kõiki teisi pooli taotluste eest, mis võiksid luua õigusaktide konflikti või muul viisil piirata teiste riikide suveräänsust; |
| --- | --- |

65.

| 66. | kutsub liikmesriike üles täielikult rakendama direktiivi 2014/41/EL, mis käsitleb Euroopa uurimismäärust kriminaalasjades elektrooniliste tõendite tulemuslikuks kindlustamiseks ja hankimiseks ELis ning lisama riiklikku karistusseadustikku konkreetsed sätted, mis käsitlevad küberruumi, et soodustada elektrooniliste tõendite vastuvõetavust kohtus, ning koostama kohtunikele selgemaid suuniseid küberkuritegude eest karistamise kohta; |
| --- | --- |

66.

| 67. | väljendab heameelt komisjoni jätkuva töö üle seoses turvalise teabevahetuskanaliga koostööplatvormiga elektrooniliste tõendite ja vastuste saamiseks Euroopa uurimismääruste digitaalseks vahetamiseks ELi kohtuametite vahel; kutsub komisjoni koos liikmesriikide, Eurojusti ja teenuseosutajatega uurima ja kooskõlastama digitaalsete tõendite turvamise ja omandamise taotlemise vorme, vahendeid ja menetlusi, et hõlbustada autentimist, tagada kiired menetlused ja suurendada digitaalsete tõendite turvamise ja omandamise protsessi läbipaistvust ning aruandlust; palub Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ametil (CEPOL) töötada välja koolitusmoodulid, mis käsitlevad digitaalsete tõendite turvamise ja omandamise olemasolevate raamistike tõhusat kasutamist; rõhutab sellega seoses, et teenuseosutajate poliitikasuundade ühtlustamine aitab vähendada lähenemisviiside heterogeensust, eelkõige näiteks taotletavatele andmetele juurdepääsu andmise menetluste ja tingimuste osas; |
| --- | --- |

67.

Suutlikkuse parandamine Euroopa tasandil

| 68. | juhib tähelepanu sellele, et hiljutised juhtumid on selgelt näidanud ELi – eelkõige ELi institutsioonide, riikide valitsuste ja parlamentide, Euroopa oluliste ettevõtete, Euroopa IT-infrastruktuuri ja võrgustike – äärmist haavatavust kõrgetasemeliste, keerulise tarkvara ja pahavara abil teostatud rünnakute suhtes; palub, et Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) hindaks pidevalt ohu taset ning palub komisjonil investeerida ELi institutsioonide IT-suutlikkusse ning elutähtsate infrastruktuuride kaitsesse ja vastupidavusse, et vähendada ELi haavatavust tõsiste küberrünnakute suhtes suurte kuritegelike organisatsioonide, riigi mahitatud ründajate või terroristlike rühmituste poolt; |
| --- | --- |

68.

| 69. | tunnustab Europoli küberkuritegevuse vastase võitluse Euroopa keskuse ja Eurojusti, samuti ENISA olulist panust küberkuritegevuse vastases võitluses; |
| --- | --- |

69.

| 70. | kutsub Europoli üles toetama riiklikke õiguskaitseasutusi turvaliste ja asjakohaste edastuskanalite loomisel; |
| --- | --- |

70.

| 71. | taunib asjaolu, et praegu ei eksisteeri ELi standardeid koolitamise ja sertifitseerimise jaoks; tunnistab, et tulevased arengusuundumused küberkuritegevuse valdkonnas nõuavad erialatöötajate kõrgemat erialateadmiste taset; väljendab heameelt selle üle, et olemasolevad algatused, nagu küberkuritegevusalase hariduse ja koolituse Euroopa töörühm, koolitajate koolitamise projekt ja ELi poliitikatsükli raamistiku kohased koolitustegevused aitavad juba kaasa erialateadmiste lüngaga tegelemisele ELi tasandil; |
| --- | --- |

71.

| 72. | kutsub CEPOLit ja Euroopa õigusalase koolituse võrgustikku üles pakkuma küberkuritegudega seotud teemasid käsitlevaid koolitusi ka kogu liidu pädevatele õiguskaitseasutustele ja kohtutele; |
| --- | --- |

72.

| 73. | toonitab, et Eurojusti suunatud küberkuritegude arv on suurenenud 30 % võrra; nõuab, et eraldataks piisavalt rahalisi vahendeid ja loodaks võimalused rohkemate ametikohtade jaoks, et võimalda Eurojustil tulla toime kasvava küberkuritegevusega seotud töökoormusega, ning arendataks ja parandataks veelgi toetust, mida pakutakse riiklikele küberkuritegusid käsitlevatele prokuröridele piiriüleste juhtumite puhul, sealhulgas hiljuti loodud Euroopa küberkuritegevuse vastase õigusalase koostöö võrgustiku kaudu; |
| --- | --- |

73.

| 74. | palub ENISA volitused läbi vaadata ja riiklikke küberjulgeoleku asutusi tõhustada; nõuab ENISA tugevdamist selle ülesannete, personali ja vahendite osas; rõhutab, et uued volitused peaksid hõlmama ka tugevamaid sidemeid Europoli ja tööstusharu sidusrühmadega, et amet saaks paremini toetada pädevaid asutusi võitluses küberkuritegevuse vastu; |
| --- | --- |

74.

| 75. | palub Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametil koostada praktiline ja üksikasjalik käsiraamat, milles esitatakse suunised järelevalve- ja vaatluskontrollide kohta liikmesriikide jaoks; |
| --- | --- |

75.

Parem koostöö kolmandate riikidega

| 76. | juhib tähelepanu sellele, kui oluline on tihe koostöö kolmandate riikidega ülemaailmses küberkuritegevuse vastases võitluses, muu hulgas parimate tavade vahetamise, ühiste uurimiste, suutlikkuse parandamise ja vastastikuse õigusabi kaudu; |
| --- | --- |

76.

| 77. | palub, et liikmesriigid, kes ei ole Euroopa Nõukogu 23. novembri 2001. aasta küberkuritegevuse konventsiooni (Budapesti konventsioon) ja selle lisaprotokolle veel ratifitseerinud ja täielikult rakendanud, teeksid seda, ning edendaksid seda koostöös komisjoniga asjakohastes rahvusvahelistes foorumites; |
| --- | --- |

77.

| 78. | rõhutab oma tõsist muret seoses tööga Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsiooni komisjonis Budapesti konventsioon artikli 32 tõlgendamisel piiriülese juurdepääsu kohta salvestatud arvutiandmete valdkonnas (nn pilvepõhised tõendid) ja on vastu mis tahes täiendava protokolli sõlmimisele või suunise koostamisele, mis on ette nähtud kõnealuse sätte laiendamiseks lisaks nimetatud konventsiooniga loodud praegusele korrale, mis on juba oluline erand territoriaalsuse põhimõttest, sest see võib tuua kaasa õiguskaitseasutuste tõkestamatu kaugjuurdepääsu serveritele ja arvutitele, mis asuvad muudes jurisdiktsioonides, võtmata appi vastastikuse õigusabi lepinguid ning muid õigusalase koostöö vahendeid, mis on kehtestatud, et tagada üksikisiku põhiõigused, sealhulgas andmekaitse ja kohane menetlus, eelkõige Euroopa Nõukogu konventsioon 108; |
| --- | --- |

78.

| 79. | väljendab kahetsust tõsiasja üle, et puudub küberkuritegevusalane siduv rahvusvaheline õigus, ja nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja Euroopa institutsioonid teeksid koostööd sellise konventsiooni osas kokkuleppele jõudmiseks; |
| --- | --- |

79.

| 80. | kutsub komisjoni üles tegema ettepanekut valikute kohta vastastikuse õigusabi lepingute tõhususe parandamise ja kasutamise edendamise algatuste jaoks, et tegutseda vastu ekstraterritoriaalse jurisdiktsiooni eeldamisele kolmandate riikide poolt; |
| --- | --- |

80.

| 81. | kutsub liikmesriike üles tagama piisavat suutlikkust selliste vastastikuse õigusabi taotluste käsitlemiseks, mis on seotud uurimistega küberruumis, ja töötama välja asjaomaseid koolitusprogramme selliste taotluste käsitlemise eest vastutavale personalile; |
| --- | --- |

81.

| 82. | rõhutab, et Europoli ja kolmandate riikide vahelised strateegilise ja operatiivkoostöö lepingud hõlbustavad nii teabevahetust kui ka praktilist koostööd; |
| --- | --- |

82.

| 83. | võtab teadmiseks asjaolu, et kõige rohkem õiguskaitsealaseid taotlusi saadetakse Ameerika Ühendriikidesse ja Kanadasse; on mures, et suurte USA teenuseosutajate avalikustamise määr vastuseks Euroopa kriminaalõigusasutuste taotlustele jääb alla 60 %, ning tuletab meelde, et isikuandmete kaitse üldmääruse V peatüki kohaselt on välisriikide valduses olevatele isikuandmetele juurdepääsu saamise eelistatud mehhanismiks vastastikuse õigusabi lepingud ja muud rahvusvahelised lepingud: |
| --- | --- |

83.

| 84. | kutsub komisjoni üles esitama konkreetseid meetmeid, et kaitsta kahtlustatava või süüdistatava isiku põhiõigusi ajal, mil toimub Euroopa õiguskaitseasutuste ja kolmandate riikide vaheline teabevahetus, eelkõige tagatisi seoses kohtuotsuse põhjal õiguskaitseasutustelt ja/või teenuseosutajatelt asjakohaste tõendite kiire hankimisega, tellijaid puudutava teabega või üksikasjalike meta- ja sisuandmetega (kui need ei ole krüptitud), et parandada vastastikust õigusabi; |
| --- | --- |

84.

| 85. | kutsub komisjoni üles koostöös liikmesriikidega, seonduvate Euroopa organitega ja vajaduse korral kolmandate riikidega kaaluma uusi viise, kuidas tõhusalt turvata ja hankida kolmandates riikides asuvaid elektroonilisi tõendeid täies kooskõlas põhiõiguste ja ELi andmekaitseõigusega, kiirendades ja ühtlustades vastastikuse õigusabi menetluste kasutamist ja vajaduse korral vastastikust tunnustamist; |
| --- | --- |

85.

| 86. | rõhutab, kui oluline on NATO küberintsidentidele reageerimise keskus (Cyber Incidents Response Centre); |
| --- | --- |

86.

| 87. | kutsub kõiki liikmesriike üles osalema kübervaldkonna erialateadmiste üleilmsel foorumil, et hõlbustada partnerluste loomist suutlikkuse parandamiseks; |
| --- | --- |

87.

| 88. | pooldab idapoolsetele naaberriikidele suutlikkuse parandamiseks pakutavat ELi abi, pidades silmas asjaolu, et paljud küberründed lähtuvad nendest riikidest; |
| --- | --- |

88.

o

o o

| 89. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

89.

---

(1)  ELT C 419, 16.12.2015, lk 33.

(2)  ELT C 316, 30.8.2016, lk 109.

(3)  EÜT L 149, 2.6.2001, lk 1.

(4)  Euroopa Nõukogu, Euroopa lepingute seeria, nr 185, 23.11.2001.

(5)  ELT L 77, 13.3.2004, lk 1.

(6)  ELT L 345, 23.12.2008, lk 75.

(7)  EÜT L 201, 31.7.2002, lk 37.

(8)  ELT L 335, 17.12.2011, lk 1.

(9)  ELT L 218, 14.8.2013, lk 8.

(10)  ELT L 130, 1.5.2014, lk 1.

(11)  ECLI:EU:C:2014:238.

(12)  ELT C 93, 9.3.2016, lk 112.

(13)  ELT L 119, 4.5.2016, lk 1.

(14)  ELT L 119, 4.5.2016, lk 89.

(15)  ELT L 135, 24.5.2016, lk 53.

(16)  ELT L 194, 19.7.2016, lk 1.

(17)  Euroopa Kohtu 21. detsembri 2016. aasta otsus kohtuasjas Tele2 Sverige AB vs. Post- och telestyrelsen ja Secretary of State for the Home Department vs. Tom Watson jt, C-203/15, ECLI:EU:C:2016:970.

(18)  ELT L 88, 31.3.2017, lk 6.

(19)  ECLI:EU:C:2015:650.

(20)  EÜT L 178, 17.7.2000, lk 1.

(21)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0009.

(22)  ELT C 407, 4.11.2016, lk 25.

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/44

---

P8_TA(2017)0367

ELi poliitilised suhted ASEANiga

Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2017. aasta resolutsioon ELi poliitiliste suhete kohta ASEANiga (2017/2026(INI))

(2018/C 346/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) loomist 8. augustil 1967. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kagu-Aasia Maade Assotsiatsiooni (ASEAN) loomist 8. augustil 1967. aastal,

| — | võttes arvesse peamist õigusraamistikku, mis reguleerib ELi suhteid ASEANiga, nimelt ASEANi ja EMÜ koostöölepingut, mis allkirjastati 1980. aasta märtsis (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse peamist õigusraamistikku, mis reguleerib ELi suhteid ASEANiga, nimelt ASEANi ja EMÜ koostöölepingut, mis allkirjastati 1980. aasta märtsis (1),

| — | võttes arvesse 2007. aasta novembris allkirjastatud ASEANi hartat, millega loodi ASEAN kui juriidiline isik ning selle juriidiline ja institutsiooniline raamistik, sealhulgas alaliste esindajate komitee ASEANi töö toetamiseks ja koordineerimiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2007. aasta novembris allkirjastatud ASEANi hartat, millega loodi ASEAN kui juriidiline isik ning selle juriidiline ja institutsiooniline raamistik, sealhulgas alaliste esindajate komitee ASEANi töö toetamiseks ja koordineerimiseks,

| — | võttes arvesse ASEANi piirkondlikku foorumit, mis asutati 1993. aastal, et soodustada dialoogi ja arutelu poliitilistes ja julgeolekuküsimustes ning aidata kaasa usalduse suurendamisele ja ennetavale diplomaatiale Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ASEANi piirkondlikku foorumit, mis asutati 1993. aastal, et soodustada dialoogi ja arutelu poliitilistes ja julgeolekuküsimustes ning aidata kaasa usalduse suurendamisele ja ennetavale diplomaatiale Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas,

| — | võttes arvesse ASEANi mitmesuguseid piirkondliku usalduse suurendamise raamistikke: ASEANi piirkondlikku foorumit (ARF), ASEANi kaitseministrite ühiskohtumist (ADMM-Plus), Ida-Aasia tippkohtumist (EAS), ASEAN+3 foorumit (Hiina, Jaapan ja Lõuna-Korea) ja ASEAN+6 foorumit (Hiina, Jaapan, Lõuna-Korea, India, Austraalia ja Uus-Meremaa), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ASEANi mitmesuguseid piirkondliku usalduse suurendamise raamistikke: ASEANi piirkondlikku foorumit (ARF), ASEANi kaitseministrite ühiskohtumist (ADMM-Plus), Ida-Aasia tippkohtumist (EAS), ASEAN+3 foorumit (Hiina, Jaapan ja Lõuna-Korea) ja ASEAN+6 foorumit (Hiina, Jaapan, Lõuna-Korea, India, Austraalia ja Uus-Meremaa),

| — | võttes arvesse ASEANi kaubanduslepinguid Jaapani, Hiina, Lõuna-Korea, India, Austraalia ja Uus-Meremaaga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ASEANi kaubanduslepinguid Jaapani, Hiina, Lõuna-Korea, India, Austraalia ja Uus-Meremaaga,

| — | võttes arvesse käimasolevaid läbirääkimisi ja/või seitsme partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimist Euroopa Liidu ning ASEANi teatavate liikmesriikide, nimelt Brunei, Indoneesia, Malaisia, Filipiinide, Singapuri, Tai ja Vietnami vahel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse käimasolevaid läbirääkimisi ja/või seitsme partnerlus- ja koostöölepingu sõlmimist Euroopa Liidu ning ASEANi teatavate liikmesriikide, nimelt Brunei, Indoneesia, Malaisia, Filipiinide, Singapuri, Tai ja Vietnami vahel,

| — | võttes arvesse läbirääkimisi vabakaubanduslepingute sõlmimiseks Indoneesia ja Filipiinidega, hetkel peatatud läbirääkimisi vabakaubanduslepingute sõlmimiseks Malaisia ja Taiga, vabakaubanduslepingute eeldatavat sõlmimist Singapuri ja Vietnamiga lähikuudel ning läbirääkimisi investeerimislepingu üle Myanmariga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse läbirääkimisi vabakaubanduslepingute sõlmimiseks Indoneesia ja Filipiinidega, hetkel peatatud läbirääkimisi vabakaubanduslepingute sõlmimiseks Malaisia ja Taiga, vabakaubanduslepingute eeldatavat sõlmimist Singapuri ja Vietnamiga lähikuudel ning läbirääkimisi investeerimislepingu üle Myanmariga,

| — | võttes arvesse kaubandusvoliniku Cecilia Malmströmi ja ASEANi majandusministrite kohtumist Manilas 10. märtsil 2017. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kaubandusvoliniku Cecilia Malmströmi ja ASEANi majandusministrite kohtumist Manilas 10. märtsil 2017. aastal,

| — | võttes arvesse 21. ja 22. aprillil 2016. aastal Mongoolias Ulaanbaataris toimunud Aasia-Euroopa parlamentaarse partnerluse 9. kohtumist (ASEP9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. ja 22. aprillil 2016. aastal Mongoolias Ulaanbaataris toimunud Aasia-Euroopa parlamentaarse partnerluse 9. kohtumist (ASEP9),

| — | võttes arvesse 2007. aasta märtsi Nürnbergi deklaratsiooni ELi ja ASEANi tõhustatud partnerluse kohta ja selle 2007. aasta novembris kinnitatud tegevuskava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2007. aasta märtsi Nürnbergi deklaratsiooni ELi ja ASEANi tõhustatud partnerluse kohta ja selle 2007. aasta novembris kinnitatud tegevuskava,

| — | võttes arvesse 27. aprillil 2012 Bruneis vastu võetud Bandar Seri Begawani tegevuskava ELi ja ASEANi tõhustatud partnerluse tugevdamiseks (2013–2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 27. aprillil 2012 Bruneis vastu võetud Bandar Seri Begawani tegevuskava ELi ja ASEANi tõhustatud partnerluse tugevdamiseks (2013–2017),

| — | võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja poolt 18. mail 2015. aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud ühisteatist „EL ja ASEAN: strateegiline partnerlus“ (JOIN(2015)0022), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja poolt 18. mail 2015. aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud ühisteatist „EL ja ASEAN: strateegiline partnerlus“ (JOIN(2015)0022),

| — | võttes arvesse ELi välisasjade nõukogu 22. juuni 2015. aasta järeldusi ELi ja ASEANi suhete kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi välisasjade nõukogu 22. juuni 2015. aasta järeldusi ELi ja ASEANi suhete kohta,

| — | võttes arvesse 14. oktoobri 2016. aasta Bangkoki deklaratsiooni ASEANi ja ELi globaalse partnerluse edendamise kohta ühiste strateegiliste eesmärkide saavutamiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. oktoobri 2016. aasta Bangkoki deklaratsiooni ASEANi ja ELi globaalse partnerluse edendamise kohta ühiste strateegiliste eesmärkide saavutamiseks,

| — | võttes arvesse 12. juulil 2012 Phnom Penhis toimunud Euroopa Liidu ühinemist Kagu-Aasia sõprus- ja koostöölepinguga (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. juulil 2012 Phnom Penhis toimunud Euroopa Liidu ühinemist Kagu-Aasia sõprus- ja koostöölepinguga (2),

| — | võttes arvesse 15. ja 16. juulil 2016 Mongoolias Ulaanbaataris toimunud 11. Aasia–Euroopa tippkohtumist (ASEM11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. ja 16. juulil 2016 Mongoolias Ulaanbaataris toimunud 11. Aasia–Euroopa tippkohtumist (ASEM11),

| — | võttes arvesse 1997. aasta veebruaris asutatud Aasia-Euroopa Fondi (ASEF), mille eesmärk on luua foorum valitsusvälise dialoogi jaoks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1997. aasta veebruaris asutatud Aasia-Euroopa Fondi (ASEF), mille eesmärk on luua foorum valitsusvälise dialoogi jaoks,

| — | võttes arvesse ELi ja ASEANi vahelist piirkondliku integratsiooni tugiprogrammi (APRIS), ASEANi piirkondliku integratsiooni tugiprogrammi (ARISE) ning ELi ja ASEANi piirkondlikku dialoogivahendit (READI) poliitika ja eeskirjade ühtlustamise toetamiseks kaubandusega mitteseotud valdkondades, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja ASEANi vahelist piirkondliku integratsiooni tugiprogrammi (APRIS), ASEANi piirkondliku integratsiooni tugiprogrammi (ARISE) ning ELi ja ASEANi piirkondlikku dialoogivahendit (READI) poliitika ja eeskirjade ühtlustamise toetamiseks kaubandusega mitteseotud valdkondades,

| — | võttes arvesse 2007. aastal kokku lepitud ASEANi riikide majandusühendust käsitlevat kava, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2007. aastal kokku lepitud ASEANi riikide majandusühendust käsitlevat kava,

| — | võttes arvesse 2009. aastal toimunud ASEANi 14. tippkohtumist ja tegevuskava ASEANi riikide ühtse turuga majandusühenduse (AEC), ASEANi poliitika- ja julgeolekuühenduse (APSC) ning ASEANi sotsiaalkultuurilise ühenduse (ASCC) loomiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2009. aastal toimunud ASEANi 14. tippkohtumist ja tegevuskava ASEANi riikide ühtse turuga majandusühenduse (AEC), ASEANi poliitika- ja julgeolekuühenduse (APSC) ning ASEANi sotsiaalkultuurilise ühenduse (ASCC) loomiseks,

| — | võttes arvesse 6. ja 7. septembril 2016. aastal Laoses Vientianes toimunud ASEANi 28. ja 29. tippkohtumist ning Filipiinidel Manilas 26.–29. aprillil 2017. aastal toimunud ASEANi 30. tippkohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 6. ja 7. septembril 2016. aastal Laoses Vientianes toimunud ASEANi 28. ja 29. tippkohtumist ning Filipiinidel Manilas 26.–29. aprillil 2017. aastal toimunud ASEANi 30. tippkohtumist,

| — | võttes arvesse 2. märtsil 2017. aastal Indoneesias Jakartas toimunud ASEANi ja ELi ühise koostöökomitee 24. kohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. märtsil 2017. aastal Indoneesias Jakartas toimunud ASEANi ja ELi ühise koostöökomitee 24. kohtumist,

| — | võttes arvesse ASEANi ühenduse visiooni aastaks 2025, mis võeti vastu Malaisias Kuala Lumpuris 18.–22. novembril 2015. aastal toimunud ELi ja ASEANi 27. tippkohtumisel, ning 31. detsembri 2015. aasta teadet ASEANi riikide majandusühenduse loomise kohta, mille eesmärk on luua üle 600 miljoni inimese jaoks siseturg; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ASEANi ühenduse visiooni aastaks 2025, mis võeti vastu Malaisias Kuala Lumpuris 18.–22. novembril 2015. aastal toimunud ELi ja ASEANi 27. tippkohtumisel, ning 31. detsembri 2015. aasta teadet ASEANi riikide majandusühenduse loomise kohta, mille eesmärk on luua üle 600 miljoni inimese jaoks siseturg;

| — | võttes arvesse Ida-Aasia 11. tippkohtumist (EAS), mis toimus 8. septembril 2016. aastal Laoses Vientianes, kus kohtusid 18 riigi – ASEANi liikmesriikide, Hiina, Jaapani ja Lõuna-Korea (ASEAN+3), India, Austraalia ja Uus-Meremaa (ASEAN+6) ning Venemaa ja Ameerika Ühendriikide liidrid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ida-Aasia 11. tippkohtumist (EAS), mis toimus 8. septembril 2016. aastal Laoses Vientianes, kus kohtusid 18 riigi – ASEANi liikmesriikide, Hiina, Jaapani ja Lõuna-Korea (ASEAN+3), India, Austraalia ja Uus-Meremaa (ASEAN+6) ning Venemaa ja Ameerika Ühendriikide liidrid,

| — | võttes arvesse ASEANi 18. novembri 2012. aasta esimest inimõiguste deklaratsiooni ning ASEANi valitsustevahelise inimõiguste komisjoni (AICHR) asutamist 2009. aastal; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ASEANi 18. novembri 2012. aasta esimest inimõiguste deklaratsiooni ning ASEANi valitsustevahelise inimõiguste komisjoni (AICHR) asutamist 2009. aastal;

| — | võttes arvesse organit „ASEANi parlamendiliikmed inimõiguste eest“ (APHR), mis asutati 2013. aastal eesmärgiga edendada demokraatiat ja inimõigusi kõigis ASEANi riikides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse organit „ASEANi parlamendiliikmed inimõiguste eest“ (APHR), mis asutati 2013. aastal eesmärgiga edendada demokraatiat ja inimõigusi kõigis ASEANi riikides,

| — | võttes arvesse ASEANi Rahu ja Leppimise Instituuti (AIPR), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ASEANi Rahu ja Leppimise Instituuti (AIPR),

| — | võttes arvesse konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, lapse õiguste konventsiooni ning puuetega inimeste õiguste konventsiooni, mille on ratifitseerinud kõik ASEANi liikmesriigid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, lapse õiguste konventsiooni ning puuetega inimeste õiguste konventsiooni, mille on ratifitseerinud kõik ASEANi liikmesriigid;

| — | võttes arvesse dokumenti „Ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtted: ÜRO raamistiku „Kaitsta, austada ja heastada“ elluviimine“, mille ÜRO Inimõiguste Nõukogu võttis vastu 16. juunil 2011. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse dokumenti „Ettevõtluse ja inimõiguste juhtpõhimõtted: ÜRO raamistiku „Kaitsta, austada ja heastada“ elluviimine“, mille ÜRO Inimõiguste Nõukogu võttis vastu 16. juunil 2011. aastal,

| — | võttes arvesse ASEANi inimkaubanduse, eriti naiste ja lastega kaubitsemise vastast konventsiooni, mille allkirjastasid kõik ASEANi liikmesriigid 2015. aasta novembris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ASEANi inimkaubanduse, eriti naiste ja lastega kaubitsemise vastast konventsiooni, mille allkirjastasid kõik ASEANi liikmesriigid 2015. aasta novembris,

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu inimõiguste olukorra üldisi korrapäraseid läbivaatamisi, milles on osalenud kõik ASEANi liikmesriigid; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu inimõiguste olukorra üldisi korrapäraseid läbivaatamisi, milles on osalenud kõik ASEANi liikmesriigid;

| — | võttes arvesse oma hiljutisi resolutsioone ASEANi kohta, eelkõige 15. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni ELi ja ASEANi suhete tuleviku kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma hiljutisi resolutsioone ASEANi kohta, eelkõige 15. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni ELi ja ASEANi suhete tuleviku kohta (3),

| — | võttes arvesse oma hiljutisi resolutsioone ASEANi liikmesriikide kohta, eelkõige oma 9. juuni 2016. aasta resolutsiooni Vietnami kohta (4), 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni ELi ja Vietnami vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu kohta (5), 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni ELi ja Vietnami vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu kohta (nõusolek) (6), 8. juuni 2016. aasta resolutsiooni ELi ja Filipiinide vahelise koostöö raamlepingu kohta (nõusolek) (7) ja 8. juuni 2016. aasta resolutsiooni ELi ja Filipiinide vahelise koostöö raamlepingu kohta (resolutsioon) (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma hiljutisi resolutsioone ASEANi liikmesriikide kohta, eelkõige oma 9. juuni 2016. aasta resolutsiooni Vietnami kohta (4), 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni ELi ja Vietnami vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu kohta (5), 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni ELi ja Vietnami vahelise laiahaardelise partnerluse ja koostöö raamlepingu kohta (nõusolek) (6), 8. juuni 2016. aasta resolutsiooni ELi ja Filipiinide vahelise koostöö raamlepingu kohta (nõusolek) (7) ja 8. juuni 2016. aasta resolutsiooni ELi ja Filipiinide vahelise koostöö raamlepingu kohta (resolutsioon) (8),

| — | võttes arvesse oma hiljutisi inimõiguste alaseid eriolukordi käsitlevaid resolutsioone ASEANi liikmesriikide kohta, eelkõige oma 14. septembri 2017. aasta resolutsiooni Myanmari, eriti rohingjade olukorra kohta (9), 21. mai 2015. aasta resolutsiooni rohingja pagulaste raske olukorra ja Tai massihaudade kohta (10), 15. detsembri 2016. aasta resolutsiooni rohingja vähemuse olukorra kohta Myanmaris (11), 7. juuli 2016. aasta resolutsiooni Myanmari, eriti rohingjade olukorra kohta (12), 14. septembri 2017. aasta resolutsiooni Kambodža, eelkõige Kem Sokha juhtumi kohta (13), 9. juuni 2016. aasta resolutsiooni Kambodža kohta (14), 26. novembri 2015. aasta resolutsiooni poliitilise olukorra kohta Kambodžas (15), 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni vabaühendusi ja ametiühinguid käsitlevate seaduseelnõude kohta Kambodžas (16), 6. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni Tai, eelkõige Andy Halli juhtumi kohta (17), 8. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni olukorra kohta Tais (18), 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni Malaisia kohta (19), 19. jaanuari 2017. aasta resolutsiooni Indoneesia kohta (20), 15. juuni 2017. aasta resolutsiooni Indoneesia kohta (21), 15. septembri 2016. aasta (22) ja 16. märtsi 2017. aasta (23) resolutsiooni Filipiinide kohta ning 14. septembri 2017. aasta resolutsiooni Laose ning eelkõige Somphone Phimmasone, Lod Thammavongi ja Soukane Chaithadi juhtumite kohta (24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma hiljutisi inimõiguste alaseid eriolukordi käsitlevaid resolutsioone ASEANi liikmesriikide kohta, eelkõige oma 14. septembri 2017. aasta resolutsiooni Myanmari, eriti rohingjade olukorra kohta (9), 21. mai 2015. aasta resolutsiooni rohingja pagulaste raske olukorra ja Tai massihaudade kohta (10), 15. detsembri 2016. aasta resolutsiooni rohingja vähemuse olukorra kohta Myanmaris (11), 7. juuli 2016. aasta resolutsiooni Myanmari, eriti rohingjade olukorra kohta (12), 14. septembri 2017. aasta resolutsiooni Kambodža, eelkõige Kem Sokha juhtumi kohta (13), 9. juuni 2016. aasta resolutsiooni Kambodža kohta (14), 26. novembri 2015. aasta resolutsiooni poliitilise olukorra kohta Kambodžas (15), 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni vabaühendusi ja ametiühinguid käsitlevate seaduseelnõude kohta Kambodžas (16), 6. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni Tai, eelkõige Andy Halli juhtumi kohta (17), 8. oktoobri 2015. aasta resolutsiooni olukorra kohta Tais (18), 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni Malaisia kohta (19), 19. jaanuari 2017. aasta resolutsiooni Indoneesia kohta (20), 15. juuni 2017. aasta resolutsiooni Indoneesia kohta (21), 15. septembri 2016. aasta (22) ja 16. märtsi 2017. aasta (23) resolutsiooni Filipiinide kohta ning 14. septembri 2017. aasta resolutsiooni Laose ning eelkõige Somphone Phimmasone, Lod Thammavongi ja Soukane Chaithadi juhtumite kohta (24),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0243/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni raportit (A8-0243/2017),

| A. | arvestades, et käesoleval aastal tähistame ASEANi asutamise 50. aastapäeva, Rooma lepingute 60. aastapäeva ning ELi ja ASEANi ametlike suhete 40. aastapäeva; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et käesoleval aastal tähistame ASEANi asutamise 50. aastapäeva, Rooma lepingute 60. aastapäeva ning ELi ja ASEANi ametlike suhete 40. aastapäeva;

| B. | arvestades, et ASEAN on muutunud üheks maailma kõige dünaamilisemaks ja kiiremini arenevaks piirkonnaks, eriti majanduse, tehnoloogia ja teadusuuringute osas, sel on geopoliitiliselt ja geomajanduslikult strateegiline asukoht, rohkesti loodusvarasid, see piirkond taotleb suurema majandusliku integratsiooni eesmärki ja sel on ambitsioonikas kestliku arengu tegevuskava, eeskätt hariduse vallas, ja see pooldab kindlalt mitmepoolset lähenemisviisi; arvestades, et arengulõhe ületamine ASEANis on eluliselt tähtis edasise integratsiooni poole püüdlemisel ning julgeoleku, stabiilsuse ja sotsiaalsete, majanduslike ja poliitiliste õiguste kaitsmise tagamisel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ASEAN on muutunud üheks maailma kõige dünaamilisemaks ja kiiremini arenevaks piirkonnaks, eriti majanduse, tehnoloogia ja teadusuuringute osas, sel on geopoliitiliselt ja geomajanduslikult strateegiline asukoht, rohkesti loodusvarasid, see piirkond taotleb suurema majandusliku integratsiooni eesmärki ja sel on ambitsioonikas kestliku arengu tegevuskava, eeskätt hariduse vallas, ja see pooldab kindlalt mitmepoolset lähenemisviisi; arvestades, et arengulõhe ületamine ASEANis on eluliselt tähtis edasise integratsiooni poole püüdlemisel ning julgeoleku, stabiilsuse ja sotsiaalsete, majanduslike ja poliitiliste õiguste kaitsmise tagamisel;

| C. | arvestades, et ELi ja ASEANi integratsiooniprotsessid on erinevad, mis tuleneb erinevatest kontekstidest ning erinevatest eesmärkidest ja ülesannetest; arvestades, et mõlemal on oma loogika, kuid need on võrreldavad, sest mõlemad eeskirjadel rajanevad organisatsioonid on edendanud rahumeelset kooseksisteerimist, piirkondlikku integratsiooni ning rahvusvahelist koostööd ja arengut, ning püüdnud oma liikmete seas suurendada usaldust juba palju aastakümneid; sellisena on EL ASEANi jaoks ainulaadne partner; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi ja ASEANi integratsiooniprotsessid on erinevad, mis tuleneb erinevatest kontekstidest ning erinevatest eesmärkidest ja ülesannetest; arvestades, et mõlemal on oma loogika, kuid need on võrreldavad, sest mõlemad eeskirjadel rajanevad organisatsioonid on edendanud rahumeelset kooseksisteerimist, piirkondlikku integratsiooni ning rahvusvahelist koostööd ja arengut, ning püüdnud oma liikmete seas suurendada usaldust juba palju aastakümneid; sellisena on EL ASEANi jaoks ainulaadne partner;

| D. | arvestades, et kõnealused kaks piirkonda on saavutanud märkimisväärsel tasemel koostoime, ning et ELi ja ASEANi suhted on laiaulatuslikud ja hõlmavad paljusid valdkondi, nagu kaubandus ja investeeringud, areng, majandusküsimused ja poliitilised teemad; arvestades, et ASEAN on ELi suuruselt kolmas kaubanduspartner ning EL ASEANi suuruselt teine kaubanduspartner, ja et iga-aastane kahepoolne kaubandus on väärt enam kui 200 miljardit eurot ning EL on esimene välismaiste otseinvesteeringute tegija ASEANi piirkonnas; arvestades, et Euroopa ettevõtjate jaoks on ASEAN värav, mille kaudu pääseb laiemasse piirkonda; arvestades, et aastatel 2014–2020 on EL ja selle liikmesriigid piirkonnas esimene arenguabi andja ning EL on võtnud endale kohustuse anda üle kolme miljardi euro, et vähendada vaesust ja tegeleda arengulõhedega ASEANi väikese sissetulekuga riikides; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kõnealused kaks piirkonda on saavutanud märkimisväärsel tasemel koostoime, ning et ELi ja ASEANi suhted on laiaulatuslikud ja hõlmavad paljusid valdkondi, nagu kaubandus ja investeeringud, areng, majandusküsimused ja poliitilised teemad; arvestades, et ASEAN on ELi suuruselt kolmas kaubanduspartner ning EL ASEANi suuruselt teine kaubanduspartner, ja et iga-aastane kahepoolne kaubandus on väärt enam kui 200 miljardit eurot ning EL on esimene välismaiste otseinvesteeringute tegija ASEANi piirkonnas; arvestades, et Euroopa ettevõtjate jaoks on ASEAN värav, mille kaudu pääseb laiemasse piirkonda; arvestades, et aastatel 2014–2020 on EL ja selle liikmesriigid piirkonnas esimene arenguabi andja ning EL on võtnud endale kohustuse anda üle kolme miljardi euro, et vähendada vaesust ja tegeleda arengulõhedega ASEANi väikese sissetulekuga riikides;

| E. | arvestades, et ELi kogemused on varem olnud inspiratsiooniks ka muudele piirkondlikele integratsiooniprotsessidele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi kogemused on varem olnud inspiratsiooniks ka muudele piirkondlikele integratsiooniprotsessidele;

| F. | arvestades, et EL on järjepidevalt toetanud ASEANi, ja eriti ASEANi sekretariaadi tööd ning on ASEANi tähtsust tunnustades nimetanud ametisse spetsiaalse ASEANi juures asuva ELi delegatsiooni juhi, kes asus tööle 2015. aastal; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et EL on järjepidevalt toetanud ASEANi, ja eriti ASEANi sekretariaadi tööd ning on ASEANi tähtsust tunnustades nimetanud ametisse spetsiaalse ASEANi juures asuva ELi delegatsiooni juhi, kes asus tööle 2015. aastal;

| G. | arvestades, et mõlema piirkonna integratsiooniprotsess ei kulge küll takistusteta, kuid samal ajal avab see uusi võimalusi; arvestades, et EL seisab silmitsi mitme kriisiga; arvestades, et vaatamata ASEANi eesmärgile soodustada ASEANi-kesksust, vähenes ASEANi sisene kaubandus 2016. aastal ja on esinenud mitmeid probleeme, sealhulgas välispoliitika lahknevad suunad ning demokraatia ja õigusriigi ohustamise, religioonidevaheliste suhete, etniliste vähemuste, sotsiaalse ebavõrdsuse ja inimõiguste rikkumisega seotud riigisiseste probleemide ülekanduv mõju, k.a piiriülene mõju; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et mõlema piirkonna integratsiooniprotsess ei kulge küll takistusteta, kuid samal ajal avab see uusi võimalusi; arvestades, et EL seisab silmitsi mitme kriisiga; arvestades, et vaatamata ASEANi eesmärgile soodustada ASEANi-kesksust, vähenes ASEANi sisene kaubandus 2016. aastal ja on esinenud mitmeid probleeme, sealhulgas välispoliitika lahknevad suunad ning demokraatia ja õigusriigi ohustamise, religioonidevaheliste suhete, etniliste vähemuste, sotsiaalse ebavõrdsuse ja inimõiguste rikkumisega seotud riigisiseste probleemide ülekanduv mõju, k.a piiriülene mõju;

| H. | arvestades, et EL on otsustanud muuta inimõigused keskseks teemaks suhetes kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EL on otsustanud muuta inimõigused keskseks teemaks suhetes kolmandate riikidega;

| I. | arvestades, et 2014. aasta detsembris andis EL Filipiinidele GSP+ staatuse ning et sellega sai Filipiinidest esimene ASEANi riik, kellele kehtivad asjaomased kaubandussoodustused; arvestades, et see võimaldab Filipiinidel eksportida 66 % oma toodetest ELi tariifivabalt; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 2014. aasta detsembris andis EL Filipiinidele GSP+ staatuse ning et sellega sai Filipiinidest esimene ASEANi riik, kellele kehtivad asjaomased kaubandussoodustused; arvestades, et see võimaldab Filipiinidel eksportida 66 % oma toodetest ELi tariifivabalt;

| J. | arvestades, et USA väljaastumine Vaikse ookeani ülesest partnerlusest (TPP) annab uut hoogu läbirääkimistele piirkondliku laiaulatusliku majanduspartnerluse (RCEP) üle; arvestades, et üha rohkem ennast kehtestav Hiina on teinud algatusi nagu „One Belt, One Road“, mis esitab väljakutseid kõikidele riikidele selle naabruses ja kaugemalgi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et USA väljaastumine Vaikse ookeani ülesest partnerlusest (TPP) annab uut hoogu läbirääkimistele piirkondliku laiaulatusliku majanduspartnerluse (RCEP) üle; arvestades, et üha rohkem ennast kehtestav Hiina on teinud algatusi nagu „One Belt, One Road“, mis esitab väljakutseid kõikidele riikidele selle naabruses ja kaugemalgi;

| K. | arvestades, et Lõuna-Hiina mere piirkonnas tekkinud pinged kujutavad endast ohtu piirkonna julgeolekule ja stabiilsusele; arvestades, et kõige murettekitavam suundumus on Lõuna-Hiina mere militariseerimine; arvestades, et ASEANi ja Hiina vaheline dialoog tegevusjuhendi üle jääb ASEANi esmaseks mehhanismiks, et suhelda Hiinaga Lõuna-Hiina mere teemal; arvestades, et Hiina tegevus alates sõjaväe patrullidest ja puurkaevandamisest kuni ehitustegevuseni, millega eiratakse põhimõtteid, mis on esitatud 2002. aasta deklaratsioonis lepinguosaliste käitumise kohta Lõuna-Hiina merel, kujutab endast ikka veel probleemi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Lõuna-Hiina mere piirkonnas tekkinud pinged kujutavad endast ohtu piirkonna julgeolekule ja stabiilsusele; arvestades, et kõige murettekitavam suundumus on Lõuna-Hiina mere militariseerimine; arvestades, et ASEANi ja Hiina vaheline dialoog tegevusjuhendi üle jääb ASEANi esmaseks mehhanismiks, et suhelda Hiinaga Lõuna-Hiina mere teemal; arvestades, et Hiina tegevus alates sõjaväe patrullidest ja puurkaevandamisest kuni ehitustegevuseni, millega eiratakse põhimõtteid, mis on esitatud 2002. aasta deklaratsioonis lepinguosaliste käitumise kohta Lõuna-Hiina merel, kujutab endast ikka veel probleemi;

| 1. | õnnitleb ASEANi liikmesriike ASEANi 50. aastapäeva puhul ning toetab täielikult kõiki jõupingutusi piirkondliku integratsiooni saavutamiseks; väljendab samuti rahulolu ELi ja ASEANi 40 aastat kestnud suhetega ning kordab oma soovitust, et neid suhteid tuleks ajakohastada ning muuta need strateegiliseks partnerluseks, mis põhineb konkreetsetel meetmetel, käegakatsutavatel tulemustel ja tugevamal sisulisel koostööl; rõhutab ELi huvi oma koostöö suurendamiseks kõnealuse keskse tähtsusega osalejaga strateegiliselt tähtsas piirkonnas; rõhutab, et strateegiline partnerlus annab ELile võimaluse tugevdada oma panust ühiste eesmärkide elluviimisesse India ja Vaikse ookeani piirkonnas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab ASEANi ja ELi vaheliste tugevate kaubandus- ja investeerimissuhete poliitilist tähtsust ning kutsub mõlemaid partnereid üles tugevdama oma majandus- ja poliitilisi suhteid; rõhutab, et ELi ja ASEANi kaubandussuhete laienemiseks on olemas märkimisväärne potentsiaal; rõhutab, et EL on ASEANi peamine välisinvestor; rõhutab ka koostöövõimalusi kestliku arengu eesmärkide rakendamisel; nõuab, et suurendataks koostööd, et kaotada ASEANi arengulõhe; on veendunud, et koostööd saaks tugevdada ja häid tavasid vahetada mitmesugustes valdkondades, näiteks ülemaailmsete probleemide lahendamine, sealhulgas kliimamuutus, piiriülene organiseeritud kuritegevus ja terrorism, piirikontroll, meresõidu turvalisus, finantssektori areng, läbipaistvus ja makromajanduspoliitika; rõhutab ELi ja ASEANi kõrgetasemelise koostöö taotlemist sellistes mitmepoolsetes institutsioonides nagu ÜRO, aga ka Maailma Kaubandusorganisatsioon, eesmärgiga säilitada, tugevdada ja edasi arendada mitmepoolset rahvusvahelist kaubandussüsteemi ning ausaid kaubandussuhteid; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tunnustab komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ning komisjoni ühisteatise eest, mille kiitsid heaks liikmesriigid ja milles sätestatakse tegevuskava partnerluse süvendamiseks poliitilistes, julgeoleku- ja majandusküsimustes, aga ka ühenduvuse vallas, keskkonnaküsimustes, loodusvarade alal ja teistes valdkondades, nagu inimõiguste edendamine ja kaitsmine; rõhutab, kui oluline on tugevdada poliitilist dialoogi ELi ja ASEANi vahel; tuletab meelde, et ELi aktiivne toetus ASEANi integratsiooni süvendamisele aitab kaasa selle vastupanuvõimele ja piirkonna stabiilsusele; rõhutab, et EL pakub tehnilist abi ja suutlikkuse suurendamist siseturu loomisel; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab heameelt ASEANi juures asuva ELi delegatsiooni juhi ametisse nimetamise ja ELi esinduse avamise üle ASEANi juures 2015. aastal, sest seeläbi tunnustatakse ELi ja ASEANi vaheliste suhete tähtsust; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et kuna Ühendkuningriigil on aastate jooksul olnud tähtis ja väärtuslik roll ASEANi ja ELi sidemete toetamisel, on vajalik ja võimalik, et ASEAN ning EL ja tema liikmesriigid tugevdaksid aktiivselt neid suhteid, võttes arvesse Brexiti tagajärjel tekkinud uut olukorda; kutsub Ühendkuningriiki üles jätkama tihedat koostööd ELi ja ASEANi partnerlusega; nõuab, et suurendataks ELi tegevust olemasolevates ASEANi juhitavates foorumites; on seisukohal, et EL peaks ajakohastama ja tõhustama oma diplomaatilisi jõupingutusi ASEANiga, aitamaks kaasa suuremale stabiilsusele ja julgeolekule konfliktipiirkondades, kus on uuesti tekkinud pinged, tehes tihedat koostööd selle piirkonna partneritega ning järgides rahvusvahelist õigust; |
| --- | --- |

5.

| 6. | peab kahetsusväärseks ELi hilinenud ja reserveeritud reaktsiooni ÜRO mereõiguse konventsiooni (UNCLOS) põhjal tehtud vahekohtu otsusele vaidluses Lõuna-Hiina mere üle, ja nõuab, et EL edendaks ÜRO mereõiguse konventsiooni sätete austamist ja järgimist; kordab, et EL toetab rahvusvahelistele vaidlustele läbirääkimiste teel saavutatud rahumeelseid lahendusi; nõuab tungivalt meresõiduvabadust; kutsub Hiinat üles vahekohtu otsust tunnistama; innustab pooli seadma eesmärgiks vaidluste rahumeelse lahendamise rahvusvahelise õiguse põhimõtete alusel ja ÜRO mereõiguse konventsiooni kohaselt; toetab ASEANi liikmesriikide jõupingutusi töötada tõhusa Lõuna-Hiina mere tegevusjuhendi varajase sõlmimise nimel; |
| --- | --- |

6.

| 7. | peab kahetsusväärseks sellist tegevust nagu ulatuslik maa kasutuselevõtt mere arvelt ja sõjaliste rajatiste paigutamine kasutuselevõetud maale, mis tekitab ohu, et konflikt muutub sõjaliseks; väljendab tõsist muret kasvavate kaitsekulutuste pärast piirkonnas ja selle naabruses ning konfliktide kasvava militariseerumise pärast, eelkõige näiteks Lõuna-Hiina merel ja Ida-Hiina merel; märgib, et ELil on vaja jätkuvalt toetada Hiina ja tema Lõuna-Hiina mere piirkonna naabrite vaheliste rahumeelsete suhete arendamist kaasavate mitmepoolsete mehhanismide kaudu; toetab kõiki meetmeid, mis võimaldavad muuta Lõuna-Hiina mere rahu ja koostöö piirkonnaks; kutsub ELi liikmesriike üles rangelt kinni pidama ELi relvaekspordi toimimisjuhendist; rõhutab, kui oluline on massihävitusrelvade leviku tõkestamine, eelkõige pidades silmas viimaseid arengusuundumusi Korea Rahvademokraatlikus Vabariigis; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toetab ELi ja ASEANi riikide julgeolekupartnerlust ning kogemuste ja parimate tavade vahetamist paljudes peamiselt mittetraditsioonilistes julgeolekuküsimustes, et tugevdada piirkonna suutlikkust, pöörates eelkõige tähelepanu tugevdatud dialoogile ja koostööle meresõidu turvalisuse, piraatluse, organiseeritud kuritegevuse vastase võitluse ning Europoli ja ASEANi sisese politsei (Aseanapol), terrorismivastase võitluse, küberjulgeoleku, kliimajulgeoleku, usalduse võitmise meetmete, ennetava diplomaatia ja vahendamise, kriisiohjamise, katastroofideks valmisoleku ning katastroofi- ja humanitaarabi valdkonnas; toetab ELi suuremat panust ja osalemist ASEANi piirkondlikus foorumis; |
| --- | --- |

8.

| 9. | väljendab heameelt 15. ja 16. septembril 2016. aastal Tais peetud ASEANi ja ELi meresõidu turvalisuse alase koostöö kolmanda kõrgetasemelise dialoogi üle, millega selgitati välja tulevased ASEANi ja ELi vahelised konkreetse koostöö valdkonnad meresõidu turvalisuse ja ennetava diplomaatia vallas ning tehti nende kohta ettepanekud; ootab 2017. aastal Filipiinidel toimuva ASEANi ja ELi meresõidu turvalisuse alase koostöö neljanda kõrgetasemelise dialoogi poolte kokku tulemist; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kinnitab veel kord ELi toetust ASEANi kesksusele ja selle olulisele rollile dialoogi ja koostöö edendamises rahu, julgeoleku, stabiilsuse ja heaolu nimel Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas ja kaugemalgi; nõuab, et loodaks toimivad ja tõhusad vaidluste lahendamise mehhanismid, mis on ette nähtud ASEANi harta 8. peatükis ja hartale lisatud 2010. aasta protokollis, sealhulgas õiguslikult siduvad meetmed ja eeskirjad; osutab Euroopas rohkem kui 40 aasta jooksul omandatud positiivsele kogemusele kaitsekäsitusega, mis hõlmab lisaks poliitilisele ja sõjalisele mõõtmele ka majanduslikku, keskkonna- ja inimlikku mõõdet; on veendunud, et seda kogemust saab kasutada ASEANi jõupingutustes, mida tehakse piirkonna rahumeelse arengu nimel; rõhutab ELi huvi edasise koostöö vastu selle piirkonnaga kõigi ASEANi juhitud protsesside kaudu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab ELi erilisi kogemusi institutsioonide loomise, ühtse turu, õigusnormide lähendamise, konfliktide ja kriiside ohjamise, meresõidu turvalisuse, vahendamise, humanitaar- ja katastroofiabi alal, samuti ELi hiljutisi edusamme integratsiooni kaitsel ja edukaid kogemusi piirkondliku normide kehtestamise ning inimõiguste ja demokraatia tugeva piirkondliku ülesehitusega, samuti ELi valmisolekut vajaduse korral neid kogemusi jagada; rõhutab ELi ja ASEANi vahelisi üldise lennutranspordilepingu (CATA) üle peetavaid läbirääkimisi ja laiemat ühenduvust käsitlevat tegevuskava; märgib, et ajavahemikus 2014–2020 pühendab EL poole oma ASEANile antavast rahalisest abist ASEANi ühenduvuse toetamisele; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab vajadust teha mitmepoolsel tasandil koostööd muude piirkonna jurisdiktsioonidega, nagu ASEANi vaatlejad, Paapua Uus-Guinea ja Ida-Timor ning samuti Hiina, Jaapan ja Taiwan; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on seisukohal, et geopoliitilisest vaatepunktist on väga häid põhjuseid pooldada läbirääkimiste uuesti alustamist ELi ja ASEANi piirkondliku vabakaubanduslepingu üle, ning väljendab heameelt järelduste üle, milleni jõuti ELi kaubandusvoliniku Cecilia Malmströmi ja ASEANi majandusministrite hiljutisel kohtumisel lepingu kohaldamisala määratlemise küsimuses, samuti meetmete üle, mida on võetud piirkondadevahelise kokkuleppe lõpliku eesmärgi saavutamiseks; innustab strateegilisest seisukohast tegema kõiki jõupingutusi selleks, et uurida võimalusi vabakaubanduslepingute sõlmimiseks kõikide ASEANi riikidega; tuletab meelde, et ASEAN on suuruselt ELi kolmas kaubanduspartner väljaspool Euroopat ning EL on ASEANi suuruselt teine kaubanduspartner; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toonitab, et ASEANi riikides tegutsevad omamaised ja välisriikide ettevõtjad peavad järgima ettevõtete sotsiaalse vastutuse põhimõtteid; nõuab tungivalt, et ASEANi riigid kindlustaksid, et täiel määral austatakse sotsiaalseid, keskkonna- ja tööalaseid õigusi; nõuab ILO konventsioonide täielikku ja tõhusat rakendamist ning ja põhiliste töönormide austamist; kutsub ASEANi ja selle liikmesriike üles rakendama tulemuslikult ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, et edendada nõuetekohast tööhõive kaitset ja inimväärseid töötingimusi, ning looma keskkonda, mis on ametiühingute ja nende tegevuse arendamise jaoks soodsam; kutsub komisjoni ja Euroopa välisteenistust üles kasutama kõiki olemasolevaid vahendeid, et tõhustada eelmainitu järgimist; rõhutab lisaks vajadust tagada igat liiki sunniviisilise või kohustusliku töö ja lapstööjõu kaotamine; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub ASEANi piirkonda investeerivaid Euroopa äriühinguid üles täitma oma ettevõtja sotsiaalset vastutust ja austama Euroopa standardeid, mis puudutavad tarbijate, töötajate ja keskkonnaõigusi, ning ühtlasi toetama põlisrahva õigusi; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles soodustama institutsionaliseeritud sotsiaalset dialoogi Aasia-Euroopa rahvaste foorumi (AEPF) ja ELi vastavate kodanikuühiskonna struktuuride vahel; |
| --- | --- |

16.

| 17. | märgib, et ASEAN on deklareerinud end olevat inimestele orienteeritud ja inimkeskne ja et piirkondlike integratsiooniprotsesside õiguspärasus ning asjakohasus sõltuvad nii ELis kui ka ASEANis võimalikult paljude sidusrühmade kaasamisest protsessi ja selle saavutustest teavitamisest; on seisukohal, et inimestevahelised kontaktid on eelkõige noorte jaoks väga oluline kultuurilise vahetuse vahend, ning nõuab Erasmus+ rahastu olulist laienemist ASEANi jaoks; rõhutab, et ASEANi riikides on kutsehariduse jaoks suur tegutsemisruum, ja toonitab koostööväljavaateid teatavates ELi riikides rakendatavate duaalsete haridussüsteemide valdkonnas; nõuab tungivalt kultuuridiplomaatia meetmete väljatöötamist kooskõlas 2016. aasta 8. juuni teatisega rahvusvaheliste kultuurisuhete ELi strateegia kohta ja Euroopa Parlamendi hiljutise raportiga samal teemal; toonitab Aasia-Euroopa Fondi olulist ülesannet ja leiab, et selle tegevuse toetamist tuleks laiendada; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab ideed, et struktureeritud vahetused ja koostöö piirkondade ja ringkondade (sõpruslinnade liikumine) tasandil on oluline vahend selleks, et tõhustada praktilisi vastastikuseid kogemusi, ning juhib tähelepanu konkreetsetele algatustele, nagu linnapeade pakt või Under2 vastastikuse mõistmise memorandum, mida tuleks aktiivselt edendada; |
| --- | --- |

18.

| 19. | teeb ettepaneku tähistada käesoleva aasta ASEANi–ELi aastapäeva ELi algatusega ELi–ASEANi noorte juhtide vahetusprogramm, mis tuleks ellu viia 2018. aastal, kui ASEANi eesistujariik on Singapur; soovitab eespool viidatu õnnestumise korral luua iga-aastase foorumi, et võimaldada noortel juhtidel EList ja ASEANist vahetada mõtteid ja luua sidemeid, et toetada ELi ja ASEANi suhteid tulevikus; soovitab lisaks uurida ASEANi partneritega praktilisi võimalusi selliste uurimisinstituutide või akadeemiliste koostööprogrammide vastastikuseks rahastamiseks, mille eesmärk on uurida integratsiooniprotsesse ja neist protsessidest saadud kogemusi vastavas partnerpiirkonnas; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab vajadust edendada soolist võrdõiguslikkust ja naiste võimestamist ning parandada naiste ja tüdrukute elu; toonitab, et juurdepääs haridusele on seetõttu väga oluline ning võib viia sotsiaalsete ja majanduslike muutusteni; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et EL peaks ühtlasi tugevdama poliitilist dialoogi ja koostööd sellistes küsimustes nagu põhiõigused, sealhulgas etniliste ja usuvähemuste õigused, ning ühist muret tekitavad küsimused, nagu õigusriigi põhimõte ja julgeolek, väljendusvabaduse ja teabe vaba liikumise kaitse, võitlus rahvusvahelise kuritegevuse vastu, korruptsioon, maksudest kõrvalehoidumine, rahapesu, inimkaubandus ja uimastitega kaubitsemine, terrorismivastane võitlus, leviku tõkestamine, desarmeerimine, meresõidu turvalisus ja küberjulgeolek; |
| --- | --- |

21.

| 22. | väljendab heameelt esimese ELi ja ASEANi inimõigustealase poliitilise dialoogi üle, mis peeti 2015. aasta oktoobris, ja ootab ka edaspidi selliseid dialooge; on sügavalt mures, et selle piirkonna riikides on kahjustunud demokraatia ning rikutakse inimõigusi ja vähemuste õigusi, jätkuvad represseerimine ja diskrimineerimine, ning et pagulastele ja kodakondsuseta isikutele ning kodanikuühiskonnale ei võimaldata piisavat tegevusruumi, eriti keskkonna-, maaõiguste ja töötajate õiguste aktivistide, inimõiguste kaitsjate ja meediatöötajate puhul; hoiatab, et kui vähemuste tõrjumisega seotud küsimusi ei käsitleta, ohustab see ASEANi kestlikkust ja pikaajalist edu; mõistab hukka asjaolu, et repressiivne suhtumine uimastikasutajatesse on toonud kaasa suured inimkannatused ja kohtuvälised hukkamised; rõhutab vajadust kodanikuühiskonna võimestamise järele, tagades mõtteka konsulteerimise valitsusväliste organisatsioonidega ja rohujuuretasandi liikumistega piirkondliku poliitikakujundamise kontekstis; |
| --- | --- |

22.

| 23. | väljendab muret tagasilöökide pärast seoses surmanuhtluse kaotamisega piirkonnas ja kutsub kõiki ASEANi riike üles hoiduma surmanuhtluse taaskehtestamisest ja järgima nende võetud rahvusvahelisi kohustusi; väljendab heameelt inimkaubanduse ja sunniviisilise töö vastu võitlemisel tehtavate jõupingutuste üle ning kutsub kõiki valitsusi üles suurendama veelgi ohvrite kaitset ja riikidevahelist koostööd; |
| --- | --- |

23.

| 24. | kutsub ASEANi üles eraldama piisavalt vahendeid oma valitsustevahelisele inimõiguste komisjonile (AICHR); loodab, et ASEANi valitsustevahelise inimõiguste komisjoni viieaastasse töökavasse lisatakse konkreetsed ja kontrollitavad eesmärgid ja meetmed, ning et selle komisjoni mandaati tugevdatakse, nii et see saaks ennetada, jälgida ja uurida inimõiguste rikkumisi ning süüdlased vastutusele võtta; palub ASEANi valitsustevahelisel inimõiguste komisjonil kaaluda ja arutada täiendava ASEANi inimõiguste kohtu loomist, võttes eeskujuks maailma teiste piirkondade sarnased kohtud; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nõuab tungivalt, et EL ja selle liikmesriigid otsiksid kõiki võimalusi koostööks ASEANi riikidega demokraatia tugevdamise valdkonnas; toetab ELi ja ASEANi piirkondliku dialoogi vahendi inimõiguste rahastu büroo tööd, mille eesmärk on tuua avalikkuse ette inimõigustega seotud küsimusi ja meetmeid ning suurendada teadlikkust inimõigustest; kutsub kõiki ASEANi liikmesriike üles ratifitseerima edasisi ÜRO inimõigustealaseid konventsioone ja nende vabatahtlikke protokolle ning samuti Rahvusvahelise Kriminaalkohtu statuuti ja toetama algatusi üleminekuperioodi õigusemõistmise, leppimise ja karistamatuse vastase võitluse jaoks kogu piirkonnas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | on mures, et miljoni kodakondsuseta isiku alaline elukoht on ASEANi liikmesriikides; täheldab, et Myanmari rohingjad on maailma suurim kodakondsuseta rahvusrühm, kelle puhul ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti kohaselt hõlmab kodakondsusetuse staatus üle ühe miljoni inimese, kuid et suured kodakondsuseta isikute kogukonnad paiknevad veel ka Bruneis, Vietnamis, Filipiinidel, Tais, Malaisias ja mujal; ergutab ASEANi liikmesriike tegema koostööd ja jagama häid näiteid ja jõupingutusi, et lõpetada kodakondsusetus kogu piirkonnas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tunnustab ELi rolli tähtsust edusammudes, mis on ASEANis siiani tehtud, ja nõuab tungivalt, et EL jätkaks pidevat dialoogi, et hoida piirkonda demokraatia, arengu ja integratsiooni kursil; |
| --- | --- |

27.

| 28. | on mures, et kliimamuutused avaldavad ASEANile tulevikus suurt mõju; tuletab meelde, et ASEAN on jätkuvalt üks selle nähtuse suhtes haavatavamaid piirkondi; palub tungivalt ASEANi liikmesriikidel kiirendada üleminekut vähem süsihappegaasiheiteid tekitavale majandusele ja kiiresti vähendada metsade hävitamist, tõhusalt võidelda metsatulekahjudega ning hakata transpordis ja hoonete puhul kasutama keskkonnasõbralikumat tehnoloogiat; väljendab heameelt ELi algatuse üle, mis käsitleb ELi-ASEANi kestliku arengu teemalist uut dialoogi; juhib sellega seoses tähelepanu ELi toetusele lõhkemata lahingumoona kahjutustamise ülesandele mõnes piirkonna riigis; nõuab tungivalt, et EL ja ASEAN teeksid koostööd säästva turismi, toiduga kindlustatuse ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse, eelkõige korallrahude ja mangroovimetsade kaitse vallas, ja võtaksid tõhusalt meetmeid, et tegeleda piirkonnas toimuva ülepüügiga; rõhutab vajadust osutada ASEANi riikidele abi, et tõhustada bioloogilise mitmekesisuse kaitsmist ja kestlikku kasutamist ning metsade ökosüsteemide süstemaatilist tervendamist; nõuab tungivalt, et ASEANi liikmesriigid teeksid jõupingutusi selleks, et tõhustada oma loodusõnnetustele kiire reageerimise suutlikkust ASEANi katastroofide ohjamise ja hädaolukordadele reageerimise kokkuleppe (AADMER) kohaselt; |
| --- | --- |

28.

| 29. | kutsub ELi institutsioone ja liikmesriike üles pöörama vajalikku tähelepanu poliitiliste kontaktide sagedusele, eelkõige ministrite tasandil, ning kasutama täielikult ära ASEANi ja ELi dialoogi raames arendatavate suhete kooskõlastamise eest vastutavat ASEANi liikmesriiki ja ASEANi eesistuja rolli; tuletab meelde esitatud nõudmisi ELi–ASEANi piirkondadevahelise parlamentaarse assamblee loomiseks ning nõuab tungivalt parlamentaarse avaliku diplomaatia suuremat kasutamist eri poliitikavaldkondades; nõuab samal ajal koostöö tugevdamist ASEANi parlamentidevahelise assambleega korrapärase ja struktureeritud arvamuste vahetuse abil; nõuab, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid kasutaksid ühtlasi ära võimalusi intensiivseks arvamuste vahetuseks piirkondlikes küsimustes, mis esitatakse iga-aastasel foorumil Shangri-La Dialogue; |
| --- | --- |

29.

| 30. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Euroopa välisteenistusele, ASEANi parlamentidevahelisele assambleele, ASEANi sekretariaadile ning ASEANi liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  EÜT C 85, 8.4.1980, lk 83.

(2)  ELT L 154, 15.6.2012, lk 1.

(3)  ELT C 482, 23.12.2016, lk 75.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0276.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0468.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0467.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0262.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0263.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0351.

(10)  ELT C 353, 27.9.2016, lk 52.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0506.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0316.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0348.

(14)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0274.

(15)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0413.

(16)  ELT C 265, 11.8.2017, lk 144.

(17)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0380.

(18)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0343.

(19)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0465.

(20)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0002.

(21)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0269.

(22)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0349.

(23)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0088.

(24)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0350.

---

Kolmapäev, 4. oktoober 2017

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/52

---

P8_TA(2017)0376

Vastuväide rakendusaktile: teaduslikud kriteeriumid endokriinsüsteemi häireid põhjustavate omaduste määramiseks

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni määruse eelnõu kohta, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa ja sätestatakse teaduslikud kriteeriumid endokriinseid häireid põhjustavate omaduste määramiseks (D048947/06 – 2017/2801(RPS))

(2018/C 346/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni määruse eelnõu, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa ja sätestatakse teaduslikud kriteeriumid endokriinseid häireid põhjustavate omaduste määramiseks (D048947/06 (edaspidi „määruse eelnõu“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni määruse eelnõu, millega muudetakse määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa ja sätestatakse teaduslikud kriteeriumid endokriinseid häireid põhjustavate omaduste määramiseks (D048947/06 (edaspidi „määruse eelnõu“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (1), eelkõige selle artikli 4 lõiget 1, artikli 78 lõike 1 punkti a, II lisa punkti 3.6.5. teist lõiku ja punkti 3.8.2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (1), eelkõige selle artikli 4 lõiget 1, artikli 78 lõike 1 punkti a, II lisa punkti 3.6.5. teist lõiku ja punkti 3.8.2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu Üldkohtu 16. detsembri 2015. aasta kohtuotsust (2), eelkõige selle punkte 71 ja 72, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu Üldkohtu 16. detsembri 2015. aasta kohtuotsust (2), eelkõige selle punkte 71 ja 72,

| — | võttes arvesse oma 8. juuni 2016. aasta resolutsiooni sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate ja olukorra kohta pärast Euroopa Liidu Üldkohtu 16. detsembri 2015. aasta otsust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuni 2016. aasta resolutsiooni sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate ja olukorra kohta pärast Euroopa Liidu Üldkohtu 16. detsembri 2015. aasta otsust (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 15. juuni 2016. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide ja komisjoni õigusaktide eelnõude kohta, milles sätestatakse selliste kemikaalide kindlakstegemise teaduslikud kriteeriumid taimekaitsevahendeid ja biotsiide käsitlevate ELi õigusaktide raames (COM(2016)0350), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. juuni 2016. aasta teatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide ja komisjoni õigusaktide eelnõude kohta, milles sätestatakse selliste kemikaalide kindlakstegemise teaduslikud kriteeriumid taimekaitsevahendeid ja biotsiide käsitlevate ELi õigusaktide raames (COM(2016)0350),

| — | võttes arvesse alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee 28. veebruaril 2017 Brüsselis toimunud koosoleku kokkuvõtvat aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee 28. veebruaril 2017 Brüsselis toimunud koosoleku kokkuvõtvat aruannet,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni rahvatervise kaitsmise kohta sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate eest (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 14. märtsi 2013. aasta resolutsiooni rahvatervise kaitsmise kohta sisesekretsioonisüsteemi kahjustajate eest (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) artikli 5a lõike 3 punkti b (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) artikli 5a lõike 3 punkti b (5),

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3 ning lõike 4 punkti c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3 ning lõike 4 punkti c,

| A. | arvestades, et vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktile 3.8.2 kiidetakse toimeaine heaks ainult siis, kui sellel ei leita olevat endokriinseid häireid põhjustavaid omadusi, mis võivad mitte-sihtorganismidele avaldada kahjulikku mõju, välja arvatud juhul, kui kavandatavates realistlikes kasutustingimustes on mitte-sihtorganismide kokkupuude selle taimekaitsevahendis sisalduva toimeainega väheoluline (nn välistamiskriteerium keskkonna suhtes); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktile 3.8.2 kiidetakse toimeaine heaks ainult siis, kui sellel ei leita olevat endokriinseid häireid põhjustavaid omadusi, mis võivad mitte-sihtorganismidele avaldada kahjulikku mõju, välja arvatud juhul, kui kavandatavates realistlikes kasutustingimustes on mitte-sihtorganismide kokkupuude selle taimekaitsevahendis sisalduva toimeainega väheoluline (nn välistamiskriteerium keskkonna suhtes);

| B. | arvestades, et vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punkti 3.6.5 teisele lõigule esitab komisjon alalisele toiduahela ja loomatervishoiu komiteele 14. detsembriks 2013 meetmete projekti seoses konkreetsete teaduslike kriteeriumidega endokriinseid häireid põhjustavate omaduste määratlemiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vastavalt määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punkti 3.6.5 teisele lõigule esitab komisjon alalisele toiduahela ja loomatervishoiu komiteele 14. detsembriks 2013 meetmete projekti seoses konkreetsete teaduslike kriteeriumidega endokriinseid häireid põhjustavate omaduste määratlemiseks;

| C. | arvestades, et alaline taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee esitas 4. juulil 2017 määruse eelnõu kohta positiivse arvamuse, kusjuures kolm liikmesriiki hääletasid vastu ja neli liikmesriiki hoidusid hääletamisest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et alaline taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee esitas 4. juulil 2017 määruse eelnõu kohta positiivse arvamuse, kusjuures kolm liikmesriiki hääletasid vastu ja neli liikmesriiki hoidusid hääletamisest;

| D. | arvestades, et määruse eelnõu viimases lõigus on sätestatud, et „kui hinnatava taimekaitsevahendi toimeaine kavandatud toimemehhanism seisneb muude kui selgroogsete sihtorganismide kontrollimises mõju kaudu endokriinsüsteemile, ei arvestata sihtorganismiga sama hõimkonna organismidele avalduvat mõju aine määratlemisel mittesihtorganismidele endokriinseid häireid põhjustavate omadustega aineks“; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et määruse eelnõu viimases lõigus on sätestatud, et „kui hinnatava taimekaitsevahendi toimeaine kavandatud toimemehhanism seisneb muude kui selgroogsete sihtorganismide kontrollimises mõju kaudu endokriinsüsteemile, ei arvestata sihtorganismiga sama hõimkonna organismidele avalduvat mõju aine määratlemisel mittesihtorganismidele endokriinseid häireid põhjustavate omadustega aineks“;

| E. | arvestades, et Üldkohus otsustas kohtuasjas T-521/14 sõnaselgelt, et „la spécification des critères scientifiques pour la détermination des propriétés perturbant le système endocrinien ne peut se faire que de manière objective, au regard de données scientifiques relatives audit système, indépendamment de toute autre considération, en particulier économique“ (6) (punkt 71); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Üldkohus otsustas kohtuasjas T-521/14 sõnaselgelt, et „la spécification des critères scientifiques pour la détermination des propriétés perturbant le système endocrinien ne peut se faire que de manière objective, au regard de données scientifiques relatives audit système, indépendamment de toute autre considération, en particulier économique“ (6) (punkt 71);

| F. | arvestades, et kavandatud endokriinse toimemehhanismiga aine kõrvalejätmine mittesihtorganismidel endokriinseid häireid põhjustavate ainete liigitamisest ei ole teaduslik teguviis; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kavandatud endokriinse toimemehhanismiga aine kõrvalejätmine mittesihtorganismidel endokriinseid häireid põhjustavate ainete liigitamisest ei ole teaduslik teguviis;

| G. | arvestades, et määruse eelnõu ei saa seetõttu pidada endokriinsüsteemi talitlust käsitlevatel objektiivsetel teaduslikel andmetel põhinevaks, nagu kohus nõudis; arvestades, et seega ületab komisjon oma rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et määruse eelnõu ei saa seetõttu pidada endokriinsüsteemi talitlust käsitlevatel objektiivsetel teaduslikel andmetel põhinevaks, nagu kohus nõudis; arvestades, et seega ületab komisjon oma rakendamisvolitusi;

| H. | arvestades, et viimati toodud punkti tegelik eesmärk on selgelt välja toodud alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee kokkuvõtvas aruandes, mis esitati 28. veebruaril 2017 Brüsselis ja milles öeldakse, et „lisaks selgitati kavandatud endokriinse toimemehhanismiga aineid (edaspidi „kasvuregulaatorid“) käsitleva sätte loogikat. [...] Kasvuregulaatoreid käsitlev säte võimaldab seda, et välistamiskriteeriume ei kohaldata ainete suhtes, millel on kavandatud endokriinne toimemehhanism [...]“; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et viimati toodud punkti tegelik eesmärk on selgelt välja toodud alalise taime-, looma-, toidu- ja söödakomitee kokkuvõtvas aruandes, mis esitati 28. veebruaril 2017 Brüsselis ja milles öeldakse, et „lisaks selgitati kavandatud endokriinse toimemehhanismiga aineid (edaspidi „kasvuregulaatorid“) käsitleva sätte loogikat. [...] Kasvuregulaatoreid käsitlev säte võimaldab seda, et välistamiskriteeriume ei kohaldata ainete suhtes, millel on kavandatud endokriinne toimemehhanism [...]“;

| I. | arvestades, et viimase lõiguga luuakse tegelikult erand määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktis 3.8.2 kindlaks määratud välistamiskriteeriumist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et viimase lõiguga luuakse tegelikult erand määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktis 3.8.2 kindlaks määratud välistamiskriteeriumist;

| J. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 põhjendustest 6–10 ja artikli 1 lõikest 3 on ilmne, et toimeainete heakskiitmise reeglite kehtestamise keerulist küsimust lahendades tuli seadusandjal leida optimaalne tasakaal erinevate ja potentsiaalselt vastuoluliste eesmärkide, st ühest küljest põllumajandusliku tootmise ja siseturu ning teisest küljest keskkonna ja tervise kaitsmise vahel; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 põhjendustest 6–10 ja artikli 1 lõikest 3 on ilmne, et toimeainete heakskiitmise reeglite kehtestamise keerulist küsimust lahendades tuli seadusandjal leida optimaalne tasakaal erinevate ja potentsiaalselt vastuoluliste eesmärkide, st ühest küljest põllumajandusliku tootmise ja siseturu ning teisest küljest keskkonna ja tervise kaitsmise vahel;

| K. | arvestades, et Üldkohus sedastas eespool viidatud otsuses järgmist: „Dans ce contexte, il importe de relever que, en adoptant le règlement no 528/2012, le législateur a procédé à une mise en balance de l’objectif d’amélioration du marché intérieur et de celui de la préservation de la santé humaine, de la santé animale et de l’environnement, que la Commission se doit de respecter et ne saurait remettre en cause [...]. Or, dans le cadre de la mise en œuvre des pouvoirs qui lui sont délégués par le législateur, la Commission ne saurait remettre en cause cet équilibre, ce que cette institution a d’ailleurs en substance admis lors de l’audience.“ (7) (punkt 72); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Üldkohus sedastas eespool viidatud otsuses järgmist: „Dans ce contexte, il importe de relever que, en adoptant le règlement no 528/2012, le législateur a procédé à une mise en balance de l’objectif d’amélioration du marché intérieur et de celui de la préservation de la santé humaine, de la santé animale et de l’environnement, que la Commission se doit de respecter et ne saurait remettre en cause [...]. Or, dans le cadre de la mise en œuvre des pouvoirs qui lui sont délégués par le législateur, la Commission ne saurait remettre en cause cet équilibre, ce que cette institution a d’ailleurs en substance admis lors de l’audience.“ (7) (punkt 72);

| L. | arvestades, et seda seisukohta jagab ka parlament oma 8. juuni 2016. aasta resolutsioonis, milles rõhutatakse, et „Üldkohus otsustas, et teaduslikke kriteeriume saab määrata kindlaks üksnes objektiivsel viisil sisesekretsioonisüsteemi käsitlevate teaduslike andmete põhjal ja sõltumata mis tahes muudest, eeskätt majanduslikest kaalutlustest“, ning et „komisjonil ei ole õigust muuta alusaktis sätestatud regulatiivset tasakaalu talle Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 alusel delegeeritud volituste kohaldamise raames“; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et seda seisukohta jagab ka parlament oma 8. juuni 2016. aasta resolutsioonis, milles rõhutatakse, et „Üldkohus otsustas, et teaduslikke kriteeriume saab määrata kindlaks üksnes objektiivsel viisil sisesekretsioonisüsteemi käsitlevate teaduslike andmete põhjal ja sõltumata mis tahes muudest, eeskätt majanduslikest kaalutlustest“, ning et „komisjonil ei ole õigust muuta alusaktis sätestatud regulatiivset tasakaalu talle Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 alusel delegeeritud volituste kohaldamise raames“;

| M. | arvestades, et samad volituste piirangud kehtivad komisjoni suhtes ka kontrolliga regulatiivmenetluses vastuvõetava rakendusakti puhul; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et samad volituste piirangud kehtivad komisjoni suhtes ka kontrolliga regulatiivmenetluses vastuvõetava rakendusakti puhul;

| N. | arvestades, et komisjoni 15. juuni 2016. aasta teatises on märgitud, et „praegusel juhul peab komisjon kehtestama kriteeriumid, mille alusel tehakse kindlaks, millised kemikaalid on taimekaitsevahendite ja biotsiidide kontekstis endokriinfunktsiooni kahjustavad kemikaalid ja millised mitte – ei keskenduta sellele, kuidas neid aineid reguleerida tuleks. Seadusandja on õiguslikud tagajärjed juba sätestanud taimekaitsevahendeid (2009) ja biotsiide (2012) käsitlevates õigusaktides“; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et komisjoni 15. juuni 2016. aasta teatises on märgitud, et „praegusel juhul peab komisjon kehtestama kriteeriumid, mille alusel tehakse kindlaks, millised kemikaalid on taimekaitsevahendite ja biotsiidide kontekstis endokriinfunktsiooni kahjustavad kemikaalid ja millised mitte – ei keskenduta sellele, kuidas neid aineid reguleerida tuleks. Seadusandja on õiguslikud tagajärjed juba sätestanud taimekaitsevahendeid (2009) ja biotsiide (2012) käsitlevates õigusaktides“;

| O. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktis 3.8.2 sätestatud välistamiskriteerium on määruse lahutamatu osa; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 II lisa punktis 3.8.2 sätestatud välistamiskriteerium on määruse lahutamatu osa;

| P. | arvestades, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt kuulub teatava küsimuse jaoks oluliste reguleerivate elementide vastuvõtmine liidu seadusandja pädevusse ja seda ei tohi delegeerida komisjonile; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et väljakujunenud kohtupraktika kohaselt kuulub teatava küsimuse jaoks oluliste reguleerivate elementide vastuvõtmine liidu seadusandja pädevusse ja seda ei tohi delegeerida komisjonile;

| Q. | arvestades, et komisjon on määruse (EÜ) nr 1107/2009 olulise reguleeriva elemendi muutmisega oma rakendamisvolitusi ületanud, mis on vastuolus komisjoni volituste piiride tunnistamisega kohtuasja T-521/14 menetluse raames, tema kinnitustega 15. juuni 2016. aasta teatises ja õigusriigi põhimõtet käsitleva liidu aluspõhimõttega; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et komisjon on määruse (EÜ) nr 1107/2009 olulise reguleeriva elemendi muutmisega oma rakendamisvolitusi ületanud, mis on vastuolus komisjoni volituste piiride tunnistamisega kohtuasja T-521/14 menetluse raames, tema kinnitustega 15. juuni 2016. aasta teatises ja õigusriigi põhimõtet käsitleva liidu aluspõhimõttega;

| R. | arvestades, et isegi kui teaduse ja tehnika areng annab usaldusväärsed alused erandi kehtestamiseks kavandatud endokriinse toimemehhanismiga kemikaalide heakskiitmise tingimuste suhtes, saab selle erandi kehtestada vaid seadusandliku menetlusega, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1107/2009 kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 294; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et isegi kui teaduse ja tehnika areng annab usaldusväärsed alused erandi kehtestamiseks kavandatud endokriinse toimemehhanismiga kemikaalide heakskiitmise tingimuste suhtes, saab selle erandi kehtestada vaid seadusandliku menetlusega, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1107/2009 kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 294;

| 1. | on vastu komisjoni määruse eelnõu vastuvõtmisele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et komisjoni määruse eelnõu ületab määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil määruse eelnõu tagasi võtta ja esitada komiteele viivitamata uue eelnõu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjonil määruse eelnõu muuta, jättes välja selle viimase lõigu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

(2)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 16. detsember 2015, Rootsi Kuningriik vs. Euroopa Komisjon, T-521/14, ECLI:EU:T:2015:976.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0270.

(4)  ELT C 36, 29.1.2016, lk 85.

(5)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.

(6)  Kuna otsus kohtuasjas T-521/14 on kättesaadav ainult prantsuse ja rootsi keeles, on Euroopa Parlamendi tõlketeenistused tõlkinud teksti inglise keelde: „the specification of scientific criteria for the determination of endocrine-disrupting properties may only be performed objectively, in the light of scientific data relating to that system, independently of all other considerations, in particular economic ones“ („teaduslikke kriteeriume endokriinseid häireid põhjustavate omaduste määramiseks saab kindlaks määrata üksnes objektiivselt, endokriinsüsteemi käsitlevate teaduslike andmete põhjal, sõltumata mis tahes muudest, eeskätt majanduslikest kaalutlustest“).

(7)  Kuna otsus kohtuasjas T-521/14 on kättesaadav ainult prantsuse ja rootsi keeles, on Euroopa Parlamendi tõlketeenistused tõlkinud teksti inglise keelde: „In this context, it is important to note that, when adopting Regulation (EU) No 528/2012, the legislature weighed up the objective of improving the internal market and that of protecting human health, animal health and the environment, arriving at conclusions which the Commission must respect and cannot call into question [...]. In the context of the exercise of the powers delegated to it by the legislator, the Commission cannot call that balance into question, a fact which, moreover, that institution has in essence accepted during the hearing.“ („Sellega seoses on oluline märkida, et määruse (EL) nr 528/2012 vastuvõtmisel kaalus seadusandja siseturu parema toimimise ning inimeste ja loomade tervise ja keskkonna kaitsmise eesmärke, jõudes järeldustele, mida komisjon peab järgima ja ei saa kahtluse alla seada [...]. Teostades volitusi, mille seadusandja on talle delegeerinud, ei saa komisjon seda tasakaalu kahtluse alla seada – tõsiasi, millega komisjon kohtuistungi ajal sisuliselt ka nõustus.“)

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/55 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/55

---

P8_TA(2017)0377

Geneetiliselt muundatud sojauba FG72 × A5547-127

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 × A5547-127 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (D051972 – 2017/2879(RSP))

(2018/C 346/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 × A5547-127 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (D051972), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 × A5547-127 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (D051972),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 7 lõiget 3, artikli 9 lõiget 2, artikli 19 lõiget 3 ja artikli 21 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 7 lõiget 3, artikli 9 lõiget 2, artikli 19 lõiget 3 ja artikli 21 lõiget 2,

| — | võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 17. juulil 2017 toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 17. juulil 2017 toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 1. märtsil 2017. aastal vastu võetud ja 6. aprillil 2017. aastal avaldatud arvamust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 1. märtsil 2017. aastal vastu võetud ja 6. aprillil 2017. aastal avaldatud arvamust (3),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse vastuväiteid geneetiliselt muundatud organismide kasutamiseks lubade andmisele (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse vastuväiteid geneetiliselt muundatud organismide kasutamiseks lubade andmisele (4),

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3,

| A. | arvestades, et 10. detsembril 2013 esitasid Bayer Crop Science LP ja M.S. Technologies LLC Madalmaade pädevale riiklikule asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 × A5547-127 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks; arvestades, et nimetatud taotlus hõlmas ka geneetiliselt muundatud sojaoa FG72 × A5547-127 turule laskmist seda sisaldavates või sellest koosnevates toodetes, mis on ette nähtud peale toiduks ja söödaks kasutamise ka teisteks samasugusteks kasutusviisideks nagu mis tahes muu sojauba, välja arvatud viljelemiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 10. detsembril 2013 esitasid Bayer Crop Science LP ja M.S. Technologies LLC Madalmaade pädevale riiklikule asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 × A5547-127 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks; arvestades, et nimetatud taotlus hõlmas ka geneetiliselt muundatud sojaoa FG72 × A5547-127 turule laskmist seda sisaldavates või sellest koosnevates toodetes, mis on ette nähtud peale toiduks ja söödaks kasutamise ka teisteks samasugusteks kasutusviisideks nagu mis tahes muu sojauba, välja arvatud viljelemiseks;

| B. | arvestades, et Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) võttis 1. märtsil 2017 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 vastu positiivse arvamuse, mis avaldati 6. aprillil 2017 (5); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) võttis 1. märtsil 2017 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 vastu positiivse arvamuse, mis avaldati 6. aprillil 2017 (5);

| C. | arvestades, et määruses (EÜ) nr 1829/2003 sedastatakse, et geneetiliselt muundatud toit ega sööt ei tohi avaldada kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale, ning nõutakse, et komisjon võtaks oma otsuse koostamisel arvesse kõiki liidu õigusaktide asjakohaseid sätteid ning teisi kõnesoleva küsimusega seotud õiguspäraseid tegureid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et määruses (EÜ) nr 1829/2003 sedastatakse, et geneetiliselt muundatud toit ega sööt ei tohi avaldada kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale, ning nõutakse, et komisjon võtaks oma otsuse koostamisel arvesse kõiki liidu õigusaktide asjakohaseid sätteid ning teisi kõnesoleva küsimusega seotud õiguspäraseid tegureid;

| D. | arvestades, et sojauba FG72 × A5547-127 arendati tolerantseks isoksaflutool- (5-tsükloropüülisoksasool-4-üül 2-mesüül-4-trifluorometüülfenüülketoon), glüfosaat- (N-(fosfonometüül)glütsiin) ja glufosinaat- (l-fosfinotritsiin) ammooniumil põhinevate herbitsiidide suhtes; arvestades, et tolerantsus nimetatud herbitsiidide suhtes saavutatakse vastavalt HPPD W336 (4-hüdroksüülfenüül-püruvaat-dioksügenaasi), 2mEPSPS (5-enoolpüruvüülsikimaat-3-fosfaadi süntaasi) ja PAT (fosfinotritsiini atsetüültransferaasi) valkude esinemise kaudu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et sojauba FG72 × A5547-127 arendati tolerantseks isoksaflutool- (5-tsükloropüülisoksasool-4-üül 2-mesüül-4-trifluorometüülfenüülketoon), glüfosaat- (N-(fosfonometüül)glütsiin) ja glufosinaat- (l-fosfinotritsiin) ammooniumil põhinevate herbitsiidide suhtes; arvestades, et tolerantsus nimetatud herbitsiidide suhtes saavutatakse vastavalt HPPD W336 (4-hüdroksüülfenüül-püruvaat-dioksügenaasi), 2mEPSPS (5-enoolpüruvüülsikimaat-3-fosfaadi süntaasi) ja PAT (fosfinotritsiini atsetüültransferaasi) valkude esinemise kaudu;

| E. | arvestades, et liikmesriigid esitasid kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul palju kriitilisi märkusi (6); arvestades, et kõige kriitilisemad märkused hõlmavad tähelepanekut, et kuna ei viidud läbi 90 päeva subkroonilise toksilisuse testi, ei saa teha järeldusi kõnealuse GMO inim- ja loomatoidus kasutamise riskide kohta, et koostise, fenotüübilise hindamise ja toksikoloogia kohta esitatud teave on ebapiisav, et järeldused, mis tehti selle teabe põhjal GMO ja tavapärase sojaoa võrdväärsuse ning toidu- ja söödaohutuse kohta, on ennatlikud, ning et seda geneetiliselt muundatud sojauba ei ole testitud teadusliku innukusega, mida on vaja selle ohutuse kindlakstegemiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et liikmesriigid esitasid kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul palju kriitilisi märkusi (6); arvestades, et kõige kriitilisemad märkused hõlmavad tähelepanekut, et kuna ei viidud läbi 90 päeva subkroonilise toksilisuse testi, ei saa teha järeldusi kõnealuse GMO inim- ja loomatoidus kasutamise riskide kohta, et koostise, fenotüübilise hindamise ja toksikoloogia kohta esitatud teave on ebapiisav, et järeldused, mis tehti selle teabe põhjal GMO ja tavapärase sojaoa võrdväärsuse ning toidu- ja söödaohutuse kohta, on ennatlikud, ning et seda geneetiliselt muundatud sojauba ei ole testitud teadusliku innukusega, mida on vaja selle ohutuse kindlakstegemiseks;

| F. | arvestades, et sõltumatu uuringu kohaselt on EFSA riskihinnang oma praegusel kujul vastuvõetamatu, kuna selles ei tuvastata teadmistes esinevaid lünki ja ebamäärasust, ega suudeta hinnata toksilisust ega mõju immuunsüsteemile ja reproduktiivsüsteemile (7); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et sõltumatu uuringu kohaselt on EFSA riskihinnang oma praegusel kujul vastuvõetamatu, kuna selles ei tuvastata teadmistes esinevaid lünki ja ebamäärasust, ega suudeta hinnata toksilisust ega mõju immuunsüsteemile ja reproduktiivsüsteemile (7);

| G. | arvestades, et glüfosaadi praeguse loa kehtivusaeg lõppeb hiljemalt 31. detsembril 2017; arvestades, et glüfosaadi kantserogeensuse suhtes on endiselt küsimusi; arvestades, et EFSA jõudis 2015. aasta novembris järeldusele, et glüfosaat ei ole tõenäoliselt kantserogeenne ja Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) jõudis 2017. aasta märtsis järeldusele, et klassifitseerimata jätmine oli õigustatud; arvestades, et vastupidiselt sellele liigitas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus (IARC) glüfosaadi inimeste jaoks tõenäoliselt kantserogeense aine hulka; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et glüfosaadi praeguse loa kehtivusaeg lõppeb hiljemalt 31. detsembril 2017; arvestades, et glüfosaadi kantserogeensuse suhtes on endiselt küsimusi; arvestades, et EFSA jõudis 2015. aasta novembris järeldusele, et glüfosaat ei ole tõenäoliselt kantserogeenne ja Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) jõudis 2017. aasta märtsis järeldusele, et klassifitseerimata jätmine oli õigustatud; arvestades, et vastupidiselt sellele liigitas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus (IARC) glüfosaadi inimeste jaoks tõenäoliselt kantserogeense aine hulka;

| H. | arvestades, et glufosinaat on liigitatud reproduktiivtoksiliseks ning seetõttu kehtivad sellele piirkriteeriumid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (8); arvestades, et glufosinaat on heaks kiidetud ajavahemikuks, mis lõpeb 31. juulil 2018 (9); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et glufosinaat on liigitatud reproduktiivtoksiliseks ning seetõttu kehtivad sellele piirkriteeriumid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (8); arvestades, et glufosinaat on heaks kiidetud ajavahemikuks, mis lõpeb 31. juulil 2018 (9);

| I. | arvestades, et isoksaflutool on inimeste jaoks tõenäoliselt kantserogeenne (10), on mõne veeorganismi ja sihtrühma mittekuuluva taime jaoks toksiline ning selle lagunemissaadused ja koostisosad saastavad hõlpsasti vett; arvestades, et need kaalutlused on toonud kaasa kasutuspiirangute kehtestamise (11); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et isoksaflutool on inimeste jaoks tõenäoliselt kantserogeenne (10), on mõne veeorganismi ja sihtrühma mittekuuluva taime jaoks toksiline ning selle lagunemissaadused ja koostisosad saastavad hõlpsasti vett; arvestades, et need kaalutlused on toonud kaasa kasutuspiirangute kehtestamise (11);

| J. | arvestades, et täiendavate herbitsiidide kasutamine on osa tavapärasest põllumajandustavast herbitsiidiresistentsete taimede kasvatamisel ning seepärast võib eeldada, et pihustamise jäägid on saagis ajal alati olemas ja selle vältimatu koostisosa; arvestades, et on tõestatud, et geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsed põllukultuurid toovad kaasa suurema herbitsiidide kasutamise võrreldes tavapäraste kultuuridega (12); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et täiendavate herbitsiidide kasutamine on osa tavapärasest põllumajandustavast herbitsiidiresistentsete taimede kasvatamisel ning seepärast võib eeldada, et pihustamise jäägid on saagis ajal alati olemas ja selle vältimatu koostisosa; arvestades, et on tõestatud, et geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsed põllukultuurid toovad kaasa suurema herbitsiidide kasutamise võrreldes tavapäraste kultuuridega (12);

| K. | arvestades, et EFSA ei hinnanud täiendavate herbitsiididega pritsimise jääke; arvestades, et seepärast ei saa järeldada, et geneetiliselt muundatud sojaoad, mida on pritsitud isoksaflutooliga, glüfosaadiga ja glufosinaadiga, on toiduks ja söödaks kasutamiseks ohutud; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EFSA ei hinnanud täiendavate herbitsiididega pritsimise jääke; arvestades, et seepärast ei saa järeldada, et geneetiliselt muundatud sojaoad, mida on pritsitud isoksaflutooliga, glüfosaadiga ja glufosinaadiga, on toiduks ja söödaks kasutamiseks ohutud;

| L. | arvestades, et mitme selektiivse herbitsiidi suhtes tolerantsete geneetiliselt muundatud põllukultuuride arendamine tuleneb peamiselt umbrohu glüfosaadiresistentsuse kiirest arengust riikides, kus geneetiliselt muundatud põllukultuuridel on olnud tähtis roll; arvestades, et teaduslikes väljaannetes on dokumenteeritud üle kahekümne glüfosaadiresistentse umbrohuliigi (13); arvestades, et glufosinaadiresistentseid umbrohte on leitud alates 2009. aastast; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et mitme selektiivse herbitsiidi suhtes tolerantsete geneetiliselt muundatud põllukultuuride arendamine tuleneb peamiselt umbrohu glüfosaadiresistentsuse kiirest arengust riikides, kus geneetiliselt muundatud põllukultuuridel on olnud tähtis roll; arvestades, et teaduslikes väljaannetes on dokumenteeritud üle kahekümne glüfosaadiresistentse umbrohuliigi (13); arvestades, et glufosinaadiresistentseid umbrohte on leitud alates 2009. aastast;

| M. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 17. juulil 2017 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud; arvestades, et 15 liikmesriiki hääletas vastu, samas kui poolt hääletas ainult 10 liikmesriiki, kes esindavad liidu elanikkonnast vaid 38,43 %, ning kolm liikmesriiki jäi erapooletuks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 17. juulil 2017 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud; arvestades, et 15 liikmesriiki hääletas vastu, samas kui poolt hääletas ainult 10 liikmesriiki, kes esindavad liidu elanikkonnast vaid 38,43 %, ning kolm liikmesriiki jäi erapooletuks;

| N. | arvestades, et apellatsioonikomitees 14. septembril 2017 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud; arvestades, et 15 liikmesriiki hääletas vastu, samas kui poolt hääletas ainult 11 liikmesriiki, kes esindavad liidu elanikkonnast vaid 38,69 %, ning kaks liikmesriiki jäi erapooletuks; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et apellatsioonikomitees 14. septembril 2017 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud; arvestades, et 15 liikmesriiki hääletas vastu, samas kui poolt hääletas ainult 11 liikmesriiki, kes esindavad liidu elanikkonnast vaid 38,69 %, ning kaks liikmesriiki jäi erapooletuks;

| O. | arvestades, et komisjon on korduvalt mõistnud hukka asjaolu, et alates määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumisest on ta pidanud vastu võtma loa andmise otsuseid ilma alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee toetuseta, ning et toimiku tagasisaatmine komisjonile lõpliku otsuse tegemiseks, mis on menetluse puhul üldiselt väga erandlik, on geneetiliselt muundatud toidu ja söödaga seotud otsuste puhul muutunud tavapäraseks; arvestades, et sellise praktika on hukka mõistnud ka president Jean-Claude Juncker, pidades seda ebademokraatlikuks (14); |
| --- | --- |

O.

arvestades, et komisjon on korduvalt mõistnud hukka asjaolu, et alates määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumisest on ta pidanud vastu võtma loa andmise otsuseid ilma alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee toetuseta, ning et toimiku tagasisaatmine komisjonile lõpliku otsuse tegemiseks, mis on menetluse puhul üldiselt väga erandlik, on geneetiliselt muundatud toidu ja söödaga seotud otsuste puhul muutunud tavapäraseks; arvestades, et sellise praktika on hukka mõistnud ka president Jean-Claude Juncker, pidades seda ebademokraatlikuks (14);

| P. | arvestades, et 28. oktoobril 2015 lükkas Euroopa Parlament esimesel lugemisel tagasi 22. aprilli 2015. aasta seadusandliku ettepaneku, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003 (15), ja palus komisjonil selle tagasi võtta ja esitada uue ettepaneku; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 28. oktoobril 2015 lükkas Euroopa Parlament esimesel lugemisel tagasi 22. aprilli 2015. aasta seadusandliku ettepaneku, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003 (15), ja palus komisjonil selle tagasi võtta ja esitada uue ettepaneku;

| Q. | arvestades, et määruse (EL) nr 182/2011 põhjenduses 14 sedastatakse, et komisjon väldib oma tegevuses nii palju kui võimalik vastuollu minemist apellatsioonikomitees valdavaks kujuneda võiva seisukohaga, mille kohaselt rakendusakt ei ole asjakohane, ning seda eelkõige tundlike valdkondade puhul, nagu tarbijate tervis, toiduohutus ja keskkond; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et määruse (EL) nr 182/2011 põhjenduses 14 sedastatakse, et komisjon väldib oma tegevuses nii palju kui võimalik vastuollu minemist apellatsioonikomitees valdavaks kujuneda võiva seisukohaga, mille kohaselt rakendusakt ei ole asjakohane, ning seda eelkõige tundlike valdkondade puhul, nagu tarbijate tervis, toiduohutus ja keskkond;

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ületab määruses (EÜ) nr 1829/2003 ette nähtud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu on vastuolus liidu õigusega, sest see on vastuolus määruse (EÜ) nr 1829/2003 eesmärgiga, milleks on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002 (16) sätestatud üldpõhimõtetega luua alus inimeste ja loomade elu, tervise ja heaolu, keskkonna ja tarbijate huvide kõrge kaitstuseastme tagamiseks seoses geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamisega, tagades samal ajal ka siseturu tõhusa toimimise; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil oma rakendusotsuse eelnõu tagasi võtta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub komisjoni üles peatama rakendusotsuste vastuvõtmise geneetiliselt muundatud organismide loataotluste kohta, kuni loa andmise korda on muudetud, eesmärgiga kõrvaldada puudused kehtivas korras, mis on osutunud ebasobilikuks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palub komisjonil mitte anda luba herbitsiiditolerantsetele geneetiliselt muundatud taimedele, ilma et oleks antud täielik hinnang täiendavate herbitsiidide ja nende kaubanduslike valmististega pihustamise jääkidele neid kultuure kasvatavates riikides; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palub komisjonil mitte anda luba herbitsiiditolerantsetele geneetiliselt muundatud taimedele, mis on muudetud resistentseks herbitsiidide kombinatsiooni suhtes, nagu see on sojaoa FG72 × A5547-127 puhul, ilma et oleks antud täielik hinnang täiendavate herbitsiidide kombinatsiooni ja nende kaubanduslike valmististega pihustamise jääkide spetsiifilisele kumulatiivsele mõjule neid kultuure kasvatavates riikides; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palub, et komisjon nõuaks palju üksikasjalikumat testimist terviseriskide suhtes, mis on seotud mitmekordsete transformatsioonidega, nagu sojauba FG72 × A5547-127; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palub komisjonil koostada terviseriski hindamiseks ja toksikoloogiaks, samuti turustamisjärgseks järelevalveks strateegiad, mis käsitlevad kogu toidu- ja söödaahelat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palub komisjonil täielikult integreerida täiendavate herbitsiidide ja nende jääkide riskihindamine herbitsiiditolerantsete geneetiliselt muundatud taimede riskihindamisse, olenemata sellest, kas geneetiliselt muundatud taim on ette nähtud kasvatamiseks liidus või toiduks ja söödaks importimiseks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

(2)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4744

(4)

| — | 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lastakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud ja teatavate liblikaliste maisikahjurite suhtes resistentne maisitoode (Zea mays L., liin 1507) (ELT C 482, 23.12.2016, lk 110); |
| --- | --- |

—

16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lastakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud ja teatavate liblikaliste maisikahjurite suhtes resistentne maisitoode (Zea mays L., liin 1507) (ELT C 482, 23.12.2016, lk 110);

| — | 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon komisjoni 4. detsembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2279 kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0456); |
| --- | --- |

—

16. detsembri 2015. aasta resolutsioon komisjoni 4. detsembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2279 kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0456);

| — | 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87705 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0040); |
| --- | --- |

—

3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87705 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0040);

| — | 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0039); |
| --- | --- |

—

3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0039);

| — | 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 (MST-FGØ72-2) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0038); |
| --- | --- |

—

3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 (MST-FGØ72-2) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0038);

| — | 8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 või neist neljast komponendist kahe või kolme kombinatsioonina esinevat geneetiliselt muundatud maisi sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0271); |
| --- | --- |

—

8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 või neist neljast komponendist kahe või kolme kombinatsioonina esinevat geneetiliselt muundatud maisi sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0271);

| — | 8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, mis käsitleb geneetiliselt muundatud nelgi (Dianthus caryophyllus L., liin SHD-27531-4) turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0272); |
| --- | --- |

—

8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, mis käsitleb geneetiliselt muundatud nelgi (Dianthus caryophyllus L., liin SHD-27531-4) turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0272);

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisiliini MON 810 külviseemnete turule laskmise luba (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0388); |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisiliini MON 810 külviseemnete turule laskmise luba (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0388);

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 810 toodete turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0389); |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 810 toodete turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0389);

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 (SYN-BTØ11-1) seemned (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0386); |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 (SYN-BTØ11-1) seemned (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0386);

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi 1507 seemned (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0387); |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi 1507 seemned (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0387);

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0390); |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0390);

| — | 5. aprilli 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud toodete ja samuti geneetiliselt muundatud maisi (milles on kombineeritud kaks, kolm või neli Bt11, 59122, MIR604, 1507 ja GA21 transformatsiooni) turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0123); |
| --- | --- |

—

5. aprilli 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud toodete ja samuti geneetiliselt muundatud maisi (milles on kombineeritud kaks, kolm või neli Bt11, 59122, MIR604, 1507 ja GA21 transformatsiooni) turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0123);

| — | 17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi DAS-40278-9 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0215); |
| --- | --- |

—

17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi DAS-40278-9 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0215);

| — | 17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla GHB119 (BCS-GHØØ5-8) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0214); |
| --- | --- |

—

17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla GHB119 (BCS-GHØØ5-8) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0214);

| — | 13. septembri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-68416-4 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0341). |
| --- | --- |

—

13. septembri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-68416-4 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0341).

(5)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4744

(6)  G lisa – Liikmesriikide märkused ja GMO-komisjoni vastused http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2013-01032

(7)  http://www.testbiotech.org/en/node/1975

(8)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

(9)  Komisjoni 11. märtsi 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/404, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete beflubutamiidi, kaptaani, dimetoaadi, dimetomorfi, etoprofossi, fiproniili, folpeedi, formetanaadi, glufosinaadi, metiokarbi, metribusiini, fosmeti, metüülpirimifossi ja propamokarbi heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 67, 12.3.2015, lk 6).

(10)  https://a816-healthpsi.nyc.gov/ll37/pdf/carcclassJuly2004_1.pdf

(11)  G lisa – Liikmesriikide märkused ja GMO-komisjoni vastused, lk 27. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2013-01032

(12)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7

(13)  https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-7796-5_12

(14)  Näiteks Euroopa Parlamendi täiskogu istungi avakõnes, mis on lisatud poliitilistele suunistele järgmisele Euroopa Komisjonile (Strasbourg, 15. juuli 2014) ja 2016. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus (Strasbourg, 14. september 2016).

(15)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0379.

(16)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/60 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/60

---

P8_TA(2017)0378

Geneetiliselt muundatud sojauba DAS-44406-6

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-44406-6 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (D051971 – 2017/2878(RSP))

(2018/C 346/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-44406-6 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (D051971), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-44406-6 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (D051971),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 7 lõiget 3, artikli 9 lõiget 2, artikli 19 lõiget 3 ja artikli 21 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 7 lõiget 3, artikli 9 lõiget 2, artikli 19 lõiget 3 ja artikli 21 lõiget 2,

| — | võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 17. juulil 2017 toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 17. juulil 2017 toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 17. veebruaril 2017. aastal vastu võetud ja 21. märtsil 2017. aastal avaldatud arvamust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 17. veebruaril 2017. aastal vastu võetud ja 21. märtsil 2017. aastal avaldatud arvamust (3),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse vastuväiteid geneetiliselt muundatud organismide kasutamiseks lubade andmisele (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse vastuväiteid geneetiliselt muundatud organismide kasutamiseks lubade andmisele (4),

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3,

| A. | arvestades, et 16. veebruaril 2012 esitasid Dow Agrosciences LLC ja MS Technologies LLC Madalmaade pädevale riiklikule asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-44406-6 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks; arvestades, et nimetatud taotlus hõlmas ka geneetiliselt muundatud sojaoa DAS-44406-6 turule laskmist seda sisaldavates või sellest koosnevates toodetes, mis on ette nähtud peale toiduks ja söödaks kasutamise ka teisteks samasugusteks kasutusviisideks nagu mis tahes muu sojauba, välja arvatud viljelemiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 16. veebruaril 2012 esitasid Dow Agrosciences LLC ja MS Technologies LLC Madalmaade pädevale riiklikule asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-44406-6 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks; arvestades, et nimetatud taotlus hõlmas ka geneetiliselt muundatud sojaoa DAS-44406-6 turule laskmist seda sisaldavates või sellest koosnevates toodetes, mis on ette nähtud peale toiduks ja söödaks kasutamise ka teisteks samasugusteks kasutusviisideks nagu mis tahes muu sojauba, välja arvatud viljelemiseks;

| B. | arvestades, et Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) võttis 17. veebruaril 2017 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 vastu positiivse arvamuse, mis avaldati 21. märtsil 2017 (5); |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) võttis 17. veebruaril 2017 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 vastu positiivse arvamuse, mis avaldati 21. märtsil 2017 (5);

| C. | arvestades, et määruses (EÜ) nr 1829/2003 sedastatakse, et geneetiliselt muundatud toit ega sööt ei tohi avaldada kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale, ning nõutakse, et komisjon võtaks oma otsuse koostamisel arvesse kõiki liidu õigusaktide asjakohaseid sätteid ning teisi kõnesoleva küsimusega seotud õiguspäraseid tegureid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et määruses (EÜ) nr 1829/2003 sedastatakse, et geneetiliselt muundatud toit ega sööt ei tohi avaldada kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale, ning nõutakse, et komisjon võtaks oma otsuse koostamisel arvesse kõiki liidu õigusaktide asjakohaseid sätteid ning teisi kõnesoleva küsimusega seotud õiguspäraseid tegureid;

| D. | arvestades, et liikmesriigid esitasid kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul palju kriitilisi märkusi (6); arvestades, et kõige kriitilisemad märkused sisaldasid tähelepanekuid, et „praegune taotlus ja esitatud riskihindamise andmed ei anna piisavalt teavet, et üheselt välistada kahjulik mõju inimestele ja loomadele“ (7), „teave fenotüübilise hindamise, koostise ja toksikoloogia kohta on ebapiisav“ (8) ning pädev asutus „peab vajalikuks täiendavat analüüsi, et hinnata glüfosaadi, 2,4-D, glüfosinaadi ja nende lagunemisproduktide kontsentratsiooni toiduks ja söödaks ette nähtud seemnetes ja koresöödas, et välistada igasugune võimalik kahjulik mõju inimeste ja loomade tervisele“ (9); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et liikmesriigid esitasid kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul palju kriitilisi märkusi (6); arvestades, et kõige kriitilisemad märkused sisaldasid tähelepanekuid, et „praegune taotlus ja esitatud riskihindamise andmed ei anna piisavalt teavet, et üheselt välistada kahjulik mõju inimestele ja loomadele“ (7), „teave fenotüübilise hindamise, koostise ja toksikoloogia kohta on ebapiisav“ (8) ning pädev asutus „peab vajalikuks täiendavat analüüsi, et hinnata glüfosaadi, 2,4-D, glüfosinaadi ja nende lagunemisproduktide kontsentratsiooni toiduks ja söödaks ette nähtud seemnetes ja koresöödas, et välistada igasugune võimalik kahjulik mõju inimeste ja loomade tervisele“ (9);

| E. | arvestades, et sõltumatus uuringus jõutakse järeldusele, et „EFSA riskihinnang on oma praegusel kujul vastuvõetamatu, kuna selles ei tuvastata teadmistes esinevaid lünki ja ebamäärasust ega suudeta hinnata toksilisust ega mõju immuunsüsteemile ja reproduktiivsüsteemile“; arvestades, et samas uuringus leitakse, et „seirekava tuleks tagasi lükata, kuna selles ei tehta olulisi andmeid kättesaadavaks“ (10); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et sõltumatus uuringus jõutakse järeldusele, et „EFSA riskihinnang on oma praegusel kujul vastuvõetamatu, kuna selles ei tuvastata teadmistes esinevaid lünki ja ebamäärasust ega suudeta hinnata toksilisust ega mõju immuunsüsteemile ja reproduktiivsüsteemile“; arvestades, et samas uuringus leitakse, et „seirekava tuleks tagasi lükata, kuna selles ei tehta olulisi andmeid kättesaadavaks“ (10);

| F. | arvestades, et sojaoas DAS-44406-6 esineb 5-enoolpüruvüülsikimaat-3-fosfaadi süntaasi (2mEPSPS), mis annab vastupidavuse glüfosaadipõhiste herbitsiidide suhtes, arüüloksüalkanoaat dioksügenaasi (AAD-12), mis annab vastupidavuse 2,4-diklorofenoksüäädikhappe (2,4-D) ja muude seonduvate fenoksüherbitsiidide suhtes, ning fosfinotritsiini atsetüültransferaasi (PAT), mis annab vastupidavuse glufosinaatammooniumil põhinevate herbitsiidide suhtes; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et sojaoas DAS-44406-6 esineb 5-enoolpüruvüülsikimaat-3-fosfaadi süntaasi (2mEPSPS), mis annab vastupidavuse glüfosaadipõhiste herbitsiidide suhtes, arüüloksüalkanoaat dioksügenaasi (AAD-12), mis annab vastupidavuse 2,4-diklorofenoksüäädikhappe (2,4-D) ja muude seonduvate fenoksüherbitsiidide suhtes, ning fosfinotritsiini atsetüültransferaasi (PAT), mis annab vastupidavuse glufosinaatammooniumil põhinevate herbitsiidide suhtes;

| G. | arvestades, et glüfosaadi loa praegune kehtivusaeg lõppeb hiljemalt 31. detsembril 2017; arvestades, et glüfosaadi kantserogeensuse suhtes on endiselt kahtlusi; arvestades, et EFSA jõudis 2015. aasta novembris järeldusele, et glüfosaat ei ole tõenäoliselt kantserogeenne ja Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) jõudis 2017. aasta märtsis järeldusele, et klassifitseerimine ei olnud õigustatud; arvestades, et vastupidiselt sellele liigitas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus (IARC) glüfosaadi inimeste jaoks tõenäoliselt kantserogeensete ainete hulka; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et glüfosaadi loa praegune kehtivusaeg lõppeb hiljemalt 31. detsembril 2017; arvestades, et glüfosaadi kantserogeensuse suhtes on endiselt kahtlusi; arvestades, et EFSA jõudis 2015. aasta novembris järeldusele, et glüfosaat ei ole tõenäoliselt kantserogeenne ja Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) jõudis 2017. aasta märtsis järeldusele, et klassifitseerimine ei olnud õigustatud; arvestades, et vastupidiselt sellele liigitas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus (IARC) glüfosaadi inimeste jaoks tõenäoliselt kantserogeensete ainete hulka;

| H. | arvestades, et sõltumatutes uuringutes on väljendatud muret seoses ohtudega, mida toimeaine 2,4-D võib põhjustada seoses embrüo arengu, kaasasündinud väärarendite ja endokriinfunktsiooni häiretega (11); arvestades, et ehkki toimeaine 2,4-D heakskiitu uuendati 2015. aastal, puudub endiselt taotleja teave võimaliku mõju kohta endokriinfunktsioonile (12); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et sõltumatutes uuringutes on väljendatud muret seoses ohtudega, mida toimeaine 2,4-D võib põhjustada seoses embrüo arengu, kaasasündinud väärarendite ja endokriinfunktsiooni häiretega (11); arvestades, et ehkki toimeaine 2,4-D heakskiitu uuendati 2015. aastal, puudub endiselt taotleja teave võimaliku mõju kohta endokriinfunktsioonile (12);

| I. | arvestades, et glufosinaat on liigitatud reproduktiivtoksiliseks ning seetõttu kehtivad sellele piirkriteeriumid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (13); arvestades, et glufosinaat on heaks kiidetud ajavahemikuks, mis lõpeb 31. juulil 2018 (14); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et glufosinaat on liigitatud reproduktiivtoksiliseks ning seetõttu kehtivad sellele piirkriteeriumid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (13); arvestades, et glufosinaat on heaks kiidetud ajavahemikuks, mis lõpeb 31. juulil 2018 (14);

| J. | arvestades, et mitu eksperti on avaldanud muret 2,4-D lagunemisprodukti, 2,4-diklorofenooli pärast, mida võib esineda imporditud sojaoal DAS-44406-6; arvestades, et 2,4-diklorofenool on teadaolev reproduktiivtoksiline endokriinfunktsiooni kahjustav kemikaal; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et mitu eksperti on avaldanud muret 2,4-D lagunemisprodukti, 2,4-diklorofenooli pärast, mida võib esineda imporditud sojaoal DAS-44406-6; arvestades, et 2,4-diklorofenool on teadaolev reproduktiivtoksiline endokriinfunktsiooni kahjustav kemikaal;

| K. | arvestades, et 2,4-D otseseks metaboliidiks oleva 2,4-diklorofenooli toksilisus võib olla herbitsiidi omast suurem; arvestades, et IARC on juba defineerinud 2,4-diklorofenooli 2B grupi kantserogeeniks ning see on lisatud kemikaalide loetellu, mis on töötatud välja läbivaatamiseks ELi endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide strateegia raames (15); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2,4-D otseseks metaboliidiks oleva 2,4-diklorofenooli toksilisus võib olla herbitsiidi omast suurem; arvestades, et IARC on juba defineerinud 2,4-diklorofenooli 2B grupi kantserogeeniks ning see on lisatud kemikaalide loetellu, mis on töötatud välja läbivaatamiseks ELi endokriinfunktsiooni kahjustavate kemikaalide strateegia raames (15);

| L. | arvestades, et tulenevalt asjaolust, et 2,4-diklorofenool on hästi lahustuv rasvades ja õlides, koguneb see sojaubade töötlemisel eeldatavasti sojaõlisse; arvestades, et peamine inimeste kasutatav sojatoode on sojaõli, mida lisatakse paljude muude toodete kõrval ka imiku piimasegudesse (16); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et tulenevalt asjaolust, et 2,4-diklorofenool on hästi lahustuv rasvades ja õlides, koguneb see sojaubade töötlemisel eeldatavasti sojaõlisse; arvestades, et peamine inimeste kasutatav sojatoode on sojaõli, mida lisatakse paljude muude toodete kõrval ka imiku piimasegudesse (16);

| M. | arvestades, et 2,4-diklorofenooli sisaldus tootes võib olla suurem kui 2,4-D jääkide hulk; arvestades, et 2,4-diklorofenooli jaoks ei ole kehtestatud liidu jääkide piirnormi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 2,4-diklorofenooli sisaldus tootes võib olla suurem kui 2,4-D jääkide hulk; arvestades, et 2,4-diklorofenooli jaoks ei ole kehtestatud liidu jääkide piirnormi;

| N. | arvestades, et täiendavate herbitsiididega pritsimise jääke ei hinnatud; arvestades, et seepärast ei saa järeldada, et geneetiliselt muundatud sojaoad, mida on pritsitud 2,4-D-ga, glüfosaadiga ja glufosinaadiga, on toiduks ja söödaks kasutamiseks ohutud; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et täiendavate herbitsiididega pritsimise jääke ei hinnatud; arvestades, et seepärast ei saa järeldada, et geneetiliselt muundatud sojaoad, mida on pritsitud 2,4-D-ga, glüfosaadiga ja glufosinaadiga, on toiduks ja söödaks kasutamiseks ohutud;

| O. | arvestades, et mitme selektiivse herbitsiidi suhtes tolerantsete geneetiliselt muundatud põllukultuuride arendamine tuleneb peamiselt umbrohu glüfosaadiresistentsuse kiirest arengust riikides, kus geneetiliselt muundatud põllukultuuridel on olnud tähtis roll; arvestades, et teaduslikes väljaannetes on dokumenteeritud üle kahekümne glüfosaadiresistentse umbrohuliigi (17); arvestades, et glufosinaadiresistentseid umbrohte on leitud alates 2009. aastast; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et mitme selektiivse herbitsiidi suhtes tolerantsete geneetiliselt muundatud põllukultuuride arendamine tuleneb peamiselt umbrohu glüfosaadiresistentsuse kiirest arengust riikides, kus geneetiliselt muundatud põllukultuuridel on olnud tähtis roll; arvestades, et teaduslikes väljaannetes on dokumenteeritud üle kahekümne glüfosaadiresistentse umbrohuliigi (17); arvestades, et glufosinaadiresistentseid umbrohte on leitud alates 2009. aastast;

| P. | arvestades, et luba importida liitu sojauba DAS-44406-6 toob kahtlemata kaasa selle suurema kasvatamise kolmandates riikides, mis omakorda suurendab 2,4-D, glüfosaadi ja glufosinaatherbitsiidide kasutamist; arvestades, et sojauba DAS-44406-6 kasvatatakse praegu Argentiinas, Brasiilias, USAs ja Kanadas; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et luba importida liitu sojauba DAS-44406-6 toob kahtlemata kaasa selle suurema kasvatamise kolmandates riikides, mis omakorda suurendab 2,4-D, glüfosaadi ja glufosinaatherbitsiidide kasutamist; arvestades, et sojauba DAS-44406-6 kasvatatakse praegu Argentiinas, Brasiilias, USAs ja Kanadas;

| Q. | arvestades, et liit on seadnud endale kestliku arengu eesmärgid (SDG), mis sisaldavad kohustust vähendada 2030. aastaks oluliselt ohtlikest kemikaalidest ning õhu, vee ja pinnase reostamisest ja saastamisest tingitud surma- ja haigusjuhtumite arvu (eesmärk 3, osaeesmärk 3.9) (18); arvestades, et on tõestatud, et geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsed põllukultuurid toovad kaasa suurema herbitsiidide kasutamise võrreldes tavapäraste kultuuridega (19); |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et liit on seadnud endale kestliku arengu eesmärgid (SDG), mis sisaldavad kohustust vähendada 2030. aastaks oluliselt ohtlikest kemikaalidest ning õhu, vee ja pinnase reostamisest ja saastamisest tingitud surma- ja haigusjuhtumite arvu (eesmärk 3, osaeesmärk 3.9) (18); arvestades, et on tõestatud, et geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsed põllukultuurid toovad kaasa suurema herbitsiidide kasutamise võrreldes tavapäraste kultuuridega (19);

| R. | arvestades, et liit on pühendunud poliitikavaldkondade arengusidususele, mille eesmärk on vähendada vastuolusid ja suurendada koostoimet liidu eri poliitikavaldkondade vahel, muu hulgas sellistes valdkondades nagu kaubandus, keskkond ja põllumajandus (20), et toetada arenguriike ja suurendada arengukoostöö tulemuslikkust (21); |
| --- | --- |

R.

arvestades, et liit on pühendunud poliitikavaldkondade arengusidususele, mille eesmärk on vähendada vastuolusid ja suurendada koostoimet liidu eri poliitikavaldkondade vahel, muu hulgas sellistes valdkondades nagu kaubandus, keskkond ja põllumajandus (20), et toetada arenguriike ja suurendada arengukoostöö tulemuslikkust (21);

| S. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 17. juulil 2017 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud; arvestades, et 15 liikmesriiki hääletas vastu, samal ajal kui poolt hääletas ainult 10 liikmesriiki, kes esindavad liidu elanikkonnast vaid 38,43 %, ning kolm liikmesriiki jäi erapooletuks; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 17. juulil 2017 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud; arvestades, et 15 liikmesriiki hääletas vastu, samal ajal kui poolt hääletas ainult 10 liikmesriiki, kes esindavad liidu elanikkonnast vaid 38,43 %, ning kolm liikmesriiki jäi erapooletuks;

| T. | arvestades, et apellatsioonikomitees 14. septembril 2017 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud; arvestades, et 14 liikmesriiki hääletas vastu, samal ajal kui poolt hääletas ainult 12 liikmesriiki, kes esindavad liidu elanikkonnast vaid 38,78 %, ning kaks liikmesriiki jäi erapooletuks; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et apellatsioonikomitees 14. septembril 2017 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud; arvestades, et 14 liikmesriiki hääletas vastu, samal ajal kui poolt hääletas ainult 12 liikmesriiki, kes esindavad liidu elanikkonnast vaid 38,78 %, ning kaks liikmesriiki jäi erapooletuks;

| U. | arvestades, et komisjon on korduvalt mõistnud hukka asjaolu, et alates määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumisest on ta pidanud vastu võtma loa andmise otsuseid ilma alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee toetuseta, ning et toimiku tagasisaatmine komisjonile lõpliku otsuse tegemiseks, mis on menetluse puhul üldiselt väga erandlik, on geneetiliselt muundatud toidu ja söödaga seotud otsuste puhul muutunud tavapäraseks; arvestades, et sellise praktika on hukka mõistnud ka komisjoni president Juncker, pidades seda ebademokraatlikuks (22); |
| --- | --- |

U.

arvestades, et komisjon on korduvalt mõistnud hukka asjaolu, et alates määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumisest on ta pidanud vastu võtma loa andmise otsuseid ilma alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee toetuseta, ning et toimiku tagasisaatmine komisjonile lõpliku otsuse tegemiseks, mis on menetluse puhul üldiselt väga erandlik, on geneetiliselt muundatud toidu ja söödaga seotud otsuste puhul muutunud tavapäraseks; arvestades, et sellise praktika on hukka mõistnud ka komisjoni president Juncker, pidades seda ebademokraatlikuks (22);

| V. | arvestades, et 28. oktoobril 2015 lükkas Euroopa Parlament esimesel lugemisel tagasi 22. aprilli 2015. aasta seadusandliku ettepaneku (23), millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003, ja palus komisjonil selle tagasi võtta ja esitada uue ettepaneku; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et 28. oktoobril 2015 lükkas Euroopa Parlament esimesel lugemisel tagasi 22. aprilli 2015. aasta seadusandliku ettepaneku (23), millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003, ja palus komisjonil selle tagasi võtta ja esitada uue ettepaneku;

| W. | arvestades, et määruse (EL) nr 182/2011 põhjenduses 14 sedastatakse, et komisjon väldib oma tegevuses nii palju kui võimalik vastuollu minemist apellatsioonikomitees valdavaks kujuneda võiva seisukohaga, mille kohaselt rakendusakt ei ole asjakohane, ning seda eelkõige tundlike valdkondade puhul, nagu tarbijate tervis, toiduohutus ja keskkond; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et määruse (EL) nr 182/2011 põhjenduses 14 sedastatakse, et komisjon väldib oma tegevuses nii palju kui võimalik vastuollu minemist apellatsioonikomitees valdavaks kujuneda võiva seisukohaga, mille kohaselt rakendusakt ei ole asjakohane, ning seda eelkõige tundlike valdkondade puhul, nagu tarbijate tervis, toiduohutus ja keskkond;

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ületab määruses (EÜ) nr 1829/2003 ette nähtud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu on vastuolus liidu õigusega, sest see on vastuolus määruse (EÜ) nr 1829/2003 eesmärgiga, milleks on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002 (24) sätestatud üldpõhimõtetega luua alus inimeste ja loomade elu, tervise ja heaolu, keskkonna ja tarbijate huvide kõrge kaitstuseastme tagamiseks seoses geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamisega, tagades samal ajal ka siseturu tõhusa toimimise; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil oma rakendusotsuse eelnõu tagasi võtta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub komisjoni üles peatama rakendusotsuste vastuvõtmise geneetiliselt muundatud organismide loataotluste kohta, kuni loa andmise korda on muudetud, eesmärgiga kõrvaldada puudused kehtivas korras, mis on osutunud ebasobilikuks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palub komisjonil mitte anda luba herbitsiiditolerantsetele geneetiliselt muundatud taimedele, ilma et oleks antud täielik hinnang täiendavate herbitsiidide ja nende kaubanduslike valmististega pihustamise jääkidele neid kultuure kasvatavates riikides; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palub komisjonil mitte anda luba herbitsiiditolerantsetele geneetiliselt muundatud taimedele, mis on muudetud resistentseks herbitsiidide kombinatsiooni suhtes, nagu see on sojaoa DAS-44406-6 puhul, ilma et oleks antud täielik hinnang täiendavate herbitsiidide kombinatsiooni ja nende kaubanduslike valmististega pihustamise jääkide spetsiifilisele kumulatiivsele mõjule neid kultuure kasvatavates riikides; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palub komisjonil koostada terviseriski hindamiseks ja toksikoloogiaks, samuti turustamisjärgseks järelevalveks strateegiad, mis käsitlevad kogu toidu- ja söödaahelat; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palub komisjonil täielikult integreerida täiendavate herbitsiidide ja nende jääkide riskihindamine herbitsiiditolerantsete geneetiliselt muundatud taimede riskihindamisse, olenemata sellest, kas geneetiliselt muundatud taim on ette nähtud kasvatamiseks liidus või toiduks ja söödaks importimiseks; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palub komisjonil täita poliitikavaldkondade arengusidususe kohustust, mis tuleneb Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklist 208; |
| --- | --- |

9.

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

(2)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4738.

(4)

| — | 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lastakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud ja teatavate liblikaliste maisikahjurite suhtes resistentne maisitoode (Zea mays L., liin 1507) (ELT C 482, 23.12.2016, lk 110); |
| --- | --- |

—

16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lastakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud ja teatavate liblikaliste maisikahjurite suhtes resistentne maisitoode (Zea mays L., liin 1507) (ELT C 482, 23.12.2016, lk 110);

| — | 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon komisjoni 4. detsembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2279 kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0456); |
| --- | --- |

—

16. detsembri 2015. aasta resolutsioon komisjoni 4. detsembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2279 kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0456);

| — | 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87705 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0040); |
| --- | --- |

—

3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87705 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0040);

| — | 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0039); |
| --- | --- |

—

3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0039);

| — | 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 (MST-FGØ72-2) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0038); |
| --- | --- |

—

3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 (MST-FGØ72-2) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0038);

| — | 8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 või neist neljast komponendist kahe või kolme kombinatsioonina esinevat geneetiliselt muundatud maisi sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0271); |
| --- | --- |

—

8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 või neist neljast komponendist kahe või kolme kombinatsioonina esinevat geneetiliselt muundatud maisi sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0271);

| — | 8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, mis käsitleb geneetiliselt muundatud nelgi (Dianthus caryophyllus L., liin SHD-27531-4) turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0272); |
| --- | --- |

—

8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, mis käsitleb geneetiliselt muundatud nelgi (Dianthus caryophyllus L., liin SHD-27531-4) turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0272);

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisiliini MON 810 külviseemnete turule laskmise luba (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0388); |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisiliini MON 810 külviseemnete turule laskmise luba (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0388);

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 810 toodete turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0389); |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 810 toodete turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0389);

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 (SYN-BTØ11-1) seemned (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0386); |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 (SYN-BTØ11-1) seemned (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0386);

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi 1507 seemned (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0387); |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi 1507 seemned (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0387);

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0390); |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0390);

| — | 5. aprilli 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud toodete ja samuti geneetiliselt muundatud maisi (milles on kombineeritud kaks, kolm või neli Bt11, 59122, MIR604, 1507 ja GA21 transformatsiooni) turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0123); |
| --- | --- |

—

5. aprilli 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud toodete ja samuti geneetiliselt muundatud maisi (milles on kombineeritud kaks, kolm või neli Bt11, 59122, MIR604, 1507 ja GA21 transformatsiooni) turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0123);

| — | 17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi DAS-40278-9 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0215); |
| --- | --- |

—

17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi DAS-40278-9 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0215);

| — | 17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla GHB119 (BCS-GHØØ5-8) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0214); |
| --- | --- |

—

17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla GHB119 (BCS-GHØØ5-8) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0214);

| — | 13. septembri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-68416-4 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0341). |
| --- | --- |

—

13. septembri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-68416-4 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0341).

(5)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4738.

(6)  G lisa – Liikmesriikide märkused ja GMO-komisjoni vastused http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2012-00368.

(7)  G lisa – Liikmesriikide märkused ja GMO-komisjoni vastused, lk 1.

(8)  G lisa – Liikmesriikide märkused ja GMO-komisjoni vastused, lk 52.

(9)  G lisa – Liikmesriikide märkused ja GMO-komisjoni vastused, lk 87.

(10)  http://www.testbiotech.org/node/1946.

(11)  http://www.pan-europe.info/sites/pan-europe.info/files/public/resources/reports/pane-2014-risks-of-herbicide-2-4-d.pdf.

(12)  Komisjoni 13. novembri 2015. aasta rakendusmäärus (EL) nr 2015/2033, millega uuendatakse toimeaine 2,4-D heakskiitu vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse komisjoni rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (ELT L 298, 14.11.2015, lk 8).

(13)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

(14)  Komisjoni 11. märtsi 2015. aasta rakendusmäärus (EL) 2015/404, millega muudetakse rakendusmäärust (EL) nr 540/2011 seoses toimeainete beflubutamiidi, kaptaani, dimetoaadi, dimetomorfi, etoprofossi, fiproniili, folpeedi, formetanaadi, glufosinaadi, metiokarbi, metribusiini, fosmeti, metüülpirimifossi ja propamokarbi heakskiidu kehtivusaja pikendamisega (ELT L 67, 12.3.2015, lk 6).

(15)  G lisa – Liikmesriikide märkused ja GMO-komisjoni vastused, lk 5 http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2012-00368.

(16)  Liikmesriikide märkused ja GMO-komisjoni vastused seoses geneetiliselt muundatud sojaoa DAS-68416-4 loataotlusega, lk 31 http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2011-00052.

(17)  https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-7796-5_12.

(18)  https://sustainabledevelopment.un.org/sdg3.

(19)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7.

(20)  Komisjoni 12. aprilli 2005. aasta teatis „Poliitikavaldkondade seostatus arenguga. Aastatuhande arengueesmärkide saavutamise kiirendamine“ (COM(2005)0134).

(21)  https://ec.europa.eu/europeaid/policies/policy-coherence-development_en.

(22)  Näiteks Euroopa Parlamendi täiskogu istungi avakõnes, mis on lisatud poliitilistele suunistele järgmisele Euroopa Komisjonile (Strasbourg, 15. juuli 2014) ja 2016. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus (Strasbourg, 14. september 2016).

(23)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0379.

(24)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/66 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/66

---

P8_TA(2017)0379

Lapsega sõlmitud abielude kaotamine

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon lapsega sõlmitud abielude kaotamise kohta (2017/2663(RSP))

(2018/C 346/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, eriti selle artiklit 16, ja kõiki muid Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) inimõigustealaseid lepinguid ja inimõigusi käsitlevaid dokumente, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, eriti selle artiklit 16, ja kõiki muid Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni (ÜRO) inimõigustealaseid lepinguid ja inimõigusi käsitlevaid dokumente,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassambleel 20. novembril 1989. aastal vastu võetud ÜRO lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassambleel 20. novembril 1989. aastal vastu võetud ÜRO lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse oma 27. novembri 2014. aasta resolutsiooni ÜRO lapse õiguste konventsiooni 25. aastapäeva kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. novembri 2014. aasta resolutsiooni ÜRO lapse õiguste konventsiooni 25. aastapäeva kohta (1),

| — | võttes arvesse naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva konventsiooni artiklit 16, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimist käsitleva konventsiooni artiklit 16,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 23, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti artiklit 23,

| — | võttes arvesse majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti artikli 10 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelise pakti artikli 10 lõiget 1,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 9,

| — | võttes arvesse talituste ühist töödokumenti „Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine: naiste ja tütarlaste elu muutmine ELi välissuhete kaudu aastatel 2016–2020“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse talituste ühist töödokumenti „Sooline võrdõiguslikkus ja naiste mõjuvõimu suurendamine: naiste ja tütarlaste elu muutmine ELi välissuhete kaudu aastatel 2016–2020“,

| — | võttes arvesse nõukogu 26. oktoobri 2015. aasta järeldusi soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava (2016–2020) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. oktoobri 2015. aasta järeldusi soolise võrdõiguslikkuse tegevuskava (2016–2020) kohta,

| — | võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava aastateks 2015–2019, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava aastateks 2015–2019,

| — | võttes arvesse lapse õiguste edendamist ja kaitset käsitlevaid ELi 2017. aasta suuniseid „Ühtegi last ei tohi kõrvale jätta“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lapse õiguste edendamist ja kaitset käsitlevaid ELi 2017. aasta suuniseid „Ühtegi last ei tohi kõrvale jätta“,

| — | võttes arvesse Euroopa arengukonsensust, milles rõhutatakse ELi kohustust süvalaiendada inimõigusi ja soolist võrdõiguslikkust kooskõlas kestliku arengu tegevuskavaga 2030, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa arengukonsensust, milles rõhutatakse ELi kohustust süvalaiendada inimõigusi ja soolist võrdõiguslikkust kooskõlas kestliku arengu tegevuskavaga 2030,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon) artikleid 32 ja 37 ning artikli 59 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon) artikleid 32 ja 37 ning artikli 59 lõiget 4,

| — | võttes arvesse ÜRO Rahvastikufondi 2012. aasta aruannet „Marrying Too Young – End Child Marriage“ („Liiga noorelt abiellumine: kaotada lapsega sõlmitud abielud“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Rahvastikufondi 2012. aasta aruannet „Marrying Too Young – End Child Marriage“ („Liiga noorelt abiellumine: kaotada lapsega sõlmitud abielud“),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et EL on võtnud kohustuse edendada lapse õigusi, ja arvestades, et lapsega sõlmitud, varajased ja sundabielud kujutavad endast nende õiguste rikkumist; arvestades, et EL on võtnud kohustuse kaitsta ja edendada oma välispoliitikas igakülgselt lapse õigusi kooskõlas ÜRO lapse õiguste konventsiooni ja selle fakultatiivprotokollide ning muude asjakohaste rahvusvaheliste standardite ja lepingutega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL on võtnud kohustuse edendada lapse õigusi, ja arvestades, et lapsega sõlmitud, varajased ja sundabielud kujutavad endast nende õiguste rikkumist; arvestades, et EL on võtnud kohustuse kaitsta ja edendada oma välispoliitikas igakülgselt lapse õigusi kooskõlas ÜRO lapse õiguste konventsiooni ja selle fakultatiivprotokollide ning muude asjakohaste rahvusvaheliste standardite ja lepingutega;

| B. | arvestades, et lapsega sõlmitud, varajased ja sundabielud on tunnistatud rahvusvahelises inimõigustealases õiguses kahjulikuks praktikaks ning neid seostatakse tihti naiste ja tütarlaste vastu suunatud vägivalla raskete vormide, sealhulgas perevägivallaga; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et lapsega sõlmitud, varajased ja sundabielud on tunnistatud rahvusvahelises inimõigustealases õiguses kahjulikuks praktikaks ning neid seostatakse tihti naiste ja tütarlaste vastu suunatud vägivalla raskete vormide, sealhulgas perevägivallaga;

| C. | arvestades, et lapsega sõlmitud, varajased ja sundabielud avaldavad laastavat mõju tütarlaste ja naiste õiguste üldisele elluviimisele ja kasutamisele ning tütarlaste tervisele, sealhulgas kaasneb nendega suur rasedusaegsete tüsistuste ja HIV-nakkuste oht; arvestades, et niisuguste abielude tõttu puutuvad tütarlapsed kokku seksuaalse kuritarvitamise, koduvägivalla ja isegi aumõrvadega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et lapsega sõlmitud, varajased ja sundabielud avaldavad laastavat mõju tütarlaste ja naiste õiguste üldisele elluviimisele ja kasutamisele ning tütarlaste tervisele, sealhulgas kaasneb nendega suur rasedusaegsete tüsistuste ja HIV-nakkuste oht; arvestades, et niisuguste abielude tõttu puutuvad tütarlapsed kokku seksuaalse kuritarvitamise, koduvägivalla ja isegi aumõrvadega;

| D. | arvestades, et suurt muret valmistab nn üldise vaikimisseaduse uuesti kehtestamine ja kohaldamisala laiendamine, mistõttu vähendatakse selliste organisatsioonide rahalisi vahendeid nagu ÜRO Rahvastikufond, kes osutavad lapsega sõlmitud abielu ohvriks langenud tütarlastele pereplaneerimise ning seksuaal- ja reproduktiivtervise teenuseid, et aidata vähendada HIViga nakatumise ja varajases eas rasestumisega kaasnevate tüsistuste ohtu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et suurt muret valmistab nn üldise vaikimisseaduse uuesti kehtestamine ja kohaldamisala laiendamine, mistõttu vähendatakse selliste organisatsioonide rahalisi vahendeid nagu ÜRO Rahvastikufond, kes osutavad lapsega sõlmitud abielu ohvriks langenud tütarlastele pereplaneerimise ning seksuaal- ja reproduktiivtervise teenuseid, et aidata vähendada HIViga nakatumise ja varajases eas rasestumisega kaasnevate tüsistuste ohtu;

| E. | arvestades, et lapsega sõlmitud, varajaste ja sundabieludega võetakse üldjuhul õigus oma kehale ja kehalisele puutumatusele ning võimalus nende üle otsustada; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et lapsega sõlmitud, varajaste ja sundabieludega võetakse üldjuhul õigus oma kehale ja kehalisele puutumatusele ning võimalus nende üle otsustada;

| F. | arvestades, et lapsega sõlmitud abielu on sundabielu vorm, sest lapsed ei ole oma vanuse tõttu loomupäraselt võimelised andma täielikku, vaba ja teadlikku nõusolekut oma abielu või selle ajastuse suhtes; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et lapsega sõlmitud abielu on sundabielu vorm, sest lapsed ei ole oma vanuse tõttu loomupäraselt võimelised andma täielikku, vaba ja teadlikku nõusolekut oma abielu või selle ajastuse suhtes;

| G. | arvestades, et arenguriikides abiellub iga kolmas tütarlaps enne 18-aastaseks saamist ja iga üheksas tütarlaps enne 15-aastaseks saamist; arvestades, et enamasti on ohus tütarlapsed, moodustades 82 % lastest, keda see puudutab; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et arenguriikides abiellub iga kolmas tütarlaps enne 18-aastaseks saamist ja iga üheksas tütarlaps enne 15-aastaseks saamist; arvestades, et enamasti on ohus tütarlapsed, moodustades 82 % lastest, keda see puudutab;

| H. | arvestades, et lapspruudid on suure sotsiaalse surve all tõestada oma viljakust ja seepärast rasestuvad nad tõenäolisemalt varases eas ja sageli; arvestades, et väikeste või keskmiste tuludega riikides on rasedus- ja sünnitusaegsed tüsistused 15–19-aastaste tütarlaste peamine surmapõhjus; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et lapspruudid on suure sotsiaalse surve all tõestada oma viljakust ja seepärast rasestuvad nad tõenäolisemalt varases eas ja sageli; arvestades, et väikeste või keskmiste tuludega riikides on rasedus- ja sünnitusaegsed tüsistused 15–19-aastaste tütarlaste peamine surmapõhjus;

| I. | arvestades, et lapsega sõlmitud, varajased ja sundabielud on seotud emasuremuse kõrge määra, pereplaneerimise harvema kasutamise ja soovimatu rasedusega ning tähistavad tavaliselt tütarlapse hariduse omandamise lõppu; arvestades, et lapsega sõlmitud, varajaste ja sundabielude lõpetamine on kindlalt ette nähtud kestliku arengu tegevuskava 2030 kestliku arengu eesmärgiga 5 ja alaeesmärgiga 5.3, ning arvestades, et neid abielusid on selgelt nimetatud teguriks, mis takistab soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise saavutamist; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et lapsega sõlmitud, varajased ja sundabielud on seotud emasuremuse kõrge määra, pereplaneerimise harvema kasutamise ja soovimatu rasedusega ning tähistavad tavaliselt tütarlapse hariduse omandamise lõppu; arvestades, et lapsega sõlmitud, varajaste ja sundabielude lõpetamine on kindlalt ette nähtud kestliku arengu tegevuskava 2030 kestliku arengu eesmärgiga 5 ja alaeesmärgiga 5.3, ning arvestades, et neid abielusid on selgelt nimetatud teguriks, mis takistab soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise saavutamist;

| J. | arvestades, et lapsega sõlmitud, varajaste ja sundabielude lõpetamine on üks ELi välistegevuse prioriteete naiste õiguste ja inimõiguste edendamise valdkonnas; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et lapsega sõlmitud, varajaste ja sundabielude lõpetamine on üks ELi välistegevuse prioriteete naiste õiguste ja inimõiguste edendamise valdkonnas;

| K. | arvestades, et arenguriikides ei ole rohkem kui 60 % lapspruutidest saanud kooliharidust, mis kujutab endast soolist diskrimineerimist, ja arvestades, et lapsega sõlmitud abieluga jäetakse kooliealised lapsed ilma õigusest haridusele, mida nad vajavad isiklikuks arenguks, täiskasvanueaks valmistumiseks ja selleks, et nad suudaksid panustada oma kogukonda; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et arenguriikides ei ole rohkem kui 60 % lapspruutidest saanud kooliharidust, mis kujutab endast soolist diskrimineerimist, ja arvestades, et lapsega sõlmitud abieluga jäetakse kooliealised lapsed ilma õigusest haridusele, mida nad vajavad isiklikuks arenguks, täiskasvanueaks valmistumiseks ja selleks, et nad suudaksid panustada oma kogukonda;

| L. | arvestades, et see probleem ei esine mitte ainult kolmandates riikides, vaid ka ELi liikmesriikides; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et see probleem ei esine mitte ainult kolmandates riikides, vaid ka ELi liikmesriikides;

| M. | arvestades, et EL otsustas hiljuti allkirjastada Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon); |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EL otsustas hiljuti allkirjastada Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni (Istanbuli konventsioon);

| N. | arvestades, et Istanbuli konventsioonis käsitletakse sundabielu naistevastase vägivalla liigina ja nõutakse lapse abielluma sundimise ja abielluma sundimiseks lapse välisriiki meelitamise kriminaliseerimist; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Istanbuli konventsioonis käsitletakse sundabielu naistevastase vägivalla liigina ja nõutakse lapse abielluma sundimise ja abielluma sundimiseks lapse välisriiki meelitamise kriminaliseerimist;

| O. | arvestades, et riikliku, ELi ja rahvusvahelise tasandi statistikat on väga vähe, et näidata lapsega sõlmitud, varajaste ja sundabielude probleemi ulatust ELi liikmesriikides (2); |
| --- | --- |

O.

arvestades, et riikliku, ELi ja rahvusvahelise tasandi statistikat on väga vähe, et näidata lapsega sõlmitud, varajaste ja sundabielude probleemi ulatust ELi liikmesriikides (2);

| P. | arvestades, et seoses hiljutise rändekriisiga on tulnud esile välisriigis lapsega sõlmitud abielude uued juhtumid, mis käsitlevad vahel alla 14-aastaseid lapsi; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et seoses hiljutise rändekriisiga on tulnud esile välisriigis lapsega sõlmitud abielude uued juhtumid, mis käsitlevad vahel alla 14-aastaseid lapsi;

| Q. | arvestades, et lapsed, kes abielluvad enne 18-aastaseks saamist, jätavad tõenäolisemalt kooli pooleli või elavad vaesuses; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et lapsed, kes abielluvad enne 18-aastaseks saamist, jätavad tõenäolisemalt kooli pooleli või elavad vaesuses;

| R. | arvestades, et relvakonflikt ja ebastabiilsus suurendavad märkimisväärselt lapsega sõlmitud, varajaste ja sundabielude esinemist; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et relvakonflikt ja ebastabiilsus suurendavad märkimisväärselt lapsega sõlmitud, varajaste ja sundabielude esinemist;

| 1. | tuletab meelde kõiki inimõigusi hõlmava õigustel põhineva käsitluse ja soolise võrdõiguslikkuse vahelist seost ning seda, et EL kohustub jätkuvalt edendama, kaitsma ja järgima kõiki inimõigusi ning rakendama täies ulatuses ja mõjusalt Pekingi tegevusprogrammi, konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, Istanbuli konventsiooni ja ELi tegevuskava soolise võrdõiguslikkuse ja naiste mõjuvõimu suurendamise kohta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et lapsega sõlmitud abielu on lapse õiguste rikkumine ning naiste- ja tütarlastevastase vägivalla vorm; toonitab, et seetõttu tuleb see hukka mõista; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõuab, et EL ja liikmesriigid täidaksid kestliku arengu tegevuskava 2030 eesmärgid, et võidelda tõhusamalt kahjulike praktikatega ja võtta tegude toimepanijad vastutusele; nõuab, et EL ja liikmesriigid teeksid koostööd ÜRO naiste õiguste agentuuri, ÜRO Lastefondi, ÜRO Rahvastikufondi ja teiste partneritega, et juhtida tähelepanu lapsega sõlmitud, varajaste ja sundabielude probleemile, keskendudes naiste mõjuvõimu suurendamisele, sealhulgas hariduse, nende majandusliku mõjuvõimu suurendamise ja nende suurema osaluse kaudu otsustamises, ning kõigi naiste ja tütarlaste inimõiguste kaitsmisele ja edendamisele, sealhulgas seoses seksuaal- ja reproduktiivtervisega; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab, et EL ja liikmesriigid parandaksid naiste ja lapspruutide juurdepääsu tervishoiuteenustele, sealhulgas seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õigustega seotud teenustele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal kasutada kõiki kättesaadavaid vahendeid, sealhulgas poliitilisi ja inimõigustealaseid dialooge, kahe- ja mitmepoolset koostööd, strateegiat „Kaubandus kõigile“, GSP+ ja muid vahendeid, ning arendada poliitikameetmeid, programme ja õigusakte, et käsitleda ning piirata lapsega sõlmitud, varajaste ja sundabielude praktikat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab, et EL ja liikmesriigid kohaldaksid lapsega sõlmitud abielude käsitlemise suhtes ühtlustatud õigusnorme, arvestades ka Istanbuli konventsiooni ratifitseerimist; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab, et EL ja liikmesriigid teeksid koostööd kolmandate riikide õiguskaitseasutuste ja kohtusüsteemidega ning pakuksid koolitust ja tehnilist abi, et aidata võtta vastu õigusakte, millega keelatakse varajased ja sundabielud ning kehtestatakse ka abiellumisiga, ja tagada nende täitmine; |
| --- | --- |

7.

| 8. | toonitab, et koostada tuleb konkreetsed rehabiliteerimis- ja abimeetmed lapspruutidele, et nad saaksid taas asuda õppima ja suudaksid hoiduda pere või ühiskonna survest seoses varajase abieluga; |
| --- | --- |

8.

| 9. | toonitab, et eelarvest tuleb eraldada vahendid lapsega sõlmitud abielude ennetamise programmidele, mille eesmärk on luua selline keskkond, kus tütarlapsed saavad kasutada ära kõiki oma võimalusi, sealhulgas kooli pooleli jätnud tütarlastele ette nähtud haridus-, sotsiaalsete ja majandusprogrammide, lastekaitsekavade, tütarlaste ja naiste varjupaikade, õigusnõustamise ja psühholoogilise toetuse abil; |
| --- | --- |

9.

| 10. | väljendab heameelt projektide üle, mis on välja töötatud Daphne programmi raames ja milles keskendutakse ohvrite abistamisele ning lapsega sõlmitud, varajaste ja sundabielude ennetusele; on seisukohal, et selliseid projekte tuleks edendada ja tuleks tagada neile piisav täiendav rahastamine; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab eritähelepanu pööramist lastele, kes on pärit ebasoodsas olukorras olevatest kogukondadest, ja rõhutab, et probleemi lahendamisel tuleb keskenduda haridusele ning teadlikkuse ja majandusliku mõjuvõimu suurendamisele; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et tuleb välja töötada ja kehtestada konkreetne kord, millega tagada laste kaitse pagulaste ja varjupaigataotlejate seas kooskõlas ÜRO lapse õiguste konventsiooniga; palub vastuvõtvatel riikidel tagada lapspagulastele täielik juurdepääs haridusele ja toetada nii palju kui võimalik nende integratsiooni ja kaasamist riiklikesse haridussüsteemidesse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab, et pagulaste ja varjupaigataotlejate vastuvõtukeskustes kehtestataks konkreetne kord lapsega sõlmitud, varajaste ja sundabielude juhtumite kindlakstegemiseks ja ohvrite abistamiseks; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toonitab, et vaja on kontrollida nõuetekohaselt ja ühetaoliselt lapsega sõlmitud abielude juhtumeid ELi liikmesriikides ning koguda sooliselt eristatud andmeid, et probleemi ulatust paremini hinnata; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et ametlikult registreeritud juhtumite ja nende juhtumite vahel, mil võimalikud ohvrid paluvad abi, on suur vahe, mis näitab, et ametiasutused ei pruugi paljudest lapsega sõlmitud abielude juhtumitest teada saada; nõuab, et sotsiaaltöötajatele, õpetajatele ja teistele töötajatele, kes puutuvad kokku võimalike ohvritega, tagataks konkreetne koolitus ja antaks juhendid selle kohta, kuidas ohvreid kindlaks teha ja alustada menetlust nende abistamiseks; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab, et tõhustataks eriprojekte ja -kampaaniaid, mis moodustavad lapsega sõlmitud, varajaste ja sundabielude vastu suunatud ELi välistegevuse osa; rõhutab, et eritähelepanu tuleks pöörata teadlikkuse suurendamise kampaaniatele ja sellistele kampaaniatele, milles keskendutakse naiste ja tütarlaste haridusele ning mõjuvõimu suurendamisele laienemisprotsessis osalevates riikides ja Euroopa naabruses; |
| --- | --- |

16.

| 17. | toonitab, et EL peaks toetama kolmandaid riike ja julgustama neid tagama, et kodanikuühiskond saab täita oma osa, ning tagama lapsega sõlmitud, varajaste ja sundabielude ohvriks langenud lastele ja nende esindajatele juurdepääsu õigusemõistmisele lapsesõbralikul viisil; |
| --- | --- |

17.

| 18. | toonitab, et humanitaarabi raames tuleb rahastada projekte, milles keskendutakse sool põhineva vägivalla ennetamisele ja hariduse andmisele hädaolukordades, et vähendada survet lapsega sõlmitud, varajaste ja sundabielude ohvritele; |
| --- | --- |

18.

| 19. | toonitab, et kindlaks tuleb teha lapsega sõlmitud abielude riskitegurid humanitaarkriisides, kaasates sellesse teismelised tütarlapsed, ja integreerida abielus tütarlaste toetamine humanitaarabi andmisse juba kriisi alguses; |
| --- | --- |

19.

| 20. | mõistab kindlalt hukka nn üldise vaikimisseaduse uuesti kehtestamise ja kohaldamisala laiendamise ning selle mõju naiste ja tütarlaste üldisele tervishoiule ja õigustele; kordab oma nõuet ELile ja liikmesriikidele, et nad täidaksid USA tekitatud rahastamistühiku seksuaal- ja reproduktiivtervise ning seonduvate õiguste valdkonnas, kasutades nii riiklikke kui ka ELi arengu rahastamise vahendeid; |
| --- | --- |

20.

| 21. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  ELT C 289, 9.8.2016, lk 57.

(2)  http://fileserver.wave-network.org/home/ForceEarlyMarriageRoadmap.pdf

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/70 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/70

---

P8_TA(2017)0380

ÜRO 2017. aasta kliimamuutuste konverents – COP 23 Saksamaal Bonnis

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon Saksamaal Bonnis toimuva 2017. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP23) kohta (2017/2620(RSP))

(2018/C 346/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) ja selle Kyoto protokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni (UNFCCC) ja selle Kyoto protokolli,

| — | võttes arvesse Pariisi kokkulepet, otsust 1/CP.21 ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärku (COP21) ning Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimuvat konventsiooniosaliste 11. konverentsi (CMP11), mis peeti 30. novembrist11. detsembrini 2015. aastal Pariisis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Pariisi kokkulepet, otsust 1/CP.21 ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21. istungjärku (COP21) ning Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimuvat konventsiooniosaliste 11. konverentsi (CMP11), mis peeti 30. novembrist11. detsembrini 2015. aastal Pariisis,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 18. istungjärku (COP18) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimuvat konventsiooniosaliste 8. konverentsi (CMP8), mis peeti 26. novembrist8. detsembrini 2012. aastal Kataris Dohas, ning protokolli tehtud muudatuse vastuvõtmist, millega kehtestati teine kohustusperiood, mis algas 1. jaanuaril 2013 ja lõpeb 31. detsembril 2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 18. istungjärku (COP18) ja Kyoto protokolli osaliste koosolekuna toimuvat konventsiooniosaliste 8. konverentsi (CMP8), mis peeti 26. novembrist8. detsembrini 2012. aastal Kataris Dohas, ning protokolli tehtud muudatuse vastuvõtmist, millega kehtestati teine kohustusperiood, mis algas 1. jaanuaril 2013 ja lõpeb 31. detsembril 2020,

| — | võttes arvesse, et Pariisi kokkulepe avati allkirjastamiseks ÜRO peakorteris New Yorgis 22. aprillil 2016 ja see jäi avatuks 21. aprillini 2017, et Pariisi kokkuleppe on allkirjastanud 195 riiki ja 160 riiki on andnud hoiule selle ratifitseerimiskirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et Pariisi kokkulepe avati allkirjastamiseks ÜRO peakorteris New Yorgis 22. aprillil 2016 ja see jäi avatuks 21. aprillini 2017, et Pariisi kokkuleppe on allkirjastanud 195 riiki ja 160 riiki on andnud hoiule selle ratifitseerimiskirja,

| — | võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 22. istungjärku (COP22) ja Pariisi kokkuleppe osaliste koosolekuna toimuva kokkuleppeosaliste konverentsi 1. istungjärku (CMA1), mis toimus 15.–18. novembril 2016. aastal Marokos Marrakechis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 22. istungjärku (COP22) ja Pariisi kokkuleppe osaliste koosolekuna toimuva kokkuleppeosaliste konverentsi 1. istungjärku (CMA1), mis toimus 15.–18. novembril 2016. aastal Marokos Marrakechis,

| — | võttes arvesse oma 6. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni Pariisi kokkuleppe rakendamise ja Marokos Marrakechis toimuva 2016. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP22) kohta (2016/22(RSP)) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni Pariisi kokkuleppe rakendamise ja Marokos Marrakechis toimuva 2016. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP22) kohta (2016/22(RSP)) (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2016. aasta teatist „Euroopa kiirem üleminek vähesele CO2-heitega majandusele“ (COM(2016)0500), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. juuli 2016. aasta teatist „Euroopa kiirem üleminek vähesele CO2-heitega majandusele“ (COM(2016)0500),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal: aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal: aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 15. veebruari 2016. aasta, 30. septembri 2016. aasta ja 23. juuni 2017. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 15. veebruari 2016. aasta, 30. septembri 2016. aasta ja 23. juuni 2017. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2017. aasta järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. juuni 2017. aasta järeldusi,

| — | võttes arvesse ELi ja liikmesriikide kavatsetavaid riiklikult kindlaksmääratud panuseid, mille Läti ja Euroopa Komisjon esitasid Euroopa Liidu ja liikmesriikide nimel 6. märtsil 2015. aastal ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja liikmesriikide kavatsetavaid riiklikult kindlaksmääratud panuseid, mille Läti ja Euroopa Komisjon esitasid Euroopa Liidu ja liikmesriikide nimel 6. märtsil 2015. aastal ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsile,

| — | võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) viiendat hindamisaruannet ja selle kokkuvõtvat aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) viiendat hindamisaruannet ja selle kokkuvõtvat aruannet,

| — | võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) 2016. aasta novembri kokkuvõtlikku aruannet „Aruanne heitkoguste erinevuse kohta 2016. aastal“ ja selle 2016. aasta kohanemiserinevuste aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Keskkonnaprogrammi (UNEP) 2016. aasta novembri kokkuvõtlikku aruannet „Aruanne heitkoguste erinevuse kohta 2016. aastal“ ja selle 2016. aasta kohanemiserinevuste aruannet,

| — | võttes arvesse juhtide deklaratsiooni, mis võeti vastu 7.–8. juunil 2015. aastal Saksamaal Elmau lossis toimunud G7 tippkohtumisel ja mis kannab pealkirja „Think ahead. Act together“ („Strateegiline mõtlemine, ühine tegutsemine“) ning milles G7 juhid kordasid oma kavatsust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2050. aastaks 2010. aastaga võrreldes 40–70 %, kusjuures on vajalik tagada, et vähendatakse pigem 70 % kui 40 %, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse juhtide deklaratsiooni, mis võeti vastu 7.–8. juunil 2015. aastal Saksamaal Elmau lossis toimunud G7 tippkohtumisel ja mis kannab pealkirja „Think ahead. Act together“ („Strateegiline mõtlemine, ühine tegutsemine“) ning milles G7 juhid kordasid oma kavatsust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2050. aastaks 2010. aastaga võrreldes 40–70 %, kusjuures on vajalik tagada, et vähendatakse pigem 70 % kui 40 %,

| — | võttes arvesse G7 juhtide 2017. aastal esitatud kommünikeed ning eriti G7 keskkonnaministrite Bologna kohtumise kommünikeed, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G7 juhtide 2017. aastal esitatud kommünikeed ning eriti G7 keskkonnaministrite Bologna kohtumise kommünikeed,

| — | võttes arvesse, et Ameerika Ühendriikide president teatas otsusest Pariisi kokkuleppest taganeda, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et Ameerika Ühendriikide president teatas otsusest Pariisi kokkuleppest taganeda,

| — | võttes arvesse paavst Franciscuse entsüklikat „Laudato Si’“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paavst Franciscuse entsüklikat „Laudato Si’“,

| — | võttes arvesse nõukogule ja komisjonile Saksamaal Bonnis toimuva 2017. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP23) kohta esitatud küsimusi (O-000068/2017 – B8-0329/2017 ja O-000069/2017 – B8-0330/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogule ja komisjonile Saksamaal Bonnis toimuva 2017. aasta ÜRO kliimamuutuste konverentsi (COP23) kohta esitatud küsimusi (O-000068/2017 – B8-0329/2017 ja O-000069/2017 – B8-0330/2017),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Pariisi kokkulepe jõustus 4. novembril 2016. aastal ning 197-st konventsiooniosalistest 160 on andnud ÜRO-le hoiule oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja (8. septembri 2017. aasta seisuga); |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Pariisi kokkulepe jõustus 4. novembril 2016. aastal ning 197-st konventsiooniosalistest 160 on andnud ÜRO-le hoiule oma ratifitseerimis-, vastuvõtmis-, heakskiitmis- või ühinemiskirja (8. septembri 2017. aasta seisuga);

| B. | arvestades, et heitkogustega kauplemise süsteemi reformi ettepanek, mis esitati 2015. aasta juulis, ja 2016. aasta juuli kliimapakett (hõlmab jõupingutuste jagamist, maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse (LULUCF) määruse ettepanekuid ning Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegiat) on põhilised vahendid, millega võetud kohustusi täita ning kinnitada ELi ülemaailmset juhtpositsiooni võitluses kliimamuutuste vastu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et heitkogustega kauplemise süsteemi reformi ettepanek, mis esitati 2015. aasta juulis, ja 2016. aasta juuli kliimapakett (hõlmab jõupingutuste jagamist, maakasutuse, maakasutuse muutuse ja metsanduse (LULUCF) määruse ettepanekuid ning Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegiat) on põhilised vahendid, millega võetud kohustusi täita ning kinnitada ELi ülemaailmset juhtpositsiooni võitluses kliimamuutuste vastu;

| C. | arvestades, et ülemaailmse kliima soojenemise leevendamise püüded ei tohiks takistada majanduskasvu taotlemist, vaid vastupidi, neis tuleks näha uue jätkusuutliku majanduskasvu ning tööhõive tõukejõudu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ülemaailmse kliima soojenemise leevendamise püüded ei tohiks takistada majanduskasvu taotlemist, vaid vastupidi, neis tuleks näha uue jätkusuutliku majanduskasvu ning tööhõive tõukejõudu;

| D. | arvestades, et kliimamuutuste mõju avaldub kõige rängemalt arenguriikides, eriti nendes vähim arenenud riikides ja arengumaadest väikestes saareriikides, kellel ei ole piisavalt ressursse, et muutusteks valmistuda ja nendega kohaneda; arvestades, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) andmetel on Aafrika selles suhtes eriti kaitsetu ja seda mandrit ähvardavad eelkõige veepuudus, äärmiselt karmid ilmastikunähtused ning põuast ja kõrbestumisest tulenev toiduga kindlustamatus; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kliimamuutuste mõju avaldub kõige rängemalt arenguriikides, eriti nendes vähim arenenud riikides ja arengumaadest väikestes saareriikides, kellel ei ole piisavalt ressursse, et muutusteks valmistuda ja nendega kohaneda; arvestades, et valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) andmetel on Aafrika selles suhtes eriti kaitsetu ja seda mandrit ähvardavad eelkõige veepuudus, äärmiselt karmid ilmastikunähtused ning põuast ja kõrbestumisest tulenev toiduga kindlustamatus;

| E. | arvestades, et kliimamuutused võivad mitte väga kauges tulevikus suurendada konkurentsi selliste ressursside pärast nagu toit, vesi ja karjamaad, teravdada majandusraskusi ja poliitilist ebastabiilsust ning saada suurimaks tõukejõuks rahvastiku ümberpaiknemisele nii riikide sees kui ka piiriüleselt; arvestades, et kliimast tingitud ränne peaks seepärast olema rahvusvahelisel tasandil tähelepanu keskmes; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et kliimamuutused võivad mitte väga kauges tulevikus suurendada konkurentsi selliste ressursside pärast nagu toit, vesi ja karjamaad, teravdada majandusraskusi ja poliitilist ebastabiilsust ning saada suurimaks tõukejõuks rahvastiku ümberpaiknemisele nii riikide sees kui ka piiriüleselt; arvestades, et kliimast tingitud ränne peaks seepärast olema rahvusvahelisel tasandil tähelepanu keskmes;

| F. | arvestades, et 6. märtsil 2015. aastal esitas EL ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsile enda ja liikmesriikide kavatsetavad riiklikult kindlaks määratud panused, võttes sellega siduvaks eesmärgiks vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2030. aastaks võrreldes 1990. aasta tasemega vähemalt 40 %; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 6. märtsil 2015. aastal esitas EL ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsile enda ja liikmesriikide kavatsetavad riiklikult kindlaks määratud panused, võttes sellega siduvaks eesmärgiks vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid 2030. aastaks võrreldes 1990. aasta tasemega vähemalt 40 %;

| G. | arvestades, et ambitsioonikas kliimamuutuste leevendamise poliitika võib luua majanduskasvu ja töökohti; arvestades, et on siiski mõned spetsiifilised suure süsinikdioksiidiheite ja intensiivse kaubavahetusega sektorid, mis võivad kasvuhoonegaaside heite ülekandumise tõttu kannatada, kui teiste turgude poliitika ei ole sama ambitsioonikas, ning arvestades, et selliste sektorite töökohtade kaitsmiseks on seega vaja sobivat kaitset kasvuhoonegaaside heite ülekandumise vastu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ambitsioonikas kliimamuutuste leevendamise poliitika võib luua majanduskasvu ja töökohti; arvestades, et on siiski mõned spetsiifilised suure süsinikdioksiidiheite ja intensiivse kaubavahetusega sektorid, mis võivad kasvuhoonegaaside heite ülekandumise tõttu kannatada, kui teiste turgude poliitika ei ole sama ambitsioonikas, ning arvestades, et selliste sektorite töökohtade kaitsmiseks on seega vaja sobivat kaitset kasvuhoonegaaside heite ülekandumise vastu;

1.

tuletab meelde, et kliimamuutused on üks olulisim inimkonna ees seisev lahendamist vajav ülesanne ning et riigid ja osalised üle kogu maailma peavad tegema kõik endast oleneva, et sellega seotud probleeme vähendada; rõhutab, et Pariisi kokkulepe on oluline samm selles suunas, kuid teha on vaja palju rohkem;

Kliimameetmete teaduslik alus

Kliimameetmete teaduslik alus

| 2. | tuletab meelde, et IPCC 2014. aasta viiendas hindamisaruandes esitatud teaduslike tõendite kohaselt on kliimasüsteemi soojenemine kindel, kliimamuutused toimuvad ja alates 20. sajandi keskpaigast täheldatud soojenemise peamine põhjus on olnud inimtegevus; on mures, et kliimamuutuste laialdane ja oluline mõju on juba ilmne kõigil mandritel ja kõigis ookeanides nii looduslikes kui ka inimese loodud süsteemides; |
| --- | --- |

2.

tuletab meelde, et IPCC 2014. aasta viiendas hindamisaruandes esitatud teaduslike tõendite kohaselt on kliimasüsteemi soojenemine kindel, kliimamuutused toimuvad ja alates 20. sajandi keskpaigast täheldatud soojenemise peamine põhjus on olnud inimtegevus; on mures, et kliimamuutuste laialdane ja oluline mõju on juba ilmne kõigil mandritel ja kõigis ookeanides nii looduslikes kui ka inimese loodud süsteemides;

| 3. | võtab teadmiseks ülemaailmse süsinikubilansi, mille IPCC 5. hindamisaruandes esitas, ning nendib, et kui kasvuhoonegaaside heitkogused maailmas jäävad praegusele tasemele, ammendub ülejäänud süsinikubilanss, mis võimaldab hoida ülemaailmse keskmise temperatuuri tõusu alla 1,5 oC, järgmise nelja aastaga; rõhutab, et kõik riigid peaksid vastavalt Pariisi kokkuleppele kiirendama üleminekut täielikule heiteneutraalsusele ja suurendama kliimamuutustele vastupanu võimet, et vältida ülemaailmse soojenemise halvimaid tagajärgi; |
| --- | --- |

3.

võtab teadmiseks ülemaailmse süsinikubilansi, mille IPCC 5. hindamisaruandes esitas, ning nendib, et kui kasvuhoonegaaside heitkogused maailmas jäävad praegusele tasemele, ammendub ülejäänud süsinikubilanss, mis võimaldab hoida ülemaailmse keskmise temperatuuri tõusu alla 1,5 o

| 4. | kordab, kui oluline on ülemaailmsete kliimameetmete võtmisel tugineda parimatele olemasolevatele teadusandmetele ja väljendab heameelt 2018. aasta hõlbustava dialoogi üle, mis toimub enne UNFCCC 2020. aasta tähtaega 2030. aasta riiklikult kindlaks määratud panuste uuesti esitamiseks, samuti esimese ülemaailmse kokkuvõtte tegemise üle 2023. aastal, mis annab esimesi võimalusi seda põhimõtet rakendada; |
| --- | --- |

4.

kordab, kui oluline on ülemaailmsete kliimameetmete võtmisel tugineda parimatele olemasolevatele teadusandmetele ja väljendab heameelt 2018. aasta hõlbustava dialoogi üle, mis toimub enne UNFCCC 2020. aasta tähtaega 2030. aasta riiklikult kindlaks määratud panuste uuesti esitamiseks, samuti esimese ülemaailmse kokkuvõtte tegemise üle 2023. aastal, mis annab esimesi võimalusi seda põhimõtet rakendada;

| 5. | julgustab valitsustevahelise kliimamuutuste rühma eksperte ja osalisi pidama dialoogi, samal ajal kui valmistatakse ette kuuenda hindamistsükli tulemuste avaldamist; väljendab sellega seoses heameelt otsuse üle avaldada 2018. aastal IPCC eriaruanne, milles käsitletakse mõjusid, mis tulenevad globaalsest soojenemisest 1,5 oC võrra võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega ja sellega seotud ülemaailmse kasvuhoonegaasi heite muutumisest; |
| --- | --- |

5.

julgustab valitsustevahelise kliimamuutuste rühma eksperte ja osalisi pidama dialoogi, samal ajal kui valmistatakse ette kuuenda hindamistsükli tulemuste avaldamist; väljendab sellega seoses heameelt otsuse üle avaldada 2018. aastal IPCC eriaruanne, milles käsitletakse mõjusid, mis tulenevad globaalsest soojenemisest 1,5 o

Pariisi kokkuleppe ratifitseerimine ja kohustuste täitmine

Pariisi kokkuleppe ratifitseerimine ja kohustuste täitmine

| 6. | tunneb heameelt selle üle, et Pariisi kokkulepe ratifitseeriti ja jõustus enneolematult kiiresti, ning ka selle üle, et Marrakechi tegevuskavas (Marrakech Action Proclamation) väljendati kindlat kavatsust tagada kokkuleppe täielik ja kiire elluviimine; kutsub kõiki osalisi üles lepingut võimalikult kiiresti ratifitseerima; |
| --- | --- |

6.

tunneb heameelt selle üle, et Pariisi kokkulepe ratifitseeriti ja jõustus enneolematult kiiresti, ning ka selle üle, et Marrakechi tegevuskavas (Marrakech Action Proclamation) väljendati kindlat kavatsust tagada kokkuleppe täielik ja kiire elluviimine; kutsub kõiki osalisi üles lepingut võimalikult kiiresti ratifitseerima;

| 7. | on rahul sellega, et COP22-l Marrakechis kohustusid kõik osalised jätkuvalt pühenduma Pariisis võetud kohustuste täitmisele sõltumata poliitilise olukorra muutumisest; |
| --- | --- |

7.

on rahul sellega, et COP22-l Marrakechis kohustusid kõik osalised jätkuvalt pühenduma Pariisis võetud kohustuste täitmisele sõltumata poliitilise olukorra muutumisest;

| 8. | väljendab pettumust USA presidendi Donald Trumpi avalduse pärast, et USA kavatseb Pariisi kokkuleppest taganeda; peab kahetsusväärseks sellist otsust, mis kujutab endast tagasiminekut; juhib tähelepanu sellele, et ametlik taganemine võib jõustuda kõige varem alles pärast järgmisi USA presidendivalimisi 2020. aastal; tunneb heameelt, et Pariisi kokkulepe on saanud tugevat vastukaja kogu maailma riikidelt, kes toetavad jätkuvalt ja üha tugevamalt kokkuleppe täielikku rakendamist; märgib rahuloluga, et mõned USA osariigid, linnad ja ettevõtted on lubanud järgida ka edaspidi USA kohustusi Pariisi kokkuleppe alusel; |
| --- | --- |

8.

väljendab pettumust USA presidendi Donald Trumpi avalduse pärast, et USA kavatseb Pariisi kokkuleppest taganeda; peab kahetsusväärseks sellist otsust, mis kujutab endast tagasiminekut; juhib tähelepanu sellele, et ametlik taganemine võib jõustuda kõige varem alles pärast järgmisi USA presidendivalimisi 2020. aastal; tunneb heameelt, et Pariisi kokkulepe on saanud tugevat vastukaja kogu maailma riikidelt, kes toetavad jätkuvalt ja üha tugevamalt kokkuleppe täielikku rakendamist; märgib rahuloluga, et mõned USA osariigid, linnad ja ettevõtted on lubanud järgida ka edaspidi USA kohustusi Pariisi kokkuleppe alusel;

| 9. | tunneb heameelt selle üle, et pärast president Trumpi avaldust on kõik peamised osalejad kinnitanud oma pühendumust Pariisi kokkuleppele; |
| --- | --- |

9.

tunneb heameelt selle üle, et pärast president Trumpi avaldust on kõik peamised osalejad kinnitanud oma pühendumust Pariisi kokkuleppele;

| 10. | rõhutab, et Euroopa peab nüüd võtma Pariisi kokkuleppe kaitsmisel juhtrolli, et kindlustada nii meie keskkonna kui ka tööstuse tulevik; tunneb heameelt asjaolu üle, et EL tugevdab olemasolevaid partnerlusi ja soovib luua uusi liite; |
| --- | --- |

10.

rõhutab, et Euroopa peab nüüd võtma Pariisi kokkuleppe kaitsmisel juhtrolli, et kindlustada nii meie keskkonna kui ka tööstuse tulevik; tunneb heameelt asjaolu üle, et EL tugevdab olemasolevaid partnerlusi ja soovib luua uusi liite;

| 11. | juhib tähelepanu jõudsatele edusammudele ELi rahvusvaheliste kohustuste kajastamises ELi õigusaktides, millega luuakse tugev kliima- ja energiapoliitika raamistik aastani 2030, ning rõhutab, et kavatseb selle seadusandliku protsessi 2017. aasta jooksul lõpule viia; |
| --- | --- |

11.

juhib tähelepanu jõudsatele edusammudele ELi rahvusvaheliste kohustuste kajastamises ELi õigusaktides, millega luuakse tugev kliima- ja energiapoliitika raamistik aastani 2030, ning rõhutab, et kavatseb selle seadusandliku protsessi 2017. aasta jooksul lõpule viia;

| 12. | rõhutab, et pärast president Trumpi avaldust on eriti tähtis, et kehtiksid vajalikud sätted kasvuhoonegaaside heite ülekandumise vastu, samuti tuleb tagada, et parimate näitajatega, CO2-mahukad ja intensiivse kaubavahetusega ettevõtjad saaksid omandada vajalikke kvoote tasuta; palub komisjonil uurida, kui tõhusad ja õiguspärased oleksid lisameetmed, millega kaitsta süsinikdioksiidi lekke ohus tööstusharusid, näiteks süsinikdioksiidi piirimaksude kohandamine ja tarbimismaks, eriti toodete puhul, mis on pärit riikidest, kes oma kohustusi vastavalt Pariisi kokkuleppele ei täida; |
| --- | --- |

12.

rõhutab, et pärast president Trumpi avaldust on eriti tähtis, et kehtiksid vajalikud sätted kasvuhoonegaaside heite ülekandumise vastu, samuti tuleb tagada, et parimate näitajatega, CO2

| 13. | rõhutab, et Pariisi kokkuleppega võetud kohustus hoida maailma keskmise temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 oC võrreldes industriaalühiskonna eelse tasemega ja teha jätkuvaid jõupingutusi selleks, et temperatuuri tõus ei ületaks 1,5 oC, ning eesmärk saavutada käesoleva sajandi teisel poolel allikatest pärineva inimtekkeliste kasvuhoonegaaside heite ja kasvuhoonegaaside neeldajates sidumise vahel võrdsetel kogustel põhinev tasakaal (nn heiteneutraalsus), kujutavad endast otsustavat läbimurret ühises ülemaailmses püüdluses minna üle kliimamuutuste suhtes vastupanuvõimelisele ja kliimaneutraalsele globaalmajandusele; |
| --- | --- |

13.

rõhutab, et Pariisi kokkuleppega võetud kohustus hoida maailma keskmise temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 o

o

| 14. | tuletab meelde, et maailma keskmise temperatuuri tõusu hoidmine tunduvalt alla 2 oC ei taga märkimisväärse kahjuliku kliimamõju vältimist; tunnistab, et praegused kohustused ei ole Pariisi kokkuleppe eesmärkide täitmiseks piisavad; rõhutab seetõttu, et kasvuhoonegaaside heitkoguste suurenemine kogu maailmas tuleks võimalikult kiiresti peatada ning et kõik osalised, eriti G20 riigid, peaksid suurendama jõupingutusi ja ajakohastama oma riiklikult kindlaks määratud panuseid seoses 2018. aasta hõlbustava dialoogiga; tuletab meelde, et ülemaailmsed CO2 heitkogused on vaja järk-järgult kaotada 2050. aastaks; on seisukohal, et riiklikult kindlaks määratud panuste täitmiseks ja seejärel ületamiseks vajalike poliitikasuundade ja meetmete väljatöötamine peaks olema kõigi riikide tähtsaim riigisisene ülesanne ning et need panused tuleks iga viie aasta järel üle vaadata, nagu näeb ette Pariisi kokkuleppes sätestatud kohustuste ulatuse mehhanism; tunnistab siiski, et riiklike heitkoguste vähendamise strateegiate rangus ja ambitsioonikus ei sõltu ajakohastatud riiklikult kindlaks määratud panuse esitamisest; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et maailma keskmise temperatuuri tõusu hoidmine tunduvalt alla 2 o

2

| 15. | kutsub kõiki osalisi üles tagama, et nende riiklikult kindlaks määratud panused järgiksid pikaajalisi eesmärke kooskõlas Pariisi kokkuleppe pikaajalise temperatuuri-eesmärgiga; rõhutab, et tuleks võtta arvesse tööd, mis on tehtud IPCC 1,5 oC mõju ja võimalusi käsitleva eriaruande kontekstis, samuti 2018. aasta hõlbustava dialoogi järeldusi; sellega seoses tuletab meelde G7 võetud kohustust esitada varakult enne 2020. aastaks kokkulepitud tähtaega sajandi keskpaiga vähese kasvuhoonegaaside heitega arengustrateegiad; väljendab valmisolekut osaleda täielikult ELi strateegia väljatöötamises, lähtudes komisjoni analüüsist, mis on avaldatud 2. märtsi 2016. aasta teatises „Pariisi kliimakonverentsi tulemused“ (COM(2016)0110); |
| --- | --- |

15.

kutsub kõiki osalisi üles tagama, et nende riiklikult kindlaks määratud panused järgiksid pikaajalisi eesmärke kooskõlas Pariisi kokkuleppe pikaajalise temperatuuri-eesmärgiga; rõhutab, et tuleks võtta arvesse tööd, mis on tehtud IPCC 1,5 o

| 16. | rõhutab, et eriti suurt vastutust kannavad suurimad majandusriigid, kelle arvelt tuleb kolm neljandikku maailma heitkogustest, ning on seisukohal, et kliimameetmed peaksid jääma G7 ja G20 jaoks üheks tähtsaimaks teemaks, eelkõige sellistes valdkondades nagu riiklikult kindlaks määratud panuste elluviimine, fossiilkütuste toetuste reform, CO2 andmete avalikustamine, puhas energia jt; rõhutab vajadust jätkata tähtsaimate majandusriikide ministrite osalemist sellistel foorumitel nagu puhta energia teemal toimuv ministrite kohtumine; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et eriti suurt vastutust kannavad suurimad majandusriigid, kelle arvelt tuleb kolm neljandikku maailma heitkogustest, ning on seisukohal, et kliimameetmed peaksid jääma G7 ja G20 jaoks üheks tähtsaimaks teemaks, eelkõige sellistes valdkondades nagu riiklikult kindlaks määratud panuste elluviimine, fossiilkütuste toetuste reform, CO2

| 17. | nõuab, et EL võtaks pärast 2018. aasta hõlbustavat dialoogi oma riiklikult kindlaks määratud panustes 2030. aastaks uusi kohustusi heitkoguste vähendamiseks; |
| --- | --- |

17.

nõuab, et EL võtaks pärast 2018. aasta hõlbustavat dialoogi oma riiklikult kindlaks määratud panustes 2030. aastaks uusi kohustusi heitkoguste vähendamiseks;

| 18. | rõhutab, kui tähtis on näidata, et EL järgib Pariisi kokkulepet, muu hulgas kokkuleppe rakendamisega ELi õigusaktide kaudu, sealhulgas oleks vaja, et kaasseadusandjad võtaksid kiiresti vastu ELi kliimameetmete määruse ja vaataksid läbi ELi HKSi direktiivi, samuti tuleks õigeaegselt tugevdada ELi eesmärke ja poliitikavahendeid; tuletab meelde, et kõigil osalistel palutakse esitada ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile 2020. aastaks pikaajalised, sajandi keskpaika ulatuvad madala kasvuhoonegaaside heitega arengustrateegiad; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon täidaks kokkuleppega seatud kohustust ja koostaks COP24-ks ELi jaoks sajandi keskpaigani ulatuva heiteneutraalsuse strateegia, milles nähakse ette kulutõhus viis Pariisi kokkuleppe null-heitetaseme eesmärgi saavutamiseks, et hoida maailma keskmise temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 oC ja soovitavalt mitte kõrgemal kui 1,5 oC; on seisukohal, et seda protsessi tuleks alustada niipea kui võimalik, et võimaldada laiaulatuslikke arutelusid, millesse Euroopa Parlamendil peaks olema otsustav roll koostöös riiklike, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste esindajatega, kodanikuühiskonna ja ettevõtlussektoriga; tuletab aga meelde, et tegutsemisest üksnes ELi tasandil ei piisa, ning kutsub seetõttu komisjoni ja nõukogu üles tõhustama oma tegevust, et ergutada ülejäänud partnereid tegema sama; |
| --- | --- |

18.

rõhutab, kui tähtis on näidata, et EL järgib Pariisi kokkulepet, muu hulgas kokkuleppe rakendamisega ELi õigusaktide kaudu, sealhulgas oleks vaja, et kaasseadusandjad võtaksid kiiresti vastu ELi kliimameetmete määruse ja vaataksid läbi ELi HKSi direktiivi, samuti tuleks õigeaegselt tugevdada ELi eesmärke ja poliitikavahendeid; tuletab meelde, et kõigil osalistel palutakse esitada ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile 2020. aastaks pikaajalised, sajandi keskpaika ulatuvad madala kasvuhoonegaaside heitega arengustrateegiad; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon täidaks kokkuleppega seatud kohustust ja koostaks COP24-ks ELi jaoks sajandi keskpaigani ulatuva heiteneutraalsuse strateegia, milles nähakse ette kulutõhus viis Pariisi kokkuleppe null-heitetaseme eesmärgi saavutamiseks, et hoida maailma keskmise temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 o

o

| 19. | tunneb heameelt Pariisi kokkuleppes võetud kohustuse üle saavutada ülemaailmselt käesoleva sajandi teisel poolel heiteneutraalsus; tunnistab, et see tähendab, et enamik sektoreid ELis peavad saavutama heitevabaduse tunduvalt varem; |
| --- | --- |

19.

tunneb heameelt Pariisi kokkuleppes võetud kohustuse üle saavutada ülemaailmselt käesoleva sajandi teisel poolel heiteneutraalsus; tunnistab, et see tähendab, et enamik sektoreid ELis peavad saavutama heitevabaduse tunduvalt varem;

| 20. | on seisukohal, et läbirääkimised peaksid edenema Pariisi kokkuleppe põhielementide osas, mille hulka kuuluvad tõhustatud läbipaistvusraamistik, ülemaailmse ülevaate üksikasjad, täiendav juhendamine riiklikult kindlaks määratud panuste küsimuses, eristamise mõistmine, kaotus ja kahju, kliimameetmete rahastamine ja suutlikkuse toetamine, mitmetasandiline osalushaldus ning mehhanism rakendamise hõlbustamiseks ja järgimise edendamiseks; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid täidaksid Pariisi kokkuleppega võetud kohustusi, eelkõige seoses ELi panusega leevendamis- ja kohanemismeetmetesse, samuti toetusega rahastamise, tehnosiirde ja suutlikkuse suurendamise valdkonnas; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et läbirääkimised peaksid edenema Pariisi kokkuleppe põhielementide osas, mille hulka kuuluvad tõhustatud läbipaistvusraamistik, ülemaailmse ülevaate üksikasjad, täiendav juhendamine riiklikult kindlaks määratud panuste küsimuses, eristamise mõistmine, kaotus ja kahju, kliimameetmete rahastamine ja suutlikkuse toetamine, mitmetasandiline osalushaldus ning mehhanism rakendamise hõlbustamiseks ja järgimise edendamiseks; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid täidaksid Pariisi kokkuleppega võetud kohustusi, eelkõige seoses ELi panusega leevendamis- ja kohanemismeetmetesse, samuti toetusega rahastamise, tehnosiirde ja suutlikkuse suurendamise valdkonnas;

| 21. | rõhutab, et ühistes jõupingutustes kliimamuutuste vastu võitlemiseks ja Pariisi kokkuleppe austamiseks tuleb tegutseda kiirelt; toonitab, et EL on nii võimeline kui ka kohustatud andma eeskuju ning alustama viivitamata oma kliima- ja energiaeesmärkide kohandamist vastavalt kokkulepitud rahvusvahelisele eesmärgile, et ülemaailmne keskmise temperatuuri tõus jääks alla 2 oC, püüdes samal ajal saavutada, et see tõus ei ületaks 1,5 oC; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et ühistes jõupingutustes kliimamuutuste vastu võitlemiseks ja Pariisi kokkuleppe austamiseks tuleb tegutseda kiirelt; toonitab, et EL on nii võimeline kui ka kohustatud andma eeskuju ning alustama viivitamata oma kliima- ja energiaeesmärkide kohandamist vastavalt kokkulepitud rahvusvahelisele eesmärgile, et ülemaailmne keskmise temperatuuri tõus jääks alla 2 o

o

| 22. | tuletab meelde, et on vaja varakult vähendada CO2-heidet, et saavutada ülemaailmse keskmise temperatuuri tõusu piiramise eesmärk, ning et ülemaailmne kasvuhoonegaaside heide peaks hakkama langema võimalikult kiiresti; tuletab meelde, et ülemaailmsed heitkogused tuleks järk-järgult kaotada 2050. aastaks või varsti pärast seda, et maailm püsiks kulutõhusal heitkoguste vähendamise kursil, mis vastab Pariisi kokkuleppes sätestatud temperatuuri eesmärkidele; palub, et kõik osalised, kelle olukord seda võimaldab, järgiksid oma riiklikke dekarboniseerimise eesmärke ja strateegiad, seades esikohale kivisöe põletamisest tekkivate heitkoguste järkjärgulise vähendamise, sest see on kõige saastavam energiaallikas, ning nõuab, et EL teeks selle nimel rahvusvaheliste partneritega koostööd, andes head eeskuju; |
| --- | --- |

22.

tuletab meelde, et on vaja varakult vähendada CO2

| 23. | tunneb heameelt ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni protsessi kaasavuse üle; on seisukohal, et tõhusa osalemise tagamiseks tuleb tegeleda huvide konflikti ja erahuvide teemaga; sellega seoses nõuab, et kõik protsessis osalejad kehtestaksid suunised või korra, mis suurendaks avatust, läbipaistvust ja kaasavust, tegemata järeleandmisi ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Pariisi kokkuleppe eesmärkide osas; |
| --- | --- |

23.

tunneb heameelt ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni protsessi kaasavuse üle; on seisukohal, et tõhusa osalemise tagamiseks tuleb tegeleda huvide konflikti ja erahuvide teemaga; sellega seoses nõuab, et kõik protsessis osalejad kehtestaksid suunised või korra, mis suurendaks avatust, läbipaistvust ja kaasavust, tegemata järeleandmisi ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni ja Pariisi kokkuleppe eesmärkide osas;

| 24. | kutsub kõiki liikmesriike üles ratifitseerima Kyoto protokolli Doha muudatuse; |
| --- | --- |

24.

kutsub kõiki liikmesriike üles ratifitseerima Kyoto protokolli Doha muudatuse;

COP23 Bonnis

COP23 Bonnis

| 25. | väljendab heameelt Marrakechis võetud kohustuse üle täita 2018. aastaks tööprogramm, et koostada Pariisi kokkuleppe üksikasjalikud rakenduseeskirjad; on seisukohal, et COP23 on selles tehnilises töös oluline teetähis; |
| --- | --- |

25.

väljendab heameelt Marrakechis võetud kohustuse üle täita 2018. aastaks tööprogramm, et koostada Pariisi kokkuleppe üksikasjalikud rakenduseeskirjad; on seisukohal, et COP23 on selles tehnilises töös oluline teetähis;

| 26. | loodab COP23 konverentsil saada selgust 2018. aasta hõlbustava dialoogi ülesehituse kohta, mis on hea võimalus hinnata kokkuleppes ette nähtud leevendamiseesmärgi saavutamisel tehtud edusamme ning saada teavet lepinguosaliste 2030. aasta riiklikult kindlaks määratud panuste ettevalmistamise ja ajakohastamise kohta 2020. aastaks, et saavutada kokkuleppe eesmärgid; arvab, et EL peaks täitma ennetavat rolli selles esimeses hõlbustavas dialoogis, mille eesmärk on teha kokkuvõte ühistest ambitsioonidest ja edasiminekust võetud kohustuste täitmisel; palub, et komisjon ja liikmesriigid esitaksid aegsasti enne hõlbustavat dialoogi täiendavad kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohustused, mis ulatuksid kaugemale kui praegused kohustused vastavalt Pariisi kokkuleppele ning aitaksid piisavalt kõrvaldada leevendamismeetmete puudujääke vastavalt ELi võimalustele; |
| --- | --- |

26.

loodab COP23 konverentsil saada selgust 2018. aasta hõlbustava dialoogi ülesehituse kohta, mis on hea võimalus hinnata kokkuleppes ette nähtud leevendamiseesmärgi saavutamisel tehtud edusamme ning saada teavet lepinguosaliste 2030. aasta riiklikult kindlaks määratud panuste ettevalmistamise ja ajakohastamise kohta 2020. aastaks, et saavutada kokkuleppe eesmärgid; arvab, et EL peaks täitma ennetavat rolli selles esimeses hõlbustavas dialoogis, mille eesmärk on teha kokkuvõte ühistest ambitsioonidest ja edasiminekust võetud kohustuste täitmisel; palub, et komisjon ja liikmesriigid esitaksid aegsasti enne hõlbustavat dialoogi täiendavad kasvuhoonegaaside heite vähendamise kohustused, mis ulatuksid kaugemale kui praegused kohustused vastavalt Pariisi kokkuleppele ning aitaksid piisavalt kõrvaldada leevendamismeetmete puudujääke vastavalt ELi võimalustele;

| 27. | tuletab meelde, et Pariisi kokkuleppe pika perioodi eesmärkide saavutamiseks on hädavajalik tõhustada enne 2020. aastat kliimamuutuste leevendamise meetmeid ning nõuab, et EL tagaks, et lühikese perioodi meetmed jääksid COP23 päevakorda; |
| --- | --- |

27.

tuletab meelde, et Pariisi kokkuleppe pika perioodi eesmärkide saavutamiseks on hädavajalik tõhustada enne 2020. aastat kliimamuutuste leevendamise meetmeid ning nõuab, et EL tagaks, et lühikese perioodi meetmed jääksid COP23 päevakorda;

Kliimameetmete rahastamine ja muud rakendamisvahendid

Kliimameetmete rahastamine ja muud rakendamisvahendid

| 28. | tunneb heameelt 100 miljardi dollari tegevuskava („Roadmap to $100 Billion“) üle, mille eesmärk on võtta 2020. aastaks arenguriikides kliimameetmete elluviimiseks kasutusele 100 miljardit USA dollarit; rõhutab, et COP21 otsuse kohaselt pikendati seda rahastamiseesmärki 2025. aastani; |
| --- | --- |

28.

tunneb heameelt 100 miljardi dollari tegevuskava („Roadmap to $100 Billion“) üle, mille eesmärk on võtta 2020. aastaks arenguriikides kliimameetmete elluviimiseks kasutusele 100 miljardit USA dollarit; rõhutab, et COP21 otsuse kohaselt pikendati seda rahastamiseesmärki 2025. aastani;

| 29. | väljendab heameelt selle üle, et Pariisi kokkuleppe osalised on lubanud tagada kõikide rahavoogude kooskõla kasvuhoonegaaside heite vähendamisega ja kliimamuutustekindla arengu eesmärkidega; on seisukohal, et seetõttu peab EL kiiresti tegelema fossiilkütustesse ja suure CO2-heitega taristusse suunatud rahavoogudega; |
| --- | --- |

29.

väljendab heameelt selle üle, et Pariisi kokkuleppe osalised on lubanud tagada kõikide rahavoogude kooskõla kasvuhoonegaaside heite vähendamisega ja kliimamuutustekindla arengu eesmärkidega; on seisukohal, et seetõttu peab EL kiiresti tegelema fossiilkütustesse ja suure CO2

| 30. | tunnistab, kui tähtis on käsitleda kaotuste ja kahjude mehhanismi lisamist Pariisi kokkuleppesse ning on kindlalt selle poolt, et mehhanismi arutataks COP23 konverentsil Bonnis; |
| --- | --- |

30.

tunnistab, kui tähtis on käsitleda kaotuste ja kahjude mehhanismi lisamist Pariisi kokkuleppesse ning on kindlalt selle poolt, et mehhanismi arutataks COP23 konverentsil Bonnis;

| 31. | rõhutab, et oluline on hoida inimõigused kliimameetmete keskmes, ja nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et kohanemismeetmete üle peetavatel läbirääkimistel tunnustatakse vajadust inimõiguste austamise, kaitsmise ja edendamise järele, mis hõlmab muu hulgas soolist võrdõiguslikkust, naiste täielikku ja võrdset osalust ning tööjõu õiglase ülemineku aktiivset edendamist, millega luuakse kõigile inimväärsed ja kvaliteetsed töökohad; |
| --- | --- |

31.

rõhutab, et oluline on hoida inimõigused kliimameetmete keskmes, ja nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tagaksid, et kohanemismeetmete üle peetavatel läbirääkimistel tunnustatakse vajadust inimõiguste austamise, kaitsmise ja edendamise järele, mis hõlmab muu hulgas soolist võrdõiguslikkust, naiste täielikku ja võrdset osalust ning tööjõu õiglase ülemineku aktiivset edendamist, millega luuakse kõigile inimväärsed ja kvaliteetsed töökohad;

| 32. | väljendab heameelt ELi kliimamuutustega seotud rahastamise jätkuva kasvu üle, kuid rõhutab, et on vaja täiendavaid jõupingutusi; rõhutab, et väga oluline on ka tagada, et teised arenenud riikide osalised annaksid oma panuse 100 miljardi dollari eesmärgi saavutamisse; nõuab, et EL ja rahvusvaheline üldsus võtaksid konkreetseid kohustusi täiendavate rahastamisallikate pakkumisel; |
| --- | --- |

32.

väljendab heameelt ELi kliimamuutustega seotud rahastamise jätkuva kasvu üle, kuid rõhutab, et on vaja täiendavaid jõupingutusi; rõhutab, et väga oluline on ka tagada, et teised arenenud riikide osalised annaksid oma panuse 100 miljardi dollari eesmärgi saavutamisse; nõuab, et EL ja rahvusvaheline üldsus võtaksid konkreetseid kohustusi täiendavate rahastamisallikate pakkumisel;

| 33. | nõuab, et valitsused ning avalikud ja erafinantsasutused, sealhulgas pangad, pensionifondid ja kindlustusfirmad, võtaksid endale ambitsioonika kohustuse viia laenu- ja investeerimispraktika kooskõlla Pariisi kokkuleppe artikli 2 lõike 1 punkti c eesmärgiga hoida ülemaailmne keskmise temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 oC ning loobuda fossiilkütustest, sealhulgas kaotada järk-järgult fossiilkütustesse investeerimiseks antavad eksporditoetused; nõuab spetsiaalsete riiklike tagatiste andmist, et edendada keskkonnasäästlikke investeeringuid ja märgiseid, ning maksusoodustusi keskkonnahoidlikele investeerimisfondidele ja roheliste võlakirjade väljaandmiseks; |
| --- | --- |

33.

nõuab, et valitsused ning avalikud ja erafinantsasutused, sealhulgas pangad, pensionifondid ja kindlustusfirmad, võtaksid endale ambitsioonika kohustuse viia laenu- ja investeerimispraktika kooskõlla Pariisi kokkuleppe artikli 2 lõike 1 punkti c eesmärgiga hoida ülemaailmne keskmise temperatuuri tõus tunduvalt alla 2 o

| 34. | tunnistab, et on äärmiselt vajalik muuta riiklikke ja rahvusvahelisi maksusüsteeme, sealhulgas suunata maksukoormus tööjõult kapitalile, kohandada saastaja-maksab-põhimõtet, loobuda investeerimisest fossiilkütustesse ja kehtestada süsinikdioksiidi sobiv hind, selleks et luua majanduskeskkond, mis soodustaks avaliku ja erasektori investeeringuid, mis võimaldavad saavutada kestliku arengu eesmärke tööstuspoliitika alusel; |
| --- | --- |

34.

tunnistab, et on äärmiselt vajalik muuta riiklikke ja rahvusvahelisi maksusüsteeme, sealhulgas suunata maksukoormus tööjõult kapitalile, kohandada saastaja-maksab-põhimõtet, loobuda investeerimisest fossiilkütustesse ja kehtestada süsinikdioksiidi sobiv hind, selleks et luua majanduskeskkond, mis soodustaks avaliku ja erasektori investeeringuid, mis võimaldavad saavutada kestliku arengu eesmärke tööstuspoliitika alusel;

| 35. | kutsub arenenud riike ja arenguriike üles tegema tõhustatud koostööd muu hulgas riiklikult kindlaks määratud panustega seotud partnerluse raames, et riigid saaksid parema juurdepääsu tehnilistele teadmistele ja rahalisele toetusele, mida on vaja nende riiklikult kindlaksmääratud panuste täitmise poliitika väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

35.

kutsub arenenud riike ja arenguriike üles tegema tõhustatud koostööd muu hulgas riiklikult kindlaks määratud panustega seotud partnerluse raames, et riigid saaksid parema juurdepääsu tehnilistele teadmistele ja rahalisele toetusele, mida on vaja nende riiklikult kindlaksmääratud panuste täitmise poliitika väljatöötamiseks;

| 36. | palub komisjonil hinnata põhjalikult Pariisi kokkuleppe võimalikku mõju ELi eelarvele ning luua sihtotstarbeline automaatne ELi rahastamismehhanism, mis annaks täiendavat ja piisavat toetust, tagamaks, et EL annab õiglase osa rahvusvahelise kliimameetmete rahastamise 100 miljardi dollari eesmärgi saavutamisse; |
| --- | --- |

36.

palub komisjonil hinnata põhjalikult Pariisi kokkuleppe võimalikku mõju ELi eelarvele ning luua sihtotstarbeline automaatne ELi rahastamismehhanism, mis annaks täiendavat ja piisavat toetust, tagamaks, et EL annab õiglase osa rahvusvahelise kliimameetmete rahastamise 100 miljardi dollari eesmärgi saavutamisse;

| 37. | nõuab, et võetaks konkreetseid kohustusi kliimameetmete rahastamise lisaallikate leidmiseks, muu hulgas kehtestades finantstehingute maksu, eraldades osa ELi heitkogustega kauplemise süsteemi saastekvootidest aastatel 2021–2030 ning suunates ELi ja rahvusvahelistest lennunduse ja merenduse heitkoguseid käsitlevatest meetmetest saadud tulu rahvusvaheliste kliimameetmete rahastamisse ning Rohelisse Kliimafondi; |
| --- | --- |

37.

nõuab, et võetaks konkreetseid kohustusi kliimameetmete rahastamise lisaallikate leidmiseks, muu hulgas kehtestades finantstehingute maksu, eraldades osa ELi heitkogustega kauplemise süsteemi saastekvootidest aastatel 2021–2030 ning suunates ELi ja rahvusvahelistest lennunduse ja merenduse heitkoguseid käsitlevatest meetmetest saadud tulu rahvusvaheliste kliimameetmete rahastamisse ning Rohelisse Kliimafondi;

Valitsusväliste osalejate roll

Valitsusväliste osalejate roll

| 38. | tõstab esile pingutusi, mida CO2-heite vähendamiseks ja kliimamuutustele vastupidavuse suurendamiseks teeb üha suurem arv valitsusväliseid osalejaid; toonitab seetõttu, et valitsuste, ettevõtlusringkonna, linnade, piirkondade, rahvusvaheliste organisatsioonide, kodanikuühiskonna ja akadeemiliste asutuste vahel peab toimuma struktureeritud ja konstruktiivne arutelu ning tuleb tagada, et nad osalevad kohandatavate kliimameetmete kavandamises ja rakendamises, et soodustada kogu maailmas vähese CO2-heitega ja vastupanuvõimelise ühiskonna loomiseks mõjusate meetmete võtmist ja teha Pariisi kokkuleppe eesmärkide saavutamisel edusamme; |
| --- | --- |

38.

tõstab esile pingutusi, mida CO2

2

| 39. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid toetaksid koos teiste ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalistega sellist protsessi, kus valitsusvälised osalejad on Pariisi kokkuleppe rakendamise üle peetavatesse läbirääkimistesse aktiivselt kaasatud, toetatakse nende püüdeid aidata riigi poliitikas toimuvatest muutustest hoolimata täita riiklikult kindlaks määratud panust ning osalejatel on võimalus uurida ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonis peituvaid uusi võimalusi osaleda ja ühineda; |
| --- | --- |

39.

nõuab, et EL ja selle liikmesriigid toetaksid koos teiste ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalistega sellist protsessi, kus valitsusvälised osalejad on Pariisi kokkuleppe rakendamise üle peetavatesse läbirääkimistesse aktiivselt kaasatud, toetatakse nende püüdeid aidata riigi poliitikas toimuvatest muutustest hoolimata täita riiklikult kindlaks määratud panust ning osalejatel on võimalus uurida ÜRO kliimamuutuste raamkonventsioonis peituvaid uusi võimalusi osaleda ja ühineda;

| 40. | rõhutab, et valitsusväliste osalejate kliimateemaline platvorm (Non-State Actors Zone for Climate Action – NAZCA) aitab väga palju toetada ja jälgida valitsusväliste osalejate tegevust, näiteks ülemaailmse linnapeade pakti, algatuse Mission Innovation, partnerluse InsuResilience, algatuse „Säästev energia kõigi jaoks“ ja riiklikult kindlaksmääratud panuste alase partnerlusalgatuse raames; |
| --- | --- |

40.

rõhutab, et valitsusväliste osalejate kliimateemaline platvorm (Non-State Actors Zone for Climate Action – NAZCA) aitab väga palju toetada ja jälgida valitsusväliste osalejate tegevust, näiteks ülemaailmse linnapeade pakti, algatuse Mission Innovation, partnerluse InsuResilience, algatuse „Säästev energia kõigi jaoks“ ja riiklikult kindlaksmääratud panuste alase partnerlusalgatuse raames;

| 41. | tunneb heameelt pingutuste üle, mida kliimakaitsjad (Climate Champions) on teinud Marrakechi kliimameetmete partnerluse kohaselt; |
| --- | --- |

41.

tunneb heameelt pingutuste üle, mida kliimakaitsjad (Climate Champions) on teinud Marrakechi kliimameetmete partnerluse kohaselt;

| 42. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid teeksid kõigi kodanikuühiskonna liikmetega (asutused, erasektor, vabaühendused ja kohalikud kogukonnad) koostööd, et esitada peamistes sektorites (energia, tehnoloogia, linnad, transport) heitkoguste vähendamise algatusi ning töötada kohanemisprobleemide lahendamiseks välja võimalusi, kuidas kohaneda ja suurendada vastupanuvõimet, eelkõige seoses veevarude kättesaadavuse, toiduga kindlustatuse ning riskiennetusega; kutsub kõiki valitsusi ja kodanikuühiskonna liikmeid üles seda tegevuskava toetama ja tugevdama; |
| --- | --- |

42.

nõuab, et EL ja selle liikmesriigid teeksid kõigi kodanikuühiskonna liikmetega (asutused, erasektor, vabaühendused ja kohalikud kogukonnad) koostööd, et esitada peamistes sektorites (energia, tehnoloogia, linnad, transport) heitkoguste vähendamise algatusi ning töötada kohanemisprobleemide lahendamiseks välja võimalusi, kuidas kohaneda ja suurendada vastupanuvõimet, eelkõige seoses veevarude kättesaadavuse, toiduga kindlustatuse ning riskiennetusega; kutsub kõiki valitsusi ja kodanikuühiskonna liikmeid üles seda tegevuskava toetama ja tugevdama;

| 43. | tuletab ÜRO-le ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalistele meelde, et iga üksiku osalise tegutsemine on sama tähtis kui valitsuste ja institutsioonide tegevus; nõuab seetõttu innukamat kampaaniate korraldamist ja meetmeid üldsuse teavitamiseks väiksematest ja suurematest tegudest, millega võib kliimamuutustevastast võitlust toetada nii arenenud kui ka arenguriikides; |
| --- | --- |

43.

tuletab ÜRO-le ja ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osalistele meelde, et iga üksiku osalise tegutsemine on sama tähtis kui valitsuste ja institutsioonide tegevus; nõuab seetõttu innukamat kampaaniate korraldamist ja meetmeid üldsuse teavitamiseks väiksematest ja suurematest tegudest, millega võib kliimamuutustevastast võitlust toetada nii arenenud kui ka arenguriikides;

Kõigi sektorite terviklik tegevus

Kõigi sektorite terviklik tegevus

| 44. | peab kiiduväärseks, et kogu maailmas on välja töötatud heitkogustega kauplemise süsteeme, millest neljas maailmajaos kasutusel olevad 18 süsteemi moodustavad üleilmsest SKPst 40 %; innustab komisjoni toetama ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ühendamist teiste samasuguste süsteemidega, et luua rahvusvahelised CO2-turu mehhanismid ja seega suurendada kliimameetmete ulatust ning võrdsete tingimuste loomisega ühtlasi vähendada süsinikdioksiidi lekke ohtu; kutsub komisjoni üles kehtestama kaitsemeetmeid, millega tagada, et ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ühendamine aitab kliimamõjusid püsivalt leevendada ja ei takista ELi-siseste kasvuhoonegaaside heite vähendamise eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

44.

peab kiiduväärseks, et kogu maailmas on välja töötatud heitkogustega kauplemise süsteeme, millest neljas maailmajaos kasutusel olevad 18 süsteemi moodustavad üleilmsest SKPst 40 %; innustab komisjoni toetama ELi heitkogustega kauplemise süsteemi ühendamist teiste samasuguste süsteemidega, et luua rahvusvahelised CO2

| 45. | rõhutab, et säilitamaks piisavad stiimulid, mis aitaksid vähendada kasvuhoonegaaside heidet nii palju, et ELi 2050. aasta kliima- ja energiaeesmärke oleks võimalik täita, on vaja suuremat tahet ja tuleb rohkem tegutseda; toonitab, et transpordi- ja põllumajandussektoris ei ole 2020. aasta eesmärkide täitmiseks kasvuhoonegaaside heite vähendamisel piisavaid tulemusi saavutatud ning et selleks, et nendes sektorites täidetaks 2030. aastaks nende vastav osa heite vähendamise eesmärgist, tuleb rohkem pingutada; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et säilitamaks piisavad stiimulid, mis aitaksid vähendada kasvuhoonegaaside heidet nii palju, et ELi 2050. aasta kliima- ja energiaeesmärke oleks võimalik täita, on vaja suuremat tahet ja tuleb rohkem tegutseda; toonitab, et transpordi- ja põllumajandussektoris ei ole 2020. aasta eesmärkide täitmiseks kasvuhoonegaaside heite vähendamisel piisavaid tulemusi saavutatud ning et selleks, et nendes sektorites täidetaks 2030. aastaks nende vastav osa heite vähendamise eesmärgist, tuleb rohkem pingutada;

| 46. | rõhutab, et kõik tulevased turupõhised lahendused peavad nii Pariisi kokkuleppe raames kui ka väljaspool seda vastama keskkonnaeesmärkidele, mis tähendab, et tuleb käsitleda selliseid ohte nagu lüngad, mille tagajärjel on võimalik pidada topeltarvestust, probleemid, mis puudutavad heitkoguste vähendamise püsivust ja täiendavust, võimalikud negatiivsed tagajärjed kestlikule arengule ja vastakad stiimulid, millega vähendada riiklikult kindlaks määratud panuste suurust; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et kõik tulevased turupõhised lahendused peavad nii Pariisi kokkuleppe raames kui ka väljaspool seda vastama keskkonnaeesmärkidele, mis tähendab, et tuleb käsitleda selliseid ohte nagu lüngad, mille tagajärjel on võimalik pidada topeltarvestust, probleemid, mis puudutavad heitkoguste vähendamise püsivust ja täiendavust, võimalikud negatiivsed tagajärjed kestlikule arengule ja vastakad stiimulid, millega vähendada riiklikult kindlaks määratud panuste suurust;

| 47. | rõhutab, et suuresti just tänu kasvuhoonegaaside heite, taastuvenergia ja energiasäästuga seotud 20-20-20 eesmärkidele on eri ökotööstusharudes, mis on majanduskriisi ajal pidevalt kasvanud, tehtud edusamme ja suudetud säilitada 4,2 miljoni inimese töökoht; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et suuresti just tänu kasvuhoonegaaside heite, taastuvenergia ja energiasäästuga seotud 20-20-20 eesmärkidele on eri ökotööstusharudes, mis on majanduskriisi ajal pidevalt kasvanud, tehtud edusamme ja suudetud säilitada 4,2 miljoni inimese töökoht;

| 48. | võtab teadmiseks, et ICAO assambleel otsustati 2016. aastal luua rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidi kompensatsiooni ja vähendamise süsteem (CORSIA); |
| --- | --- |

48.

võtab teadmiseks, et ICAO assambleel otsustati 2016. aastal luua rahvusvahelise lennunduse süsinikdioksiidi kompensatsiooni ja vähendamise süsteem (CORSIA);

| 49. | väljendab pettumust, et CORSIA kasutuselevõtmisel ei näinud ICAO ette heitkoguste vähendamist, vaid pööras põhitähelepanu süsinikdioksiidi kompensatsioonile; rõhutab, et kompensatsiooni kvaliteet ei ole mingil juhul tagatud, CORSIA kohaldamine muutub õiguslikult siduvaks alles 2027. aastal, ICAO tähtsaimad liikmed ei ole veel võtnud endale kohustust hakata osalema vabatahtlikus etapis ja teised suurimad heitetekitajad ei ole hakanud tegutsema CO2-neutraalse majanduskasvu nimel, mis tekitab tegeliku kliimamõju kohta palju küsimusi, sest tulemused jäävad võrreldes ootustega, mis Euroopa Liidul ELi heitkogustega kauplemise süsteemi peatamisel olid, palju väiksemaks; nõuab, et CORSIA toimimiseks vajalikud mõjusad eeskirjad koostataks kiiresti, et riikide ja piirkondlikul tasandil hakataks CORSIAt õigel ajal rakendama ning et kõik osalejad tagaksid selle jõustamise; nõuab peale selle, et soodustataks kõiki tehnoloogilisi uuendusi, mis puudutavad mootori võimsust ja kütuse kvaliteeti; |
| --- | --- |

49.

väljendab pettumust, et CORSIA kasutuselevõtmisel ei näinud ICAO ette heitkoguste vähendamist, vaid pööras põhitähelepanu süsinikdioksiidi kompensatsioonile; rõhutab, et kompensatsiooni kvaliteet ei ole mingil juhul tagatud, CORSIA kohaldamine muutub õiguslikult siduvaks alles 2027. aastal, ICAO tähtsaimad liikmed ei ole veel võtnud endale kohustust hakata osalema vabatahtlikus etapis ja teised suurimad heitetekitajad ei ole hakanud tegutsema CO2

| 50. | tuletab meelde, et kuna Euroopa-sisesed lennud kuuluvad endiselt ELi heitkogustega kauplemise süsteemi, võib kehtivate õigusaktide ja CORSIA kasutuselevõtmise ajakava muutmist kaaluda ainult süsteemiga taotletavaid eesmärke ja tulevasi rakendusmeetmeid arvesse võttes; |
| --- | --- |

50.

tuletab meelde, et kuna Euroopa-sisesed lennud kuuluvad endiselt ELi heitkogustega kauplemise süsteemi, võib kehtivate õigusaktide ja CORSIA kasutuselevõtmise ajakava muutmist kaaluda ainult süsteemiga taotletavaid eesmärke ja tulevasi rakendusmeetmeid arvesse võttes;

| 51. | võtab teadmiseks Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) merekeskkonna kaitse komitee 70. istungjärgul vastu võetud tegevuskava, mille eesmärk on töötada laevade kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks välja terviklik IMO strateegia; nõuab, et IMO töötaks kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärkidega välja üleilmse mehhanismi, kehtestades IMO esialgses kasvuhoonegaaside strateegias, mis tuleb vastu võtta 2018. aasta kevadel, heitkoguste vähendamiseks kaugelemineva eesmärgi ja koostades konkreetse ajakava; |
| --- | --- |

51.

võtab teadmiseks Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) merekeskkonna kaitse komitee 70. istungjärgul vastu võetud tegevuskava, mille eesmärk on töötada laevade kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks välja terviklik IMO strateegia; nõuab, et IMO töötaks kooskõlas Pariisi kokkuleppe eesmärkidega välja üleilmse mehhanismi, kehtestades IMO esialgses kasvuhoonegaaside strateegias, mis tuleb vastu võtta 2018. aasta kevadel, heitkoguste vähendamiseks kaugelemineva eesmärgi ja koostades konkreetse ajakava;

| 52. | tunneb heameelt Kigali muudatuse üle, millega nähakse ette kliima soojenemist põhjustavatest fluorosüsivesinikest (HFC) loobumine järk-järgult kogu maailmas; peab seda Pariisi kokkuleppe elluviimisel konkreetseks sammuks, tänu millele võib olla võimalik vähendada heitkoguseid 2050. aastaks palju rohkem kui 70 miljardi tonni süsinikdioksiid-ekvivalendi võrra, mis on võrdne USA 11-kordse aastase kogusega, ning seepärast innustab kõiki Montreali protokolli osalisi tegema selle kiireks ratifitseerimiseks kõik endast olenev; tuletab meelde, et EL on vastu võtnud ammendavad õigusaktid, mille kohaselt tuleb fluorosüsivesinike kasutust vähendada 2030. aastaks 79 %, sest kliimahoidlikud alternatiivid on laialdaselt kättesaadavad ja nende potentsiaal tuleks täielikult ära kasutada; |
| --- | --- |

52.

tunneb heameelt Kigali muudatuse üle, millega nähakse ette kliima soojenemist põhjustavatest fluorosüsivesinikest (HFC) loobumine järk-järgult kogu maailmas; peab seda Pariisi kokkuleppe elluviimisel konkreetseks sammuks, tänu millele võib olla võimalik vähendada heitkoguseid 2050. aastaks palju rohkem kui 70 miljardi tonni süsinikdioksiid-ekvivalendi võrra, mis on võrdne USA 11-kordse aastase kogusega, ning seepärast innustab kõiki Montreali protokolli osalisi tegema selle kiireks ratifitseerimiseks kõik endast olenev; tuletab meelde, et EL on vastu võtnud ammendavad õigusaktid, mille kohaselt tuleb fluorosüsivesinike kasutust vähendada 2030. aastaks 79 %, sest kliimahoidlikud alternatiivid on laialdaselt kättesaadavad ja nende potentsiaal tuleks täielikult ära kasutada;

Kliimamuutustele vastupidavuse suurendamine kohanemise kaudu

Kliimamuutustele vastupidavuse suurendamine kohanemise kaudu

| 53. | märgib, et COP23 eesistujariigi Fidži prioriteetide hulka kuuluvad valdkonnad, kus on tähtsaimal kohal kohanemis- ja vastupidavusmeetmed; tuletab meelde, et kohanemismeetmed on möödapääsmatult vajalikud kõigile riikidele, kes soovivad hoida negatiivse mõju võimalikult väiksena ning kasutada täielikult ära võimalusi, mis tulenevad kliimamuutustekindlast kasvust ja kestlikust arengust; |
| --- | --- |

53.

märgib, et COP23 eesistujariigi Fidži prioriteetide hulka kuuluvad valdkonnad, kus on tähtsaimal kohal kohanemis- ja vastupidavusmeetmed; tuletab meelde, et kohanemismeetmed on möödapääsmatult vajalikud kõigile riikidele, kes soovivad hoida negatiivse mõju võimalikult väiksena ning kasutada täielikult ära võimalusi, mis tulenevad kliimamuutustekindlast kasvust ja kestlikust arengust;

| 54. | nõuab, et pikaajaliste kohanemiseesmärkide seadmisel võetaks seda arvesse; tuletab meelde, et arenguriigid, eriti vähim arenenud riigid ja väikesed arenevad saareriigid, kelle osa kliimamuutustes on kõige väiksem, on kliimamuutuste kahjuliku mõju ees kõige kaitsetumad ja nende kohanemisvõime on kõige väiksem; |
| --- | --- |

54.

nõuab, et pikaajaliste kohanemiseesmärkide seadmisel võetaks seda arvesse; tuletab meelde, et arenguriigid, eriti vähim arenenud riigid ja väikesed arenevad saareriigid, kelle osa kliimamuutustes on kõige väiksem, on kliimamuutuste kahjuliku mõju ees kõige kaitsetumad ja nende kohanemisvõime on kõige väiksem;

| 55. | rõhutab, et kliimamuutustega kohanemine peab olema riiklike arengustrateegiate, sh finantsplaneerimise lahutamatu osa, ning ühtlasi tuleb parandada eri valitsemistasandite ja sidusrühmade vahelist kooskõlastamist; on seisukohal, et samuti tuleb tagada kooskõla suurõnnetuste ohu vähendamise strateegiate ja kavadega; |
| --- | --- |

55.

rõhutab, et kliimamuutustega kohanemine peab olema riiklike arengustrateegiate, sh finantsplaneerimise lahutamatu osa, ning ühtlasi tuleb parandada eri valitsemistasandite ja sidusrühmade vahelist kooskõlastamist; on seisukohal, et samuti tuleb tagada kooskõla suurõnnetuste ohu vähendamise strateegiate ja kavadega;

| 56. | rõhutab, et eelkõige tuleb hinnata, kuidas mõjutavad kliimamuutused linnu ning millised on neile ainuomased kohanemis- ja leevendusprobleemid ja -võimalused; on seisukohal, et kliimamuutuste kohaliku mõju leevendamiseks on kõige olulisem suurendada linnade ja kohalike omavalitsuste suutlikkust hakata oma kogukonna vastupidavuse nimel tegusema ja töötama; |
| --- | --- |

56.

rõhutab, et eelkõige tuleb hinnata, kuidas mõjutavad kliimamuutused linnu ning millised on neile ainuomased kohanemis- ja leevendusprobleemid ja -võimalused; on seisukohal, et kliimamuutuste kohaliku mõju leevendamiseks on kõige olulisem suurendada linnade ja kohalike omavalitsuste suutlikkust hakata oma kogukonna vastupidavuse nimel tegusema ja töötama;

| 57. | on seisukohal, et kliimameetmeid toetatakse piisavalt, kui nendega koos võetakse ka sotsiaalvaldkonna meetmeid, mis hõlmavad ka õiglase ülemineku fondi, mille kaudu ühendatakse kliimamuutustevastase võitlusega kaasnevad küsimused püüdega võidelda tööpuuduse ja ebakindlate töökohade vastu; |
| --- | --- |

57.

on seisukohal, et kliimameetmeid toetatakse piisavalt, kui nendega koos võetakse ka sotsiaalvaldkonna meetmeid, mis hõlmavad ka õiglase ülemineku fondi, mille kaudu ühendatakse kliimamuutustevastase võitlusega kaasnevad küsimused püüdega võidelda tööpuuduse ja ebakindlate töökohade vastu;

| 58. | kutsub komisjoni üles vaatama ELi 2013. aasta kliimamuutustega kohanemise strateegia läbi, et pöörata kogu ELi tasandil kohanemiseks tehtavale tööle suuremat tähelepanu ja suurendada selle lisaväärtust, viies selle Pariisi kokkuleppega rohkem kooskõlla ning edendades heade tavade, näidete ja kliimamuutustega kohanemiseks tehtavat tööd käsitleva teabe tõhusat jagamist; rõhutab, et välja tuleb töötada süsteemid ja vahendid, millega abil olla kursis, milliseid edusamme on riiklike kliimamuutustega kohanemise kavade ja meetmete rakendamisel tehtud ja kui tulemuslikud need on; |
| --- | --- |

58.

kutsub komisjoni üles vaatama ELi 2013. aasta kliimamuutustega kohanemise strateegia läbi, et pöörata kogu ELi tasandil kohanemiseks tehtavale tööle suuremat tähelepanu ja suurendada selle lisaväärtust, viies selle Pariisi kokkuleppega rohkem kooskõlla ning edendades heade tavade, näidete ja kliimamuutustega kohanemiseks tehtavat tööd käsitleva teabe tõhusat jagamist; rõhutab, et välja tuleb töötada süsteemid ja vahendid, millega abil olla kursis, milliseid edusamme on riiklike kliimamuutustega kohanemise kavade ja meetmete rakendamisel tehtud ja kui tulemuslikud need on;

| 59. | tuletab meelde, et põllumajandusmaadele, märgaladele ja metsadele, mis katavad ELi maa-alast üle 90 %, mõjuvad kliimamuutused rängalt; rõhutab, et see sektor, mis hõlmab maakasutust, maakasutuse muutust ja metsandust (LULUCF), nii neelab kui ka tekitab heiteid ja on seetõttu kliimamuutuste mõju leevendamise ja vastupidavuse suurendamise seisukohast tähtis; |
| --- | --- |

59.

tuletab meelde, et põllumajandusmaadele, märgaladele ja metsadele, mis katavad ELi maa-alast üle 90 %, mõjuvad kliimamuutused rängalt; rõhutab, et see sektor, mis hõlmab maakasutust, maakasutuse muutust ja metsandust (LULUCF), nii neelab kui ka tekitab heiteid ja on seetõttu kliimamuutuste mõju leevendamise ja vastupidavuse suurendamise seisukohast tähtis;

| 60. | tuletab meelde, et vastavalt 4. novembri 2016. aasta Pariisi kokkuleppe artiklile 2 on selle kokkuleppe eesmärk muu hulgas suurendada võimet kohaneda kliimamuutuste ebasoodsa mõjuga ja parandada vastupanuvõimet kliima muutumisele ning edendada vähese kasvuhoonegaaside heitega arengut viisil, mis ei ohusta toidutootmist, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üle viima rahastamisvood selle eesmärgiga vastavusse; |
| --- | --- |

60.

tuletab meelde, et vastavalt 4. novembri 2016. aasta Pariisi kokkuleppe artiklile 2 on selle kokkuleppe eesmärk muu hulgas suurendada võimet kohaneda kliimamuutuste ebasoodsa mõjuga ja parandada vastupanuvõimet kliima muutumisele ning edendada vähese kasvuhoonegaaside heitega arengut viisil, mis ei ohusta toidutootmist, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üle viima rahastamisvood selle eesmärgiga vastavusse;

| 61. | toonitab, et tegevusetusel on tõsised ja tihti pöördumatud tagajärjed, sest kliimamuutused mõjutavad kõiki maailma piirkondi erineval, kuid väga kahjulikul moel, mis põhjustab rändevooge ja inimeste hukkumist ning majanduslikku, keskkonna- ja sotsiaalset kahju; rõhutab, et kliimaeesmärkide täitmiseks ja majanduskasvu hõlbustamiseks tuleb puhta energeetika ja taastuvenergia valdkonna uuendustele anda kooskõlastatud üleilmne poliitiline ja rahaline tõuge; |
| --- | --- |

61.

toonitab, et tegevusetusel on tõsised ja tihti pöördumatud tagajärjed, sest kliimamuutused mõjutavad kõiki maailma piirkondi erineval, kuid väga kahjulikul moel, mis põhjustab rändevooge ja inimeste hukkumist ning majanduslikku, keskkonna- ja sotsiaalset kahju; rõhutab, et kliimaeesmärkide täitmiseks ja majanduskasvu hõlbustamiseks tuleb puhta energeetika ja taastuvenergia valdkonna uuendustele anda kooskõlastatud üleilmne poliitiline ja rahaline tõuge;

| 62. | mõistab, et heakskiidetud üldkehtiva kliimapõgeniku määratluse sõnastamine on mitmes mõttes keeruline, kuid nõuab, et tõsiselt tunnistataks, milline tähendus ja ulatus on kliima tõttu toimuval ümberasumisel ja rändel, mille on põhjustanud üleilmse soojenemise tagajärjel toimunud loodusõnnetused; märgib, et 2008.–2013. aastal oli umbes 166 miljonit inimest sunnitud loodusõnnetuste, merevee taseme tõusu, äärmuslike ilmaolude, kõrbestumise, veepuuduse ning troopiliste ja siirutajatega levivate haiguste leviku tõttu kodust lahkuma; tuletab eelkõige meelde, et kliimaga seotud suundumused võivad Aafrika teatud osades ja Lähis-Idas suurendada poliitilist ebastabiilsust ja majanduslikke probleeme ning süvendada Vahemere piirkonna pagulaskriisi; |
| --- | --- |

62.

mõistab, et heakskiidetud üldkehtiva kliimapõgeniku määratluse sõnastamine on mitmes mõttes keeruline, kuid nõuab, et tõsiselt tunnistataks, milline tähendus ja ulatus on kliima tõttu toimuval ümberasumisel ja rändel, mille on põhjustanud üleilmse soojenemise tagajärjel toimunud loodusõnnetused; märgib, et 2008.–2013. aastal oli umbes 166 miljonit inimest sunnitud loodusõnnetuste, merevee taseme tõusu, äärmuslike ilmaolude, kõrbestumise, veepuuduse ning troopiliste ja siirutajatega levivate haiguste leviku tõttu kodust lahkuma; tuletab eelkõige meelde, et kliimaga seotud suundumused võivad Aafrika teatud osades ja Lähis-Idas suurendada poliitilist ebastabiilsust ja majanduslikke probleeme ning süvendada Vahemere piirkonna pagulaskriisi;

| 63. | märgib, et üleilmsetest kasvuhoonegaaside heitkogustest põhjustavad 20 % metsade raadamine ja metsa seisundi halvenemine, ning rõhutab, et metsad ja metsade aktiivne säästev majandamine on kliimamuutuse leevendamiseks väga tähtis ning metsade kohanemisvõimet ja vastupidavust kliimamuutusele tuleb suurendada; rõhutab, et vaja on leevendusmeetmeid, mis on mõeldud just troopikametsade sektorile (REDD+); rõhutab, et ilma nende meetmeteta on ilmselt võimatu hoida ülemaailmset soojenemist alla 2 oC; nõuab peale selle, et EL suurendaks rahasummasid, mis on ette nähtud selleks, et metsade raadamist arenguriikides vähendada; |
| --- | --- |

63.

märgib, et üleilmsetest kasvuhoonegaaside heitkogustest põhjustavad 20 % metsade raadamine ja metsa seisundi halvenemine, ning rõhutab, et metsad ja metsade aktiivne säästev majandamine on kliimamuutuse leevendamiseks väga tähtis ning metsade kohanemisvõimet ja vastupidavust kliimamuutusele tuleb suurendada; rõhutab, et vaja on leevendusmeetmeid, mis on mõeldud just troopikametsade sektorile (REDD+); rõhutab, et ilma nende meetmeteta on ilmselt võimatu hoida ülemaailmset soojenemist alla 2 o

Arenguriikide toetamine

Arenguriikide toetamine

| 64. | toonitab, et ka arenguriikidel on Pariisi kokkuleppe eesmärkide täitmisel tähtis roll ning neil tuleb aidata oma kliimakavasid ellu viia, kasutades täielikult ära rakendatud kliimameetmete, Addis Abeba tegevuskava ja säästva arengu tegevuskava 2030 koostoimet jätkusuutliku arengu alaste eesmärkidega; |
| --- | --- |

64.

toonitab, et ka arenguriikidel on Pariisi kokkuleppe eesmärkide täitmisel tähtis roll ning neil tuleb aidata oma kliimakavasid ellu viia, kasutades täielikult ära rakendatud kliimameetmete, Addis Abeba tegevuskava ja säästva arengu tegevuskava 2030 koostoimet jätkusuutliku arengu alaste eesmärkidega;

| 65. | rõhutab, et arenguriikides ja eriti Aafrika arenguriikides tuleb taastuvenergia intensiivsema kasutamise kaudu püüda anda kõigile võimalus tarbida säästvat energiat; juhib tähelepanu sellele, et Aafrikas on hulgaliselt loodusvarasid, mis aitavad tagada Aafrika energiajulgeolekut; rõhutab, et kui oleks olemas toimiv elektriühendus, võiks osa Euroopa energiast tulla pikas perspektiivis Aafrikast; |
| --- | --- |

65.

rõhutab, et arenguriikides ja eriti Aafrika arenguriikides tuleb taastuvenergia intensiivsema kasutamise kaudu püüda anda kõigile võimalus tarbida säästvat energiat; juhib tähelepanu sellele, et Aafrikas on hulgaliselt loodusvarasid, mis aitavad tagada Aafrika energiajulgeolekut; rõhutab, et kui oleks olemas toimiv elektriühendus, võiks osa Euroopa energiast tulla pikas perspektiivis Aafrikast;

| 66. | rõhutab, et ELil on olemas kogemused, suutlikkus ja üleilmne haare, et olla juhtpositsioonil arukama, puhtama ja vastupidavama taristu rajamisel, mida on vaja Pariisi kokkuleppega algatatud üleilmse ülemineku jaoks; nõuab, et EL toetaks arenguriikide pingutusi muutuda vähese CO2-heitega ühiskondadeks, mis on kaasavamad, sotsiaalselt jätkusuutlikumad, keskkonnasäästlikumad, jõukamad ja turvalisemad; |
| --- | --- |

66.

rõhutab, et ELil on olemas kogemused, suutlikkus ja üleilmne haare, et olla juhtpositsioonil arukama, puhtama ja vastupidavama taristu rajamisel, mida on vaja Pariisi kokkuleppega algatatud üleilmse ülemineku jaoks; nõuab, et EL toetaks arenguriikide pingutusi muutuda vähese CO2-

Tööstus ja konkurentsivõime

Tööstus ja konkurentsivõime

| 67. | peab kiiduväärseks Euroopa tööstuse pidevaid pingutusi ja edusamme, täitmaks kohustusi ja kasutamaks ära kõiki Pariisi kokkuleppe võimalusi, mis võib viia tulemuslike ja kulutõhusate kliimameetmeteni; |
| --- | --- |

67.

peab kiiduväärseks Euroopa tööstuse pidevaid pingutusi ja edusamme, täitmaks kohustusi ja kasutamaks ära kõiki Pariisi kokkuleppe võimalusi, mis võib viia tulemuslike ja kulutõhusate kliimameetmeteni;

| 68. | rõhutab, et kliimamuutustega võitlemine on üleilmne prioriteet, mille nimel tuleks pingutada tõepoolest kogu maailmas, tagades samal ajal energiajulgeoleku ja jätkusuutliku majanduse; |
| --- | --- |

68.

rõhutab, et kliimamuutustega võitlemine on üleilmne prioriteet, mille nimel tuleks pingutada tõepoolest kogu maailmas, tagades samal ajal energiajulgeoleku ja jätkusuutliku majanduse;

| 69. | rõhutab, et kliimaga seotud investeeringuid hõlbustaks ja soodustaks see, kui nii ELi kui ka üleilmsel tasandil kehtiks stabiilne ja prognoositav õigusraamistik ning edastataks selgeid poliitilisi sõnumeid; |
| --- | --- |

69.

rõhutab, et kliimaga seotud investeeringuid hõlbustaks ja soodustaks see, kui nii ELi kui ka üleilmsel tasandil kehtiks stabiilne ja prognoositav õigusraamistik ning edastataks selgeid poliitilisi sõnumeid;

| 70. | rõhutab, et kliimameetmete ja Pariisi kokkuleppe rakendamiseks on väga tähtis, et eesmärkide saavutamise nimel tegutsetaks pidevalt ja eriti oluline on see suurimate üleilmsete heitetekitajate puhul; peab seisukohta, mida USA administratsioon on Pariisi kokkuleppe kohta väljendanud, väga kahetsusväärseks; peab aga igati kiiduväärseks, et USA suured tööstusettevõtjad, kes mõistavad selgelt kliimamuutuste põhjustatud ohte ja kliimameetmetega kaasnevaid võimalusi, on väljendanud püsivat toetust; |
| --- | --- |

70.

rõhutab, et kliimameetmete ja Pariisi kokkuleppe rakendamiseks on väga tähtis, et eesmärkide saavutamise nimel tegutsetaks pidevalt ja eriti oluline on see suurimate üleilmsete heitetekitajate puhul; peab seisukohta, mida USA administratsioon on Pariisi kokkuleppe kohta väljendanud, väga kahetsusväärseks; peab aga igati kiiduväärseks, et USA suured tööstusettevõtjad, kes mõistavad selgelt kliimamuutuste põhjustatud ohte ja kliimameetmetega kaasnevaid võimalusi, on väljendanud püsivat toetust;

| 71. | on seisukohal, et juhuks, kui on veel suurriike, kes ei võta kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks ELi omaga võrreldavaid kohustusi, tuleks Euroopa tööstuse üleilmse konkurentsivõime tagamiseks säilitada süsinikdioksiidi lekkega seotud sätted, eelkõige need, mida kohaldatakse sektorite suhtes, mida iseloomustavad intensiivne kaubavahetus ja CO2-ga seotud kulude suur osakaal tootmiskuludes; |
| --- | --- |

71.

on seisukohal, et juhuks, kui on veel suurriike, kes ei võta kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks ELi omaga võrreldavaid kohustusi, tuleks Euroopa tööstuse üleilmse konkurentsivõime tagamiseks säilitada süsinikdioksiidi lekkega seotud sätted, eelkõige need, mida kohaldatakse sektorite suhtes, mida iseloomustavad intensiivne kaubavahetus ja CO2

| 72. | tunneb heameelt selle üle, et Hiina ja teised ELi energiamahukate tööstusharude suured konkurendid on hakanud kasutama süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemise süsteeme ja muid maksustamismehhanisme; on seisukohal, et seni, kuni saavutatakse võrdsed tingimused, peaks EL säilitama piisavad ja proportsionaalsed meetmed, millega tagada oma tööstuse konkurentsivõime ning ennetada vajaduse korral süsinikdioksiidi leket, võttes arvesse, et energia-, tööstus- ja kliimapoliitika on üksteisega seotud; |
| --- | --- |

72.

tunneb heameelt selle üle, et Hiina ja teised ELi energiamahukate tööstusharude suured konkurendid on hakanud kasutama süsinikdioksiidi heitkogustega kauplemise süsteeme ja muid maksustamismehhanisme; on seisukohal, et seni, kuni saavutatakse võrdsed tingimused, peaks EL säilitama piisavad ja proportsionaalsed meetmed, millega tagada oma tööstuse konkurentsivõime ning ennetada vajaduse korral süsinikdioksiidi leket, võttes arvesse, et energia-, tööstus- ja kliimapoliitika on üksteisega seotud;

| 73. | rõhutab, et tööstussektoris tuleb suurendada kvalifitseeritud töötajate arvu ning kvaliteetsete uute töökohtade soodustamiseks tuleb edendada teadmisi ja parimat tava, toetades samal ajal vajaduse korral õiglast töökohavahetust; |
| --- | --- |

73.

rõhutab, et tööstussektoris tuleb suurendada kvalifitseeritud töötajate arvu ning kvaliteetsete uute töökohtade soodustamiseks tuleb edendada teadmisi ja parimat tava, toetades samal ajal vajaduse korral õiglast töökohavahetust;

Energiapoliitika

Energiapoliitika

| 74. | kutsub ELi üles nõudma, et rahvusvaheline kogukond võtaks viivitamata vastu konkreetsed meetmed, sh ajakava, millega järk-järgult kaotada keskkonnakahjulikud toetused, sh fossiilkütustele mõeldud toetused, mis moonutavad konkurentsi, ei soosi rahvusvahelist koostööd ja takistavad uuendustegevust; |
| --- | --- |

74.

kutsub ELi üles nõudma, et rahvusvaheline kogukond võtaks viivitamata vastu konkreetsed meetmed, sh ajakava, millega järk-järgult kaotada keskkonnakahjulikud toetused, sh fossiilkütustele mõeldud toetused, mis moonutavad konkurentsi, ei soosi rahvusvahelist koostööd ja takistavad uuendustegevust;

| 75. | rõhutab, kui tähtsad on energiasääst, energiatõhusus ja taastuvenergia heitkoguste vähendamiseks, raha kokkuhoiuks ja energiajulgeoleku jaoks, samuti kütteostuvõimetuse ennetamiseks ja leevendamiseks, et kaitsta ja aidata kaitsetuid ja vaeseid leibkondi; nõuab, et kogu maailmas propageeritaks energiatõhususe ja -säästu meetmeid ning taastuvate energiaallikate arendamist (nt soodustades oma tarbeks tootmist ja taastuvate energiaallikate tarbimise soodustamist) ning nende tõhusat kasutamist; tuletab meelde, et energiatõhususe esmatähtsale kohale seadmine ja taastuvate energiaallikate valdkonnas üleilmse juhtpositsiooni saavutamine kuuluvad mõlemad ELi energialiidu peamiste eesmärkide hulka; |
| --- | --- |

75.

rõhutab, kui tähtsad on energiasääst, energiatõhusus ja taastuvenergia heitkoguste vähendamiseks, raha kokkuhoiuks ja energiajulgeoleku jaoks, samuti kütteostuvõimetuse ennetamiseks ja leevendamiseks, et kaitsta ja aidata kaitsetuid ja vaeseid leibkondi; nõuab, et kogu maailmas propageeritaks energiatõhususe ja -säästu meetmeid ning taastuvate energiaallikate arendamist (nt soodustades oma tarbeks tootmist ja taastuvate energiaallikate tarbimise soodustamist) ning nende tõhusat kasutamist; tuletab meelde, et energiatõhususe esmatähtsale kohale seadmine ja taastuvate energiaallikate valdkonnas üleilmse juhtpositsiooni saavutamine kuuluvad mõlemad ELi energialiidu peamiste eesmärkide hulka;

| 76. | rõhutab, et tuleb arendada energiasalvestustehnoloogiaid, arukaid võrke ja tarbimiskaja, mis aitavad taastuvenergiat elektritootmises ning kodumajapidamiste kütmisel ja jahutamisel tõhusamalt kasutada; |
| --- | --- |

76.

rõhutab, et tuleb arendada energiasalvestustehnoloogiaid, arukaid võrke ja tarbimiskaja, mis aitavad taastuvenergiat elektritootmises ning kodumajapidamiste kütmisel ja jahutamisel tõhusamalt kasutada;

Teadus- ja uuendustegevus ning digitehnoloogiad

Teadus- ja uuendustegevus ning digitehnoloogiad

| 77. | rõhutab, et pidev ja intensiivsem teadus- ja uuendustegevus, mida tehakse kliimamuutuste mõju leevendamise, kohanemismeetmete, ressursitõhususe, vähesaastavate tehnoloogiate ja ümbertöödeldud tooraine (ringmajandus) säästliku kasutamise vallas, on väga tähtis, et võidelda kliimamuutustega kulutõhusalt ja vähendada sõltuvust fossiilkütustest; nõuab seetõttu, et kogu maailmas võetaks kohustus selle valdkonna investeeringuid suurendada ja seada need tähelepanu keskmesse; |
| --- | --- |

77.

rõhutab, et pidev ja intensiivsem teadus- ja uuendustegevus, mida tehakse kliimamuutuste mõju leevendamise, kohanemismeetmete, ressursitõhususe, vähesaastavate tehnoloogiate ja ümbertöödeldud tooraine (ringmajandus) säästliku kasutamise vallas, on väga tähtis, et võidelda kliimamuutustega kulutõhusalt ja vähendada sõltuvust fossiilkütustest; nõuab seetõttu, et kogu maailmas võetaks kohustus selle valdkonna investeeringuid suurendada ja seada need tähelepanu keskmesse;

| 78. | rõhutab, et CO2-heite vähendamise tehnoloogiate arendamiseks on vaja selget poliitilist soovi, sealhulgas on vaja vähendada uute tehnoloogiate ja ärimudelite turu- ja regulatiivseid tõkkeid, ning kasutada avaliku sektori raha sihipäraselt; |
| --- | --- |

78.

rõhutab, et CO2-

| 79. | tuletab meelde, et teadus- ja uuendustegevus ning konkurentsivõime kuuluvad ELi energialiidu strateegia viie tugisamba hulka; märgib, et EL on kindlalt otsustanud jääda nendes valdkondades üleilmsele juhtpositsioonile ning teha samal ajal rahvusvaheliste partneritega tihedat teaduslikku koostööd; rõhutab, et puhta ja säästva energia tehnoloogia kasutuselevõtmiseks tuleb nii arenenud kui ka tärkava turumajandusega riikides luua ja säilitada tugev uuendussuutlikkus; |
| --- | --- |

79.

tuletab meelde, et teadus- ja uuendustegevus ning konkurentsivõime kuuluvad ELi energialiidu strateegia viie tugisamba hulka; märgib, et EL on kindlalt otsustanud jääda nendes valdkondades üleilmsele juhtpositsioonile ning teha samal ajal rahvusvaheliste partneritega tihedat teaduslikku koostööd; rõhutab, et puhta ja säästva energia tehnoloogia kasutuselevõtmiseks tuleb nii arenenud kui ka tärkava turumajandusega riikides luua ja säilitada tugev uuendussuutlikkus;

| 80. | tuletab meelde, et digitehnoloogiad on väga vajalikud, et oleks lihtsam üle minna puhtale energiale, luua uusi jätkusuutlikke ärimudeleid ning suurendada energiatõhusust ja -säästu; tõstab esile keskkonnakasu, mida Euroopa tööstuse digiteerimine võib tuua tänu sellele, et ressursse kasutatakse tõhusalt ja materjalikulu väheneb; |
| --- | --- |

80.

tuletab meelde, et digitehnoloogiad on väga vajalikud, et oleks lihtsam üle minna puhtale energiale, luua uusi jätkusuutlikke ärimudeleid ning suurendada energiatõhusust ja -säästu; tõstab esile keskkonnakasu, mida Euroopa tööstuse digiteerimine võib tuua tänu sellele, et ressursse kasutatakse tõhusalt ja materjalikulu väheneb;

| 81. | rõhutab, et olemasolevad ELi programmid/instrumendid, nagu programm „Horisont 2020“, millest võivad osa võtta ka kolmandad riigid, tuleb täielikult ära kasutada ning seda eelkõige energia-, kliimamuutuste ja kestliku arengu valdkonnas; |
| --- | --- |

81.

rõhutab, et olemasolevad ELi programmid/instrumendid, nagu programm „Horisont 2020“, millest võivad osa võtta ka kolmandad riigid, tuleb täielikult ära kasutada ning seda eelkõige energia-, kliimamuutuste ja kestliku arengu valdkonnas;

| 82. | nõuab, et selliseid tehnoloogiaid nagu kosmosesatelliidid kasutataks paremini ära, et koguda heitkoguste, temperatuuri ja kliimamuutuste kohta täpseid andmeid; juhib eelkõige tähelepanu Copernicuse programmi panusele; nõuab ühtlasi, et riigid teeksid läbipaistvat koostööd ja jagaksid teavet ning et teadlased saaksid andmeid kasutada; |
| --- | --- |

82.

nõuab, et selliseid tehnoloogiaid nagu kosmosesatelliidid kasutataks paremini ära, et koguda heitkoguste, temperatuuri ja kliimamuutuste kohta täpseid andmeid; juhib eelkõige tähelepanu Copernicuse programmi panusele; nõuab ühtlasi, et riigid teeksid läbipaistvat koostööd ja jagaksid teavet ning et teadlased saaksid andmeid kasutada;

Kliimadiplomaatia

Kliimadiplomaatia

| 83. | toetab kindlalt seda, et EL pööraks endiselt põhitähelepanu kliimadiplomaatiale, sest nii on võimalik kliimameetmed partnerriikides ja üleilmse üldsuse jaoks paremini esile tuua; rõhutab, et hiljutisi suundumusi ja muutuvat geopoliitilist olukorda arvestades tuleb kliimamuutusi pidada diplomaatilistes aruteludes ka edaspidi strateegiliseks prioriteediks; rõhutab, et Euroopa välisteenistusel ja liikmesriikidel on väga suur välispoliitiline suutlikkus ning nad peavad võtma kliimafoorumitel juhtrolli; rõhutab, et kaugeleulatuvad ja kiireloomulised kliimameetmed ning COP21 kohustuste täitmine peavad ka tulevikus olema prioriteedid, mida EL taotleb kõrgetasemelistes kahepoolsetes ja kahe piirkonna vahelistes aruteludes, mida peetakse partnerriikidega, G7-s ja G20-s, ÜROs ning muudel rahvusvahelistel foorumitel; |
| --- | --- |

83.

toetab kindlalt seda, et EL pööraks endiselt põhitähelepanu kliimadiplomaatiale, sest nii on võimalik kliimameetmed partnerriikides ja üleilmse üldsuse jaoks paremini esile tuua; rõhutab, et hiljutisi suundumusi ja muutuvat geopoliitilist olukorda arvestades tuleb kliimamuutusi pidada diplomaatilistes aruteludes ka edaspidi strateegiliseks prioriteediks; rõhutab, et Euroopa välisteenistusel ja liikmesriikidel on väga suur välispoliitiline suutlikkus ning nad peavad võtma kliimafoorumitel juhtrolli; rõhutab, et kaugeleulatuvad ja kiireloomulised kliimameetmed ning COP21 kohustuste täitmine peavad ka tulevikus olema prioriteedid, mida EL taotleb kõrgetasemelistes kahepoolsetes ja kahe piirkonna vahelistes aruteludes, mida peetakse partnerriikidega, G7-s ja G20-s, ÜROs ning muudel rahvusvahelistel foorumitel;

| 84. | kordab oma seisukohta, et kliimapoliitika eesmärgid tuleks seada ELi välispoliitilise püüdluste ja üleilmse tegevuskava keskmesse; nõuab, et EL ja liikmesriigid oleksid üleilmsete kliimameetmete võtmisel esirinnas, täites pidevalt Pariisi kokkulepet ja suheldes aktiivselt strateegiliste partneritega nii riigi kui ka piirkondlikul tasandil, et moodustada või tugevdada kliimameetmete liite, mille abil püsida ammendava kliimakaitse saavutamise kursil; |
| --- | --- |

84.

kordab oma seisukohta, et kliimapoliitika eesmärgid tuleks seada ELi välispoliitilise püüdluste ja üleilmse tegevuskava keskmesse; nõuab, et EL ja liikmesriigid oleksid üleilmsete kliimameetmete võtmisel esirinnas, täites pidevalt Pariisi kokkulepet ja suheldes aktiivselt strateegiliste partneritega nii riigi kui ka piirkondlikul tasandil, et moodustada või tugevdada kliimameetmete liite, mille abil püsida ammendava kliimakaitse saavutamise kursil;

| 85. | nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid tegutseksid selle nimel, et kliimaga seotud ohtudest teataks rohkem, neid analüüsitaks ja hallataks paremini, ning et EL ja liikmesriigid toetaksid pingutusi, mida ELi partnerid üle maailma teevad selleks, et mõju, mida kliimamuutused avaldavad riikide stabiilsusele, rahvusvahelisele julgeolekule ja inimeste ümberasumisele, paremini mõista, arvesse võtta, ennetada ja sellega toime tulla; |
| --- | --- |

85.

nõuab tungivalt, et EL ja liikmesriigid tegutseksid selle nimel, et kliimaga seotud ohtudest teataks rohkem, neid analüüsitaks ja hallataks paremini, ning et EL ja liikmesriigid toetaksid pingutusi, mida ELi partnerid üle maailma teevad selleks, et mõju, mida kliimamuutused avaldavad riikide stabiilsusele, rahvusvahelisele julgeolekule ja inimeste ümberasumisele, paremini mõista, arvesse võtta, ennetada ja sellega toime tulla;

| 86. | kavatseb kasutada oma rahvusvahelist rolli ja liikmesust rahvusvahelistes parlamentidevahelistes võrgustikes, et püüda Pariisi kokkuleppe kiirel rakendamisel järjekindlalt edusammudeni jõuda; |
| --- | --- |

86.

kavatseb kasutada oma rahvusvahelist rolli ja liikmesust rahvusvahelistes parlamentidevahelistes võrgustikes, et püüda Pariisi kokkuleppe kiirel rakendamisel järjekindlalt edusammudeni jõuda;

Euroopa Parlamendi roll

Euroopa Parlamendi roll

| 87. | on veendunud, et kuna Euroopa Parlament peab andma rahvusvahelistele kokkulepetele oma nõusoleku ja tal on kaasseadusandjana Pariisi kokkuleppe liidusisesel rakendamisel keskne roll, tuleb ta korrektselt ELi delegatsiooni kaasata; loodab seetõttu, et Euroopa Parlamendil lubatakse osaleda Bonnis toimuvatel ELi koordineerimiskoosolekutel ning talle tagatakse läbirääkimiste algusest peale juurdepääs kõikidele ettevalmistusdokumentidele; |
| --- | --- |

87.

on veendunud, et kuna Euroopa Parlament peab andma rahvusvahelistele kokkulepetele oma nõusoleku ja tal on kaasseadusandjana Pariisi kokkuleppe liidusisesel rakendamisel keskne roll, tuleb ta korrektselt ELi delegatsiooni kaasata; loodab seetõttu, et Euroopa Parlamendil lubatakse osaleda Bonnis toimuvatel ELi koordineerimiskoosolekutel ning talle tagatakse läbirääkimiste algusest peale juurdepääs kõikidele ettevalmistusdokumentidele;

o

o o

| 88. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile palvega edastada see kõikidele osalistele, kes ei ole ELi liikmed. |
| --- | --- |

88.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni sekretariaadile palvega edastada see kõikidele osalistele, kes ei ole ELi liikmed.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0383.

1

---

Neljapäev, 5. oktoober 2017

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/82 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/82

---

P8_TA(2017)0381

Albiinode olukord Malawis ja teistes Aafrika riikides

Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2017. aasta resolutsioon albiinode olukorra kohta Aafrikas ja eriti Malawis (2017/2868(RSP))

(2018/C 346/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone albinismi kohta Aafrikas, eriti 7. juuli 2016. aasta resolutsiooni albiinode olukorra kohta Aafrikas ja eriti Malawis (1) ning 4. septembri 2008. aasta resolutsiooni albiinode tapmise kohta Tansaanias (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone albinismi kohta Aafrikas, eriti 7. juuli 2016. aasta resolutsiooni albiinode olukorra kohta Aafrikas ja eriti Malawis (1) ning 4. septembri 2008. aasta resolutsiooni albiinode tapmise kohta Tansaanias (2),

| — | võttes arvesse albiinode inimõigustealase olukorraga tegeleva ÜRO sõltumatu eksperdi 24. märtsi 2017. aasta ja 18. jaanuari 2016. aasta aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse albiinode inimõigustealase olukorraga tegeleva ÜRO sõltumatu eksperdi 24. märtsi 2017. aasta ja 18. jaanuari 2016. aasta aruandeid,

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse 13. juuni 2017. aasta avaldust rahvusvahelise albinismist teadvustamise päeva kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse 13. juuni 2017. aasta avaldust rahvusvahelise albinismist teadvustamise päeva kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo 19. septembri 2017. aasta pressiteadet „Ground-breaking step to tackle impunity for witchcraft related human rights violations“ (Murranguline samm karistamatuse vastu võitlemisel nõidumisega seotud inimõiguste rikkumiste korral) ning 28. juuli 2017. aasta pressiteadet „Tanzania: „Reported attacks against persons with albinism decline, but root causes still rife in rural areas“ – UN expert“ („Tansaania: Teatatud rünnakud albiinode vastu vähenevad, kuid algpõhjused on maapiirkondades endiselt levinud – ÜRO ekspert“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo 19. septembri 2017. aasta pressiteadet „Ground-breaking step to tackle impunity for witchcraft related human rights violations“ (Murranguline samm karistamatuse vastu võitlemisel nõidumisega seotud inimõiguste rikkumiste korral) ning 28. juuli 2017. aasta pressiteadet „Tanzania: „Reported attacks against persons with albinism decline, but root causes still rife in rural areas“ – UN expert“ („Tansaania: Teatatud rünnakud albiinode vastu vähenevad, kuid algpõhjused on maapiirkondades endiselt levinud – ÜRO ekspert“),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2014. aasta resolutsiooni 69/170 rahvusvahelise albinismist teadvustamise päeva kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 18. detsembri 2014. aasta resolutsiooni 69/170 rahvusvahelise albinismist teadvustamise päeva kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 23. detsembri 2015. aasta resolutsiooni 70/229 albiinode kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 23. detsembri 2015. aasta resolutsiooni 70/229 albiinode kohta,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjoni 5. novembri 2013. aasta resolutsiooni 263 albiinode ründamise ja diskrimineerimise ärahoidmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjoni 5. novembri 2013. aasta resolutsiooni 263 albiinode ründamise ja diskrimineerimise ärahoidmise kohta,

| — | võttes arvesse piirkondlikku tegevuskava albiinode ründamise lõpetamiseks Aafrikas aastateks 2017–2021 ning inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjoni 22. mai 2017. aasta sellekohast resolutsiooni 373, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse piirkondlikku tegevuskava albiinode ründamise lõpetamiseks Aafrikas aastateks 2017–2021 ning inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjoni 22. mai 2017. aasta sellekohast resolutsiooni 373,

| — | võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. detsembri 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO puuetega inimeste õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse rassilise diskrimineerimise kõigi vormide kõrvaldamise rahvusvahelist konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rassilise diskrimineerimise kõigi vormide kõrvaldamise rahvusvahelist konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO 18. detsembri 1992. aasta deklaratsiooni rahvuslikesse või etnilistesse, usulistesse ja keelelistesse vähemustesse kuuluvate isikute õiguste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 18. detsembri 1992. aasta deklaratsiooni rahvuslikesse või etnilistesse, usulistesse ja keelelistesse vähemustesse kuuluvate isikute õiguste kohta,

| — | võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika hartat,

| — | võttes arvesse Cotonou partnerluslepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Cotonou partnerluslepingut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et albinism on päritud geneetiline häire ja et kogu maailmas esineb umbes üks albiino iga 20 000 inimese kohta, kusjuures Sahara-tagustes riikides on selliseid inimesi palju rohkem, eelkõige Tansaanias, Malawis ja Burundis, kus on suurim suhtarv albiinosid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et albinism on päritud geneetiline häire ja et kogu maailmas esineb umbes üks albiino iga 20 000 inimese kohta, kusjuures Sahara-tagustes riikides on selliseid inimesi palju rohkem, eelkõige Tansaanias, Malawis ja Burundis, kus on suurim suhtarv albiinosid;

| B. | arvestades, et enamikus Aafrikas ähvardab albiinosid suurim oht nende häiret puudutavate eksitavate ja ebausklike veendumuste pärast; arvestades, et väär seos albinismi ja võlujõu vahel on albiinodele kõige tõsisemaks ohuks; arvestades, et selline ebausk motiveerib vägivalda ja albiinode kehaosadega kauplemist, mis toovat õnne, tervist ja jõukust; arvestades, et albiino naised on pidanud taluma vägistamist, kuna usutakse vääralt, et seksuaalvahekord nendega võib ravida HIV/AIDSi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et enamikus Aafrikas ähvardab albiinosid suurim oht nende häiret puudutavate eksitavate ja ebausklike veendumuste pärast; arvestades, et väär seos albinismi ja võlujõu vahel on albiinodele kõige tõsisemaks ohuks; arvestades, et selline ebausk motiveerib vägivalda ja albiinode kehaosadega kauplemist, mis toovat õnne, tervist ja jõukust; arvestades, et albiino naised on pidanud taluma vägistamist, kuna usutakse vääralt, et seksuaalvahekord nendega võib ravida HIV/AIDSi;

| C. | arvestades, et inimõiguste rühmade andmeil on viimasel aastakümnel antud teada enam kui 600-st albiinode ründamisest Aafrikas, kuigi see arv on tõenäoliselt alahinnatud; arvestades, et sellised rünnakud on viimaste aastate jooksul sagenenud, eelkõige Malawis, Tansaanias ja Mosambiigis; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et inimõiguste rühmade andmeil on viimasel aastakümnel antud teada enam kui 600-st albiinode ründamisest Aafrikas, kuigi see arv on tõenäoliselt alahinnatud; arvestades, et sellised rünnakud on viimaste aastate jooksul sagenenud, eelkõige Malawis, Tansaanias ja Mosambiigis;

| D. | arvestades, et 2016. aastal tapeti 25 Aafrika riigis 172 albiinot ja toimus 276 muud nendevastast rünnakut; arvestades, et käesoleval aastal on lisaks Malawile antud teada albiinode ründamisest ka Burundis, Mosambiigis, Sambias ja Tansaanias, kus teadete kohaselt enamik ohvreid olid lapsed; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2016. aastal tapeti 25 Aafrika riigis 172 albiinot ja toimus 276 muud nendevastast rünnakut; arvestades, et käesoleval aastal on lisaks Malawile antud teada albiinode ründamisest ka Burundis, Mosambiigis, Sambias ja Tansaanias, kus teadete kohaselt enamik ohvreid olid lapsed;

| E. | arvestades, et alates 2017. aasta algusest on albiinode vastu suunatud rünnakute ja tapmiste uus laine saanud hoogu juurde Malawi kriminaalõigussüsteemi süsteemsetest puudujääkidest, mis jätavad selle haavatava rühma liikmed kuritegelike rühmituste meelevalda; arvestades, et alates 2017. aasta jaanuarist on vähemalt kaks albiinot tapetud ning veel seitse albiinot on teatanud sellistest kuritegudest nagu mõrvakatse või inimrööv; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et alates 2017. aasta algusest on albiinode vastu suunatud rünnakute ja tapmiste uus laine saanud hoogu juurde Malawi kriminaalõigussüsteemi süsteemsetest puudujääkidest, mis jätavad selle haavatava rühma liikmed kuritegelike rühmituste meelevalda; arvestades, et alates 2017. aasta jaanuarist on vähemalt kaks albiinot tapetud ning veel seitse albiinot on teatanud sellistest kuritegudest nagu mõrvakatse või inimrööv;

| F. | arvestades, et kuigi Malawis kehtestati 2016. aastal rangemad õigusaktid, sealhulgas reformitud karistusseadustik ja anatoomiaseadus, ei ole see takistanud kõnealuse haavatava rühma vastu suunatud tapmiste ja rünnakute taaspuhkemist, mis tuleneb peamiselt kehvast õiguskaitsest ja kohtuasutuste vähesest suutlikkusest, algpõhjustest ning sotsiaalsest ja kultuurilisest keskkonnast; toimepanijaid tuvastatakse, antakse kohtu alla ja mõistetakse süüdi harva; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kuigi Malawis kehtestati 2016. aastal rangemad õigusaktid, sealhulgas reformitud karistusseadustik ja anatoomiaseadus, ei ole see takistanud kõnealuse haavatava rühma vastu suunatud tapmiste ja rünnakute taaspuhkemist, mis tuleneb peamiselt kehvast õiguskaitsest ja kohtuasutuste vähesest suutlikkusest, algpõhjustest ning sotsiaalsest ja kultuurilisest keskkonnast; toimepanijaid tuvastatakse, antakse kohtu alla ja mõistetakse süüdi harva;

| G. | arvestades, et albiinod seisavad silmitsi äärmuslike inimõiguste rikkumisega, mis ulatub ahistamisest, tagakiusamisest, ühiskondlikust diskrimineerimisest ja sotsiaalsest tõrjutusest inimröövi, vägistamiste ja mõrvadeni; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et albiinod seisavad silmitsi äärmuslike inimõiguste rikkumisega, mis ulatub ahistamisest, tagakiusamisest, ühiskondlikust diskrimineerimisest ja sotsiaalsest tõrjutusest inimröövi, vägistamiste ja mõrvadeni;

| H. | arvestades, et albiino naised ja lapsed on sotsiaalse tõrjutuse ees eriti kaitsetud; arvestades, et imikuid hüljatakse nende geneetilise häire tõttu; arvestades, et laste haridus kannatab koolikiusamise, häbimärgistamise ja üldise hirmu tõttu ründamise ees; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et albiino naised ja lapsed on sotsiaalse tõrjutuse ees eriti kaitsetud; arvestades, et imikuid hüljatakse nende geneetilise häire tõttu; arvestades, et laste haridus kannatab koolikiusamise, häbimärgistamise ja üldise hirmu tõttu ründamise ees;

| I. | arvestades, et Tansaania valitsus on võtnud tõsiseid ja käegakatsutavaid meetmeid, võitlemaks riigis nõidumise vastu, sealhulgas peatades posijate litsentse ja vahistades arvukalt hõimuravitsejaid; arvestades, et Tansaania president nimetas 2008. aastal ametisse esimese albiino parlamendiliikme ja 2015. aasta detsembris esimese albiino peaministri asetäitja; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Tansaania valitsus on võtnud tõsiseid ja käegakatsutavaid meetmeid, võitlemaks riigis nõidumise vastu, sealhulgas peatades posijate litsentse ja vahistades arvukalt hõimuravitsejaid; arvestades, et Tansaania president nimetas 2008. aastal ametisse esimese albiino parlamendiliikme ja 2015. aasta detsembris esimese albiino peaministri asetäitja;

| J. | arvestades, et Mosambiik, Nigeeria ja Keenia on võtnud rünnakutele reageerimiseks vastu tegevuskava, milles keskendutakse albinismi käsitleva riikliku hariduse edendamisele ja teadlikkuse suurendamisele sellest küsimusest perekondades ja kogukondades, tagades albiinodele kaitse ja sotsiaalabi, kindlustades õigusabi, menetluste kiiruse ja rünnakute ärahoidmise, kohtuotsuste jagamise ja avaldamise heidutusvahendina ning lisauuringute läbiviimise, et täiustada kavas ettenähtud meetmeid ja toetada tõenditel põhinevat poliitikakujundamist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Mosambiik, Nigeeria ja Keenia on võtnud rünnakutele reageerimiseks vastu tegevuskava, milles keskendutakse albinismi käsitleva riikliku hariduse edendamisele ja teadlikkuse suurendamisele sellest küsimusest perekondades ja kogukondades, tagades albiinodele kaitse ja sotsiaalabi, kindlustades õigusabi, menetluste kiiruse ja rünnakute ärahoidmise, kohtuotsuste jagamise ja avaldamise heidutusvahendina ning lisauuringute läbiviimise, et täiustada kavas ettenähtud meetmeid ja toetada tõenditel põhinevat poliitikakujundamist;

| K. | arvestades, et 2017. aasta juunis võttis inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjon vastu piirkondliku tegevuskava albiinode ründamise lõpetamiseks aastateks 2017–2021, mis kiideti heaks ÜRO ning mitmesuguste piirkondlike ja rahvusvaheliste sidusrühmade poolt; arvestades, et selle tegevuskava eesmärk on edendada ühiseid jõupingutusi ja meetmeid, et võidelda albiinode vastase vägivalla vastu ning kaitsta nende ja nende perekondade õigusi; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2017. aasta juunis võttis inimõiguste ja rahvaste õiguste Aafrika komisjon vastu piirkondliku tegevuskava albiinode ründamise lõpetamiseks aastateks 2017–2021, mis kiideti heaks ÜRO ning mitmesuguste piirkondlike ja rahvusvaheliste sidusrühmade poolt; arvestades, et selle tegevuskava eesmärk on edendada ühiseid jõupingutusi ja meetmeid, et võidelda albiinode vastase vägivalla vastu ning kaitsta nende ja nende perekondade õigusi;

| L. | arvestades, et hoolimata kasvavast rahvusvahelisest nähtavusest ja uute õigusaktide vastuvõtmisest asjaomastes riikides on siiski esitatud väga vähe süüdistusi ja mõistetud karistusi ning paljudes Aafrika riikides pannakse endiselt karistamatult toime kuritegusid ja piinamist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et hoolimata kasvavast rahvusvahelisest nähtavusest ja uute õigusaktide vastuvõtmisest asjaomastes riikides on siiski esitatud väga vähe süüdistusi ja mõistetud karistusi ning paljudes Aafrika riikides pannakse endiselt karistamatult toime kuritegusid ja piinamist;

| M. | arvestades, et tapmise, vigastamise, diskrimineerimise, ahistamise ja häbimärgistamise tõttu on sajad albiinod pidanud põgenema ajutiste rajatistega varjupaikadesse; arvestades, et see olukord on pannud albiinod väga ebakindlasse ja ebaturvalisse olukorda ning piiranud nende juurdepääsu peamistele teenustele, nagu tervishoid ja haridus, nende võimalusi töö saamisel ja osalemist ühiskonnas; arvestades, et vajalikku ravi, sealhulgas nahavähi profülaktiliste ravimite saamist, piiravad albiinode ees seisvad probleemid, mida saaks ületada meditsiiniasutuste ja teadmiste arendamisega selles piirkonnas; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et tapmise, vigastamise, diskrimineerimise, ahistamise ja häbimärgistamise tõttu on sajad albiinod pidanud põgenema ajutiste rajatistega varjupaikadesse; arvestades, et see olukord on pannud albiinod väga ebakindlasse ja ebaturvalisse olukorda ning piiranud nende juurdepääsu peamistele teenustele, nagu tervishoid ja haridus, nende võimalusi töö saamisel ja osalemist ühiskonnas; arvestades, et vajalikku ravi, sealhulgas nahavähi profülaktiliste ravimite saamist, piiravad albiinode ees seisvad probleemid, mida saaks ületada meditsiiniasutuste ja teadmiste arendamisega selles piirkonnas;

| N. | arvestades, et elukestev hirm ja diskrimineerimine põhjustab pikaajalist või isegi püsivat psühhosotsiaalset kahju; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et elukestev hirm ja diskrimineerimine põhjustab pikaajalist või isegi püsivat psühhosotsiaalset kahju;

| O. | arvestades, et ÜRO nimetas 2015. aasta märtsis ametisse oma esimese albiinode inimõigustealase olukorraga tegeleva sõltumatu eksperdi Ikponwosa Ero ja kuulutas 13. juuni ametlikult rahvusvaheliseks albinismist teadvustamise päevaks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et ÜRO nimetas 2015. aasta märtsis ametisse oma esimese albiinode inimõigustealase olukorraga tegeleva sõltumatu eksperdi Ikponwosa Ero ja kuulutas 13. juuni ametlikult rahvusvaheliseks albinismist teadvustamise päevaks;

| P. | arvestades, et EL on viinud läbi avalikke teavituskampaaniaid, et suurendada selles küsimuses teadlikkust, ja toetanud kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamist ning kohalike ametiasutuste suutlikkuse suurendamise alaseid jõupingutusi võitluses albiinode tapmise vastu; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et EL on viinud läbi avalikke teavituskampaaniaid, et suurendada selles küsimuses teadlikkust, ja toetanud kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamist ning kohalike ametiasutuste suutlikkuse suurendamise alaseid jõupingutusi võitluses albiinode tapmise vastu;

| Q. | arvestades, et albiinosid mõjutab ebaproportsionaalselt palju vaesus, mille põhjuseks on nende kogetud vägivald, diskrimineerimine ja tõrjutus; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et albiinosid mõjutab ebaproportsionaalselt palju vaesus, mille põhjuseks on nende kogetud vägivald, diskrimineerimine ja tõrjutus;

| 1. | väljendab sügavat muret albiinode jätkuva ja ulatuslikult levinud diskrimineerimise ja tagakiusamise pärast Aafrikas, eelkõige pärast hiljutist vägivalla sagenemist Malawis; mõistab kindlalt hukka kõik albiinode tapmised, inimröövid, vigastamised ja muu ebainimliku ja alandava kohtlemise ning väljendab ohvrite perekondadele kaastunnet ja solidaarsust; mõistab lisaks hukka igasuguse spekulatiivse kauplemise albiinode kehaosadega; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on endiselt ülimalt mures selle pärast, et kuigi Malawis kehtestati rangemad seadused, on rünnakud albiinode vastu viimasel ajal siiski sagenenud; tunneb heameelt karistusseadustiku ja anatoomiaseaduse reformimise üle; kutsub siiski Malawi ametivõime üles uurima põhjalikult hiljutisi kuritegusid albiinode vastu ja andma albinismiga seotud kuritegude toimepanijad kohtusse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tuletab meelde, et riigi esmane kohustus on kaitsta oma kodanikke, sealhulgas haavatavaid rühmi, ning kutsub Malawi valitsust üles pakkuma albiinodele tõhusat kaitset, et tagada nende õigus elule ja isiklikule turvalisusele kooskõlas Malawi rahvusvaheliste inimõigustealaste kohustuste ja lubadustega; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab tungivalt, et Malawi ametivõimud võtaksid ennetavaid meetmeid nõidumise ja inimkaubandusega tegelevate kuritegelike organisatsioonide vastu, annaksid politseile piisava koolituse ja vahendid, uuriksid põhjalikult albinismiga seotud kuritegusid, teeksid lõpu karistamatusele ning taotleksid kiiremas korras rahvusvahelist toetust, uurimaks erapooletult ja tõhusalt kõiki rünnakuid albiinode vastu, millest on teada antud, et mõista nende toimepanijate üle kohut ja nad vastutusele võtta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub asjaomaseid Aafrika riike üles seadusi vajaduse korral laiendama, et muuta kehaosade omamine ja nendega kauplemine kuriteoks; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palub, et Malawi valitsus täidaks albiinode ravi-, psühholoogilisi ja sotsiaalseid vajadusi tõhusamalt, tagades neile kaasamispoliitika raames võrdse juurdepääsu tervishoiule ja haridusele; tuletab meelde, et tervishoiu ja hariduse kättesaadavus on albiinode jaoks jätkuvalt suur probleem, mis vajab lahendamist; nõuab suuremaid investeeringuid, et luua ohvrite, eelkõige naiste ja laste jaoks vajalikud sotsiaal-, hooldus- ja nõustamisstruktuurid ning täita paremini nende meditsiinilisi ja psühholoogilisi vajadusi; rõhutab, et on vaja kehtestada poliitika, mis lihtsustaks nende taasintegreerumist oma kogukonda; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toonitab, et albinismi vähene mõistmine ja napp tervisealane teave kipub albiinode tervislikku seisundit halvendama; rõhutab, et neile on vaja tagada juurdepääs tervishoiule, eelkõige maa- ja kõrvalistes piirkondades; on arvamusel, et tervishoiutöötajatele tuleks pakkuda albiinodega arvestamise koolitust; nõuab, et õpetajaid ja koolide juhtkonda koolitataks albiinode küsimuses paremini ning et Malawi ametiasutused hõlbustaksid albiinode juurdepääsu haridusele ja haridusest osasaamist; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tunneb heameelt Tansaania valitsuse jõupingutuste üle, mida tehakse võitluseks albiinode diskrimineerimise vastu ja valitsuse otsuse üle keelata hõimuravitsejate tegevus, et peatada albiinode tapmine, kuid nendib samas, et kohtusse on antud liiga vähe juhtumeid; väljendab lisaks heameelt Mosambiigi, Keenia ja Nigeeria jõupingutuste üle; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kordab, et rohkem jõupingutusi tuleks suunata albiinode vastase vägivalla ja diskrimineerimise algpõhjuste kaotamisse avalike teavituskampaaniate abil; rõhutab, et kohalikel võimudel ja kodanikuühiskonna organisatsioonidel on keskne osa albiinode õiguste edendamisel, elanikkonna teavitamisel ja harimisel ning albinismi puudutavate müütide ja eelarvamuste purustamisel; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tunneb muret albiino naiste ja laste eriomaste probleemide pärast, mille tõttu on neil suurem vaesuse, ebaturvalisuse ja isolatsiooni oht; rõhutab, et kõigil ohvritel peaks olema juurdepääs vajalikule ravile ja psühholoogilisele nõustamisele ning et tuleks kehtestada asjakohane poliitika, hõlbustamaks ohvrite taasintegreerumist kogukonda; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub, et asjaomaste riikide võimud kohustuksid koos rahvusvaheliste ja piirkondlike partneritega võitlema kahjuliku ebausu vastu, mille tõttu albiinode ründamine püsib, ning võtaksid kõik vajalikud meetmed, et ennetada ja tõkestada ebaseaduslikku kauplemist albiinode kehaosadega, vaataksid uuesti läbi kahtluse all olevad hauaröövide juhtumid, jälgiksid selliste kehaosade nõudluse allikaid ja tuvastaksid need ning mõistaksid albiinoküttide üle kohut; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuletab meelde, et albiinodevastane vägivald on sageli piiriülese iseloomuga ning rõhutab, et selles küsimuses on vaja tugevdada piirkondlikku koostööd; peab seetõttu tervitatavaks kõiki piirkondliku ja rahvusvahelise tasandi algatusi võitluseks albiinodevastase vägivallaga ning eelkõige Aafrika Liidu ja ÜRO hiljuti vastu võetud albinismi piirkondlikku tegevuskava aastateks 2017–2021, mis on positiivne ja konkreetne märk Aafrika juhtide pühendumisest; nõuab selle kava kiiret ja tõhusat rakendamist; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid jätkaksid dialoogi probleemist puudutatud riikidega, toetamaks tõhusalt nende jõupingutusi albiinode erivajadusi ja õigusi käsitleva poliitika kujundamisel mittediskrimineerimise ja sotsiaalse kaasatuse alusel, pakkudes vajalikku rahalist ja tehnilist abi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nõuab, et EL jälgiks jätkuvalt tähelepanelikult albiinode inimõigustealast olukorda Aafrikas, eelkõige oma delegatsioonide järjepideva aruandluse ja järelmeetmete abil, ning jätkaks albiinode kaitse ja sotsiaalse integratsiooni märkimisväärse parandamise edendamist; |
| --- | --- |

14.

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Malawi ja Tansaania valitsustele ja parlamentidele, Aafrika Liidule ning ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0314.

(2)  ELT C 295 E, 4.12.2009, lk 94.

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/86 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/86

---

P8_TA(2017)0382

Krimmitatari liidrite Ahtem Çiygozi ja Ilmi Umerovi ning ajakirjanik Mõkola Semena juhtumid

Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2017. aasta resolutsioon krimmitatari liidrite Ahtem Tšiigozi ja Ilmi Umerovi ning ajakirjanik Mõkola Semena juhtumite kohta (2017/2869(RSP))

(2018/C 346/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ELi ja Ukraina assotsieerimislepingut ning põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Ukraina assotsieerimislepingut ning põhjalikku ja laiaulatuslikku vabakaubanduspiirkonda,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Ukraina ja Krimmi, Euroopa naabruspoliitika ja idapartnerluse kohta ning eelkõige 21. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni assotsieerimislepingute ning põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade kohta Gruusia, Moldova ja Ukrainaga (1), 4. veebruari 2016. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Krimmis ja eriti krimmitatarlaste seas (2), 12. mai 2016. aasta resolutsiooni krimmitatarlaste kohta (3) ja 16. märtsi 2017. aasta resolutsiooni Ukraina vangide kohta Venemaal ja olukorra kohta Krimmis (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Ukraina ja Krimmi, Euroopa naabruspoliitika ja idapartnerluse kohta ning eelkõige 21. jaanuari 2016. aasta resolutsiooni assotsieerimislepingute ning põhjalike ja laiaulatuslike vabakaubanduspiirkondade kohta Gruusia, Moldova ja Ukrainaga (1), 4. veebruari 2016. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Krimmis ja eriti krimmitatarlaste seas (2), 12. mai 2016. aasta resolutsiooni krimmitatarlaste kohta (3) ja 16. märtsi 2017. aasta resolutsiooni Ukraina vangide kohta Venemaal ja olukorra kohta Krimmis (4),

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 25. september 2017. aasta aruannet „Inimõiguste olukord okupeeritud Krimmi Autonoomses Vabariigis ja Sevastopoli linnas (Ukraina)“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 25. september 2017. aasta aruannet „Inimõiguste olukord okupeeritud Krimmi Autonoomses Vabariigis ja Sevastopoli linnas (Ukraina)“,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 27. märtsi 2014. aasta resolutsiooni 68/262 Ukraina territoriaalse terviklikkuse kohta ja ÜRO Peaassamblee 19. detsembri 2016. aasta resolutsiooni 71/205 inimõiguste olukorra kohta Krimmi Autonoomses Vabariigis ja Sevastopoli linnas (Ukraina), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 27. märtsi 2014. aasta resolutsiooni 68/262 Ukraina territoriaalse terviklikkuse kohta ja ÜRO Peaassamblee 19. detsembri 2016. aasta resolutsiooni 71/205 inimõiguste olukorra kohta Krimmi Autonoomses Vabariigis ja Sevastopoli linnas (Ukraina),

| — | võttes arvesse nõukogu otsuseid pikendada Venemaa Föderatsioonile Krimmi poolsaare ebaseadusliku annekteerimise tõttu kehtestatud sanktsioone, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuseid pikendada Venemaa Föderatsioonile Krimmi poolsaare ebaseadusliku annekteerimise tõttu kehtestatud sanktsioone,

| — | võttes arvesse rahvusvahelist humanitaarõigust ja eelkõige selle sätteid, mis käsitlevad okupeeritud alasid ning tsiviilisikute kohtlemist ja kaitset, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelist humanitaarõigust ja eelkõige selle sätteid, mis käsitlevad okupeeritud alasid ning tsiviilisikute kohtlemist ja kaitset,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et paljud usaldusväärsed teated, neist kõige viimane ÜRO inimõiguste ülemvolinikult, annavad tunnistust inimõiguste rikkumiste sagenemisest Krimmis, mis puudutab krimmitatarlaste esindajaid, ajakirjanikke, blogijaid, meediatöötajaid ja tavakodanikke, kes võtavad sõna Vene okupatsiooni vastu või püüavad lihtsalt dokumenteerida de facto ametivõimude kuritegusid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paljud usaldusväärsed teated, neist kõige viimane ÜRO inimõiguste ülemvolinikult, annavad tunnistust inimõiguste rikkumiste sagenemisest Krimmis, mis puudutab krimmitatarlaste esindajaid, ajakirjanikke, blogijaid, meediatöötajaid ja tavakodanikke, kes võtavad sõna Vene okupatsiooni vastu või püüavad lihtsalt dokumenteerida de facto ametivõimude kuritegusid;

| B. | arvestades, et vastavalt ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo 25. septembri 2017. aasta aruandele „Inimõiguste olukord okupeeritud Krimmi Autonoomses Vabariigis ja Sevastopoli linnas (Ukraina)“ on kindlaid andmeid inimõiguste raskete rikkumiste kohta, nagu meelevaldsed vahistamised ja kinnipidamised, kadunuks jääma sundimine, väärkohtlemine ja piinamine ning vähemalt üks kohtuväline hukkamine; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et vastavalt ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo 25. septembri 2017. aasta aruandele „Inimõiguste olukord okupeeritud Krimmi Autonoomses Vabariigis ja Sevastopoli linnas (Ukraina)“ on kindlaid andmeid inimõiguste raskete rikkumiste kohta, nagu meelevaldsed vahistamised ja kinnipidamised, kadunuks jääma sundimine, väärkohtlemine ja piinamine ning vähemalt üks kohtuväline hukkamine;

| C. | arvestades, et krimmitatarlaste juht ja Medžlisi aseesimees Ilmi Umerov mõisteti Venemaa kriminaalkoodeksi artikli 280 lõike 1 alusel, milles käsitletakse Venemaa territoriaalse terviklikkuse rikkumisele kutsumist, kaheks aastaks vangi Krimmi poolsaare ebaseadusliku annekteerimise vastaste mõtteavalduste eest; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et krimmitatarlaste juht ja Medžlisi aseesimees Ilmi Umerov mõisteti Venemaa kriminaalkoodeksi artikli 280 lõike 1 alusel, milles käsitletakse Venemaa territoriaalse terviklikkuse rikkumisele kutsumist, kaheks aastaks vangi Krimmi poolsaare ebaseadusliku annekteerimise vastaste mõtteavalduste eest;

| D. | arvestades, et Medžlisi aseesimehele Ahtem Tšiigozile mõisteti kaheksa-aastane vanglakaristus massirahutuste korraldamise eest 26. veebruaril 2014; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Medžlisi aseesimehele Ahtem Tšiigozile mõisteti kaheksa-aastane vanglakaristus massirahutuste korraldamise eest 26. veebruaril 2014;

| E. | arvestades, et ajakirjanik Mõkola Semenale määrati Venemaa kriminaalkoodeksi artikli 280 lõike 1 alusel, milles käsitletakse Venemaa territoriaalse terviklikkuse rikkumisele kutsumist, tingimisi vanglakaristus kaheks ja pooleks aastaks ning kolmeaastane keeld töötada ajakirjanikuna; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ajakirjanik Mõkola Semenale määrati Venemaa kriminaalkoodeksi artikli 280 lõike 1 alusel, milles käsitletakse Venemaa territoriaalse terviklikkuse rikkumisele kutsumist, tingimisi vanglakaristus kaheks ja pooleks aastaks ning kolmeaastane keeld töötada ajakirjanikuna;

| F. | arvestades, et hiljutised kohtuotsused näitavad, et kohtusüsteemi kasutatakse poliitilise vahendina, et represseerida neid, kes on vastu Krimmi poolsaare annekteerimisele Venemaa poolt; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et hiljutised kohtuotsused näitavad, et kohtusüsteemi kasutatakse poliitilise vahendina, et represseerida neid, kes on vastu Krimmi poolsaare annekteerimisele Venemaa poolt;

| G. | arvestades, et paljudel juhtudel on teada antud inimröövidest, kadunuks jääma sundimistest, samuti piinamise kasutamisest ning julmast ja alandavast kohtlemisest kinnipidamisasutustes; arvestades, et piinamist on kasutatud „ülestunnistuse“ saamiseks; arvestades, et neid väiteid ei ole praeguseks piisavalt uuritud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et paljudel juhtudel on teada antud inimröövidest, kadunuks jääma sundimistest, samuti piinamise kasutamisest ning julmast ja alandavast kohtlemisest kinnipidamisasutustes; arvestades, et piinamist on kasutatud „ülestunnistuse“ saamiseks; arvestades, et neid väiteid ei ole praeguseks piisavalt uuritud;

| H. | arvestades, et Krimmis on ulatuslikult sundvõõrandatud avalikku ja eraomandit selle eest hüvitist maksmata ja võtmata arvesse rahvusvahelise humanitaarõiguse sätteid, mis kaitsevad vara arestimise või hävitamise eest; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Krimmis on ulatuslikult sundvõõrandatud avalikku ja eraomandit selle eest hüvitist maksmata ja võtmata arvesse rahvusvahelise humanitaarõiguse sätteid, mis kaitsevad vara arestimise või hävitamise eest;

| I. | arvestades, et Krimmis on märkimisväärselt vähenenud kodanikuühiskonna tegevusruum, kuna meediaväljaandeid on suletud, ning see mõjutab ebaproportsionaalselt krimmitatarlaste kogukonda, nende õigust teabele ja õigust säilitada oma kultuuri ja identiteeti; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Krimmis on märkimisväärselt vähenenud kodanikuühiskonna tegevusruum, kuna meediaväljaandeid on suletud, ning see mõjutab ebaproportsionaalselt krimmitatarlaste kogukonda, nende õigust teabele ja õigust säilitada oma kultuuri ja identiteeti;

| J. | arvestades, et Krimmi annekteerimine Venemaa Föderatsiooni poolt on ebaseaduslik ja vastuolus rahvusvahelise õiguse ning Euroopa lepingutega, millele on alla kirjutanud nii Venemaa Föderatsioon kui ka Ukraina, eelkõige ÜRO põhikirjaga, Helsingi lõppaktiga ja 1994. aasta Budapesti memorandumiga ning 1997. aastal Ukraina ja Venemaa Föderatsiooni vahel sõlmitud sõpruse, koostöö ja partnerluse lepinguga; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Krimmi annekteerimine Venemaa Föderatsiooni poolt on ebaseaduslik ja vastuolus rahvusvahelise õiguse ning Euroopa lepingutega, millele on alla kirjutanud nii Venemaa Föderatsioon kui ka Ukraina, eelkõige ÜRO põhikirjaga, Helsingi lõppaktiga ja 1994. aasta Budapesti memorandumiga ning 1997. aastal Ukraina ja Venemaa Föderatsiooni vahel sõlmitud sõpruse, koostöö ja partnerluse lepinguga;

| K. | arvestades, et kogu anneksiooni vältel tuleb Venemaa Föderatsiooni pidada vastutavaks Krimmi elanike ja kodanike kaitsmise eest, mida peavad tegema piirkonnas de facto tegutsevad ametiasutused; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kogu anneksiooni vältel tuleb Venemaa Föderatsiooni pidada vastutavaks Krimmi elanike ja kodanike kaitsmise eest, mida peavad tegema piirkonnas de facto tegutsevad ametiasutused;

| 1. | mõistab hukka Ilmi Umerovi ning krimmitatarlaste juhi ja Medžlise aseesimehe Ahtem Tšiigozi ja ajakirjaniku Mõkola Semena süüdimõistmise; nõuab nende kohtuotsuste tühistamist ning Ilmi Umerovi ja Ahtem Tšiigozi viivitamatut ja tingimusteta vabastamist ning kõigist Mõkola Semena vastu esitatud süüdistustest viivitamata ja tingimusteta loobumist; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mõistab teravalt hukka karmid karistused, mis mõisteti küsitavate süüdistuste alusel pärast absurdset kohtuprotsessi krimmitatarlaste kogukonna juhtidele ja teistele Venemaa anneksiooni vastastele, nagu Uzair Abdullajev, Tejmur Abdullajev, Zevri Abseutov, Rustem Abiltarov, Muslim Alijev, Refat Alimov, Ali Asanov, Volodõmõr Baluhh, Enver Bekirov, Oleksii Bessarabov, Hlib Šabli, Oleksii Tšõrnii, Mustafa Degermenji, Emil Džemadenov, Arsen Džeparov, Volodõmõr Dudka, Pavlo Grõb, Rustem Ismailov, Mõkola Karpjuk, Stanislav Klõhh, Andrii Kolomijets, Oleksandr Koltšenko, Oleksandr Kostenko, Emir-Usein Kuku, Serhii Litvinov, Enver Mamutov, Remzi Memetov, Evhenii Panov, Juri Primov, Volodõmõr Prisitš, Ferat Saifullajev, Eider Saledinov, Oleg Sentsov, Vadõm Siruk, Oleksii Stogni, Redvan Suleymanov, Roman Suštšenko, Mõkola Šiptur, Dmõtro Štõblikov, Viktor Štšur, Rustem Vaitov, Valentin Võgovski, Andrii Zahtei ja Ruslan Zeitullajev; nõuab nende kohtuotsuste tühistamist ja kinnipeetute viivitamata vabastamist; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mõistab hukka nn ametivõimude diskrimineeriva poliitika eelkõige krimmitatarlaste põliskogukonna suhtes, nende omandiõiguse rikkumise ning kogukonna liikmete ja Venemaa anneksiooni vastaste üha sageneva hirmutamise poliitilises, sotsiaalses ja majanduslikus elus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on seisukohal, et krimmitatarlaste õigusi on rängalt rikutud, sest Medžlise tegevus on keelatud ja see tunnistati 26. aprillil 2016 äärmusorganisatsiooniks ning nende juhtidel ei lubata enam siseneda poolsaare territooriumile; kordab tungivalt oma üleskutset tühistada viivitamata sellega seotud kohtuotsused ja peatada nende mõju ning täita Rahvusvahelise Kohtu 19. aprillil 2017 määrust ajutiste meetmete kohta, mis tehti Ukraina poolt Venemaa Föderatsiooni vastu algatatud kohtuasjas ja mille kohaselt peab Venemaa Föderatsioon hoiduma piirangute tegemisest või kehtestamisest krimmitatarlaste kogukonna suutlikkusele säilitada oma esindusinstitutsioonid, sealhulgas Medžlis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde, et tegelikud repressioonid ning ekstremismi-, terrorismi- ja separatismivastaste õigusaktide rakendamine on järsult halvendanud inimõiguste olukorda Krimmi poolsaarel ja kaasa toonud sõna- ja ühinemisvabaduse ulatusliku rikkumise ning Krimmi poolsaarel on Venemaa kodakondsuse pealesurumine muutunud süsteemseks ja põhiõigused ei ole tagatud; nõuab, et diskrimineerivad õigusaktid kehtetuks tunnistataks, ning rõhutab tungivat vajadust võtta vastutusele need, kes on vastutavad Krimmis toimuvate inimõiguste rikkumiste ja kuritarvituste eest; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mõistab teravalt hukka valdava praktika, et vahistatud toimetatakse Krimmist Venemaa kaugetesse piirkondadesse, mis takistab tuntavalt nende inimeste suhtlust oma perekondade ja sõpradega ning raskendab inimõigusorganisatsioonidel nende käekäigu jälgimist; rõhutab, et selline käitumine on vastuolus Venemaal kehtivate õigusnormidega, eriti Venemaa kriminaalkoodeksi artikliga 73, mille kohaselt karistust tuleks kanda piirkonnas, kus on süüdimõistetu elukoht, või piirkonnas, kus kohtuotsus tehti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palub Euroopa välisteenistusel ja ELi delegatsioonil Venemaal hoolikalt jälgida käimasolevaid kohtumenetlusi ning pöörata tähelepanu vahistatute kohtlemisele; väljendab erilist muret seoses teadetega, et karistusviisina kasutatakse psühhiaatrilist ravi; ootab, et ELi delegatsioon, Euroopa välisteenistus ja ELi liikmesriikide suursaatkonnad neid menetlusi tähelepanelikult jälgiksid ning taotleksid pääsu vahistatute juurde nii enne nende üle kohtumõistmist kui ka selle ajal ja pärast seda; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palub Euroopa Inimõiguste Kohtul kaaluda kõigi Krimmist saadetud õiguskaitsetaotluste lahendamist võimalikult esmajärjekorras, kuna Venemaa enda kohtusüsteem ei saa nendes asjades õiguskaitsevahendeid tagada ega tagagi neid; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mõistab hukka vähemuskogukondi esindavate sõltumatute meediaväljaannete represseerimise ning kutsub Venemaa ametivõime üles hoiduma nende väljaannete tegevusele õiguslike ja halduslike takistuste seadmisest; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab, et rahvusvahelised inimõiguste vaatlejad, sealhulgas ÜRO, OSCE ja Euroopa Nõukogu eristruktuurid, lastaks takistusteta Krimmi poolsaarele sealset olukorda uurima, ning nõuab, et võetaks kasutusele sõltumatud seiremehhanismid; toetab Ukraina juhitud algatust, millega taotletakse nende küsimuste käsitlemist ÜRO Inimõiguste Nõukogus ja Peaassambleel; palub Euroopa välisteenistusel ja ELi inimõiguste eriesindajal pöörata inimõiguste olukorrale Krimmi poolsaarel pidevat tähelepanu ja hoida parlamenti sellega kursis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub komisjoni üles toetama projekte ja teabevahetust, mille eesmärk on parandada – ka Krimmi-siseselt – inimestevahelisi kontakte ning aidata kaasa konfliktide lahendamisele, rahu kindlustamisele, leppimisele ja kultuuridevahelise dialoogile; soovitab hoiduda bürokraatlikest takistustest ja soovitab paindlikumat hoiakut, mis võimaldaks lihtsustada rahvusvaheliste vaatlejate, sh parlamendiliikmete poolsaarele pääsu, mis peaks toimuma Kiievi nõusolekul ja ilma et seda tõlgendataks Krimmi anneksiooni tunnustamisena; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et piiravad meetmed tuleks kehtestada kõikidele isikutele, kes on vastutavad inimõiguste jõhkrate rikkumiste eest, sealhulgas nendele Krimmi ja Venemaa ametnikele, kes otseselt vastutavad Ahtem Tšiigozile, Mõkola Semenale ja Ilmi Umerovile süüdistuse esitamise ja nende süüdimõistmise eest, ning need meetmed peaksid hõlmama ka ELi pankades olevate varade külmutamist ja reisikeelde; kinnitab oma toetust ELi otsusele keelata import Krimmist ning teatavate kaupade ja tehnoloogiate eksport Krimmi, investeeringud Krimmi ning kauba- ja teenustevahetus Krimmiga; |
| --- | --- |

12.

| 13. | on mures nende Krimmi laste raske olukorra pärast, kes kasvavad ilma isata, kuna isadelt on seadusevastaselt vabadus võetud ja nad on de facto poliitvangid, kellest osa on toimetatud Venemaa Föderatsiooni kaugetesse piirkondadesse; on seisukohal, et see on teravas vastuolus rahvusvaheliste inimõiguste, laste õiguste ja Venemaa Föderatsiooni rahvusvaheliste kohustustega, sealhulgas ÜRO lapse õiguste konventsiooniga; kutsub Venemaa ametivõime ja Krimmi de facto ametivõime üles võimaldama ülalnimetatud isikutele korrapäraseid kontakte oma peredega ja eelkõige alaealiste pereliikmetega; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tuletab Venemaa ametivõimudele meelde, et neil kui de facto okupatsioonivõimudel, kellel on tegelik kontroll Krimmi üle, lasub ka täielik vastutus kaitsta Krimmi kodanikke meelevaldsete kohtulike ja haldusmeetmete eest ning okupatsioonivõimudena on nad vastavalt rahvusvahelisele humanitaarõigusele kohustatud tagama ka inimõiguste kaitse poolsaarel; |
| --- | --- |

14.

| 15. | toetab Ukraina suveräänsust, iseseisvust, ühtsust ja territoriaalset terviklikkust rahvusvaheliselt tunnustatud piirides ning mõistab veel kord hukka Krimmi Autonoomse Vabariigi ja Sevastopoli linna ebaseadusliku annekteerimise Venemaa Föderatsiooni poolt; toetab ELi ja selle liikmesriikide poliitikat, mille kohaselt Krimmi poolsaare ebaseaduslikku annekteerimist ei tunnustata ja sellega seoses kehtestatakse piiravad meetmed; peab ülimalt murettekitavaks, et Venemaa jätkab Krimmi poolsaare laiaulatuslikku militariseerimist, ohustades sellega piirkondlikku ja üleeuroopalist julgeolekut; |
| --- | --- |

15.

| 16. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikidele, Ukraina presidendile, Ukraina valitsusele ja parlamendile, Venemaa Föderatsiooni valitsusele ja parlamendile, Euroopa Nõukogu parlamentaarsele assambleele, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni parlamentaarsele assambleele, Krimmitatari Rahva Medžlisele ning ÜRO peasekretärile. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0018.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0043.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0218.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0087.

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/90 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/90

---

P8_TA(2017)0383

Olukord Maldiividel

Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2017. aasta resolutsioon olukorra kohta Maldiividel (2017/2870(RSP))

(2018/C 346/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Maldiivide kohta, eelkõige 16. septembri 2004. aasta (1), 30. aprilli 2015. aasta (2) ja 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Maldiivide kohta, eelkõige 16. septembri 2004. aasta (1), 30. aprilli 2015. aasta (2) ja 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni (3),

| — | võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Maldiivid on ühinenud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Maldiivid on ühinenud,

| — | võttes arvesse ÜRO 1981. aasta deklaratsiooni igasuguse usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kaotamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1981. aasta deklaratsiooni igasuguse usul ja veendumustel põhineva sallimatuse ja diskrimineerimise kaotamise kohta,

| — | võttes arvesse surmanuhtlust käsitlevaid ELi suuniseid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse surmanuhtlust käsitlevaid ELi suuniseid,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, eriti selle artikleid 2, 7 ja 19, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, eriti selle artikleid 2, 7 ja 19,

| — | võttes arvesse 1989. aasta ÜRO lapse õiguste konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1989. aasta ÜRO lapse õiguste konventsiooni,

| — | võttes arvesse konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri António Guterresi 27. juuli 2017. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri António Guterresi 27. juuli 2017. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse lähetuse aruannet 8.–9. veebruaril 2016. aastal toimunud ELi ja Maldiivide viienda parlamentidevahelise kohtumise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lähetuse aruannet 8.–9. veebruaril 2016. aastal toimunud ELi ja Maldiivide viienda parlamentidevahelise kohtumise kohta,

| — | võttes arvesse 25. juuli 2017. aasta avaldust olukorra kohta Maldiividel, mille tegi ELi delegatsioon Maldiividel koos ELi liikmesriikide saatkondade ning Kanada, Norra, Šveitsi ja Ameerika Ühendriikide Maldiividele akrediteeritud saatkondadega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 25. juuli 2017. aasta avaldust olukorra kohta Maldiividel, mille tegi ELi delegatsioon Maldiividel koos ELi liikmesriikide saatkondade ning Kanada, Norra, Šveitsi ja Ameerika Ühendriikide Maldiividele akrediteeritud saatkondadega,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pressiesindaja 14. märtsi 2016. aasta avaldust Maldiivide endise presidendi Mohamed Nasheedi süüdimõistmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja pressiesindaja 14. märtsi 2016. aasta avaldust Maldiivide endise presidendi Mohamed Nasheedi süüdimõistmise kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO eriraportööri Agnès Callamardi, kes tegeleb kohtuväliste, kiirkorras toimuvate ja omavoliliste hukkamiste küsimusega, 3. augusti 2017. aasta avaldust hukkamiste peatse taasalustamise kohta Maldiividel, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO eriraportööri Agnès Callamardi, kes tegeleb kohtuväliste, kiirkorras toimuvate ja omavoliliste hukkamiste küsimusega, 3. augusti 2017. aasta avaldust hukkamiste peatse taasalustamise kohta Maldiividel,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et ELil on pikaajalised suhted Maldiividega ja igal aastal reisivad Maldiividele sajad tuhanded Euroopa turistid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ELil on pikaajalised suhted Maldiividega ja igal aastal reisivad Maldiividele sajad tuhanded Euroopa turistid;

| B. | arvestades, et inimõiguste olukord Maldiividel on järsult halvenenud pärast riigi esimesi demokraatlikke valimisi 2008. aastal ja pärast esimese demokraatlikult valitud presidendi Mohamed Nasheedi kukutamist 2012. aastal; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et inimõiguste olukord Maldiividel on järsult halvenenud pärast riigi esimesi demokraatlikke valimisi 2008. aastal ja pärast esimese demokraatlikult valitud presidendi Mohamed Nasheedi kukutamist 2012. aastal;

| C. | arvestades, et president Abdulla Yameeni, Maldiivide Progressiivse Partei endise juhi, ja tema valitsuse püüete tõttu oma võimuhaaret tugevdada on kahanenud poliitiliste ja kodanikuõiguste austamine, meelevaldselt on kinni peetud opositsiooniliidreid, rünnatud on meediat ning usuvabaduse ja sallivuse vähenemises võib süüdistada suurenevat usulist konservatiivsust; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et president Abdulla Yameeni, Maldiivide Progressiivse Partei endise juhi, ja tema valitsuse püüete tõttu oma võimuhaaret tugevdada on kahanenud poliitiliste ja kodanikuõiguste austamine, meelevaldselt on kinni peetud opositsiooniliidreid, rünnatud on meediat ning usuvabaduse ja sallivuse vähenemises võib süüdistada suurenevat usulist konservatiivsust;

| D. | arvestades, et 22. augustil 2017 sulgesid julgeolekujõud vägivaldselt parlamendi (Majlis), mille eesmärk oli parlamendi opositsiooniliikmete sõnul blokeerida ettepanek parlamendi esimehe tagandamise kohta; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 22. augustil 2017 sulgesid julgeolekujõud vägivaldselt parlamendi (Majlis), mille eesmärk oli parlamendi opositsiooniliikmete sõnul blokeerida ettepanek parlamendi esimehe tagandamise kohta;

| E. | arvestades, et opositsioonipartei liikmete, sõltumatute ajakirjanike ja inimõiguslaste teatel on lisandunud ähvardused ja rünnakud ametivõimude, politsei ja äärmusrühmituste poolt; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et opositsioonipartei liikmete, sõltumatute ajakirjanike ja inimõiguslaste teatel on lisandunud ähvardused ja rünnakud ametivõimude, politsei ja äärmusrühmituste poolt;

| F. | arvestades, et 2015. aasta märtsis mõisteti Maldiivide esimene demokraatlikult valitud president Mohamed Nasheed 13 aastaks vangi, süüdistatuna terrorismis; arvestades, et parlamendi 85 liikmest on 12 opositsiooniliiget kohtu all, vähemalt kolmelt on konfiskeeritud nende passid ja vähemalt üks neist on meelevaldselt vahistatud; arvestades, et presidendivalimised on kavandatud 2018. aastaks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2015. aasta märtsis mõisteti Maldiivide esimene demokraatlikult valitud president Mohamed Nasheed 13 aastaks vangi, süüdistatuna terrorismis; arvestades, et parlamendi 85 liikmest on 12 opositsiooniliiget kohtu all, vähemalt kolmelt on konfiskeeritud nende passid ja vähemalt üks neist on meelevaldselt vahistatud; arvestades, et presidendivalimised on kavandatud 2018. aastaks;

| G. | arvestades, et on väljendatud muret Maldiivide äärmiselt politiseeritud kohtusüsteemi pärast, mis on aastate jooksul kuritarvitanud oma võimu ning tegutsenud parajasti võimul oleva partei huvides ja opositsioonipoliitikute vastu; arvestades, et ikka veel ei ole tagatud õigust õiglasele kohtumenetlusele ning et asjaomased põhimõtted kujutavad endast õigusriigi peamisi elemente; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et on väljendatud muret Maldiivide äärmiselt politiseeritud kohtusüsteemi pärast, mis on aastate jooksul kuritarvitanud oma võimu ning tegutsenud parajasti võimul oleva partei huvides ja opositsioonipoliitikute vastu; arvestades, et ikka veel ei ole tagatud õigust õiglasele kohtumenetlusele ning et asjaomased põhimõtted kujutavad endast õigusriigi peamisi elemente;

| H. | arvestades, et 9. augustil 2016 võttis Maldiivide parlament vastu seaduse hea nime ja maine kaitse ja väljendusvabaduse kohta, millega kehtestatakse väljendusvabadusele mitmeid piiranguid ja antakse valitsusele volitused tühistada või peatada ringhäälinguorganisatsioonide, väljaannete, veebisaitide ja muude meediaallikate litsentse; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 9. augustil 2016 võttis Maldiivide parlament vastu seaduse hea nime ja maine kaitse ja väljendusvabaduse kohta, millega kehtestatakse väljendusvabadusele mitmeid piiranguid ja antakse valitsusele volitused tühistada või peatada ringhäälinguorganisatsioonide, väljaannete, veebisaitide ja muude meediaallikate litsentse;

| I. | arvestades, et 2016. aasta augustis kinnitas Maldiivide president mitu kogunemisvabaduse seaduse muudatust, millega piiratakse seaduslikeks meeleavaldusteks ettenähtud alasid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 2016. aasta augustis kinnitas Maldiivide president mitu kogunemisvabaduse seaduse muudatust, millega piiratakse seaduslikeks meeleavaldusteks ettenähtud alasid;

| J. | arvestades, et Parlamentidevahelise Liidu parlamendiliikmete inimõiguste komitee nimetas Maldiive opositsiooni kuuluvate parlamendiliikmete ründamise poolest üheks probleemsemaks riigiks maailmas, kuna opositsioonipoliitikuid pidevalt ähvardatakse, vahistatakse ja vangistatakse; arvestades, et väljendusvabadus, meediavabadus, ühinemisvabadus ja demokraatlik pluralism on olnud aina suuremas ohus ning sadu valitsusvastaseid meeleavaldajaid on vahistatud ja neile on esitatud süüdistus; arvestades, et üha rohkem on tõendeid selle kohta, et president Yameeni poliitiliste oponentide vastu esitatud kriminaalsüüdistused võivad olla poliitiliselt motiveeritud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Parlamentidevahelise Liidu parlamendiliikmete inimõiguste komitee nimetas Maldiive opositsiooni kuuluvate parlamendiliikmete ründamise poolest üheks probleemsemaks riigiks maailmas, kuna opositsioonipoliitikuid pidevalt ähvardatakse, vahistatakse ja vangistatakse; arvestades, et väljendusvabadus, meediavabadus, ühinemisvabadus ja demokraatlik pluralism on olnud aina suuremas ohus ning sadu valitsusvastaseid meeleavaldajaid on vahistatud ja neile on esitatud süüdistus; arvestades, et üha rohkem on tõendeid selle kohta, et president Yameeni poliitiliste oponentide vastu esitatud kriminaalsüüdistused võivad olla poliitiliselt motiveeritud;

| K. | arvestades, et president Yameen on korduvalt kinnitanud oma kavatsust võtta uuesti kasutusele riiklikult sanktsioneeritud hukkamised, mis teeks lõpu 60 aastat kestnud moratooriumile; arvestades, et Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas on surmanuhtlus kaotatud kahekümnes riigis ja veel seitsmes riigis on see kaotatud de facto; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et president Yameen on korduvalt kinnitanud oma kavatsust võtta uuesti kasutusele riiklikult sanktsioneeritud hukkamised, mis teeks lõpu 60 aastat kestnud moratooriumile; arvestades, et Aasia ja Vaikse ookeani piirkonnas on surmanuhtlus kaotatud kahekümnes riigis ja veel seitsmes riigis on see kaotatud de facto;

| L. | arvestades, et praeguse seisuga on Maldiividel mõistetud surma vähemalt 20 inimest, kellest vähemalt viis olid vahistamise ajal alla 18-aastased; arvestades, et Maldiivide seadused lubavad rahvusvahelist õigust rikkudes määrata alaealistele edasilükatud surmanuhtluse, mis viiakse täide, kui alaealine saab 18-aastaseks; arvestades, et kohtuväliste, kiirkorras toimuvate ja omavoliliste hukkamiste ÜRO eriraportöör on kutsunud Maldiivide valitsust tungivalt üles hukkamisi mitte taasalustama; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et praeguse seisuga on Maldiividel mõistetud surma vähemalt 20 inimest, kellest vähemalt viis olid vahistamise ajal alla 18-aastased; arvestades, et Maldiivide seadused lubavad rahvusvahelist õigust rikkudes määrata alaealistele edasilükatud surmanuhtluse, mis viiakse täide, kui alaealine saab 18-aastaseks; arvestades, et kohtuväliste, kiirkorras toimuvate ja omavoliliste hukkamiste ÜRO eriraportöör on kutsunud Maldiivide valitsust tungivalt üles hukkamisi mitte taasalustama;

| M. | arvestades, et vähemalt kolmel juhul – Hussein Humaam Ahmedi, Ahmed Murrathi ja Mohamed Nabeeli kohtuasjas – on Maldiivide ülemkohus lõplikult kinnitanud surmaotsused pärast kohtuprotsesse, mis ei ole vastanud rahvusvaheliselt tunnustatud standarditele; arvestades, et neid kolme ähvardab viivitamatu hukkamine; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et vähemalt kolmel juhul – Hussein Humaam Ahmedi, Ahmed Murrathi ja Mohamed Nabeeli kohtuasjas – on Maldiivide ülemkohus lõplikult kinnitanud surmaotsused pärast kohtuprotsesse, mis ei ole vastanud rahvusvaheliselt tunnustatud standarditele; arvestades, et neid kolme ähvardab viivitamatu hukkamine;

| N. | arvestades, et Rahvusvaheline Juristide Komisjon mõistis hiljuti hukka 56 Maldiivide juristi (s.o kolmandik riigi praktiseerivatest juristidest) ametitegevuse peatamise seoses sellega, et nad osalesid üleskutses reformida riigi kohtusüsteemi, mille eesmärk on tagada kohtute sõltumatus; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Rahvusvaheline Juristide Komisjon mõistis hiljuti hukka 56 Maldiivide juristi (s.o kolmandik riigi praktiseerivatest juristidest) ametitegevuse peatamise seoses sellega, et nad osalesid üleskutses reformida riigi kohtusüsteemi, mille eesmärk on tagada kohtute sõltumatus;

| O. | arvestades, et muret tekitab ka radikaalsete islamistide kasvav sõjakus ning väidetavalt IS/Da’eshiga liitunud radikaliseerunud noorte meeste ja naiste suur arv; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et muret tekitab ka radikaalsete islamistide kasvav sõjakus ning väidetavalt IS/Da’eshiga liitunud radikaliseerunud noorte meeste ja naiste suur arv;

| P. | arvestades, et 23. aprillil 2017. aastal mõrvati blogija ja häälekas valitsuse kritiseerija Yameen Rasheed; arvestades, et ajakirjanik Ahmen Rilwani on alates augustist 2014 teadmata kadunud ja kardetavasti surnud; arvestades, et 2012. aastal sai pussitamise käigus vigastada blogija Ismail Rasheed; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 23. aprillil 2017. aastal mõrvati blogija ja häälekas valitsuse kritiseerija Yameen Rasheed; arvestades, et ajakirjanik Ahmen Rilwani on alates augustist 2014 teadmata kadunud ja kardetavasti surnud; arvestades, et 2012. aastal sai pussitamise käigus vigastada blogija Ismail Rasheed;

| 1. | peab äärmiselt kahetsusväärseks poliitilise ja inimõiguste olukorra halvenemist Maldiividel ning president Abdulla Yameeni ja tema valitsuse üha suuremat autoritaarsust, mis on tekitanud hirmuõhkkonna ja seadnud ohtu riigi poolt viimastel aastatel inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi valdkonnas tehtud edusammud, eriti arvestades 2018. aastaks kavandatud valimisi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mõistab hukka 2016. aastal vastu võetud laimamist ja sõnavabadust käsitleva seaduse, mille eesmärk on piirata sõnavabadust, samuti 2016. aastal kogunemisvabadust käsitlevasse seadusesse tehtud muudatused, millega piiratakse kogunemisõigust; kutsub Maldiivide valitsust üles viima kõik riigi õigusaktid kooskõlla rahvusvahelise inimõigustealase õigusega ning tunnistama eespool nimetatud õigusaktid kehtetuks või neid reformima; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mõistab hukka poliitiliste oponentide mahasurumise Maldiividel, kutsub valitsust üles loobuma kõigist süüdistustest endise presidendi Mohamed Nasheedi vastu ning vabastama viivitamata ja tingimusteta kõik poliitilistel põhjustel kinnipeetavad, sealhulgas erakonna Jumhoory Party juhi Qasim Ibrahimi; tuletab valitsusele meelde tema rahvusvahelisi kohustusi seoses põhivabaduste ja -õiguste järgimisega vastavalt kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelisele paktile, mis hõlmab kohustust tagada õiglase kohtumenetluse miinimumstandardid; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub Maldiivide ülemkohut viivitamata tühistama nende juristide töökeelu, kelle suhtes ikka veel kohaldatakse meedet, millega 2017. aasta septembris peatati 56 juristi ametitegevus; kordab oma üleskutset Maldiivide valitsusele tagada kohtusüsteemi sõltumatus ja erapooletus ning kõigi kodanike õigus õiglasele ja läbipaistvale, ilma poliitiliste mõjutusteta kohtumenetlusele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab uuesti ELi kindlat vastuseisu surmanuhtlusele kõikidel juhtudel ja ilma eranditeta; nõuab surmanuhtluse üldist kaotamist; mõistab teravalt hukka avalduse surmanuhtluse taaskehtestamisest Maldiividel ning nõuab, et riigi valitsus ja parlament peaksid kinni surmanuhtluse moratooriumist, mis on kehtinud juba üle 60 aasta; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles nõudma avalikult president Yameenilt ja Maldiivide valitsuselt kõigi surmanuhtluse määramise juhtumite läbivaatamist, tagamaks et järgitakse rahvusvaheliselt tunnustatud ja põhiseadusega tagatud õigust õiglasele kohtumenetlusele; kutsub valitsust üles viivitamata tühistama kõik alaealistele määratud surmanuhtlused ning keelustama alaealiste õigusrikkujate hukkamise; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on seisukohal, et ainus viis peatada demokraatia, inimõiguste ja vabaduste olukorra halvenemine Maldiividel on tõeline dialoog, milles osalevad kõik erakonnad ja teised kodanikuühiskonna liidrid; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub Maldiivide valitsust üles austama ja täielikult toetama õigust meelt avaldada, väljendusvabadust, ühinemis- ja kogunemisvabadust ning südametunnistuse-, usu- ja veendumusvabadust, hoolimata riigi peamisest usundist; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub Maldiivide valitsust lõpetama nende nn korravalvurite karistamatuse, kes on kasutanud vägivalda usulist sallivust propageerivate isikute, rahulike meeleavaldajate, kriitiliselt meelestatud meedia ja kodanikuühiskonna suhtes; |
| --- | --- |

9.

| 10. | mõistab hukka Maldiivide parlamendi Majlise sunniviisilise sulgemise parlamendiliikmetele ning valitud parlamendiliikmete ahistamise, hirmutamise ja vahistamise; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mõistab hukka ajakirjanike, blogijate ja inimõiguslaste jätkuva hirmutamise ja ähvardamise Maldiividel, reporterite vahistamised ning haarangud uudisteagentuuridele ja nende sunniviisilise sulgemise; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub valitsust üles tagama Yameen Rasheedi surmajuhtumi ja Ahmed Rilwani röövimise erapooletu ja sõltumatu uurimise, et teha kindlaks kõik vastutavad isikud ja nad kohtu ette tuua; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub Maldiivide ametivõime üles tagama, et Maldiivide inimõiguste komisjon, riiklik eetikakomisjon ja valimiskomisjonid saavad tegutseda sõltumatult ja ilma valitsuse sekkumiseta; kutsub Maldiivide valitsust tegema täielikult koostööd ÜRO inimõiguste mehhanismidega, sealhulgas erimenetlustega ja ÜRO inimõiguste ülemvoliniku bürooga; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub ELi üles kasutama kõiki oma käsutuses olevaid vahendeid, et edendada inimõiguste ja demokraatlike põhimõtete järgimist Maldiividel, sealhulgas kaaludes individuaalsete ajutiste sihipäraste sanktsioonide kehtestamist nende vastu, kes rikuvad inimõigusi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, Euroopa välisteenistusele, nõukogule, komisjonile, liikmesriikidele valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsioonile / demokraatlike institutsioonide ja inimõiguste büroole, Euroopa Nõukogule ja Maldiivide valitsusele. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  ELT C 140 E, 9.6.2005, lk 165.

(2)  ELT C 346, 21.9.2016, lk 60.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0464.

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/94 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/94

---

P8_TA(2017)0385

Vanglasüsteem ja kinnipidamistingimused

Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2017. aasta resolutsioon vanglasüsteemide ja kinnipidamistingimuste kohta (2015/2062(INI))

(2018/C 346/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 6 ja 7 ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle artikleid 4, 19, 47, 48 ja 49, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 6 ja 7 ning Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eelkõige selle artikleid 4, 19, 47, 48 ja 49,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (artiklid 3 ja 8) ja selle konventsiooni protokolle, Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikat, 1987. aasta piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa konventsiooni ning piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa Komitee aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (artiklid 3 ja 8) ja selle konventsiooni protokolle, Euroopa Inimõiguste Kohtu praktikat, 1987. aasta piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa konventsiooni ning piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise või karistamise tõkestamise Euroopa Komitee aruandeid,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni (artiklid 3 ja 5), kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti (artikkel 7) ja piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni (artiklid 3 ja 5), kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti (artikkel 7) ja piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni,

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, mis võeti New Yorgis vastu 20. novembril 1989, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, mis võeti New Yorgis vastu 20. novembril 1989,

| — | võttes arvesse järgnevaid ÜRO Lapse Õiguste Komitee üldisi märkusi: nr 10 (2007) laste õiguste kohta alaealisi käsitlevas õiguses, nr 13 (2011) lapse õiguse kohta igat liiki vägivalla puudumisele ja nr 17 (2013) lapse õiguse kohta puhata, vaba aega veeta ja mängida, saada osa huvitegevusest, kultuurielust ja kunstist (artikkel 31), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse järgnevaid ÜRO Lapse Õiguste Komitee üldisi märkusi: nr 10 (2007) laste õiguste kohta alaealisi käsitlevas õiguses, nr 13 (2011) lapse õiguse kohta igat liiki vägivalla puudumisele ja nr 17 (2013) lapse õiguse kohta puhata, vaba aega veeta ja mängida, saada osa huvitegevusest, kultuurielust ja kunstist (artikkel 31),

| — | võttes arvesse ÜRO kinnipeetavate kohtlemise standardseid miinimumnõudeid ning peaassamblee poolt vastu võetud deklaratsioone ja põhimõtteid, võttes arvesse Peaassamblee vastuvõetud ÜRO miinimumreegleid alaealiste kriminaalmenetluse kohta (Pekingi reeglid); võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee suuniseid lapsesõbraliku õigusemõistmise kohta; võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitusi, eriti soovitust CM/Rec(2006)2 Euroopa vanglaeeskirjade kohta, soovitust CM/Rec(2006)13 eelvangistuse kasutamise, selle kohaldamise tingimuste ja kuritarvitamise vältimiseks võetavate kaitsemeetmete kohta, soovitust CM/Rec(2008)11 alaealisi õigusrikkujaid, kelle suhtes kohaldatakse sanktsioone või meetmeid, puudutavate Euroopa eeskirjade kohta, soovitust CM/Rec(2010)1 Euroopa Nõukogu karistusest tingimisi vabastamise eeskirjade kohta, soovitust CM/Rec(2017)3 ühenduses kohaldatavaid karistusi ja meetmeid käsitlevate Euroopa eeskirjade kohta, võttes arvesse ka Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee vastu võetud soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO kinnipeetavate kohtlemise standardseid miinimumnõudeid ning peaassamblee poolt vastu võetud deklaratsioone ja põhimõtteid, võttes arvesse Peaassamblee vastuvõetud ÜRO miinimumreegleid alaealiste kriminaalmenetluse kohta (Pekingi reeglid); võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee suuniseid lapsesõbraliku õigusemõistmise kohta; võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitusi, eriti soovitust CM/Rec(2006)2 Euroopa vanglaeeskirjade kohta, soovitust CM/Rec(2006)13 eelvangistuse kasutamise, selle kohaldamise tingimuste ja kuritarvitamise vältimiseks võetavate kaitsemeetmete kohta, soovitust CM/Rec(2008)11 alaealisi õigusrikkujaid, kelle suhtes kohaldatakse sanktsioone või meetmeid, puudutavate Euroopa eeskirjade kohta, soovitust CM/Rec(2010)1 Euroopa Nõukogu karistusest tingimisi vabastamise eeskirjade kohta, soovitust CM/Rec(2017)3 ühenduses kohaldatavaid karistusi ja meetmeid käsitlevate Euroopa eeskirjade kohta, võttes arvesse ka Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee vastu võetud soovitusi,

| — | võttes arvesse oma 18. jaanuari 1996. aasta resolutsiooni kehvade tingimuste kohta Euroopa Liidu vanglates (1), 17. detsembri 1998. aasta resolutsiooni „Kinnipidamistingimused Euroopa Liidus: ümberkorraldused ja alternatiivsed karistused“ (2), 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni mitmeaastase programmi kohta aastateks 2010–2014 vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonnas (Stockholmi programm) (3) ja 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni kinnipidamistingimuste kohta ELis (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 18. jaanuari 1996. aasta resolutsiooni kehvade tingimuste kohta Euroopa Liidu vanglates (1), 17. detsembri 1998. aasta resolutsiooni „Kinnipidamistingimused Euroopa Liidus: ümberkorraldused ja alternatiivsed karistused“ (2), 25. novembri 2009. aasta resolutsiooni mitmeaastase programmi kohta aastateks 2010–2014 vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala valdkonnas (Stockholmi programm) (3) ja 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni kinnipidamistingimuste kohta ELis (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsust 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsust 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/909/JSK vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta kriminaalasjades tehtud otsuste suhtes, millega määratakse vabadusekaotuslikud karistused või vabadust piiravad meetmed, nende Euroopa Liidus täideviimise eesmärgil (6) („kinnipeetavate üleviimine“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/909/JSK vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta kriminaalasjades tehtud otsuste suhtes, millega määratakse vabadusekaotuslikud karistused või vabadust piiravad meetmed, nende Euroopa Liidus täideviimise eesmärgil (6) („kinnipeetavate üleviimine“),

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/947/JSK vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta kohtuotsuste ja vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlevate otsuste suhtes, et teostada tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalvet (7) („tingimuslikud meetmed ja alternatiivsed mõjutusvahendid“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/947/JSK vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta kohtuotsuste ja vangistuse tingimisi kohaldamata jätmist käsitlevate otsuste suhtes, et teostada tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite järelevalvet (7) („tingimuslikud meetmed ja alternatiivsed mõjutusvahendid“),

| — | võttes arvesse nõukogu 23. oktoobri 2009. aasta raamotsust 2009/829/JSK Euroopa Liidu liikmesriikides vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta järelevalvemeetmete rakendamise otsuste kui kohtueelse kinnipidamisega seotud alternatiivse võimaluse suhtes (8) („Euroopa järelevalvemeetmed“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. oktoobri 2009. aasta raamotsust 2009/829/JSK Euroopa Liidu liikmesriikides vastastikuse tunnustamise põhimõtte kohaldamise kohta järelevalvemeetmete rakendamise otsuste kui kohtueelse kinnipidamisega seotud alternatiivse võimaluse suhtes (8) („Euroopa järelevalvemeetmed“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/800, mis käsitleb kriminaalmenetluses kahtlustatavate või süüdistatavate laste menetluslikke tagatisi (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. mai 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/800, mis käsitleb kriminaalmenetluses kahtlustatavate või süüdistatavate laste menetluslikke tagatisi (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti aruannet „Kriminaalkorras kinnipidamine ja selle alternatiivid: liikmesriikidevaheliste üleandmistega seonduvad põhiõigused“ (Criminal detention and alternatives: fundamental rights aspects in EU cross-border transfers), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti aruannet „Kriminaalkorras kinnipidamine ja selle alternatiivid: liikmesriikidevaheliste üleandmistega seonduvad põhiõigused“ (Criminal detention and alternatives: fundamental rights aspects in EU cross-border transfers),

| — | võttes arvesse komisjoni 14. juuni 2011. aasta rohelist raamatut „Vastastikuse usalduse tugevdamine Euroopa õigusruumi vastu – roheline raamat ELi kriminaalõiguse kohaldamisest kinnipidamise valdkonnas“ (COM(2011)0327), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. juuni 2011. aasta rohelist raamatut „Vastastikuse usalduse tugevdamine Euroopa õigusruumi vastu – roheline raamat ELi kriminaalõiguse kohaldamisest kinnipidamise valdkonnas“ (COM(2011)0327),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu otsust liidetud kohtuasjades C-404/15 ja C-659/15 PPU, Pál Aranyosi ja Robert Căldăraru, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu otsust liidetud kohtuasjades C-404/15 ja C-659/15 PPU, Pál Aranyosi ja Robert Căldăraru,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 25. novembri 2015. aasta resolutsiooni ELi kodanike radikaliseerumise ja terroriorganisatsioonide poolt värbamise ennetamise kohta (10) ja ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC) käsiraamatut vägivaldsete äärmuslastest vangide haldamise ja vägivaldse radikaliseerumise vältimise kohta vanglates (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 25. novembri 2015. aasta resolutsiooni ELi kodanike radikaliseerumise ja terroriorganisatsioonide poolt värbamise ennetamise kohta (10) ja ÜRO uimastite ja kuritegevuse vastu võitlemise büroo (UNODC) käsiraamatut vägivaldsete äärmuslastest vangide haldamise ja vägivaldse radikaliseerumise vältimise kohta vanglates (11),

| — | võttes arvesse 14. veebruari 2011. aasta kirjalikku deklaratsiooni 0006/2011 kinnipeetavate põhiõiguste rikkumise kohta Euroopa Liidus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. veebruari 2011. aasta kirjalikku deklaratsiooni 0006/2011 kinnipeetavate põhiõiguste rikkumise kohta Euroopa Liidus,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu konventsioone, soovitusi ja resolutsioone vanglaküsimuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu konventsioone, soovitusi ja resolutsioone vanglaküsimuste kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu 28. septembri 2016. aasta valget raamatut vanglate ülerahvastatuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu 28. septembri 2016. aasta valget raamatut vanglate ülerahvastatuse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitust CM/Rec(2012)12 liikmesriikidele välismaalastest kinnipeetavate kohta, mille ministrite komitee võttis vastu 10. oktoobril 2012. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitust CM/Rec(2012)12 liikmesriikidele välismaalastest kinnipeetavate kohta, mille ministrite komitee võttis vastu 10. oktoobril 2012. aastal,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitust CM/Rec(2012)5 liikmesriikidele Euroopa vanglatöötajate eetikakoodeksi kohta, mille ministrite komitee võttis vastu 12. aprillil 2012. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee soovitust CM/Rec(2012)5 liikmesriikidele Euroopa vanglatöötajate eetikakoodeksi kohta, mille ministrite komitee võttis vastu 12. aprillil 2012. aastal,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu vanglate ja kriminaalhooldusasutuste käsiraamatut seoses radikaliseerumise ja vägivaldse äärmuslusega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu vanglate ja kriminaalhooldusasutuste käsiraamatut seoses radikaliseerumise ja vägivaldse äärmuslusega,

| — | võttes arvesse ka Euroopa karistuste jälgimiskeskuse uuringuid: „Riiklikest tavadest Euroopa suunisteni: huvitavad algatused kinnipidamisasutuste juhtimises“ (From national practices to European guidelines: interesting initiatives in prisons management) (2013) ja „Kinnipidamistingimuste riiklikud järelevalveasutused ja Euroopa standardid“ (National monitoring bodies of prison conditions and the European standards) (2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ka Euroopa karistuste jälgimiskeskuse uuringuid: „Riiklikest tavadest Euroopa suunisteni: huvitavad algatused kinnipidamisasutuste juhtimises“ (From national practices to European guidelines: interesting initiatives in prisons management) (2013) ja „Kinnipidamistingimuste riiklikud järelevalveasutused ja Euroopa standardid“ (National monitoring bodies of prison conditions and the European standards) (2015),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A8-0251/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A8-0251/2017),

| A. | arvestades, et 2014. aastal viibis Euroopa Liidu vanglates rohkem kui pool miljonit kinnipeetavat, sealhulgas oma lõplikku karistust kandvad süüdimõistetud ja eelvangistuses viibivad süüdistatavad; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2014. aastal viibis Euroopa Liidu vanglates rohkem kui pool miljonit kinnipeetavat, sealhulgas oma lõplikku karistust kandvad süüdimõistetud ja eelvangistuses viibivad süüdistatavad;

| B. | arvestades, et kinnipidamistingimused ja vanglate haldamine kuulub liikmesriikide vastutusalasse, kuid ELil on samuti vajalik roll, et tagada kinnipeetavate põhiõiguste kaitse ning Euroopa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomine; arvestades, et Euroopa Liidu kohustus on innustada heade tavade vahetamist liikmesriikide vahel, kes seisavad silmitsi ühiste probleemidega, mis tulenevad tegelikest julgeolekuküsimustest Euroopa territooriumil; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kinnipidamistingimused ja vanglate haldamine kuulub liikmesriikide vastutusalasse, kuid ELil on samuti vajalik roll, et tagada kinnipeetavate põhiõiguste kaitse ning Euroopa vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala loomine; arvestades, et Euroopa Liidu kohustus on innustada heade tavade vahetamist liikmesriikide vahel, kes seisavad silmitsi ühiste probleemidega, mis tulenevad tegelikest julgeolekuküsimustest Euroopa territooriumil;

| C. | arvestades, et vanglate olukord ning kohati teatavates liikmesriikides eksisteerivad alandavad ja ebainimlikud kinnipidamistingimused on äärmiselt murettekitavad, nagu sellised aruanded nagu Euroopa Nõukogu piinamise tõkestamise Euroopa komitee aruanded; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vanglate olukord ning kohati teatavates liikmesriikides eksisteerivad alandavad ja ebainimlikud kinnipidamistingimused on äärmiselt murettekitavad, nagu sellised aruanded nagu Euroopa Nõukogu piinamise tõkestamise Euroopa komitee aruanded;

| D. | arvestades, et vanglate ülerahvastatus on liidus levinud probleem, mida tunnistab üle kolmandiku liikmesriikidest ja mida näitavad sellised aruanded nagu Euroopa Nõukogu iga-aastane kriminaalstatistika, mis avaldati 14. märtsil 2017; arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus peab ülerahvastatust Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 3 rikkumiseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vanglate ülerahvastatus on liidus levinud probleem, mida tunnistab üle kolmandiku liikmesriikidest ja mida näitavad sellised aruanded nagu Euroopa Nõukogu iga-aastane kriminaalstatistika, mis avaldati 14. märtsil 2017; arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohus peab ülerahvastatust Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 3 rikkumiseks;

| E. | arvestades, et ülerahvastatus takistab süüdimõistetud isikute väljaandmist või üleviimist halbade vangistustingimuste tõttu vastuvõtvas riigis; arvestades, et olukord teatavates liikmesriikides muutub üha tõsisemaks ja võib muutuda mitmetes nende vanglates vastuvõetamatuks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ülerahvastatus takistab süüdimõistetud isikute väljaandmist või üleviimist halbade vangistustingimuste tõttu vastuvõtvas riigis; arvestades, et olukord teatavates liikmesriikides muutub üha tõsisemaks ja võib muutuda mitmetes nende vanglates vastuvõetamatuks;

| F. | arvestades, et vanglate ülerahvastatus vähendab tõsiselt kinnipidamistingimuste kvaliteeti, võib aidata kaasa radikaliseerumisele, mõjub negatiivselt vangide tervisele ja heaolule, takistab sotsiaalset rehabiliteerimist ja tekitab vanglatöötajate jaoks ohtliku, keerulise ja ebatervisliku töökeskkonna; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et vanglate ülerahvastatus vähendab tõsiselt kinnipidamistingimuste kvaliteeti, võib aidata kaasa radikaliseerumisele, mõjub negatiivselt vangide tervisele ja heaolule, takistab sotsiaalset rehabiliteerimist ja tekitab vanglatöötajate jaoks ohtliku, keerulise ja ebatervisliku töökeskkonna;

| G. | arvestades, et oma 6. oktoobri 2005. aasta otsuses kohtuasjas Hirst vs. Ühendkuningriik kinnitas Euroopa Inimõiguste Kohus, et vangide hääleõiguse üldine ja automaatne äravõtmine ei ole kooskõlas demokraatiaga; arvestades, et 2011. aastal osales Poola parlamendivalimistel 58,7 % hääleõiguslikest kinnipeetavatest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et oma 6. oktoobri 2005. aasta otsuses kohtuasjas Hirst vs. Ühendkuningriik kinnitas Euroopa Inimõiguste Kohus, et vangide hääleõiguse üldine ja automaatne äravõtmine ei ole kooskõlas demokraatiaga; arvestades, et 2011. aastal osales Poola parlamendivalimistel 58,7 % hääleõiguslikest kinnipeetavatest;

| H. | arvestades, et karistusmäärade ranguse ja kuritegevuse taseme langemise vahel ei ole seost; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et karistusmäärade ranguse ja kuritegevuse taseme langemise vahel ei ole seost;

| I. | arvestades, et vangistus on eriti ebakohane olukord teatavate haavatavate isikute, näiteks alaealiste, eakate, rasedate naiste ning tõsise vaimse või kehalise haiguse või teovõimetuse all kannatavate isikute jaoks; arvestades, et sellised isikud vajavad asjakohast sihipärast lähenemisviisi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et vangistus on eriti ebakohane olukord teatavate haavatavate isikute, näiteks alaealiste, eakate, rasedate naiste ning tõsise vaimse või kehalise haiguse või teovõimetuse all kannatavate isikute jaoks; arvestades, et sellised isikud vajavad asjakohast sihipärast lähenemisviisi;

| J. | arvestades, et ÜRO lapse õiguste konventsiooni artiklis 37 on ette nähtud, et lapse kinnipidamist tuleb rakendada ainult viimase abinõuna ja võimalikult lühiajaliselt ning et lapsed lahutatakse täiskasvanutest juhul, kui see pole lapse huvidega vastuolus; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ÜRO lapse õiguste konventsiooni artiklis 37 on ette nähtud, et lapse kinnipidamist tuleb rakendada ainult viimase abinõuna ja võimalikult lühiajaliselt ning et lapsed lahutatakse täiskasvanutest juhul, kui see pole lapse huvidega vastuolus;

| K. | arvestades, et Eurostati andmete kohaselt olid üle 20 % kõigist kinnipeetavatest 2014. aastal kohtueelsed kinnipeetavad; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Eurostati andmete kohaselt olid üle 20 % kõigist kinnipeetavatest 2014. aastal kohtueelsed kinnipeetavad;

| L. | arvestades, et kohtueelset kinnipidamist tuleks kasutada üksnes viimase abinõuna; arvestades, et lapsi ei tohiks kunagi pidada asutuses, kus nad võivad olla vastuvõtlikud negatiivse mõju suhtes; arvestades, et arvesse tuleks alati võtta lapse arengustaadiumi kohaseid vajadusi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et kohtueelset kinnipidamist tuleks kasutada üksnes viimase abinõuna; arvestades, et lapsi ei tohiks kunagi pidada asutuses, kus nad võivad olla vastuvõtlikud negatiivse mõju suhtes; arvestades, et arvesse tuleks alati võtta lapse arengustaadiumi kohaseid vajadusi;

| M. | arvestades, et vangistust, sealhulgas kohtueelset kinnipidamist, tuleks kasutada üksnes õiguslikult põhjendatud juhtudel ja et alternatiivseid karistusi, näiteks koduvangistust või muid meetmeid tuleks eelistada nende kinnipeetavate puhul, kes ei kujuta endast ühiskonnale tõsist ohtu, tagades sellega neile jätkuva viibimise avatud või tuttavas keskkonnas ning andes neile parema juurdepääsu sotsiaal-, tervishoiu- ja taasintegreerimisteenustele; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et vangistust, sealhulgas kohtueelset kinnipidamist, tuleks kasutada üksnes õiguslikult põhjendatud juhtudel ja et alternatiivseid karistusi, näiteks koduvangistust või muid meetmeid tuleks eelistada nende kinnipeetavate puhul, kes ei kujuta endast ühiskonnale tõsist ohtu, tagades sellega neile jätkuva viibimise avatud või tuttavas keskkonnas ning andes neile parema juurdepääsu sotsiaal-, tervishoiu- ja taasintegreerimisteenustele;

| N. | arvestades, et alaealistel õigusrikkujatel peaks põhimõtteliselt alati olema õigus alternatiivsetele kinnipidamismeetmetele, sõltumata nende toimepandud õigusrikkumisest; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et alaealistel õigusrikkujatel peaks põhimõtteliselt alati olema õigus alternatiivsetele kinnipidamismeetmetele, sõltumata nende toimepandud õigusrikkumisest;

| O. | arvestades, et Euroopa Nõukogu 2015. aasta andmete kohaselt on keskmiselt 10,8 % kinnipeetavatest Euroopa vanglates välismaalased, seejuures oli see arv 2014. aastal 13,7 %, ning et enamasti on tegemist suure põgenemise ohu tõttu rakendatava eelvangistusega; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa Nõukogu 2015. aasta andmete kohaselt on keskmiselt 10,8 % kinnipeetavatest Euroopa vanglates välismaalased, seejuures oli see arv 2014. aastal 13,7 %, ning et enamasti on tegemist suure põgenemise ohu tõttu rakendatava eelvangistusega;

| P. | arvestades, et karistusasutuste töötajatel on kogukonna nimel täita oluline ülesanne ja neil peaks olema nende kvalifikatsioonile sobivad töötingimused, mille raames võetakse arvesse nende töö keerulist laadi; arvestades, et pidades silmas vanglatöötajate tegevuse rasket ja delikaatset laadi, on sellised meetmed nagu vanglatöötajate pidevõpe, sihipäraste vahendite suurendamine, parimate tavade jagamine, inimväärsed ja ohutud töötingimused ja töötajate arvu suurendamine olulise tähtsusega vanglas heade kinnipidamistingimuste tagamiseks; arvestades, et vanglatöötajate pidevõpe aitaks vanglatöötajatel tulla toime selliste uute ja esilekerkivate probleemidega nagu radikaliseerumine vanglas; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et karistusasutuste töötajatel on kogukonna nimel täita oluline ülesanne ja neil peaks olema nende kvalifikatsioonile sobivad töötingimused, mille raames võetakse arvesse nende töö keerulist laadi; arvestades, et pidades silmas vanglatöötajate tegevuse rasket ja delikaatset laadi, on sellised meetmed nagu vanglatöötajate pidevõpe, sihipäraste vahendite suurendamine, parimate tavade jagamine, inimväärsed ja ohutud töötingimused ja töötajate arvu suurendamine olulise tähtsusega vanglas heade kinnipidamistingimuste tagamiseks; arvestades, et vanglatöötajate pidevõpe aitaks vanglatöötajatel tulla toime selliste uute ja esilekerkivate probleemidega nagu radikaliseerumine vanglas;

| Q. | arvestades, et motiveeritud, pühendunud ja austatud vanglatöötajad on eeltingimus inimeste kinnipidamistingimuste ja seega kinnipidamiskontseptsioonide edu jaoks, mis on välja töötatud vanglate haldamise parandamiseks, kinnipeetavate edukaks taasintegreerimiseks ühiskonda ning radikaliseerumise ja korduvkuritegevuse riskide vähendamiseks; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et motiveeritud, pühendunud ja austatud vanglatöötajad on eeltingimus inimeste kinnipidamistingimuste ja seega kinnipidamiskontseptsioonide edu jaoks, mis on välja töötatud vanglate haldamise parandamiseks, kinnipeetavate edukaks taasintegreerimiseks ühiskonda ning radikaliseerumise ja korduvkuritegevuse riskide vähendamiseks;

| R. | arvestades, et kinnipeetavate ennastkahjustav ja vägivaldne käitumine on sageli tingitud vanglate ülerahvastatusest ja viletsatest kinnipidamistingimustest; arvestades, et veel üks põhjus on see, et töötajaid ei ole nõuetekohaselt koolitatud ega kvalifitseeritud; arvestades, et see pingeline olukord paljudes vanglates muudab vanglatöötajate töötingimused eriti rasketeks, mis on põhjustanud liikmesriikides arvukalt kollektiivseid aktsioone; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et kinnipeetavate ennastkahjustav ja vägivaldne käitumine on sageli tingitud vanglate ülerahvastatusest ja viletsatest kinnipidamistingimustest; arvestades, et veel üks põhjus on see, et töötajaid ei ole nõuetekohaselt koolitatud ega kvalifitseeritud; arvestades, et see pingeline olukord paljudes vanglates muudab vanglatöötajate töötingimused eriti rasketeks, mis on põhjustanud liikmesriikides arvukalt kollektiivseid aktsioone;

| S. | arvestades, et tõhus karistusasutuste administratsioon peaks saama piisavalt rahalisi vahendeid ja töötajaid oma turva- ja rehabilitatsiooniülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et tõhus karistusasutuste administratsioon peaks saama piisavalt rahalisi vahendeid ja töötajaid oma turva- ja rehabilitatsiooniülesannete täitmiseks;

| T. | arvestades, et piinamise või muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise keelamine on üldine reegel, mida kohaldatakse nii täiskasvanute kui ka laste suhtes, ja iga kinnipeetavate põhiõiguste rikkumine, mis ei tulene vabaduse võtmise puhul vältimatutest piirangutest, ohustab inimväärikust; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et piinamise või muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise keelamine on üldine reegel, mida kohaldatakse nii täiskasvanute kui ka laste suhtes, ja iga kinnipeetavate põhiõiguste rikkumine, mis ei tulene vabaduse võtmise puhul vältimatutest piirangutest, ohustab inimväärikust;

| U. | arvestades, et enesetapumäär on ELi vanglates eriti murettekitav; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et enesetapumäär on ELi vanglates eriti murettekitav;

| V. | arvestades, et radikaliseerumine paljudes ELi vanglates on murettekitav nähtus, millele on vaja pöörata erilist tähelepanu ja leida lahendus asjakohaste vahenditega, lähtudes inimõiguste ja rahvusvaheliste kohustuste täielikust järgimisest; arvestades, et selle nähtuse laienemist põhjustavad tegurid võivad hõlmata ebainimlikke kinnipidamistingimusi ja ülerahvastatust, mis võib ergutada vägivaldset äärmuslust innustavate isikute mõju; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et radikaliseerumine paljudes ELi vanglates on murettekitav nähtus, millele on vaja pöörata erilist tähelepanu ja leida lahendus asjakohaste vahenditega, lähtudes inimõiguste ja rahvusvaheliste kohustuste täielikust järgimisest; arvestades, et selle nähtuse laienemist põhjustavad tegurid võivad hõlmata ebainimlikke kinnipidamistingimusi ja ülerahvastatust, mis võib ergutada vägivaldset äärmuslust innustavate isikute mõju;

| W. | arvestades, et liit on eraldanud Euroopa julgeoleku tegevuskava raames rahalisi vahendeid, et tegeleda radikaliseerumisega vanglates; arvestades, et Euroopa julgeolekuolukorra tõttu peaks iga liikmesriik võtma viivitamata meetmeid radikaliseerumise ennetamiseks vanglates; arvestades, et ning väga oluline on heade tavade vahetamine Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et liit on eraldanud Euroopa julgeoleku tegevuskava raames rahalisi vahendeid, et tegeleda radikaliseerumisega vanglates; arvestades, et Euroopa julgeolekuolukorra tõttu peaks iga liikmesriik võtma viivitamata meetmeid radikaliseerumise ennetamiseks vanglates; arvestades, et ning väga oluline on heade tavade vahetamine Euroopa tasandil;

| X. | arvestades, et mõned olemasolevad vanglasüsteemid ja -asutused ning märkimisväärne osa hoonetest, mida praegu kasutatakse vanglatena paljudes Euroopa riikides, on pärit 19. sajandist; arvestades, et mõned neist ehitistest ei sobi enam kasutamiseks 21. sajandil kahetsusväärsete tingimuste tõttu, mis rikuvad põhilisi inimõigusi; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et mõned olemasolevad vanglasüsteemid ja -asutused ning märkimisväärne osa hoonetest, mida praegu kasutatakse vanglatena paljudes Euroopa riikides, on pärit 19. sajandist; arvestades, et mõned neist ehitistest ei sobi enam kasutamiseks 21. sajandil kahetsusväärsete tingimuste tõttu, mis rikuvad põhilisi inimõigusi;

| Y. | arvestades, et uuringus jõuti järeldusele, et esindusdemokraatia ja konstruktiivse dialoogi arendamine vanglates on olnud kasulik kinnipeetavatele, töötajatele ja laiemale ühiskonnale ning aitab parandada töötajate ja kinnipeetavate suhteid; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et uuringus jõuti järeldusele, et esindusdemokraatia ja konstruktiivse dialoogi arendamine vanglates on olnud kasulik kinnipeetavatele, töötajatele ja laiemale ühiskonnale ning aitab parandada töötajate ja kinnipeetavate suhteid;

| 1. | tunneb muret praeguste kinnipidamistingimuste pärast teatavates liikmesriikides ja paljude Euroopa vanglate olukorra pärast; kutsub liikmesriike üles järgima kinnipidamist käsitlevaid eeskirju, mis tulenevad rahvusvahelise õiguse allikatest ja Euroopa Nõukogu standarditest; tuletab meelde, et vabaduse võtmine ei tähenda väärikuse võtmist; kutsub liikmesriike üles võtma vastu sõltumatu vanglajärelevalve mehhanismi, mis on ette nähtud piinamisvastase konventsiooni fakultatiivses protokollis; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kutsub liikmesriike üles tugevdama oma kohtusüsteeme ja investeerima kohtunike koolitamisse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kinnitab taas, et kinnipidamistingimused on äärmiselt oluline element kohtuotsuste vastastikuse tunnustamise põhimõtte rakendamiseks Euroopa Liidu vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal, nagu sedastas Euroopa Kohus Aranyosi ja Căldăraru kohtuasjades; tuletab meelde Euroopa Liidu lepingus ettenähtud kohtuotsuste vastastikuse tunnustamise keskset tähtsust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | taunib asjaolu, et Euroopa vanglate ülerahvastatus on Euroopas laialt levinud; tunneb muret rekordilise ülerahvastatuse pärast mõnes liikmesriigis; rõhutab, et Euroopa Nõukogu viimase, 14. märtsi 2017. aasta kuritegevuse aastastatistika kohaselt ületab kinnipeetavate arv jätkuvalt Euroopa karistusasutuste vabade kohtade arvu kolmandiku võrra; kutsub liikmesriike üles järgima Euroopa Nõukogu 28. septembri 2016. aasta valge raamatu (vangla ülerahvastatuse kohta) soovitusi ja Euroopa Nõukogu ministrite komitee 30. septembri 1999. aasta soovitust R(99)22 vangla ülerahvastatuse ja kinnipeetavate arvu suurenemise kohta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | juhib tähelepanu, et liikmesriigid hindavad vanglate suutlikkust ja seetõttu ka ülerahvastatuse taset liikmesriigiti väga erinevate ruumiliste näitajate põhjal, mistõttu on neid liidu tasandil raske või isegi võimatu võrrelda; |
| --- | --- |

5.

| 6. | taunib samuti asjaolu, et paljudel juhtudel on vanglate ülerahvastatusel tugev mõju töötajate ja vangide ohutusele, mõjutades elutingimusi ja tervist, pakutavaid tegevusi, meditsiinilist ja psühholoogilist abi ning vangide rehabiliteerimist ja järelevalvet; nõuab tungialt, et liikmesriigid looksid süsteeme ja andmebaase vangide kinnipidamistingimuste järgmiseks reaalajas ja tagaksid oma vanglate kinnipeetavate tõhusa jaotamise; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on seisukohal, et vanglate ülerahvastatuse puhul ei ole ainukeseks lahenduseks nende suutlikkuse suurendamine; kutsub liikmesriike siiski üles eraldama piisavad vahendid vanglate renoveerimiseks ja moderniseerimiseks, et seada esikohale väikesed üksused, milles majutatakse piiratud arv vange, tagada inimväärsed kinnipidamistingimused, luua tegevuste ja sotsialiseerimise eesmärkidele vastavad ühisruumid, ergutada rehabiliteerimist ja taasintegreerimist ühiskonda, jätkata haridusvõimaluste arendamist ja tagada nii vangide kui ka töötajate jaoks turvalisem keskkond; |
| --- | --- |

7.

| 8. | leiab, et kinnipidamiseeskirjad, mille raames eristatakse kinnipeetavaid nende ohtlikkuse alusel, on asjakohane lahendus, et vältida korduvkuritegevust ja soodustada taasintegreerimist; kordab, et taasintegreerimise meetmed peavad olema asutusesisesed ja saama alguse kinnipidamise ajal; ergutab liikmesriike võtma kinnipeetavate jaotamisel arvesse kuriteo liiki, vältides lühiajaliste ja väikeste kuritegude eest süüdimõistetud kinnipeetavate kokkupuutumist pikaajaliste kinnipeetavatega; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub liikmesriike üles tagama kinnipeetavatele tasakaalustatud tegevuskava ja selle, et nad veedaksid nii palju aega väljaspool oma kambreid kui on adekvaatselt vajalik inimestevaheliseks ja sotsiaalseks suhtlemiseks ning frustratsiooni ja vägivalla vähendamiseks; rõhutab, et kinnipeetavatele pakutav majutus ja eelkõige magamistingimused peavad austama inimväärikust, privaatsust ja vastama tervise- ja hügieeninõuetele, pöörates nõuetekohast tähelepanu kliimatingimustele ja eriti põrandaruumile, piisavale õhule hingamiseks, valgustusele, kõrge mürataseme vältimisele, küttele ja ventilatsioonile; kutsub liikmesriike üles võtma vastu ühise määratluse „minimaalse ruumi“ kohta, mis peaks olema kõikidele kinnipeetavatele tagatud; tuletab meelde, et komisjon viitas hiljuti võimalusele kasutada liikmesriikide rahastamise jaoks ELi struktuurifonde; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub liikmesriike üles kaaluma vabatahtlike värbamist karistuste elluviimise raames, et toetada töötajaid, eesmärgiga luua side, millega toetatakse isikute taasintegreerimist ühiskonda; on seisukohal, et vabatahtlike tööülesanded peaksid olema selgelt eristatud nendest, mida viivad ellu töötajad, ning olema nende pädevuste piirides; |
| --- | --- |

10.

| 11. | soovitab liikmesriikidel luua kinnipidamisasutuste inspektsioonid (nagu tehakse teatavates liikmesriikides), et kinnipidamistingimuste hindamisel oleks võimalik lähtuda sõltumatu organi tööst; |
| --- | --- |

11.

| 12. | väljendab muret vanglasüsteemide järjest suurema erastamise pärast ELis ja tuletab meelde, et karistussüsteemide privatiseerimise tõttu jäävad tihti vastamata paljud küsimused, mis on seotud selle mõjuga kinnipidamistingimustele ja põhiõiguste järgimisele; tunneb kahetsust, et on korraldatud väga vähe võrdlushinnanguid, et hinnata avaliku ja erasektori vanglate haldamise kulusid ja kvaliteeti; rõhutab, et peamised juhtimise, järelevalve ja kohtute haldamisega ülesanded peavad jääma riigi alluvusse; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et eelvangistus peab jääma viimaseks abinõuks, mida kooskõlas kohaldatava riikliku kriminaalmenetluse seadustikuga kasutatakse vältimatult vajalikul juhul ning võimalikult lühikese ajavahemiku jooksul; peab kahetsusväärseks, et paljudes liikmesriikides kasutatakse süstemaatiliselt eelvangistust, mis koos viletsate kinnipidamistingimustega, aga mitte ainult, kujutab endast kinnipeetavate põhiõiguste rikkumist; on seisukohal, et eelvangistuse liigse kasutamise probleemi lahendamiseks on vaja uuenduslikke lahendusi, sealhulgas kriminaalmenetluse seadustiku ajakohastamise ja kohtuvõimu tugevdamise kaudu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tuletab meelde, et Euroopa Nõukogu ministrite komitee poolt vastu võetud Euroopa vanglaeeskirjades rõhutatakse, et kinnipeetavatel peaks olema võimalik osaleda valimistel, rahvahääletustel ja muudes avaliku elu aspektides, kuivõrd nende õigust neis tegevustes osaleda siseriikliku õigusega ei piirata; tuletab meelde, et osalemine valimistega seotud tegevustes võimaldab kinnipeetavatel muutuda taaskord aktiivseteks ühiskonnaliikmeteks, mis aitab neid nende taasintegreerimisel; nõuab tungivalt, et liikmesriigid hõlbustaksid kinnipeetavate praktilist juurdepääsu valimisõigustele, näiteks valimiste päeval vanglates hääletamiskabiinide ülesseadmisega; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et rakendada tuleks kinnipidamissüsteemide tõhusat pikaajalist juhtimist, vähendades kinnipeetavate arvu vabadusekaotuseta karistusmeetmete – näiteks üldkasuliku töö või elektroonilise järelevalve – sagedasema kasutamise ja eelvangistuse kasutamise vähendamise kaudu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub liikmesriike üles tagama, et karistuse karistavale aspektile lisaks pööratakse tähelepanu ka kinnipeetavate praktiliste oskuste arendamisele ja rehabiliteerimisele, et oleks võimalik karistust paremini hallata, tagada tulemuslik taasintegreerimine ühiskonda ja vähendada korduvkuritegevust; juhib tähelepanu, et võrreldes muude meetmetega viib vangistamine lühiajaliste karistuste puhul suurema korduvkuritegevuse määrani; |
| --- | --- |

16.

| 17. | innustab liikmesriike kehtestama karistuste kohandamise meetmed, eelkõige lühiajaliste karistuste puhul, eeskätt kasutades poolenisti vabaduses viibimist, viies karistust ellu puhkuste ajal, et vältida töökoha kaotust, üldkasulikku tööd või rohkem koduaresti ja elektroonilise järelevalve alla paigutamist; rõhutab ka seda, et tuleb tõhustada karistuste individualiseerimist, et võimaldada paremat elluviimist; |
| --- | --- |

17.

| 18. | leiab, et tõhususe huvides peaks uute, vabadusekaotust mittehõlmavate meetmete kehtestamisega kaasnema muud meetmed nagu karistus-, haridus- ja sotsiaalreformid, mille eesmärk on edendada taasintegreerimist ja kontakte väljaspool asuva ühiskonna ja majandusega; on seepärast veendunud, et kinnipidamisasutuste juhtkonnad peaksid looma tugevad sidemed kohalike kogukondadega ja koostama selgitavaid dokumente ja statistilisi tõendeid, et veenda avalikku arvamust, et vabadusekaotuseta meetmed on vajalikud, et vähendada nii korduvrikkumisi kui ka tagada meie ühiskonnas pikaajaline turvalisus; juhib sellega seoses tähelepanu olemasolevatele headele tavadele Skandinaavia riikides; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kutsub komisjoni üles tegema võrdlevat uuringut, et analüüsida liikmesriikide alternatiivseid meetmeid, ja toetama riiklike parimate tavade levitamist; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub kõiki liikmesriike üles kehtestama tõhusamaid meetmeid kinnipeetavate jälgimiseks pärast nende vanglast vabanemist, kui nad on süüdi mõistetud tõsiste õiguserikkumiste eest; soovitab kehtestada vabanemisjärgsed järelevalvemeetmed koos kutsega osaleda kohtuniku juhitaval istungil, kus osalevad ka kriminaalhooldusametnikud ja taasintegreerimise eest vastutavad ametnikud, et hinnata ühiskonda taasintegreerimist ja korduvkuritegevuse ohtu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et tingimuslike meetmete ja alternatiivsete mõjutusvahendite raamotsuses on ette nähtud vastastikuse tunnustamise mehhanismid, mida kohaldatakse liikmesriikide kasutatavate meetmete suhtes, nagu reisipiirangud, üldkasulik töö, suhtluspiirangud ja väljasaatmise meetmed, ning et Euroopa järelevalvemeetmete raamotsuses on sama ette nähtud eelvangistuse korral; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palub liikmesriikidel järgida konkreetseid soovitusi, mis käsitlevad haavatavate kinnipeetavate vanglatingimusi; taunib asjaolu, et mõnikord vangistatakse ja jäetakse vaimuhaiguse all kannatavad inimesed vangistusse üksnes seetõttu, et väljaspool vanglat puuduvad asjakohased teenused, ning tuletab meelde, et Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni kohaselt võib vaimuhaigust põdevate inimeste ebapiisav ravi tähendada, et rikutakse nimetatud konventsiooni artiklit 3 ja enesetapule kalduvate kinnipeetavate puhul artiklit 2 (õigus elule); |
| --- | --- |

22.

| 23. | taunib asjaolu, et mõnedes liikmesriikides ei võeta eakate ja puuetega kinnipeetavate haavatavat olukorda täielikult arvesse; kutsub liikmesriike üles tagama, et eakad kinnipeetavad, kes on muutunud töövõimetuks, vabastatakse ja et puuetega kinnipeetavatele tagatakse vajalik taristu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nõuab, et liikmesriigid võtaksid meetmeid igasuguse seksuaalsel sättumusel või soolisel identiteedil põhineva diskrimineerimise vastu kinnipeetavate kohtlemisel ning tagaksid kinnipeetavate õiguse seksuaalsusele; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et naiskinnipeetavatel on erivajadused ja neil peab olema juurdepääs asjakohastele meditsiiniteenustele ja arstlikule läbivaatusele ning asjakohastele sanitaarmeetmetele; palub liikmesriikidel järgida kehtivaid soovitusi naiskinnipeetavate kohtlemise kohta, vältides igasugust soolist diskrimineerimist; |
| --- | --- |

25.

| 26. | on seisukohal, et väga oluline on pöörata erilist tähelepanu vanglas viibivate naiste vajadustele raseduse ajal ja ka pärast sünnitust, eraldades sobivad ruumid rinnaga toitmiseks ning võimaldades kvalifitseeritud ja spetsialiseeritud hooldust; peab asjakohaseks kaaluda alternatiivseid mudeleid, milles võetakse arvesse laste heaolu vanglates; on seisukohal, et ema ja lapse automaatne eraldamine tekitab lapsel tõsiseid emotsionaalseid häireid ja võib kujuneda ema ja last mõjutavaks lisakaristuseks; |
| --- | --- |

26.

| 27. | väljendab muret kõrge enesetappude määra pärast vanglates; kutsub kõiki liikmesriike üles koostama riiklikku tegevuskava, et vältida enesetappe kinnipidamisasutustes; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ergutab liikmesriike tagama, et vangidel on korrapärased kontaktid oma perekonna ja sõpradega, lubades neil kanda oma karistust nende kodu lähedal asuvates asutustes ning soodustades külaskäike, telefonikõnesid ja elektroonilise side kasutamist, milleks annab loa kohtunik ja mille üle teostab järelevalve vangla administratsioon, et hoida peresidemeid; tuletab meelde, et perekonna mõistet tuleks tõlgendada laialt, et see hõlmaks mitteametlikke suhteid; peab tähtsaks, et tagataks nõuetekohased tingimused nende sidemete säilitamiseks; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mõistab hukka mõnes liikmesriigis kohaldatava vangide hajutamise poliitika, sest see on vangide perekondadele lisakaristuseks; nõuab tungivalt selliste meetmete võtmist, mis võimaldaksid kõik elukohast kaugel asuvad kinnipeetavad ümber suunata oma elukohale lähemale, välja arvatud juhul, kui õigusasutus otsustab õiguslikel põhjustel teisiti; tuletab meelde, et Euroopa Inimõiguste Kohtu arvamusel võib isiku kinnipidamine vanglas, mis asub väga kaugel tema perekonnast ja mis muudab perekonna külastused väga keeruliseks või isegi võimatuks, kujutada endast Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni artikli 8 (õigus era- ja perekonnaelu austamisele) rikkumist; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kinnitab taas, kui tähtis on laste kohtlemine vanglas nende parimaid huve arvestaval viisil, mis hõlmab laste lahutamist täiskasvanutest igal ajal, sealhulgas vanglasse üleviimise ajal, ja õigust suhelda oma perekondadega, välja arvatud juhul, kui kohus otsustab teisiti; väljendab kahetsust selle üle, et mõnedes liikmesriikides peetakse alaealisi õigusrikkujaid asutustes kinni koos täiskasvanutega, mille puhul on risk, et nad puutuvad kokku kuritarvitamise ja vägivallaga ja neil puudub võimalus saada erilist hoolt, mida selline haavatav rühm vajab; tuletab meelde, et laste menetluslikke tagatisi käsitlevas direktiivis (EL) 2016/800 on ette nähtud, et eelistavalt tuleks kasutada alternatiivseid meetmeid; kutsub liikmesriike üles looma alaealistele vabatahtlikke keskusi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | märgib, et lastele tuleks kinnipidamisasutustes pakkuda hooldust, kaitset ja igakülgset vajalikku individuaalset abi – sotsiaalset, hariduslikku, kutsealast, psühholoogilist, arsti- ja füüsilist abi – mida nad võivad vajada oma vanusest, soost ja isiksusest tulenevalt; innustab liikmesriike eelistama vangistamise kasutamisele kinniseid õppekeskuseid, kus kõige keerulisemas olukorras alaealistele pakutaks psühhiaatrilist abi; kutsub liikmesriike üles laiendama spetsiaalset hooldust ja erikaitset kinnipidamisasutustes olevatele lastele; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kutsub liikmesriike üles tagama alaealistele vanglas asjakohased haridusvõimalused; märgib, et kinnipidamisasutustes olevatel lastel peab olema juurdepääs programmidele, mis valmistavad lapsi ette nende naasmiseks oma kogukonda, mille raames neile pööratakse täielikku tähelepanu seoses nende emotsionaalsete ja füüsiliste vajaduste, nende perekondlike suhete, majutuse, koolitamise ja töövõimaluste ning sotsiaal-majandusliku staatusega; |
| --- | --- |

32.

| 33. | ergutab komisjoni looma konkreetseid töörühmi, mis koosnevad liikmesriikide justiitsministeeriumite ja riiklike ametiasutuste esindajatest, aga ka selles valdkonnas tegutsevate valitsusväliste organisatsioonide esindajatest, et hõlbustada parimate tavade vahetamist; |
| --- | --- |

33.

| 34. | märgib, et kinnipidamisasutustes olevad lapsed peaksid hoidma regulaarset ja tähenduslikku kontakti vanemate, perekonna ja sõpradega külastuste ja kirjavahetuse kaudu, välja arvatud juhul, kui piirangud on vajalikud õiguse ja lapse huvides; tuletab meelde, et selle õiguse piiramist ei tohiks kunagi kasutada karistusena; |
| --- | --- |

34.

| 35. | palub komisjonil edendada poliitikat, mis on suunatud vangistatud vanematega laste võimaliku diskrimineerimise vältimisele, et sel viisil tugevdada sotsiaalset integratsiooni ning luua kaasav ja õiglane ühiskond; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tunnustab laste õigust säilitada otsest kontakti oma kinnipeetava vanemaga ja samal ajal kordab kinnipeetava õigust vanemlusele. on arvamusel, et sellega seoses peab vanglates olema sobiv lasteala, kus laste järgi vaatavad nõuetekohaselt koolitatud vanglaametnikud, sotsiaaltöötajad ja valitsusväliste organisatsioonide vabatahtlikud, kes saavad abistada lapsi ja perekondi vanglakülastuste ajal; |
| --- | --- |

36.

| 37. | kutsub komisjoni üles kaaluma võimalust koostada vastastikuse mõistmise memorandum ELi tasandil, et tagada peresuhte säilimine lapsevanemate vangistuse ajal ning lubada vanematel osaleda oma laste tähtsatel haridustee hetkedel, kaitstes nii alaealiste huve; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab, et kinnipeetavatel, kes on kinni peetud mõnes muus liikmesriigis, mis ei ole nende elukohajärgne liikmesriik, on rohkem raskusi oma perekondadega kontakti hoidmisel; |
| --- | --- |

38.

| 39. | palub liikmesriikidel järgida kehtivaid soovitusi seoses välismaalastest kinnipeetavate kohtlemisega, mis põhinevad nende õigusel mitte olla diskrimineeritud, ja eelkõige soodustada kultuurivahendajate tegevust; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kutsub liikmesriike üles kasutama üksikvangistust ainult viimase abinõuna ja juhul, kui vang kujutab endast ohtu teistele vangidele või iseendale, ja luua kõik võimalikud mehhanismid kuritarvitamise vältimiseks; palub liikmesriikidel lõpetada üksikvangistuse kohaldamine alaealiste suhtes; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kutsub liikmesriike üles vanglatesse keelatud ainete ja uimastite sissetoomise nähtusega tõhusamalt võitlema; |
| --- | --- |

41.

| 42. | tuletab meelde universaalse õiguse tervisele ja palub liikmesriikidel tagada juurdepääsu piisavatele tervishoiuteenustele ja asjakohastele meditsiiniasutustele vanglas ning tagada, et vangidel on vajaduse korral juurdepääs tervishoiule, võttes igasse vanglasse tööle piisava arvu kvalifitseeritud meditsiinitöötajaid; väljendab muret raskuste pärast, mida vangid kogevad mitmetes liikmesriikides seoses arsti juurde pääsemisega või psühholoogilise abi saamisega; |
| --- | --- |

42.

| 43. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid kinnipeetavate, kellel on tõsised või kroonilised haigused, sealhulgas vähk, juurdepääsu vajalikule spetsiaalsele ravile; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kutsub neid liikmesriike, kes juba ei kasuta selliseid tavasid, kaaluma tõsiselt haigete vangide karistuste muutmist humanitaarsetel põhjustel, võttes aluseks kohtu loa ja võttes arvesse kinnipeetavate ohtlikkuse astet ning eksperdi arvamust; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kutsub liikmesriike üles võitlema üha suureneva radikaliseerumisega vanglates, kaitstes seejuures usuvabadust ning vältides konkreetsete usutavade järgimisega seotud diskrimineerimist; rõhutab, et mis tahes eriprogramm, mis on suunatud konkreetsele kinnipeetavate rühmale, näiteks neile, keda peetakse radikaliseerunuks, peab austama samu inimõigusi ja rahvusvahelisi kohustusi nagu mis tahes muud kinnipeetavatele mõeldud programmid; soovitab, et vanglate administratsioonid teavitaksid pädevaid asutusi üksikisikute radikaliseerumisest; |
| --- | --- |

45.

| 46. | rõhutab, et ebainimlikud kinnipidamistingimused, väärkohtlemine ja ülerahvastatus on tegurid, mis suurendavad radikaliseerumise ohtu; |
| --- | --- |

46.

| 47. | on seisukohal, et radikaliseerumisega saab tõhusalt võidelda, muu hulgas avastades varakult selle nähtuse märgid (nt koolitades töötajaid ja parandades vastavate andmete kogumist vanglates), täiustades mehhanisme äärmusliku käitumisega toimetulekuks, töötades välja haridusmeetmed ja toetades religioonidevahelist dialoogi ja teabevahetust; on seisukohal, et radikaliseerumise vastu võitlemises on väga oluline roll paremal juhendamisel, suurema psühholoogilise abi pakkumisel ja deradikaliseerunud isikutega toimuval teabevahetusel; tuletab meelde, et noored on terroriorganisatsioonide propaganda suhtes eriti haavatavad; ergutab liikmesriike looma deradikaliseerimisprogrammid; |
| --- | --- |

47.

| 48. | on arvamusel, et liikmesriikide järelevalvetegevus peaks hõlmama kõige ohtlikumatest radikaliseerunud vangidest teatamist õigusasutustele ja/või terrorismivastase võitluse eest vastutavatele riiklikele ametiasutustele; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ergutab liikmesriike vahetama parimaid tavasid, et vältida radikaliseerumist vanglas ja alaealiste kinnipidamisasutustes ning selle vastu võidelda; tuletab meelde, et vastavalt Euroopa julgeoleku tegevuskavale on Euroopa Liit eraldanud rahalised vahendid, et toetada vanglatöötajate koolitust, mille eesmärk on võidelda vanglates radikaliseerumise vastu. kutsub liikmesriike üles kasutama täielikult ära radikaliseerumisalase teadlikkuse võrgustiku tippkeskust, ja konkreetsemalt jätkama eksperditeadmiste edasist jagamist selle osaks oleva vangla ja katseaja töörühma kaudu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | juhib tähelepanu, et erinevad kinnipidamiseeskirjad vangide jaoks, keda peetakse radikaliseerunuks või kelle on värvanud terroriorganisatsioonid, võivad olla meetmeteks, millega piirata radikaliseerumist vanglates; hoiatab siiski, et sellised meetmed tuleks kehtestada üksnes iga juhtumi puhul eraldi, need peaksid põhinema kohtuotsusel ning pädevad õigusasutused peaksid need läbi vaatama; |
| --- | --- |

50.

| 51. | rõhutab, et vanglatöötajad teevad kogukonna nimel väga keerulist tööd ja neile tuleb seega tagada piisav tasu ja nõuetekohased töötingimused, sealhulgas tasuta psühholoogiline nõustamine ja asjakohased abiliinid toe pakkumiseks neile töötajatele, kes tegelevad probleemidega, mis tõenäoliselt mõjutavad nende tööd; |
| --- | --- |

51.

| 52. | tuletab meelde, et vanglatöötajate sotsiaalne väärtustamine ja nende väljaõpe on oluline, et tagada vanglates turvalised ja asjakohased kinnipidamistingimused; ergutab liikmesriike jagama teavet, vahetama ja rakendama parimaid tavasid ja võtma vastu tegevus- ja eetikajuhendi vanglatöötajate jaoks; sel eesmärgil nõuab, et kutsutaks kokku vangla administratsioonide üldassamblee, mis peaks hõlmama vanglatöötajate esindajaid; |
| --- | --- |

52.

| 53. | tuletab meelde, kui väga olulist rolli täidab vanglatöötajatega peetav sotsiaalne dialoog ning ka vajadust nende kaasamiseks teavitamise ja konsulteerimise kaudu, eelkõige uute kinnipidamispõhimõttete välja arendamise puhul, mille eesmärk on parandada vanglasüsteeme ja tingimusi, sealhulgas neid, mille eesmärk on radikaliseerumise ohtude ohjeldamine; |
| --- | --- |

53.

| 54. | kutsub liikmesriike üles tagama regulaarse dialoogi kinnipeetavate ja vanglatöötajate vahel, sest head töösuhted töötajate ja kinnipeetavate vahel on dünaamilise turvalisuse oluliseks elemendiks võimalike juhtumite ohjamisel või hea korra taastamisel dialoogiprotsessi kaudu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kutsub liikmesriike üles julgustama vanglajuhte pühenduma vanglanõukogude väljatöötamisse kõigis astutustes; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kutsub komisjoni üles algatama vanglatingimusi käsitlevat Euroopa foorumit, et julgustada parimate tavade vahetamist kõikide liikmesriikide ekspertide ja praktikute vahel; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kutsub komisjoni ja ELi institutsioone üles võtma oma pädevusse kuuluvates valdkondades vajalikke meetmeid, et tagada kinnipeetavate põhiõiguste austamine ja kaitse, eelkõige haavatavate isikute, laste, psüühiliselt haigete inimeste, puudega inimeste ja naiste puhul, sealhulgas võtma kõigis liikmesriikides vastu kinnipidamise Euroopa ühised miinimumstandardid ja -eeskirjad; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kutsub komisjoni üles jälgima ja koguma andmeid ja statistikat kinnipidamistingimuste kohta kõigis liikmesriikides ning kõigi juhtumite kohta, kus kinnipeetavate põhiõigusi on rikutud, lähtudes subsidiaarsuse põhimõtte järgmisest; kutsub liikmesriike üles võimaldama Euroopa Parlamendi liikmetele takistamatu juurdepääsu vanglatele ja kinnipidamiskeskustele; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kutsub liikmesriike üles võtma kooskõlas Euroopa Nõukogu 27. aprilli 2004. aasta soovitusega 1656/2004 vastu Euroopa vanglate harta; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kutsub liikmesriike üles soodustama poliitikat, mille eesmärk on taasintegreerida kinnipeetavad tsiviilellu, eelkõige poliitikat, mille eesmärk on eemaldada endiste kinnipeetavate ühiskonda taasintegreerimist takistavad struktuursed tõkked, ning töötada välja karistuste järelevalve- ja kohaldamismeetmed; tuletab meelde, et korduvkuritegevus on vähem levinud siis, kui kinnipeetavad lähevad järk-järgult elult vanglas üle elule vabaduses; |
| --- | --- |

60.

| 61. | leiab, et kriminaalkohtusüsteemide taastav ja kaitsev seisukoht toob automaatselt kaasa suurema austuse üksikisiku inimväärikuse suhtes, sest selle eesmärk on kaitsta ühiskonda ja inimene rehabiliteerida, lihtsustades karistuse ümberõppe alaste eesmärkide saavutamist, taasintegreerida vangid ühiskonda ja vähendada korduvkuritegevust; väljendab kahetsust, et vahendamine ja taastamine distsiplinaarmenetluse kasutamisel puudub peaaegu täielikult enamikes ELi liikmesriikides; innustab liikmesriike eelistama poliitikasuundi ja õigusakte, mille eesmärk on lepitav ja vahendav õigusemõistmine, mille raames kasutatakse üksnes karistavate vahendite asemel sotsiaalseid, majanduslikke ja kultuurilisi vahendeid; |
| --- | --- |

61.

| 62. | rõhutab sellega seoses, kui oluline on anda vangidele juurdepääsharidusele ja kutsekvalifikatsioonile; julgustab liikmesriike pakkuma kõigile kinnipeetavatele mõtestatud tegevusi nagu rahvusavahelistele standarditele vastavat koolitust või töövõimalusi, eesmärgiga taasintegreerida kinnipeetavad ühiskonda ja pakkuda vahendeid kuritegevuseta eluks pärast vanglas veedetud aega; ergutab liikmesriike tagama, et kinnipidamise ajal kinnipeetavad töötavad, õpivad kvalifikatsiooni saamiseks või osalevad koolitusel, et paremini juhtida oma aega ja valmistuda oma taasintegreerimiseks ühiskonda; leiab, et alaealistel peab olema juurdepääs kooliharidusele ja kutseõppele; |
| --- | --- |

62.

| 63. | innustab liikmesriike töötama välja vahendid, et toetada kinnipeetavate tagasipöördumist tööellu, et tuvastada tööhõivevõimalused piirkonna vajaduste kontekstis, korraldada ja juhendada koolitust ja tööd nii individuaalselt kui võimalik ning pidada pidevat dialoogi tööandjate esindajatega; kutsub liikmesriike üles looma koolituskavad, mille eesmärk on julgustada tööandjaid ja eraettevõtjaid pakkuma vangidele erialast koolitust, eesmärgiga võtta nad nende kinnipidamisperioodi lõppedes tööle; ergutab liikmesriike looma stiimuleid tööandjate jaoks, kes soovivad vange tööle võtta, või ergutada endiseid vange looma oma ettevõtteid, sealhulgas rahalisi- ja maksustiimuleid; ergutab liikmesriike samuti looma vabanenud kinnipeetavate jaoks kontaktpunktid, mis pakuvat teavet ja toetust tööotsimise jaoks ning samuti kohustuslikku ja range järelevalve all toimuvat kaugõpet; |
| --- | --- |

63.

| 64. | tuletab meelde, et Euroopa Sotsiaalfond on liidu rahastamisvahend, mille eesmärk on parandada miljonite eurooplaste töövõimalusi, eelkõige nende omi, kelle jaoks on töö leidmine raske, sealhulgas kinnipeetavad ja endised kinnipeetavad; väljendab heameelt selliste projektide loomise üle, mis aitavad kinnipeetavatel pärast oma karistuse kandmist ühiskonda ja tööturule taasintegreeruda; |
| --- | --- |

64.

| 65. | rõhutab, et mitte mingit kinnipeetava tehtud töö ei tohiks pidada karistuse vormiks ja võidelda tuleb võimaliku väärkohtlemise vastu; rõhutab, et kinnipeetavatele pakutavad töövõimalused peaksid vastama tänapäevastele tööstandarditele ja -tehnikatele ning need peaksid olema korraldatud nii, et need toimivad kaasaegsetes juhtimissüsteemides ja tootmisprotsessides; kutsub liikmesriike üles vanglatööd senisest paremini tasustama; kutsub komisjoni üles tegema liikmesriikide kinnipeetavate palkade kohta võrdlevat uuringut, mille eesmärk on määratleda õiglased ja jätkusuutlikud tasustamistasemed, mis võimaldaksid kõikidel kinnipeetavatel töötada; |
| --- | --- |

65.

| 66. | julgustab liikmesriike jagama parimaid tavasid hariduse, rehabilitatsiooni ja taasintegreerimise programmide osas, eelkõige selleks, et parandada vanglast lahkudes taasintegreerimist ning aidata ennetada korduvkuritegevust ja radikaliseerumise edasisi juhtumeid; |
| --- | --- |

66.

| 67. | kutsub ELi institutsioone üles toetama, nii palju kui võimalik, tehniliselt ja majanduslikult vanglasüsteemide ja -tingimuste parandamist, eelkõige liikmesriikides, kellel on tõsised finantsraskused; |
| --- | --- |

67.

| 68. | kutsub komisjoni üles avaldama alates käesoleva resolutsiooni vastuvõtmisest iga viie aasta tagant üksikasjalikke aruandeid Euroopa vanglate olukorra kohta, sealhulgas põhjalikku analüüsi vangidele pakutava hariduse ja koolituse taseme kohta ning hinnangut kinnipidamise alternatiivsete meetmete kasutamisel saavutatud tulemuste (sealhulgas kordumismäärade) kohta; |
| --- | --- |

68.

| 69. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogule, Euroopa Nõukogu Parlamentaarsele Assambleele, Euroopa Nõukogu inimõiguste volinikule ja Euroopa Nõukogu piinamise tõkestamise Euroopa komiteele. |
| --- | --- |

69.

---

(1)  EÜT C 32, 5.2.1996, lk 102.

(2)  EÜT C 98, 9.4.1999, lk 299.

(3)  ELT C 285 E, 21.10.2010, lk 12.

(4)  ELT C 168 E, 14.6.2013, lk 82.

(5)  EÜT L 190, 18.7.2002, lk 1.

(6)  ELT L 327, 5.12.2008, lk 27.

(7)  ELT L 337, 16.12.2008, lk 102.

(8)  ELT L 294, 11.11.2009, lk 20.

(9)  ELT L 132, 21.5.2016, lk 1.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0410.

(11)  www.unodc.org/documents/brussels/News/2016.10_Handbook_on_VEPs.pdf.

---

Teisipäev, 24. oktoober 2017

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/105 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/105

---

P8_TA(2017)0390

ELi noortegarantii süsteemide kulutuste kontrollimine ja kulutõhususe järelevalve

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon ELi noortegarantii süsteemide kulutuste kontrollimise ja kulutõhususe järelevalve kohta (2016/2242(INI))

(2018/C 346/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 145, 147, 165, 166 ja artikli 310 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikleid 145, 147, 165, 166 ja artikli 310 lõiget 5,

| — | võttes arvesse protokolli (nr 1) riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli (nr 1) riikide parlamentide rolli kohta Euroopa Liidus,

| — | võttes arvesse protokolli (nr 2) subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse protokolli (nr 2) subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitust noortegarantii loomise kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 22. aprilli 2013. aasta soovitust noortegarantii loomise kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1304/2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (2), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta määrust (EL) 2015/779, millega muudetakse määrust (EL) nr 1304/2013, et suurendada noorte tööhõive algatuse raames toetust saavatele rakenduskavadele makstava täiendava esialgse eelmakse summat (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1304/2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (2), ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta määrust (EL) 2015/779, millega muudetakse määrust (EL) nr 1304/2013, et suurendada noorte tööhõive algatuse raames toetust saavatele rakenduskavadele makstava täiendava esialgse eelmakse summat (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 3/2015 „ELi noortegarantii: esimesed sammud on tehtud, kuid ees ootavad rakendamisega seotud riskid“, eriaruannet nr 17/2015 „Komisjoni toetus noorte tegevuskavadele: ESFi vahendite ümbersuunamine õnnestus, ent tulemustele keskendumine on ebapiisav“ ja eriaruannet nr 5/2017 „Noorte töötus: kas ELi poliitika on midagi muutnud?“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 3/2015 „ELi noortegarantii: esimesed sammud on tehtud, kuid ees ootavad rakendamisega seotud riskid“, eriaruannet nr 17/2015 „Komisjoni toetus noorte tegevuskavadele: ESFi vahendite ümbersuunamine õnnestus, ent tulemustele keskendumine on ebapiisav“ ja eriaruannet nr 5/2017 „Noorte töötus: kas ELi poliitika on midagi muutnud?“,

| — | võttes arvesse komisjoni 4. oktoobri 2016. aasta teatist „Noortegarantii ja noorte tööhõive algatus kolm aastat hiljem“ (COM(2016)0646) ja (SWD(2016)0324), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. oktoobri 2016. aasta teatist „Noortegarantii ja noorte tööhõive algatus kolm aastat hiljem“ (COM(2016)0646) ja (SWD(2016)0324),

| — | võttes arvesse komisjoni valget raamatut Euroopa tuleviku kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni valget raamatut Euroopa tuleviku kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A8-0296/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A8-0296/2017),

| A. | arvestades, et noorte tööpuudus on olnud ja on jätkuvalt suureks probleemiks paljudes liikmesriikides ning et ELis oli 2016. aastal enam kui 4 miljonit 15–24 aasta vanust töötut noort; arvestades, et olukord liidus on väga erinev; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et noorte tööpuudus on olnud ja on jätkuvalt suureks probleemiks paljudes liikmesriikides ning et ELis oli 2016. aastal enam kui 4 miljonit 15–24 aasta vanust töötut noort; arvestades, et olukord liidus on väga erinev;

| B. | arvestades, et võitlus noorte töötusega on parlamendi, komisjoni ja liikmesriikide ühine poliitiline prioriteet ning sellega aidatakse saavutada liidu eesmärki kindlustada majanduskasv ja töökohad; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et võitlus noorte töötusega on parlamendi, komisjoni ja liikmesriikide ühine poliitiline prioriteet ning sellega aidatakse saavutada liidu eesmärki kindlustada majanduskasv ja töökohad;

| C. | arvestades, et noorte kõrge töötuse tase (2016. aastal ELis 18,8 %) on kahjulik nii ühiskonnale kui ka asjaomastele inimestele ning sellel on kestvad negatiivsed tagajärjed tööalasele konkurentsivõimele, sissetulekute stabiilsusele ja karjääri arengule; arvestades, et majanduskriis on ebaproportsionaalselt palju mõjutanud noori ning mõnes liikmesriigis on üle veerandi noortest töötud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et noorte kõrge töötuse tase (2016. aastal ELis 18,8 %) on kahjulik nii ühiskonnale kui ka asjaomastele inimestele ning sellel on kestvad negatiivsed tagajärjed tööalasele konkurentsivõimele, sissetulekute stabiilsusele ja karjääri arengule; arvestades, et majanduskriis on ebaproportsionaalselt palju mõjutanud noori ning mõnes liikmesriigis on üle veerandi noortest töötud;

| D. | arvestades, et noorte töötuse probleemi lahendamiseks on laialdaselt kasutusele võetud aktiivse tööhõivepoliitika meetmeid, mille tulemused varieeruvad; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et noorte töötuse probleemi lahendamiseks on laialdaselt kasutusele võetud aktiivse tööhõivepoliitika meetmeid, mille tulemused varieeruvad;

| E. | arvestades, et on veel teine rühm noori, kelle arv ja koosseis on liikmesriigiti väga erinev, kes ei omanda haridust või kutseõpet ega tööta (NEET-noored) ja keda saab liigitada kahte kategooriasse: töötud NEET-noored, kes on valmis töötama ja otsivad aktiivselt tööd, ning mitteaktiivsed NEET-noored, kes ei omanda haridust või kutseõpet ega otsi aktiivselt tööd; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et on veel teine rühm noori, kelle arv ja koosseis on liikmesriigiti väga erinev, kes ei omanda haridust või kutseõpet ega tööta (NEET-noored) ja keda saab liigitada kahte kategooriasse: töötud NEET-noored, kes on valmis töötama ja otsivad aktiivselt tööd, ning mitteaktiivsed NEET-noored, kes ei omanda haridust või kutseõpet ega otsi aktiivselt tööd;

| F. | arvestades, et ELis omavad keskmiselt ainult 41,9 % NEET-noortest juurdepääsu noortegarantiile; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et ELis omavad keskmiselt ainult 41,9 % NEET-noortest juurdepääsu noortegarantiile;

| G. | arvestades, et alates Euroopa tööhõivestrateegia kasutuselevõtust 1997. aastal on komisjon toetanud mitmeid meetmeid, mille eesmärk on parandada noorte töö- ja haridusvõimalusi (4), ning kriisist alates on ELi meetmetes pandud erilist rõhku noortegarantiile, mille nõukogu asutas 2013. aasta aprillis, ja noorte tööhõive algatusele, mis käivitati 2013. aasta lõpus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et alates Euroopa tööhõivestrateegia kasutuselevõtust 1997. aastal on komisjon toetanud mitmeid meetmeid, mille eesmärk on parandada noorte töö- ja haridusvõimalusi (4), ning kriisist alates on ELi meetmetes pandud erilist rõhku noortegarantiile, mille nõukogu asutas 2013. aasta aprillis, ja noorte tööhõive algatusele, mis käivitati 2013. aasta lõpus;

| H. | arvestades, et noortegarantii ja noorte tööhõive algatus on juba tõendanud end kõige tõhusama ja nähtavama liidu tasandi meetmena noorte töötuse vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et noortegarantii ja noorte tööhõive algatus on juba tõendanud end kõige tõhusama ja nähtavama liidu tasandi meetmena noorte töötuse vastu võitlemisel;

| I. | arvestades, et noortegarantii ja noorte tööhõive algatus on oluliselt kaasa aidanud noorte töötuse määra vähendamisele ELis, edendades haridust ja nõudlust noorte tööjõu järele tööturul ning toetades töökohtade loomise meetmeid; arvestades, et ELi 28 liikmesriigis on endiselt töötud 17,2 % noortest (5), mis on vastuvõetamatult kõrge määr; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et noortegarantii ja noorte tööhõive algatus on oluliselt kaasa aidanud noorte töötuse määra vähendamisele ELis, edendades haridust ja nõudlust noorte tööjõu järele tööturul ning toetades töökohtade loomise meetmeid; arvestades, et ELi 28 liikmesriigis on endiselt töötud 17,2 % noortest (5), mis on vastuvõetamatult kõrge määr;

| J. | arvestades, et noortegarantii kohustab liikmesriike tagama, et kõikidele alla 25 aasta vanustele noortele (mõnes liikmesriigis alla 30-aastastele noortele) pakutaks kvaliteetseid tööpakkumisi, haridustee jätkamise, õpipoisiõppe või praktika võimalusi nelja kuu jooksul pärast töötuks jäämist või formaalharidussüsteemist lahkumist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et noortegarantii kohustab liikmesriike tagama, et kõikidele alla 25 aasta vanustele noortele (mõnes liikmesriigis alla 30-aastastele noortele) pakutaks kvaliteetseid tööpakkumisi, haridustee jätkamise, õpipoisiõppe või praktika võimalusi nelja kuu jooksul pärast töötuks jäämist või formaalharidussüsteemist lahkumist;

| K. | arvestades, et sellised välised tegurid nagu konkreetse piirkonna majandusolukord või tootmismudel mõjutavad noortegarantii raames seatud eesmärkide saavutamist; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et sellised välised tegurid nagu konkreetse piirkonna majandusolukord või tootmismudel mõjutavad noortegarantii raames seatud eesmärkide saavutamist;

| L. | arvestades, et noorte tööhõive algatus on algatus NEET-noortele, pikaaegsetest töötutest noortele ja tööotsijana arvele võtmata noortele, kes elavad piirkondades, kus noorte töötuse määr oli 2012. aastal kõrgem kui 25 %; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et noorte tööhõive algatus on algatus NEET-noortele, pikaaegsetest töötutest noortele ja tööotsijana arvele võtmata noortele, kes elavad piirkondades, kus noorte töötuse määr oli 2012. aastal kõrgem kui 25 %;

| M. | arvestades, et noorte tööhõive algatuse kinnitatud kogueelarve programmitöö perioodil 2014–2020 on 6,4 miljardit eurot, mis sisaldab 3,2 miljardit eurot uuelt eraldi ELi eelarverealt, mida tuleb täiendada vähemalt 3,2 miljardi euroga riiklikest eraldistest olemasoleva Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) raames; arvestades, et sellele lisandub täiendavalt 1 miljardit eurot noorte tööhõive algatuse konkreetsest eelarveeraldisest ajavahemikus 2017–2020, mida täiendatakse ESFi vahenditest 1 miljardi euro suuruse summaga, et edendada noorte tööhõivet piirkondades, kus noorte tööpuudus on kõige suurem; arvestades, et 500 miljonit eurot sellest täiendavast summast kantakse 2017. aastal paranduseelarve projekti nr 3/2017; arvestades, et programmile ette nähtud lõplik eraldis määratakse kindlaks eelseisva iga-aastase eelarvemenetluse käigus; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et noorte tööhõive algatuse kinnitatud kogueelarve programmitöö perioodil 2014–2020 on 6,4 miljardit eurot, mis sisaldab 3,2 miljardit eurot uuelt eraldi ELi eelarverealt, mida tuleb täiendada vähemalt 3,2 miljardi euroga riiklikest eraldistest olemasoleva Euroopa Sotsiaalfondi (ESF) raames; arvestades, et sellele lisandub täiendavalt 1 miljardit eurot noorte tööhõive algatuse konkreetsest eelarveeraldisest ajavahemikus 2017–2020, mida täiendatakse ESFi vahenditest 1 miljardi euro suuruse summaga, et edendada noorte tööhõivet piirkondades, kus noorte tööpuudus on kõige suurem; arvestades, et 500 miljonit eurot sellest täiendavast summast kantakse 2017. aastal paranduseelarve projekti nr 3/2017; arvestades, et programmile ette nähtud lõplik eraldis määratakse kindlaks eelseisva iga-aastase eelarvemenetluse käigus;

| N. | arvestades, et hinnangute kohaselt läheb Euroopa noortegarantii rakendamiseks igal aastal vaja 50,4 miljardit eurot (6), mis on oluliselt vähem kui noorte tööturult lahkumise tõttu Euroopas igal aastal tekkiv majanduslik kahju, mis võib ulatuda vähemalt 153 miljardi euroni (7); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et hinnangute kohaselt läheb Euroopa noortegarantii rakendamiseks igal aastal vaja 50,4 miljardit eurot (6), mis on oluliselt vähem kui noorte tööturult lahkumise tõttu Euroopas igal aastal tekkiv majanduslik kahju, mis võib ulatuda vähemalt 153 miljardi euroni (7);

| O. | arvestades, et 2015. aastal võeti noorte tööhõive algatuse meetmete kasutuselevõtu kiirendamiseks vastu otsus suurendada algatuse eelrahastamiseks kättesaadavaid vahendeid ühe miljardi euro võrra, mis tähendas toetuskõlblike liikmesriikide jaoks tõusu algselt ette nähtud 1-1,5 %-lt 30 %-ni; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 2015. aastal võeti noorte tööhõive algatuse meetmete kasutuselevõtu kiirendamiseks vastu otsus suurendada algatuse eelrahastamiseks kättesaadavaid vahendeid ühe miljardi euro võrra, mis tähendas toetuskõlblike liikmesriikide jaoks tõusu algselt ette nähtud 1-1,5 %-lt 30 %-ni;

| P. | arvestades, et noorte tööhõive algatusele ette nähtud kogu algne eraldis võeti aastatel 2014–2015 varem kasutusele ja seetõttu ei nähtud 2016. aasta eelarves ette uusi assigneeringuid; arvestades, et noorte tööhõive algatuse rahastamise ebajärjepidevus on kahjustanud programmi edu; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et noorte tööhõive algatusele ette nähtud kogu algne eraldis võeti aastatel 2014–2015 varem kasutusele ja seetõttu ei nähtud 2016. aasta eelarves ette uusi assigneeringuid; arvestades, et noorte tööhõive algatuse rahastamise ebajärjepidevus on kahjustanud programmi edu;

| Q. | arvestades, et praegune rahastamise tase nii ELi kui ka liikmesriikide eelarvest ei ole vajaduste katmiseks piisav; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et praegune rahastamise tase nii ELi kui ka liikmesriikide eelarvest ei ole vajaduste katmiseks piisav;

| R. | arvestades, et noortegarantii ja noorte tööhõive algatus on erineva suunitlusega, sest noortegarantii eesmärk on toetada struktuurireforme hariduses ja seda saab kasutada lühiajalise meetmena noorte töötuse vastu võitlemiseks, noorte tööhõive algatus on aga rahastamisvahend; arvestades, et noortegarantiid rahastatakse Euroopa Sotsiaalfondist, liikmesriikide eelarvetest ja noorte tööhõive algatusest, noorte tööhõive algatusest saab aga rahastada noorte tööhõive algatuse sihtrühmale mõeldud töö-, õpipoisiõppe-, praktika- või jätkuõppekohtade otsepakkumist toetuskõlblikes piirkondades; arvestades, et noortegarantii kohaldamisalaks on kõik 28 liikmesriiki, ent noorte tööhõive algatuse raames on toetuskõlblikud üksnes 20 liikmesriiki; arvestades lõppkokkuvõttes, et noorte tööhõive algatuse meetmete kestust ei ole kindlaks määratud, kuid noortegarantii puhul nõutakse pakkumise tegemist nelja kuu jooksul; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et noortegarantii ja noorte tööhõive algatus on erineva suunitlusega, sest noortegarantii eesmärk on toetada struktuurireforme hariduses ja seda saab kasutada lühiajalise meetmena noorte töötuse vastu võitlemiseks, noorte tööhõive algatus on aga rahastamisvahend; arvestades, et noortegarantiid rahastatakse Euroopa Sotsiaalfondist, liikmesriikide eelarvetest ja noorte tööhõive algatusest, noorte tööhõive algatusest saab aga rahastada noorte tööhõive algatuse sihtrühmale mõeldud töö-, õpipoisiõppe-, praktika- või jätkuõppekohtade otsepakkumist toetuskõlblikes piirkondades; arvestades, et noortegarantii kohaldamisalaks on kõik 28 liikmesriiki, ent noorte tööhõive algatuse raames on toetuskõlblikud üksnes 20 liikmesriiki; arvestades lõppkokkuvõttes, et noorte tööhõive algatuse meetmete kestust ei ole kindlaks määratud, kuid noortegarantii puhul nõutakse pakkumise tegemist nelja kuu jooksul;

| S. | arvestades, et kvantitatiivsest seisukohast on noortegarantii kasutamine olnud ebaühtlane ning see erineb liikmesriigiti märkimisväärselt; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et kvantitatiivsest seisukohast on noortegarantii kasutamine olnud ebaühtlane ning see erineb liikmesriigiti märkimisväärselt;

| T. | arvestades, et noortegarantii rakendamine ei ole seni andnud ühtlaseid tulemusi ja teatavates olukordades on keeruline tuvastada või hinnata selle panust; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et noortegarantii rakendamine ei ole seni andnud ühtlaseid tulemusi ja teatavates olukordades on keeruline tuvastada või hinnata selle panust;

| U. | arvestades, et Euroopa Liidu piirkondade vahel on märkimisväärsed erinevused; arvestades, et teatud juhtudel ei kvalifitseeru suure töötusega territooriumid NUTSi tasandil ELi toetuseks abikõlblike piirkondade hulka; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Euroopa Liidu piirkondade vahel on märkimisväärsed erinevused; arvestades, et teatud juhtudel ei kvalifitseeru suure töötusega territooriumid NUTSi tasandil ELi toetuseks abikõlblike piirkondade hulka;

| V. | arvestades, et noortegarantii alla kuuluvaid integratsiooniteenuseid on sageli rakendatud vaid osaliselt või siis on osalejate ring olnud liiga kitsas, ja see on sõltunud avalike tööturuasutuste olemasolevast suutlikkusest ja tõhususest ning Euroopa tasandi menetluste kiirusest; arvestades, et liikmesriigid peaksid jätkama jõupingutusi oma avalike tööturuasutuste tugevdamiseks ja reformimiseks; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et noortegarantii alla kuuluvaid integratsiooniteenuseid on sageli rakendatud vaid osaliselt või siis on osalejate ring olnud liiga kitsas, ja see on sõltunud avalike tööturuasutuste olemasolevast suutlikkusest ja tõhususest ning Euroopa tasandi menetluste kiirusest; arvestades, et liikmesriigid peaksid jätkama jõupingutusi oma avalike tööturuasutuste tugevdamiseks ja reformimiseks;

| W. | arvestades, et tasub esile tuua noorte tööhõive algatuse võimalikku rolli eriti nendes liikmesriikides, mis on alates 2007. aastast majandus-, finants- ja sotsiaalkriiside tõttu rohkem kannatanud; arvestades, et tuleks rõhutada vajadust tõhustada asjaomast programmi ja töötada välja täiendavad lisameetmed nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil, et hoogustada integratsiooni ja ühtekuuluvust, tugevdades samal ajal soolist tasakaalu ja tagades juurdepääsu koolitusprogrammidele, mis on käivitatud eesmärgiga tulla toime uute tehnoloogiaga seotud tööhõiveküsimustega; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et tasub esile tuua noorte tööhõive algatuse võimalikku rolli eriti nendes liikmesriikides, mis on alates 2007. aastast majandus-, finants- ja sotsiaalkriiside tõttu rohkem kannatanud; arvestades, et tuleks rõhutada vajadust tõhustada asjaomast programmi ja töötada välja täiendavad lisameetmed nii ELi kui ka liikmesriikide tasandil, et hoogustada integratsiooni ja ühtekuuluvust, tugevdades samal ajal soolist tasakaalu ja tagades juurdepääsu koolitusprogrammidele, mis on käivitatud eesmärgiga tulla toime uute tehnoloogiaga seotud tööhõiveküsimustega;

| X. | arvestades, et noortegarantii kui investeering noortesse on näide tulemuspõhisest eelarvestamisest; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et noortegarantii kui investeering noortesse on näide tulemuspõhisest eelarvestamisest;

| Y. | arvestades, et komisjoni valges raamatus Euroopa tuleviku kohta tunnistatakse, et inimeste ootused ELile ei ole kooskõlas tema võimalustega asju ära teha (8); |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et komisjoni valges raamatus Euroopa tuleviku kohta tunnistatakse, et inimeste ootused ELile ei ole kooskõlas tema võimalustega asju ära teha (8);

| Z. | arvestades, et EL peaks sotsiaalpoliitika valdkonna meetmeid sihtrühmale paremini n-ö turundama ja tutvustama, et tagada oma meetmete parem nähtavus ELi inimeste jaoks; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et EL peaks sotsiaalpoliitika valdkonna meetmeid sihtrühmale paremini n-ö turundama ja tutvustama, et tagada oma meetmete parem nähtavus ELi inimeste jaoks;

| AA. | arvestades, et kontrollikoja audit tehti liiga vara, kuna uuritav ajavahemik oli liiga lähedal riiklike tagatissüsteemide käivitamisele, ning see piirdus üksnes teatavate liikmesriikidega; arvestades, et enne auditi tegemist oleks kasulikum olnud sellel eesmärgil läbi viia nende rakendamise esialgne hindamine; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et kontrollikoja audit tehti liiga vara, kuna uuritav ajavahemik oli liiga lähedal riiklike tagatissüsteemide käivitamisele, ning see piirdus üksnes teatavate liikmesriikidega; arvestades, et enne auditi tegemist oleks kasulikum olnud sellel eesmärgil läbi viia nende rakendamise esialgne hindamine;

Üldised märkused

| 1. | märgib, et noortegarantii rakendamise nelja aasta jooksul, ajavahemikul 2013–2017, on noorte töötuse määr ELis vähenenud rohkem kui 7 protsendipunkti, 23,8 %-lt 2013. aasta aprillis 16,6 %-ni 2017. aasta aprillis, mis tähendab, et töötu staatusest on väljunud peaaegu 2 miljonit noort; täheldab, et noortegarantii süsteemide rakendamisest alates on üle 14 miljoni noore osalenud mõnes süsteemis; peab kahetsusväärseks, et paljudel juhtudel on noorte töötuse määra vähenemine tingitud sellest, et paljud noored on olnud sunnitud otsima tööd väljaspool ELi ning see kaotus annab lähikümnenditel valusalt tunda; peab samuti kahetsusväärseks, et 2016. aasta keskpaigas oli ELis endiselt 4,2 miljonit noort töötud (18,8 % asjaomasest rahvastikust); nõuab tungivalt, et liikmesriigid kasutaksid olemasolevat ELi toetust, et leida sellele pikaajalisele probleemile lahendus; nõuab, et EL ja liikmesriigid rakendaksid strateegiaid, mis vastavad iga liikmesriigi tööturu nõuetele ja vajadustele, et luua kvaliteetseid koolitusvõimalusi ja püsivat tööhõivet; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et noortegarantiil on oluline roll selliste meetmete toetamisel, mis pakuvad töötutele noortele vajalikke oskusi, kogemusi ja teadmisi, et pikaajalises perspektiivis tööle asuda või ettevõtjaks hakata, ning samuti annab see võimaluse käsitleda oskuste mittevastavust tööturu nõudlusele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab hariduse ja kutsenõustamise olulist rolli noorte ettevalmistamisel tööturul vajaminevate oskuste ja tööeetikaga; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et haridus peab lisaks tööturu vajadustele vastavate oskuste ja pädevuste tagamisele aitama kaasa ka noorte isiklikule arengule ja kasvamisele, et neist saaksid ennetavalt aktiivsed ja vastutustundlikud kodanikud; rõhutab seetõttu vajadust kodanikuhariduse järele kogu haridussüsteemis, s.o nii formaalses kui ka mitteformaalses hariduses; |
| --- | --- |

3.

| 4. | märgib, et mida nooremad inimesed ja mida väiksema koolitusega, seda suurem on nende töötuse määr ning seda suundumust süvendas veelgi kriis, mis mõjutas ka üle 25-aastasi kvalifikatsioonita noori täiskasvanuid, kes moodustavad selliste inimeste rühma, kes võivad sattuda majanduslikult väga haavatavasse olukorda, kui nende koolitamiseks ei tehta investeeringuid; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et vaatamata tehtud edusammudele on kõige haavatavamas olukorras töötute noorte juurdepääs avalikele tööturuasutustele ebapiisav, ning see on selliste noorte rühm, kes, nagu noored kõrgkooli lõpetanudki, end kõige ebatõenäolisemalt töötuna arvele võtab; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on sügavalt mures, et NEET-noored ei ole integreeritud haridussüsteemi ega tööturule, ning paljudel juhtudel ei ole see nende süü; mõistab, et olemasolevate rakenduskavade abil, millega rakendatakse noorte töötuse vähendamiseks mõeldud rahastamisskeeme, on nende noorteni kõige raskem jõuda, kuna paljud neist ei paku asjakohast kestlikku tasu ja asjakohaseid töötingimusi; on seisukohal, et ajavahemikul 2017–2020 tuleks erilist tähelepanu pöörata nendele noortele, et tagada noortegarantii peamiste eesmärkide saavutamine; |
| --- | --- |

6.

| 7. | juhib tähelepanu sellele, et pikaajalise mõju tagamiseks peavad noortegarantii raames toetatavad meetmed käsitlema ka struktuurseid probleeme, millega seisavad silmitsi NEET-noored; väljendab muret, et noortegarantii süsteemid ei ole veel jõudnud kõikide haridussüsteemist lahkunud või töötuks jäänud noorteni; kutsub liikmesriike üles tegema nende struktuursete probleemide lahendamiseks riiklikust eelarvest sihtotstarbelisi eraldisi; ergutab ka ELi kaasrahastamiseks mittekõlblikke piirkondi noortegarantiis osalema; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et NEET-noorte lõimimine eeldab nii kättesaadavate ressursside kasutamise tõhustamist kui ka ressursside suurendamist, samuti liikmesriikide suuremat kaasamist ja mobiliseerimist; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab, et mitmekesistataks rahastamiskanaleid kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil, et paremini jõuda kõikide noorteni; märgib lisaks, et kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused on juba väga aktiivsed ja neid tuleks toetada nende tegevuses seoses noortega, integreerides selleks eri poliitikasuundi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toonitab, et noortegarantii on alates 2012. aastast andnud tõhusa panuse noorte tööpuuduse vähendamisse, kuid noorte töötus on endiselt lubamatult suur; tunneb seetõttu heameelt kaasseadusandjate kokkuleppe üle pikendada noorte tööhõive algatuse kestust 2020. aastani; märgib sellegipoolest, et noorte töötuse probleem võib püsima jääda ja seetõttu tuleks seda arvesse võtta järgmises mitmeaastases finantsraamistikus, et tagada järjepidevus ja kulutasuvus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab asjaolu, et noorte tööhõive algatuse eesmärk on suurendada mitte üksnes töökohtade loomist noorte jaoks, vaid ka aidata liikmesriikidel luua nõuetekohased süsteemid noorte inimeste vajaduste ja nendele vastava toetuse kindlakstegemiseks; rõhutab seetõttu, et noortegarantii ja noorte tööhõive algatuse tulemuslikkust tuleks edaspidi hinnata saavutuste alusel, mis aitavad luua või parandada liikmesriikide süsteeme noorte toetamiseks; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tuletab meelde, et noortegarantii saab ELilt rahalist toetust Euroopa Sotsiaalfondi ja noorte tööhõive algatuse kaudu, mis täiendavad riiklikke toetusi; avaldab toetust ühise strateegilise raamistiku raames tehtavale programmitööle vastastikuse õppe, koostöövõrkude loomisega seotud tegevuse ja tehnilise abi kaudu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | väljendab heameelt asjaolu üle, et noorte tööhõive algatuse vahendid võeti 2014. ja 2015. aastal varem kasutusse, ja selle üle, et esialgseid eelmakseid suurendati, eesmärgiga tagada vahendite kiire kasutuselevõtmine; |
| --- | --- |

13.

| 14. | väljendab heameelt asjaolu üle, et noorte tööhõive algatusega on toetatud üle 1,4 miljoni noore ja sellega on võimaldatud liikmesriikide konsolideeritud tegevust summas üle 4 miljardi euro; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tuletab meelde, et noorte tööhõive algatuse edukus on seotud liikmesriikide tõhusa majanduse juhtimisega, sest ilma soodsa ärikeskkonnata, mis ergutab väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete ning majanduse vajadustega kohandatud haridus- ja teadussüsteemi loomist, ei saa töökohti luua ega noorte töötuse kõrge määra probleemile pikaajalist lahendust leida; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tunnustab kontrollikoja eriaruannet noortegarantii ja noorte tööhõive algatuse mõju kohta noorte tööhõivele ning märgib, et rohkem kui kolm aastat pärast nõukogu soovituse vastuvõtmist ei vasta noortegarantii veel selle käivitamisel sätestatud algsetele ootustele; võtab teadmiseks kontrollikoja märkuse, et üksnes ELi eelarvest ette nähtud vahenditest kõigi mittetöötavate ja mitteõppivate noorte abistamiseks ei piisa; märgib, et praegune olukord ei peegelda ootusi, mis tekkisid noortegarantii kasutusele võtmisel, st tagada, et kõik mittetöötavad ja mitteõppivad noored saavad nelja kuu jooksul kvaliteetse koolitus- või tööpakkumise; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tuletab meelde NEET-noorte tööturule tagasi meelitamisega seotud probleeme ja võimalusi; soovitab, et komisjon, liikmesriigid ja liikmesriikide avalikud tööturuasutused teeksid rohkem jõupingutusi, et kaasata rohkem mitteaktiivseid noori noortegarantii süsteemidesse ja hoida neid pärast asjaomaste toetusmeetmete lõppemist tööturul; |
| --- | --- |

17.

| 18. | märgib, et noorte tööhõive algatuse eesmärk on toetada noori alla 25-aastaseid NEET-noori, kes tavaliselt ei saa mingit töö- ega haridusalast toetust; väljendab kahetsust, et noorte tööhõive algatuse vastuvõtmine mõjutab ESFi kulukohustuste eraldamist muudele programmidele, ning rõhutab, et noorte tööhõive algatuse sihtotstarbelistest eraldistest pärit vahendeid tuleks täiendada vähemalt samas ulatuses Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest; |
| --- | --- |

18.

| 19. | palub liikmesriikidel tagada, et noorte tööhõive algatuse ja Euroopa Sotsiaalfondi vahendid ei asendaks liikmesriikide avalikke kulutusi, nagu on sätestatud ühissätete määruse (EL) nr 1303/2013 artiklis 95 ja põhjenduses 87 ning kooskõlas täiendavuse põhimõttega; rõhutab, et sellised programmid nagu noortegarantii ei tohi asendada liikmesriikide endi meetmeid noorte töötusega võitlemiseks ja jätkusuutlikuks tööturule integreerimiseks; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et vaja on parandada kõigi asjaomaste sidusrühmade (sh piirkondlikul ja kohalikul tasandil), nagu avalike ja vajadusel eraõiguslike tööturuasutuste, haridus- ja koolitusasutuste, tööandjate, noorteorganisatsioonide ja noortega töötavate valitsusväliste organisatsioonide vahelist koostööd, et jõuda kõikide mittetöötavate ja mitteõppivate noorteni; ergutab sidusrühmade paremat kaasamist partnerlusel põhineva lähenemisviisi kaudu noortegarantii kujundamisse, rakendamisse ja hindamisse; nõuab suuremat koostööd haridusasutuste ja ettevõtjate vahel, et vähendada oskuste nõudlusele mittevastavust; kordab mõtet, et partnerlusel põhineva lähenemisviisi eesmärk on paremini jõuda sihtelanikkonnani ja tagada kvaliteetsete pakkumiste tegemine; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tuletab meelde, et Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) andmetel vajab tõhus noortegarantii ELi 28 liikmesriigi puhul igal aastal rahastust summas ligikaudu 45 miljardit eurot; on seisukohal, et seda rahastust tuleks käsitada investeeringuna, arvestades, et tulemuslikuks osutudes aitab see märkimisväärselt vähendada noorte tööhõivega seotud kulusid; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub komisjoni üles üksikasjalikult kindlaks määrama riiklikud panused noorte tööhõive algatusse, mida on igas liikmesriigis noortegarantii tõhusaks rakendamiseks vaja, võttes arvesse ILO hinnanguid; |
| --- | --- |

22.

| 23. | võtab teadmiseks viivituse noorte tööhõive algatuse rakendamisel, mille tingis asjaomaste haldusasutuste hiline nimetamine, ning peab seda noorte tööhõive algatuse õigusliku aluse puudujäägiks, mis on õõnestanud algseid kiire rakendamise püüdlusi kiirendatud rahastamise abil; |
| --- | --- |

23.

| 24. | peab vajalikuks soodustada rahastamise kättesaadavust ja rahastamise vormide mitmekesisust ning keskenduda kulutuste tulemuslikkusele, rakendades samal ajal täiendavaid poliitika- ja teenustega seotud reforme; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, et meetmeid on vaja kohandada kohalike vajadustega, näiteks tagades kohalike tööandjate esindajate, kohalike koolituste pakkujate ja kohalike asutuste veelgi suurema kaasatuse, et suurendada nende meetmete mõju; nõuab, et mitmekesistataks rahastamiskanaleid, kaasates kohaliku, piirkondliku ja riikliku tasandi, et paremini jõuda kõikide NEET-noorteni; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tuletab meelde, et praeguse mitmeaastase finantsraamistiku raames tuleks noorte tööhõive algatust rahastada uute assigneeringutega, mitte olemasolevate eelarveassigneeringute ümberpaigutamise abil; ootab kaugeleulatuvate poliitiliste kohustuste võtmist järgmises mitmeaastases finantsraamistikus; |
| --- | --- |

26.

| 27. | on seisukohal, et noortegarantii tõhusaks toimimiseks peavad tõhusalt toimima ka kohalikud avalikud tööturuasutused; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nõuab tungivalt, et liikmesriikides oleks avalikel tööturuasutustel olemas oskusteave ja suutlikkus, et toetada inimesi, kes ei suuda leida tööd nelja kuu jooksul pärast töötuks jäämist või formaalharidussüsteemist lahkumist; soovitab ettevõtete ja tööstusliitude suuremat kaasamist programmi rakendamisse; |
| --- | --- |

28.

| 29. | taunib asjaolu, et enamikul NEET-noortel ELis puudub juurdepääs mis tahes noortegarantii programmile, muu hulgas seetõttu, et nad ei ole avalikes tööturuasutustes arvel; palub nõukogul kaaluda võimalust jätkata olemasoleva avalike tööturuasutuste võrgustiku raames kogemuste vahetamist, eesmärgiga töötada välja parimatel tavadel põhinevad strateegiad, et jõuda NEET-noorteni ja toetada neid; |
| --- | --- |

29.

| 30. | väljendab heameelt Euroopa Kontrollikoja eriaruande nr 5/2017 üle ja nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid rakendaksid täielikult kontrollikoja soovitusi, et suurendada noortegarantii süsteemide kättesaadavust ja tõhusust; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, et tuleks toetada ühtsete kontaktpunktide väljaarendamist, et suurendada noortegarantii positiivset mõju, tagades, et kõik teenused ja nõustamine oleksid noortele kättesaadavad ühest kohast; |
| --- | --- |

31.

| 32. | märgib, et noortegarantii süsteemide vähese nähtavuse tõttu võib olla keeruline jõuda kõikide noorteni; soovitab suurendada selliste kohalike kampaaniate rahastamise võimalust, mida korraldatakse koos kõikide asjaomaste kohalike partneritega, sealhulgas noorteorganisatsioonidega, ja toetada platvormide väljatöötamist, mille kaudu noored saavad ennast programmis osalemiseks registreerida; soovitab teha noortegarantiiga seotud teabe kõigile kättesaadavaks ja mõistetavaks; |
| --- | --- |

32.

| 33. | soovitab liikmesriikidel tagada, et nende pakutav oleks kvaliteetne; rõhutab, et pakkumised peaksid vastama osalejate kutsesobivusele ja tööturu nõudmistele, et võimaldada püsivat ja võimalikult pikaajalist integreerumist tegelikule tööturule; |
| --- | --- |

33.

| 34. | märgib kahetsusega, et enamik liikmesriike ei ole kasutusele võtnud kvaliteetse pakkumise mõiste määratlust; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon kasutaksid Euroopa Liidu tööhõivekomitee raamistikus olemasolevaid võrgustikke, et teha tööd nimetatud kontseptsiooni ühiselt kokku lepitud näitajate väljatöötamiseks, võttes arvesse Euroopa praktika kvaliteediraamistikku, Euroopa sotsiaalpartnerite ühisavaldust „Towards a Shared Vision of Apprenticeships“ õpipoisiõppe ühise käsituse kohta ja Euroopa Liidu Kohtu kohtupraktikat ebakindlate töösuhete valdkonnas; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjonid tagaksid lisaks, et sellised näitajad toetuksid pakkumisele, mis vastab osalejate kvalifikatsioonitasemele, profiilile ja tööturu vajadustele, pakkudes töövõimalusi, mis võimaldavad teenida eluks vajalikku sissetulekut, annavad sotsiaalse kaitse ja arenguväljavaated ning pakuvad arenguvõimalusi, seades sihiks püsiva ja nõudlusele vastava integratsiooni tööturule; peab kiiduväärseks kontrollikoja eriaruandes nr 5/2017 esitatud soovitust, mille kohaselt tuleb rohkem tähelepanu pöörata pakkumiste kvaliteedi parandamisele; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kutsub komisjoni üles tegema koos tööhõivekomiteega ettepanekuid noortetagatise raames tehtavate pakkumiste kvaliteedikriteeriumide standardite kohta; toonitab, et on vaja kvaliteediraamistikku, kus oleks kindlaks määratud asjaomaste pakkumiste kvaliteedistandardid; |
| --- | --- |

35.

| 36. | märgib, et vaja on tunduvalt rohkem inim- ja tehnilisi ressursse ning rahalisi vahendeid, et saavutada eesmärk tagada kõigile kuni 24-aastastele noortele kvaliteetne ja püsiv töökoht; väljendab heameelt asjaolu üle, et mitu liikmesriiki on tõstnud noortegarantii toetuse kõlblike noorte maksimaalse vanuse 30 eluaastani; |
| --- | --- |

36.

| 37. | pooldab selle tagamist, et noortegarantiiga hõlmatud noored panustavad jätkuvalt liikmesriigis kehtivatesse sotsiaal- ja töökaitsesüsteemidesse ja neil on juurdepääs neile süsteemidele, tugevdades seega kõikide asjaosaliste, eelkõige noorte ja tööandjate jagatud vastutust; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab, et noortegarantii meetmed on tõenäolisemalt tulemuslikud ja kulutõhusad juhul, kui noori toetatakse tööturule sisenemisel sellisel viisil, mis tagab neile jätkusuutlikud tööhõivevõimalused ja edenemise palgasüsteemis; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab, et NEET-noored on erisugune ja mitmekesine rühm ning süsteemid on tulemuslikumad ja kulutõhusamad, kui need on suunatud tuvastatud probleemide lahendamisele; juhib sellega seoses tähelepanu vajadusele koostada selgete eesmärkidega terviklikke strateegiaid, mille eesmärk on keskenduda kõigile NEET-noorte kategooriatele; rõhutab, et meetmeid on vaja kohandada kohalike ja piirkondlike vajadustega, näiteks tagades kohalike tööandjate esindajate, kohalike koolituste pakkujate ja kohalike asutuste veelgi suurema kaasatuse; kutsub liikmesriike üles kujundama igale kandidaadile individuaalse tee, tagades avalikele tööturuasutustele paindlikkuse profiilimudelite kohandamiseks; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kutsub liikmesriike üles suurendama jõupingutusi, et jõuda kõikide mittetöötavate ja mitteõppivate noorteni, eriti mitteaktiivsete noorteni, kes ei ole hõlmatud olemasolevates süsteemides, et neid registreerida ning jälgida noorte olukorda kuue, 12 ja 18 kuu järel pärast noortegarantii süsteemist lahkumist, et edendada nende jätkusuutlikku integreerumist tööturule; rõhutab, et noorte mitmekesisele rühmale on vaja pakkuda kohandatud lahendusi ning registreerimata mittetöötavad ja mitteõppivad noored tuleb muuta peamiseks sihtrühmaks; palub, et liikmesriigid ei asendaks avaliku sektori kulutusi Euroopa Sotsiaalfondi olemasolevate vahenditega, ja märgib, et piisav majanduskasv on eeltingimuseks mittetöötavate ja mitteõppivate noorte tõhusaks integreerumiseks tööturule; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kutsub liikmesriike ja komisjoni üles enne noortegarantii raamistikus ettenähtud süsteemide rakendamist hindama puudujääke ja koostama turuanalüüsi, ennetades sel viisil ebavajalikke koolitusi ja praktikantide ekspluateerimist tulevikuväljundita praktikatel; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles kaaluma selliseid ennetavaid tööle siirdumise algatusi nagu kutsenõustamine ja tööturu kohta teabe jagamine, samuti tugiteenused koolides ja kutsenõustamisteenused ülikoolides, et hõlbustada noorte siirdumist tööellu, pakkudes neile oskusi tööeluga toimetulekuks ja karjääri juhtimiseks; |
| --- | --- |

42.

| 43. | märgib, et noortegarantii süsteemide vähese nähtavuse tõttu võib olla keeruline jõuda kõikide noorteni; soovitab võtta meetmeid, et parandada võimalust rahastada kohalikke kampaaniaid, mida korraldatakse koos kõikide asjaomaste kohalike partneritega, sealhulgas noorteorganisatsioonidega, ja toetada platvormide väljatöötamist, mille kaudu noored saavad ennast süsteemides osalemiseks registreerida; soovitab teha noortegarantiiga seotud teabe kõigile kättesaadavaks ja mõistetavaks; |
| --- | --- |

43.

| 44. | võtab teadmiseks, et endiselt on probleemiks kättesaadavate oskuste mittevastavus tööturu nõudlusele; palub komisjonil edendada tööhõivekomitee (EMCO) raames eelnimetatud probleemiga tegelemiseks parimate tavade vahetamist liikmesriikide ja liikmesriikide asjaomaste sidusrühmade vahel; |
| --- | --- |

44.

| 45. | on seisukohal, et oskuste mittevastavusega seotud probleeme saaks lahendada inimeste oskuste parema kindlakstegemise ning praeguste riiklike koolitussüsteemide puuduste parandamisega; rõhutab, et noorte liikuvuse edendamine võib parandada nende oskusi ning koos kvalifikatsioonide tunnustamisega vähendada olemasolevat geograafilist oskuste nõudlusele mittevastavuse probleemi; julgustab sellega seoses liikmesriike Euroopa tööturuasutuste võrgustikku (EURES) paremini ära kasutama. |
| --- | --- |

45.

| 46. | rõhutab, et info- ja kommunikatsioonitehnoloogia (IKT) alased oskused võivad pakkuda häid võimalusi jätkusuutlike töökohtade loomiseks, ning seetõttu kutsub liikmesriike üles hõlmama oma noortegarantii rakenduskavades tõhusaid meetmeid IKT-alaste/digitaalsete oskuste täiustamiseks. |
| --- | --- |

46.

| 47. | märgib, et on vaja mitmekesisemat ja kohandatumat lähenemisviisi teenuste osutamise suhtes eri noorterühmadele, et vältida nn koore riisumist või parimate palade väljanoppimist ja diskrimineerivat valikut; nõuab tugevamaid ja sihtotstarbelisi meetmeid, et jõuda takistusteta noorteni, kellel on mitu rasket probleemi ja kes on tööturult enim tõrjutud; rõhutab sellega seoses, kui tähtis on tulemuslikult kooskõlastada noortegarantiid teiste, näiteks mittediskrimineerimise poliitikaga ning laiendada noortegarantii pakkumistes sisalduvate meetmete ulatust; |
| --- | --- |

47.

| 48. | on seisukohal, et noorte töötust tuleb käsitleda prioriteetse küsimusena kohe tulevaste Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakenduskavade algusest alates; |
| --- | --- |

48.

Rakendamine ja järelevalve

| 49. | märgib, et noortegarantii rakendamise üle teostatakse järelevalvet Euroopa poolaasta ja tööhõivekomitee hindamiste kaudu ning EMCO ja komisjoni koostöös väljatöötatud sihtotstarbelise näitajate raamistiku abil; kutsub nõukogu üles toetama liikmesriike andmete edastamise parandamisel; |
| --- | --- |

49.

| 50. | märgib, et teabe puudumine süsteemi liikmesriigis rakendamise võimalike kulude kohta võib kaasa tuua ebapiisava rahastamise süsteemi rakendamiseks ja selle eesmärkide saavutamiseks; palub liikmesriikidel koostada ülevaate noortegarantii rakendamise kulude kohta, nagu soovitati Euroopa Kontrollikoja eriaruandes nr 5/2017; |
| --- | --- |

50.

| 51. | toonitab, et noortegarantii süsteemide tulemuslikuks rakendamiseks tuleb eraldada vajalikke vahendeid ja hinnata kogurahastust, võttes arvesse seda, et kogurahastuse hindamist võib takistada see, et raske on eristada erinevaid riiklikul tasandil noortele suunatud meetmete liike; |
| --- | --- |

51.

| 52. | palub komisjonil esitada täpsemat teavet noortegarantii kulutõhususe kohta, samuti selle rakendamise järelevalve kohta liikmesriikides, ning palub esitada selle kohta igal aastal põhjaliku aruande; |
| --- | --- |

52.

| 53. | rõhutab, et noortegarantii süsteemide rakendamisel tekkivate probleemide arutamiseks ja lahendamiseks on vaja tõhusaid mehhanisme; rõhutab, et on vaja liikmesriikide kindlat, realistlikku ja teostatavat poliitilist ja rahalist kohustust rakendada noortegarantii täies ulatuses, sh tagades varajase sekkumise mehhanismid, töö, täiendava hariduse ja koolitusega seotud pakkumiste kvaliteedi, selged abikõlblikkuse kriteeriumid ning partnerluste arendamise asjaomaste sidusrühmadega; toonitab, et selleks tuleb tagada tõhus teavitustegevus ja vajaduse korral haldussuutlikkuse parandamine, arvestades kohalikke tingimusi, edendada toetust oskuste arendamisele ning luua nõuetekohaste järelevalve- ja hindamisstruktuurid nimetatud meetmete rakendamise ajaks ja pärast seda; |
| --- | --- |

53.

| 54. | nõuab tõhusat mitmepoolset järelevalvet vastavuse üle nõukogu soovitusega noortegarantii loomise kohta Euroopa poolaasta raames ja konkreetsete riigipõhiste soovituste käsitlemist, kui see on vajalik; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kordab oma pühendumust tähelepanelikult jälgida kõiki liikmesriikide meetmeid noortegarantii rakendamisel ning kutsub noorteorganisatsioone üles hoidma Euroopa Parlamenti kursis oma järeldustega liikmesriikide meetmete kohta; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon kaasaksid sidusrühmad poliitika kujundamisse; tuletab meelde, et noorteorganisatsioonide kaasamine noortegarantiist teavitamisse ning selle rakendamisse ja hindamisse on ülioluline selle õnnestumise jaoks; |
| --- | --- |

55.

| 56. | võtab teadmiseks viivitused noorte tööhõive algatuse rakendamisel liikmesriikides, mis on tekkinud peamiselt menetluslikel ja struktuursetel põhjustel; väljendab muret noorte tööhõive algatusele ette nähtud eelmaksete kasutamise määra pärast liikmesriikides; rõhutab seetõttu, et liikmesriikide pädevatel asutustel tuleb võtta kiiresti meetmeid, et kasutada täielikult ja õigeaegselt ära noorte töötuse vastu võitlemiseks ette nähtud vahendid; on arvamusel, et liikmesriigid peavad riiklikus eelarves võtma nende struktuursete probleemide lahendamiseks täiendavaid rahalisi kohustusi; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kiidab heaks komisjoni koostöö liikmesriikidega järelevalve ja aruandluse valdkonna heade tavade kindlakstegemisel ja levitamisel, kasutades selleks liikmesriikide olemasolevaid süsteeme; tuletab komisjonile meelde, et andmete võrreldavus on seejuures põhjapanevalt tähtis; |
| --- | --- |

57.

| 58. | soovitab komisjonil jätkuvalt kindlaks määrata häid tavasid seire ja aruandluse vallas ning neid levitada, et liikmesriikide tulemused edastataks järjekindlal ja usaldusväärsel viisil ning neid hinnataks ühtemoodi, sh ka kvaliteedi seisukohast; soovitab eelkõige, et tuleks esitada kvaliteetne statistika, mis võimaldab liikmesriikidel kujundada konkreetsema ja tõhusama noortepoliitika, ning sel eesmärgil tuleks jälgida noortegarantiist lahkuvaid osalejaid, et oleks võimalikult vähe neid, kes programmist välja langevad ja sellest kasu ei saa; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kutsub komisjoni üles tõhustama viisi, kuidas liikmesriigid rakendavad noortegarantii raames heakskiidetud süsteeme, ning seadma sisse läbipaistva, tervikliku avatud andmetega järelevalvesüsteemi, mis hõlmab kulutõhusust ning struktuurireforme ja üksikisikutele suunatud meetmeid; |
| --- | --- |

59.

| 60. | soovitab igas liikmesriigis eelnevat analüüsi, milles seatakse noortegarantii süsteemide oodatavate tulemuste osas konkreetsed eesmärgid, sihid ja ajakava, ning soovitab vältida topeltrahastamist; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ergutab jagama parimaid tavasid tööhõivekomitee ja Euroopa tööhõivestrateegia vastastikuse õppimise programmi kaudu; märgib sellega seoses, kui oluline on vastastikune õppimine, mis on suunatud kõige ebasoodsamas olukorras olevate rühmade aktiveerimisele; |
| --- | --- |

61.

| 62. | tunneb muret, et andmed noorte tööhõive algatuse toetusesaajate, väljundite ja tulemuste kohta on puudulikud ja sageli vastuolulised; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma vajalikke meetmeid, et võtta kasutusele halduslikult vähem koormavamad ja ajakohasemad järelevalvesüsteemid noorte tööhõive algatuse ülejäänud rahaliste vahendite järelevalveks; |
| --- | --- |

62.

| 63. | nõuab keskendumist noorte tööhõive algatuse tulemustele, määrates kindlaks konkreetsed näitajad liikmesriikides teostatud reformide, programmist saadud teadmiste ja oskuste ning pakutud alaliste lepingute arvu osas; soovitab lisaks, et valitud kutseala mentorite kogemused vastaksid asjaomaste taotlejate vajatavatele oskustele; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kutsub liikmesriike üles tõhustama oma järelevalve- ja teavitussüsteeme, mis aitaksid noortegarantii eesmärke mõõdetavamaks muuta ja soodustada rohkem tõenditel põhineva noori aktiviseeriva poliitika väljaarendamist, eelkõige parandama oma võimekust teha seiret noortegarantiist lahkunud osalejate üle, eesmärgiga vähendada nii palju kui võimalik teadmata tulemusega lahkunute arvu, ning saada andmeid kõigi osalejate hetkeolukorra kohta; palub, et komisjon vaataks läbi oma andmete kogumise suunised ning liikmesriigid oma miinimumnõuded ja eesmärgid, et vähendada tulemuste ülehindamise ohtu; |
| --- | --- |

64.

| 65. | tunnistab, et mõnede liikmesriikide jaoks on noortegarantii muutunud tööhõive- ja haridusvaldkonna poliitikareformide ja parema kooskõlastamise liikumapanevaks jõuks; rõhutab, et väga oluline on realistlike eesmärkide seadmine selliste tegevuspõhimõtete ja raamistike edendamisel nagu noortegarantii, peamiste probleemide kindlakstegemine ja asjakohaste tegevuskavade koostamine nende lahendamiseks ning probleemide hindamine, pidades silmas tööalase konkurentsivõime paranemist; märgib, et on olukordi, kus on olnud raske tuvastada või hinnata noortegarantii senist panust ning et kvaliteetne statistika peaks aitama liikmesriikidel kavandada konkreetsemaid ja tõhusamaid noortepoliitika meetmeid, loomata valesid ettekujutusi ja lootusi; |
| --- | --- |

65.

| 66. | tunnustab olulisi jõupingutusi, mida paljud liikmesriigid on noortegarantii rakendamisel teinud; märgib siiski, et enamikku reforme ei ole veel täielikult rakendatud, eelkõige mis puudutab partnerlussuhete loomist sotsiaalpartnerite ja noortega noortegarantii meetmete kujundamisel, rakendamisel ja hindamisel, ning neid, kes seisavad silmitsi mitmesuguste probleemidega; järeldab, et pikas perspektiivis on noortegarantii eesmärkide saavutamiseks vaja märkimisväärseid jõupingutusi ja rahalisi vahendeid; |
| --- | --- |

66.

| 67. | on seisukohal, et noortegarantii korduv kasutuselevõtt ei tohi takistada tööturu aktiveerimise põhimõtet ja tähtajatule töösuhtele ülemineku eesmärki; kutsub nõukogu üles kasutama mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamist, et eraldada noortegarantiile piisavalt vahendeid; kutsub liikmesriike üles tagama, et noortele (sh kuni 30-aastastele) tehakse kvaliteetseid pakkumisi, mis vastaksid nende profiilile ja kvalifikatsiooni tasemele ning tööturu nõudlusele, et luua jätkusuutlikku tööhõivet ja ennetada noortegarantii korduvat kasutuselevõtmist; |
| --- | --- |

67.

| 68. | on veendunud, et süsteemide tõhususe hindamiseks tuleb hinnata kõiki aspekte, sealhulgas nende kulutõhusust; võtab teadmiseks ILO ning Eurofoundi varasemad kuluprognoosid ning palub komisjonil nimetatud prognoose kinnitada või ajakohastada; |
| --- | --- |

68.

| 69. | nõuab, et igas osalevas liikmesriigis hinnataks noortegarantii tõhusust, et ennetada noorte ärakasutamist teatud ettevõtete poolt, kes kasutavad väljamõeldud koolituskavu riigi rahastatud tööjõust kasu saamiseks; teeb selleks ettepaneku jälgida nende noorte töövõimalusi, kes on programmist toetust saanud, ning luua mehhanismid, millega seatakse osalevate avalike või eratööandjate programmis osalemise jätkamise tingimuseks töölepingu sõlmimine vähemalt osade praktikantidega; |
| --- | --- |

69.

| 70. | märgib, et komisjon peab 2017. aasta lõpuks teostama noorte tööhõive algatuse hindamise, ning ootab vajalike kohanduste kiiret kasutuselevõttu, et tagada edukas rakendamine; rõhutab, et asjaomased sidusrühmad, sh noorteorganisatsioonid peavad noorte tööhõive algatuse tulemusi pidevalt hindama; |
| --- | --- |

70.

| 71. | rõhutab vajadust võtta kasutusele näitajate ja meetmete süsteem, et hinnata ja jälgida nii avalike tööhõiveprogrammide kui ka noortegarantii tõhusust, sest kuigi süsteem nähti algselt sellisena ette, on puudujääke endiselt palju; |
| --- | --- |

71.

| 72. | nõuab, et programmis osalejaid teavitataks nõuetekohaselt sellest, millist menetlust tuleb järgida vahendi kuritarvitamise korral, ning et võetaks meetmeid osalejate kaitseks, nagu kavandatud; |
| --- | --- |

72.

| 73. | nõuab eraldatud vahendite kasutamise tõhusat ja läbipaistvat kontrollimist, aruandlust ja järelevalvet Euroopa ja riiklikul tasandil, et hoida ära kuritarvitusi ja vahendite raiskamist; |
| --- | --- |

73.

Täiustused, mida tuleb teha

| 74. | rõhutab, et vajalik on tagada pikaajaline panus, nähes ette kaugeleulatuva planeerimise ja stabiilse rahastamise nii ELi kui ka riiklikest eelarvetest, et pakkuda täielikku juurdepääsu kõigile NEET-noortele ELis; |
| --- | --- |

74.

| 75. | tuletab meelde, kui oluline on koostöö kõikide valitsuse tasandite (EL, liikmesriigid ja kohalikud asutused) vahel ning Euroopa Komisjoni tehniline abi noortegarantii tõhusal rakendamisel; |
| --- | --- |

75.

| 76. | rõhutab, et perede aktiivsel osalemisel tuleb luua kvaliteetne elukestva kutsenõustamise teenus ja seda arendada, et aidata noortel langetada oma hariduse ja karjääri kohta paremaid otsuseid; |
| --- | --- |

76.

| 77. | märgib, et komisjon jõudis oma 2016. aasta teatises järeldusele, et tuleb parandada noorte tööhõive algatuse tõhusust; on seisukohal, et tõhususe suurendamine tuleks saavutada seeläbi, et tagatakse NEET-noorte jätkusuutlik integreerimine tööturule ja seatakse eesmärgid, mis kajastavad NEET-noorte heterogeensust, võttes selleks iga alarühma puhul asjakohaseid erimeetmeid; märgib, et Euroopa Sotsiaalfondi täiendav kasutamine NEET-noorte integratsiooni püsivuse tagamiseks võib tõhusust parandada; |
| --- | --- |

77.

| 78. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ohjama ootusi, seades realistlikud ja saavutatavad eesmärgid ja sihid, hindama lahknevusi, analüüsima turgu enne kavade rakendamist, parandama järelevalvet ja teavitamissüsteeme ning statistilisi andmeid, et tulemusi saaks tõhusamalt hinnata; |
| --- | --- |

78.

| 79. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama piisava rahastuse olemasolu kõikide selliste noorte töötajate tulemusliku integreerumise tagamiseks, kes on töötud või kellel ei ole juurdepääsu sobivale koolitus- või hariduspakkumisele; rõhutab, et jätkusuutlike tulemuste saavutamiseks peaks noortegarantii tuginema olemasolevatele tõenditele ja kogemustele ning jätkuma pikas perspektiivis; toonitab asjaolu, et selleks on vaja suurendada aktiivse tööturupoliitika jaoks kasutada olevat avaliku sektori rahastust ELi ja liikmesriikide tasandil; |
| --- | --- |

79.

| 80. | kutsub liikmesriike üles oma noortegarantii süsteemide maksumust põhjalikult hindama, ohjama ootusi, seades realistlikud ja saavutatavad eesmärgid ja sihid, riigi eelarvest täiendavaid vahendeid kasutusele võtma ja avalike tööturuasutuste rahastamist parandama, et võimaldada neil täita lisakohustusi, mis on seotud noorte tööhõive algatuse rakendamisega; |
| --- | --- |

80.

| 81. | kutsub liikmesriike üles tagama kontrollandmete olemasolu, et hinnata tulemuste pikaajalist jätkusuutlikkust nii kvantitatiivsest kui ka kvalitatiivsest seisukohast lähtudes ja soodustada rohkem tõenditel põhineva noortepoliitika kujundamist; nõuab andmete kogumises, sh sooliselt eristatud andmete kogumises, suuremat läbipaistvust ja järjepidevust kõigis liikmesriikides; märgib murega, et noortegarantiist positiivse tulemusega lahkunud osalejate jätkusuutlikkus on halvenenud (9); |
| --- | --- |

81.

| 82. | palub komisjonil teostada liikmesriikides rakendatud meetmete mõju üksikasjaliku analüüsi, tuua välja kõige tõhusamad lahendused ja esitada nende alusel liikmesriikidele soovitused, kuidas saavutada suurema tõhususe abil paremaid tulemusi; |
| --- | --- |

82.

o

o o

| 83. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja kontrollikojale. |
| --- | --- |

83.

---

(1)  ELT C 120, 26.4.2013, lk 1.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 470.

(3)  ELT L 126, 21.5.2015, lk 1.

(4)  Muud meetmed hõlmavad järgmisi algatusi: 2010. aasta septembris käivitatud „Noorte liikuvus“, 2011. aasta detsembris käivitatud „Noortele pakutavate võimaluste algatus“ ja 2012. aasta jaanuaris käivitatud „Noorte tegevuskavad“.

(5)  2017. aasta märtsi seisuga: http://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/8002525/3-02052017-AP-EN.pdf/94b69232-83a9-4011-8c85-1d4311215619

(6)  „Social inclusion of young people“ (Noorte sotsiaalne kaasatus, Eurofound, 2015).

(7)  NEETs – Young people not in employment, education or training: Characteristics, costs and policy responses in Europe (NEET – Mittetöötavad ja mitteõppivad noored: omadused, kulud ja poliitilised reaktsioonid Euroopas, Eurofound 2012).

(8)  Valge raamat Euroopa tuleviku kohta, lk 13.

(9)  Euroopa Kontrollikoja eriaruande nr 5/2017 punkt 164.

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/117 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/117

---

P8_TA(2017)0395

Toimeaine glüfosaat heakskiitmise uuendamine

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohta, millega uuendatakse toimeaine glüfosaat heakskiitmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (D053565-01 – 2017/2904(RSP))

(2018/C 346/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusmääruse eelnõu, millega uuendatakse toimeaine glüfosaat heakskiitmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (D053565-01), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusmääruse eelnõu, millega uuendatakse toimeaine glüfosaat heakskiitmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (D053565-01),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (1), eriti selle artikli 20 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrust (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (1), eriti selle artikli 20 lõiget 1,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (3) artiklit 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 28. jaanuari 2002. aasta määruse (EÜ) nr 178/2002 (millega sätestatakse toidualaste õigusnormide üldised põhimõtted ja nõuded, asutatakse Euroopa Toiduohutusamet ja kehtestatakse toidu ohutusega seotud menetlused) (3) artiklit 7,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) järeldust toimeaine glüfosaat pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva vastastikuse eksperdihinnangu kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) järeldust toimeaine glüfosaat pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva vastastikuse eksperdihinnangu kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) riskihindamise komitee arvamust, milles tehakse ettepanek glüfosaadi ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistuse kasutusele võtmiseks ELi tasandil (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kemikaaliameti (ECHA) riskihindamise komitee arvamust, milles tehakse ettepanek glüfosaadi ühtlustatud klassifikatsiooni ja märgistuse kasutusele võtmiseks ELi tasandil (5),

| — | võttes arvesse oma 13. aprilli 2016. aasta resolutsiooni komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohta, millega uuendatakse toimeaine glüfosaat heakskiitmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. aprilli 2016. aasta resolutsiooni komisjoni rakendusmääruse eelnõu kohta, millega uuendatakse toimeaine glüfosaat heakskiitmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta ning muudetakse rakendusmääruse (EL) nr 540/2011 lisa (6),

| — | võttes arvesse Euroopa kodanikualgatust „Keelustada glüfosaat ning kaitsta inimesi ja keskkonda toksiliste pestitsiidide eest“ (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa kodanikualgatust „Keelustada glüfosaat ning kaitsta inimesi ja keskkonda toksiliste pestitsiidide eest“ (7),

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3,

| A. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 eesmärk on „tagada inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kõrgetasemeline kaitse ja parandada siseturu toimimist taimekaitsevahendite turulelaskmist käsitlevate eeskirjade ühtlustamise kaudu, parandades samal ajal põllumajanduslikku tootmist“; arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 sätted põhinevad ettevaatuspõhimõttel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 eesmärk on „tagada inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kõrgetasemeline kaitse ja parandada siseturu toimimist taimekaitsevahendite turulelaskmist käsitlevate eeskirjade ühtlustamise kaudu, parandades samal ajal põllumajanduslikku tootmist“; arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 sätted põhinevad ettevaatuspõhimõttel;

| B. | arvestades, et süsteemset herbitsiidi glüfosaati toodetakse praegu maailmas rohkem kui ühtegi teist herbitsiidi; arvestades, et 76 % maailmas tarbitavast glüfosaadist kasutatakse põllumajanduses; arvestades, et seda kasutatakse laialdaselt ka metsanduses, linnamajanduses ja aianduses; arvestades, et kogu maailmas ajavahemikul 1974–2014 kasutatud glüfosaadist 72 % on kasutatud vaid viimase kümne aasta jooksul; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et süsteemset herbitsiidi glüfosaati toodetakse praegu maailmas rohkem kui ühtegi teist herbitsiidi; arvestades, et 76 % maailmas tarbitavast glüfosaadist kasutatakse põllumajanduses; arvestades, et seda kasutatakse laialdaselt ka metsanduses, linnamajanduses ja aianduses; arvestades, et kogu maailmas ajavahemikul 1974–2014 kasutatud glüfosaadist 72 % on kasutatud vaid viimase kümne aasta jooksul;

| C. | arvestades, et elanikkond puutub glüfosaadiga kokku peamiselt sellega töödeldavate alade läheduses elades, kodumajapidamistes ja toidu kaudu; arvestades, et kokkupuuted glüfosaadiga on sagenenud selle aine kasutamise suurenemise tõttu; arvestades, et glüfosaadi ja selle kõige levinumate koostisainete mõju inimeste tervisele tuleb korrapäraselt jälgida; arvestades, et glüfosaati ja/või selle jääke on leitud vees, mullas, toidus ja jookides ning mittetoidukaupades, samuti inimorganismis (nt uriinis); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et elanikkond puutub glüfosaadiga kokku peamiselt sellega töödeldavate alade läheduses elades, kodumajapidamistes ja toidu kaudu; arvestades, et kokkupuuted glüfosaadiga on sagenenud selle aine kasutamise suurenemise tõttu; arvestades, et glüfosaadi ja selle kõige levinumate koostisainete mõju inimeste tervisele tuleb korrapäraselt jälgida; arvestades, et glüfosaati ja/või selle jääke on leitud vees, mullas, toidus ja jookides ning mittetoidukaupades, samuti inimorganismis (nt uriinis);

| D. | arvestades, et 26. oktoobril 2016 avaldatud Euroopa Liidu 2014. aasta aruandes pestitsiidide jääkide kohta toidus märgib EFSA, et liikmesriigid võtsid õlitaimede ja sojaoa proove vähe, ehkki neid põllukultuure töödeldakse tõenäoliselt glüfosaadiga ja seetõttu võib eeldada jääkide esinemist; arvestades, et EFSA andmetel ei ole saadaval teavet glüfosaadi jääkide kohta loomsetes saadustes; arvestades, et EFSA ei pea tulemusi statistiliselt väga usaldusväärseks; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 26. oktoobril 2016 avaldatud Euroopa Liidu 2014. aasta aruandes pestitsiidide jääkide kohta toidus märgib EFSA, et liikmesriigid võtsid õlitaimede ja sojaoa proove vähe, ehkki neid põllukultuure töödeldakse tõenäoliselt glüfosaadiga ja seetõttu võib eeldada jääkide esinemist; arvestades, et EFSA andmetel ei ole saadaval teavet glüfosaadi jääkide kohta loomsetes saadustes; arvestades, et EFSA ei pea tulemusi statistiliselt väga usaldusväärseks;

| E. | arvestades, et EFSA soovitas 2015. aastal liikmesriikidel suurendada glüfosaadi ja seotud jääkide (nt trimetüülsulfooniumi) analüüside arvu toodete puhul, milles on glüfosaadi kasutamine lubatud ja võib eeldada mõõdetavate jääkide esinemist; arvestades, et eelkõige tuleks suurendada sojaoa, maisi ja rapsi proovide arvu; arvestades, et liikmesriike julgustatakse ka arendama ja/või rakendama olemasolevaid analüüsimeetodeid glüfosaadiga seotud metaboliitide reguleerimiseks ja jagama tulemusi EFSAga; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EFSA soovitas 2015. aastal liikmesriikidel suurendada glüfosaadi ja seotud jääkide (nt trimetüülsulfooniumi) analüüside arvu toodete puhul, milles on glüfosaadi kasutamine lubatud ja võib eeldada mõõdetavate jääkide esinemist; arvestades, et eelkõige tuleks suurendada sojaoa, maisi ja rapsi proovide arvu; arvestades, et liikmesriike julgustatakse ka arendama ja/või rakendama olemasolevaid analüüsimeetodeid glüfosaadiga seotud metaboliitide reguleerimiseks ja jagama tulemusi EFSAga;

| F. | arvestades, et glüfosaat on mitteselektiivne herbitsiid, mis hävitab kõik rohttaimed; arvestades, et see tekitab muutusi nn shikimhappe ainevahetusahelas (shikimate pathway), mis esineb ka vetikatel, bakteritel ja seentel; arvestades, et on leitud, et Escherichia coli ja Salmonella enterica serotüübi Typhimurium kokkupuude glüfosaadi kaubanduslike valmististe surmavast doosist väiksema doosiga muudab selle serotüübi reaktsiooni antibiootikumidele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et glüfosaat on mitteselektiivne herbitsiid, mis hävitab kõik rohttaimed; arvestades, et see tekitab muutusi nn shikimhappe ainevahetusahelas (shikimate pathway), mis esineb ka vetikatel, bakteritel ja seentel; arvestades, et on leitud, et Escherichia coli ja Salmonella enterica serotüübi Typhimurium kokkupuude glüfosaadi kaubanduslike valmististe surmavast doosist väiksema doosiga muudab selle serotüübi reaktsiooni antibiootikumidele;

| G. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt võib toimeaine heaks kiita üksnes juhul, kui seda ei liigitata ega kavatseta liigitada kategooria 1A või 1B kantserogeeniks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1272/2008, välja arvatud juhul, kui inimeste kokkupuude asjaomase toimeainega on tühine või kui taimetervisele esineb tõsine oht, mida ei saa muude vahenditega tõrjuda; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt võib toimeaine heaks kiita üksnes juhul, kui seda ei liigitata ega kavatseta liigitada kategooria 1A või 1B kantserogeeniks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1272/2008, välja arvatud juhul, kui inimeste kokkupuude asjaomase toimeainega on tühine või kui taimetervisele esineb tõsine oht, mida ei saa muude vahenditega tõrjuda;

| H. | arvestades, et 2015. aasta märtsis klassifitseeris Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus glüfosaadi inimeste jaoks tõenäoliselt kantserogeenseks aineks (kategooria 2A), lähtudes piiratud tõenditest vähi esinemise kohta inimestel (tegelike kokkupuutejuhtude põhjal), piisavatest tõenditest vähi esinemise kohta katseloomadel (nn puhta glüfosaadi uuringute põhjal) ning veenvatest tõenditest nn puhta glüfosaadi ja glüfosaadi valmististe kantserogeensusega (genotoksilisuse ja oksüdatiivse stressi mõttes) seotud mõju mehhanismi kohta; arvestades, et Rahvusvahelises Vähiuurimiskeskuses kategooria 2A jaoks kasutatavad kriteeriumid on võrreldavad määruse (EÜ) nr 1272/2008 kategooria 1B kriteeriumidega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2015. aasta märtsis klassifitseeris Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus glüfosaadi inimeste jaoks tõenäoliselt kantserogeenseks aineks (kategooria 2A), lähtudes piiratud tõenditest vähi esinemise kohta inimestel (tegelike kokkupuutejuhtude põhjal), piisavatest tõenditest vähi esinemise kohta katseloomadel (nn puhta glüfosaadi uuringute põhjal) ning veenvatest tõenditest nn puhta glüfosaadi ja glüfosaadi valmististe kantserogeensusega (genotoksilisuse ja oksüdatiivse stressi mõttes) seotud mõju mehhanismi kohta; arvestades, et Rahvusvahelises Vähiuurimiskeskuses kategooria 2A jaoks kasutatavad kriteeriumid on võrreldavad määruse (EÜ) nr 1272/2008 kategooria 1B kriteeriumidega;

| I. | arvestades, et 2015. aasta novembris valmis EFSA vastastikune eksperdihinnang glüfosaadi kohta, milles ta järeldas, et „tõenäoliselt ei kujuta glüfosaat endast inimestele vähiohtu ja tõendid ei kinnita, et see tuleks liigitada kantserogeense toimega aineks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1272/2008“; arvestades, et 2017. aasta märtsis järeldas ECHA riskihindamise komitee konsensuslikult, et kättesaadava teabe põhjal puuduvad tõendid glüfosaadi seostamiseks vähi tekkega inimestel ja et glüfosaati ei tuleks liigitada aineks, mis põhjustab geneetilisi kahjustusi (mutageen) või mõjutab reproduktsiooni; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 2015. aasta novembris valmis EFSA vastastikune eksperdihinnang glüfosaadi kohta, milles ta järeldas, et „tõenäoliselt ei kujuta glüfosaat endast inimestele vähiohtu ja tõendid ei kinnita, et see tuleks liigitada kantserogeense toimega aineks vastavalt määrusele (EÜ) nr 1272/2008“; arvestades, et 2017. aasta märtsis järeldas ECHA riskihindamise komitee konsensuslikult, et kättesaadava teabe põhjal puuduvad tõendid glüfosaadi seostamiseks vähi tekkega inimestel ja et glüfosaati ei tuleks liigitada aineks, mis põhjustab geneetilisi kahjustusi (mutageen) või mõjutab reproduktsiooni;

| J. | arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) ning Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) 2016. aasta mais toimunud pestitsiidijääke käsitleval ühiskohtumisel järeldasid FAO eksperdirühm, kes uurib pestitsiidijääke toidus ja keskkonnas, ning WHO pestitsiidijääkide hindamise põhitöörühm, et „glüfosaat ei ole tõenäoliselt genotoksiline eeldatavalt toidust saadavas kontsentratsioonis“ ja „ei kujuta endast tõenäoliselt inimestele vähiohtu toidu kaudu kokkupuutumisel“; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsiooni (FAO) ning Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) 2016. aasta mais toimunud pestitsiidijääke käsitleval ühiskohtumisel järeldasid FAO eksperdirühm, kes uurib pestitsiidijääke toidus ja keskkonnas, ning WHO pestitsiidijääkide hindamise põhitöörühm, et „glüfosaat ei ole tõenäoliselt genotoksiline eeldatavalt toidust saadavas kontsentratsioonis“ ja „ei kujuta endast tõenäoliselt inimestele vähiohtu toidu kaudu kokkupuutumisel“;

| K. | arvestades, et seoses USA-s toimuva kohtuvaidlusega, mille algatanud hagejad väidavad, et neil on tekkinud glüfosaadiga kokkupuute tagajärjel mitte-Hodgkini lümfoom, avalikustas kohus toimeainet glüfosaati sisaldava toote Roundup omaniku ja tootja, firma Monsanto sisedokumendid; arvestades, et avalikustatud kirjavahetus tekitab kahtlusi nii mõningate Monsanto rahastatud kui ka eeldatavasti sõltumatute uuringute usaldusväärsuse kohta, kusjuures need kuulusid tõendusmaterjalide hulka, mille alusel EFSA ja ECHA hindasid glüfosaadi ohutust; arvestades, et sellega seoses on väga tähtis, et teadusuuringud ja nende uuringute aluseks olevad algandmed oleksid läbipaistvad ja üldsusele kättesaadavad; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et seoses USA-s toimuva kohtuvaidlusega, mille algatanud hagejad väidavad, et neil on tekkinud glüfosaadiga kokkupuute tagajärjel mitte-Hodgkini lümfoom, avalikustas kohus toimeainet glüfosaati sisaldava toote Roundup omaniku ja tootja, firma Monsanto sisedokumendid; arvestades, et avalikustatud kirjavahetus tekitab kahtlusi nii mõningate Monsanto rahastatud kui ka eeldatavasti sõltumatute uuringute usaldusväärsuse kohta, kusjuures need kuulusid tõendusmaterjalide hulka, mille alusel EFSA ja ECHA hindasid glüfosaadi ohutust; arvestades, et sellega seoses on väga tähtis, et teadusuuringud ja nende uuringute aluseks olevad algandmed oleksid läbipaistvad ja üldsusele kättesaadavad;

| L. | arvestades, et peale oma järelduse glüfosaadi kantserogeensuse kohta järeldas ECHA ka seda, et glüfosaat põhjustab rasket silmakahjustust ja on mürgine veeorganismidele, avaldades pikaajalist toimet; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et peale oma järelduse glüfosaadi kantserogeensuse kohta järeldas ECHA ka seda, et glüfosaat põhjustab rasket silmakahjustust ja on mürgine veeorganismidele, avaldades pikaajalist toimet;

| M. | arvestades, et enne glüfosaadi heakskiidu tehnilist pikendamist 18 kuu võrra 29. juunil 2016 võttis Euroopa Parlament 13. aprillil 2016 vastu resolutsiooni, milles palus komisjonil uuendada glüfosaadi heakskiitmist seitsmeks aastaks, kuid rõhutas ka seda, et komisjon ei peaks heaks kiitma selle ühtki mitteprofessionaalset kasutusviisi, kasutamist avalikes parkides, mänguplatsidel ja avalikes aedades või nende lähedal või põllumajanduslikku kasutamist, kui vajalikuks umbrohutõrjeks piisab integreeritud taimekaitsevahenditest; arvestades, et samas resolutsioonis palus ta komisjonil ka arendada koolitust ja kasutuslubade andmist kutselistele kasutajatele, pakkuda paremat teavet glüfosaadi kasutamise kohta ning kehtestada ranged piirangud toimeainet glüfosaat sisaldavate toodete koristuseelsele kasutamisele, et vältida selle aine vale kasutamist ning piirata sellega seotud võimalikke riske; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et enne glüfosaadi heakskiidu tehnilist pikendamist 18 kuu võrra 29. juunil 2016 võttis Euroopa Parlament 13. aprillil 2016 vastu resolutsiooni, milles palus komisjonil uuendada glüfosaadi heakskiitmist seitsmeks aastaks, kuid rõhutas ka seda, et komisjon ei peaks heaks kiitma selle ühtki mitteprofessionaalset kasutusviisi, kasutamist avalikes parkides, mänguplatsidel ja avalikes aedades või nende lähedal või põllumajanduslikku kasutamist, kui vajalikuks umbrohutõrjeks piisab integreeritud taimekaitsevahenditest; arvestades, et samas resolutsioonis palus ta komisjonil ka arendada koolitust ja kasutuslubade andmist kutselistele kasutajatele, pakkuda paremat teavet glüfosaadi kasutamise kohta ning kehtestada ranged piirangud toimeainet glüfosaat sisaldavate toodete koristuseelsele kasutamisele, et vältida selle aine vale kasutamist ning piirata sellega seotud võimalikke riske;

| N. | arvestades, et Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta resolutsioonis paluti komisjonil ja EFSA-l ülekaalukat avalikku huvi arvestades viivitamatult avalikustada kõik teaduslikud tõendid, mille põhjal määrati glüfosaadile soodne klassifikatsioon ja tehti ettepanek selle heakskiitmist uuendada; arvestades, et seda ei ole seni tehtud; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Euroopa Parlamendi 13. aprilli 2016. aasta resolutsioonis paluti komisjonil ja EFSA-l ülekaalukat avalikku huvi arvestades viivitamatult avalikustada kõik teaduslikud tõendid, mille põhjal määrati glüfosaadile soodne klassifikatsioon ja tehti ettepanek selle heakskiitmist uuendada; arvestades, et seda ei ole seni tehtud;

| O. | arvestades, et Euroopa kodanikualgatuses, millele osutatakse rakendusmeetmete eelnõu põhjenduses 13 ja millele andis vähem kui aasta jooksul oma allkirja üle miljoni Euroopa kodaniku, mitte ainult ei viidata konkreetselt glüfosaadile kui ühele kodanikualgatuse kolmest eesmärgist, vaid palutakse ka selle pealkirjas selgesõnaliselt „keelustada glüfosaat ning kaitsta inimesi ja keskkonda toksiliste pestitsiidide eest“; arvestades, et see esitati komisjonile 6. oktoobril 2017 ja tal tuleb sellele vastata enne 8. jaanuari 2018; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa kodanikualgatuses, millele osutatakse rakendusmeetmete eelnõu põhjenduses 13 ja millele andis vähem kui aasta jooksul oma allkirja üle miljoni Euroopa kodaniku, mitte ainult ei viidata konkreetselt glüfosaadile kui ühele kodanikualgatuse kolmest eesmärgist, vaid palutakse ka selle pealkirjas selgesõnaliselt „keelustada glüfosaat ning kaitsta inimesi ja keskkonda toksiliste pestitsiidide eest“; arvestades, et see esitati komisjonile 6. oktoobril 2017 ja tal tuleb sellele vastata enne 8. jaanuari 2018;

| P. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 kohaselt peab otsus toimeaine heakskiitmise kohta tuginema EFSA läbivaatusaruandele, teistele kõnealuses küsimuses põhjendatud asjaoludele ning ettevaatuspõhimõttele; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 13 kohaselt peab otsus toimeaine heakskiitmise kohta tuginema EFSA läbivaatusaruandele, teistele kõnealuses küsimuses põhjendatud asjaoludele ning ettevaatuspõhimõttele;

| Q. | arvestades, et komisjoni rakendusmääruse eelnõus, mille aluseks on Saksamaa Föderaalse Riskihindamise Instituudi (BfR), EFSA ja ECHA korraldatud teaduslik hindamine, tehakse ettepanek anda glüfosaadile kasutusluba kuni 15. detsembrini 2027, st kümneks aastaks; arvestades, et see hakkaks kehtima 16. detsembril 2017; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et komisjoni rakendusmääruse eelnõus, mille aluseks on Saksamaa Föderaalse Riskihindamise Instituudi (BfR), EFSA ja ECHA korraldatud teaduslik hindamine, tehakse ettepanek anda glüfosaadile kasutusluba kuni 15. detsembrini 2027, st kümneks aastaks; arvestades, et see hakkaks kehtima 16. detsembril 2017;

| R. | arvestades, et rakendusmääruse eelnõu (millega uuendatakse toimeaine glüfosaat heakskiitmist) I lisas esitatud erisätted ei ole liidu tasandil siduvad, vaid annavad vastutuse edasi liikmesriikidele; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et rakendusmääruse eelnõu (millega uuendatakse toimeaine glüfosaat heakskiitmist) I lisas esitatud erisätted ei ole liidu tasandil siduvad, vaid annavad vastutuse edasi liikmesriikidele;

| S. | arvestades, et oma 15. veebruari 2017. aasta resolutsioonis madala riskiastmega bioloogiliste pestitsiidide kohta (8) rõhutas Euroopa Parlament vajadust vaadata läbi määrus (EÜ) nr 1107/2009, et edendada madala riskiastmega bioloogiliste pestitsiidide väljatöötamist, nendele loa andmist ja nende laskmist ELi turule, ning kutsus komisjoni üles esitama enne 2018. aasta lõppu konkreetse seadusandliku ettepaneku määruse (EÜ) nr 1107/2009 muutmiseks väljaspool üldist läbivaatamist REFITi algatuse raames, et kehtestada madala riskiastmega bioloogiliste pestitsiidide hindamise, nendele loa andmise ja registreerimise kiire menetlus; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et oma 15. veebruari 2017. aasta resolutsioonis madala riskiastmega bioloogiliste pestitsiidide kohta (8) rõhutas Euroopa Parlament vajadust vaadata läbi määrus (EÜ) nr 1107/2009, et edendada madala riskiastmega bioloogiliste pestitsiidide väljatöötamist, nendele loa andmist ja nende laskmist ELi turule, ning kutsus komisjoni üles esitama enne 2018. aasta lõppu konkreetse seadusandliku ettepaneku määruse (EÜ) nr 1107/2009 muutmiseks väljaspool üldist läbivaatamist REFITi algatuse raames, et kehtestada madala riskiastmega bioloogiliste pestitsiidide hindamise, nendele loa andmise ja registreerimise kiire menetlus;

| T. | arvestades, et komisjoni teatis ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) tuleviku kohta on kavas avaldada enne 2017. aasta lõppu ja eelarve ettepanekud 2018. aasta mais; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et komisjoni teatis ühise põllumajanduspoliitika (ÜPP) tuleviku kohta on kavas avaldada enne 2017. aasta lõppu ja eelarve ettepanekud 2018. aasta mais;

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusmääruse eelnõu ei taga inimeste ja loomade tervise ja keskkonna kõrgetasemelist kaitset, ei ole kooskõlas ettevaatuspõhimõttega ning sellega ületatakse määrusega (EÜ) nr 1107/2009 ette nähtud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kutsub komisjoni üles rakendusmääruse eelnõu tagasi võtma ja esitama uue rakendusmääruse eelnõu kooskõlas määruses (EÜ) nr 1107/2009 sätestatud nõuetega, s.t järgides mitte ainult EFSA arvamust, vaid ka muid õiguspäraseid tegureid ja ettevaatuspõhimõtet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles vältima heakskiidu andmist mitteprofessionaalsetele glüfosaadi kasutusviisidele ja glüfosaadi kasutamisele avalikes parkides, avalikes aedades või avalikel mänguväljakutel või nende lähedal pärast 15. detsembrit 2017; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles eelkõige mitte heaks kiitma glüfosaadi mis tahes põllumajanduslikku kasutamist pärast 15. detsembrit 2017, kui vajalikuks umbrohutõrjeks piisab integreeritud taimekaitsesüsteemidest; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles mitte heaks kiitma glüfosaadi kasutamist koristuseelseks kuivatamiseks alates 16. detsembrist 2017; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palub komisjonil võtta vajalikke meetmeid, et lõpetada järk-järgult toimeaine glüfosaat kasutamine Euroopa Liidus hiljemalt 15. detsembriks 2022, ning tagada, et pärast seda kuupäeva glüfosaadi kasutamiseks luba ei anta, kaasa arvatud võimalikuks pikendamisperioodiks või määruse (EÜ) nr 1107/2009 artiklis 32 osutatud ajavahemikuks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | peab tervitatavaks kavandatavat polüetoksüleeritud rasvamiini kasutamise keelustamist glüfosaati sisaldavates taimekaitsevahendites; palub komisjonil ja liikmesriikidel kiirendada oma tööd nimekirja koostamisel muudest koostisainetest, mida ei või taimekaitsevahendites kasutada; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et pestitsiidide teaduslik hindamine ELi regulatiivse ameti heakskiidu saamiseks põhineb üksnes sõltumatutel avaldatud uuringutel, mille on tellinud pädevad ametiasutused ja mis on läbinud vastastikuse eksperdihinnangu; on seisukohal, et selleks oleks võimalik kasutada määruse (EÜ) nr 1107/2009 REFITi menetlust; on lisaks seisukohal, et EFSA-le ja ECHA-le tuleks anda piisavad vahendid suutlikkuse suurendamiseks, et oleks võimalik tellida sõltumatuid teadusuuringuid ning tagada rangeimate teaduslike standardite järgimine ja ELi kodanike tervise kaitse ja turvalisus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada ELis toodetud ja ELi imporditud söödas, toiduainetes ja jookides leiduvate glüfosaadijääkide piisav kontroll ja seire, et lahendada praegune andmete puuduse probleem, millele EFSA on tähelepanu juhtinud; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palub komisjonil ja liikmesriikidel rahastada teadusuuringuid ja innovatsiooni taimekaitsevahendite valdkonnas säästvate ja kulutõhusate lahenduste leidmiseks, et tagada inimeste ja loomade tervise ning keskkonna kõrgetasemeline kaitse; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema ettepanekuid sobivate üleminekumeetmete kohta põllumajandussektoris ning avaldama suunised, kus tuuakse välja kõik ohutumad ja madalama riskiastmega võimalused, millest võiks põllumajandussektoril toimeaine glüfosaat kasutamise järkjärgulise lõpetamise ajal kasu olla, ning kõik põllumajandussektori jaoks juba praeguse ÜPP raames olemasolevad ressursid; |
| --- | --- |

11.

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

(2)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(3)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

(4)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(5)  https://echa.europa.eu/documents/10162/2d3a87cc-5ca1-31d6-8967-9f124f1ab7ae

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0119.

(7)  ECI(2017)000002.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0042.

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/122 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/122

---

P8_TA(2017)0396

Geneetiliselt muundatud mais 1507

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (D052754 – 2017/2905(RSP))

(2018/C 346/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (D052754), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisi 1507 (DAS-Ø15Ø7-1) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise luba vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (D052754),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 11 lõiget 3 ja artikli 23 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 11 lõiget 3 ja artikli 23 lõiget 3,

| — | võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 14. septembril 2017 toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 14. septembril 2017 toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 19. jaanuaril 2005. aastal vastu võetud ja 3. märtsil 2005. aastal avaldatud arvamust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 19. jaanuaril 2005. aastal vastu võetud ja 3. märtsil 2005. aastal avaldatud arvamust (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 30. novembril 2016. aastal vastu võetud ja 12. jaanuaril 2017. aastal avaldatud arvamust (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 30. novembril 2016. aastal vastu võetud ja 12. jaanuaril 2017. aastal avaldatud arvamust (4),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse vastuväiteid geneetiliselt muundatud organismide kasutamiseks lubade andmisele (5), pidades eelkõige silmas oma 6. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni geneetiliselt muundatud maisi 1507 külviseemnete turule laskmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse vastuväiteid geneetiliselt muundatud organismide kasutamiseks lubade andmisele (5), pidades eelkõige silmas oma 6. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni geneetiliselt muundatud maisi 1507 külviseemnete turule laskmise kohta,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3,

| A. | arvestades, et 27. veebruaril 2015 esitasid Pioneer Overseas Corporation ja Dow AgroSciences Ltd. kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 11 ja 23 komisjonile ühistaotluse geneetiliselt muundatud maisi 1507 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa uuendamiseks; arvestades, et loa uuendamine hõlmab ka muid maisi 1507 sisaldavaid tooteid kui toit ja sööt; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 27. veebruaril 2015 esitasid Pioneer Overseas Corporation ja Dow AgroSciences Ltd. kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 11 ja 23 komisjonile ühistaotluse geneetiliselt muundatud maisi 1507 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmise loa uuendamiseks; arvestades, et loa uuendamine hõlmab ka muid maisi 1507 sisaldavaid tooteid kui toit ja sööt;

| B. | arvestades, et Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) võttis 30. novembril 2016 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 vastu positiivse arvamuse, mis avaldati 12. jaanuaril 2017; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) võttis 30. novembril 2016 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 vastu positiivse arvamuse, mis avaldati 12. jaanuaril 2017;

| C. | arvestades, et määruses (EÜ) nr 1829/2003 sedastatakse, et geneetiliselt muundatud toit ega sööt ei tohi avaldada kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale, ning nõutakse, et komisjon võtaks oma otsuse koostamisel arvesse kõiki liidu õigusaktide asjakohaseid sätteid ning teisi kõnesoleva küsimusega seotud õiguspäraseid tegureid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et määruses (EÜ) nr 1829/2003 sedastatakse, et geneetiliselt muundatud toit ega sööt ei tohi avaldada kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale, ning nõutakse, et komisjon võtaks oma otsuse koostamisel arvesse kõiki liidu õigusaktide asjakohaseid sätteid ning teisi kõnesoleva küsimusega seotud õiguspäraseid tegureid;

| D. | arvestades, et geneetiliselt muundatud maisis 1507 tekib valk Cry1F, mille puhul on tegemist valguga Bt (mis on saadud toimeaine Bacillus thuringiensis’e alamliigist Kurstaki), mis annab resistentsuse Ostrinia nubilalise ja teatavate teiste liblikalistest kahjurite suhtes, nagu Sesamia spp, Spodoptera frugiperda, Agrotis ipsilon ja Diatraea grandiosella, ning valk Pat, mis annab sellele resistentsuse herbitsiidi glufosinaatammooniumi suhtes; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et geneetiliselt muundatud maisis 1507 tekib valk Cry1F, mille puhul on tegemist valguga Bt (mis on saadud toimeaine Bacillus thuringiensis’e alamliigist Kurstaki), mis annab resistentsuse Ostrinia nubilalise ja teatavate teiste liblikalistest kahjurite suhtes, nagu Sesamia spp, Spodoptera frugiperda, Agrotis ipsilon ja Diatraea grandiosella, ning valk Pat, mis annab sellele resistentsuse herbitsiidi glufosinaatammooniumi suhtes;

| E. | arvestades, et geneetiliselt muundatud Bt taimede igas rakus, sealhulgas inimeste ja loomade poolt söödavates osades tekib kogu taime eluea jooksul insektitsiidne toksiin; arvestades, et loomade söötmiskatsed näitavad, et geneetiliselt muundatud Bt taimedel võib olla toksiline mõju (6); arvestades, et on tõestatud, et geneetiliselt muundatud taimedes sisalduv Bt toksiin erineb märgatavalt looduslikult esinevast Bt toksiinist (7); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et geneetiliselt muundatud Bt taimede igas rakus, sealhulgas inimeste ja loomade poolt söödavates osades tekib kogu taime eluea jooksul insektitsiidne toksiin; arvestades, et loomade söötmiskatsed näitavad, et geneetiliselt muundatud Bt taimedel võib olla toksiline mõju (6); arvestades, et on tõestatud, et geneetiliselt muundatud taimedes sisalduv Bt toksiin erineb märgatavalt looduslikult esinevast Bt toksiinist (7);

| F. | arvestades, et loa andmine maisi 1507 liidus kasvatamiseks on pooleli; arvestades, et parlament oli loa andmisele vastu, muu hulgas selle pärast, et liblikalistest kahjuritel võib valgu Cry1F suhtes välja areneda vastupidavus, mis võib põhjustada kahjuritõrje tavade muutmise (8); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et loa andmine maisi 1507 liidus kasvatamiseks on pooleli; arvestades, et parlament oli loa andmisele vastu, muu hulgas selle pärast, et liblikalistest kahjuritel võib valgu Cry1F suhtes välja areneda vastupidavus, mis võib põhjustada kahjuritõrje tavade muutmise (8);

| G. | arvestades, et liikmesriigid esitasid algse loaga seotud EFSA riskihindamise jaoks kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul palju kriitilisi märkusi; arvestades, et kõige kriitilisemad märkused on seotud tähelepanekuga, et dokumendid ei ole riskihindamise läbiviimiseks piisavad, et seirekava ei vasta direktiivi 2001/18/EÜ VII lisale ning et taotleja esitatud andmed ja riskihindamine ei ole piisav (9); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et liikmesriigid esitasid algse loaga seotud EFSA riskihindamise jaoks kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul palju kriitilisi märkusi; arvestades, et kõige kriitilisemad märkused on seotud tähelepanekuga, et dokumendid ei ole riskihindamise läbiviimiseks piisavad, et seirekava ei vasta direktiivi 2001/18/EÜ VII lisale ning et taotleja esitatud andmed ja riskihindamine ei ole piisav (9);

| H. | arvestades, et liikmesriigid esitasid loa uuendamisega seotud EFSA riskihindamise jaoks kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul palju kriitilisi märkusi (10); arvestades, et kõige kriitilisemad märkused on seotud tähelepanekuga, et väljapakutud seirekava ei peeta asjakohaseks, et tegeleda geneetiliselt muundatud maisi 1507 turustamisjärgse keskkonnaseire vastavate küsimustega ning seda ei saa pidada piisavalt üksikasjalikuks geneetiliselt muundatud maisi 1507 keskkonnamõju jälgimiseks, et teavitaja läbi viidud seirega ei esitatud usaldusväärseid andmeid, millega kinnitada riskihinnangu järeldust, et mõju inimeste ja loomade tervisele on väheoluline, ning et teavitaja ei ole nõuetekohaselt dokumenteerinud tõendusmaterjali, mis näitab valgu Pat varasemat ohutut kasutamist, nagu on nõutud komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 503/2013; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et liikmesriigid esitasid loa uuendamisega seotud EFSA riskihindamise jaoks kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul palju kriitilisi märkusi (10); arvestades, et kõige kriitilisemad märkused on seotud tähelepanekuga, et väljapakutud seirekava ei peeta asjakohaseks, et tegeleda geneetiliselt muundatud maisi 1507 turustamisjärgse keskkonnaseire vastavate küsimustega ning seda ei saa pidada piisavalt üksikasjalikuks geneetiliselt muundatud maisi 1507 keskkonnamõju jälgimiseks, et teavitaja läbi viidud seirega ei esitatud usaldusväärseid andmeid, millega kinnitada riskihinnangu järeldust, et mõju inimeste ja loomade tervisele on väheoluline, ning et teavitaja ei ole nõuetekohaselt dokumenteerinud tõendusmaterjali, mis näitab valgu Pat varasemat ohutut kasutamist, nagu on nõutud komisjoni rakendusmääruses (EL) nr 503/2013;

| I. | arvestades, et valkude Cry keskkonda viimist geneetiliselt muundatud maisi 1507 kasutamise tõttu söödas ei järgitud, kuigi valgud Cry võivad säilida mullas kuid ja säilitada oma insektitsiidse toime, nagu on tuvastatud toksiini Cry1Ab puhul (11); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et valkude Cry keskkonda viimist geneetiliselt muundatud maisi 1507 kasutamise tõttu söödas ei järgitud, kuigi valgud Cry võivad säilida mullas kuid ja säilitada oma insektitsiidse toime, nagu on tuvastatud toksiini Cry1Ab puhul (11);

| J. | arvestades, et glufosinaat on liigitatud reproduktiivtoksiliseks ning seetõttu kehtivad sellele piirkriteeriumid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta; arvestades, et glufosinaat on heaks kiidetud ajavahemikuks, mis lõpeb 31. juulil 2018; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et glufosinaat on liigitatud reproduktiivtoksiliseks ning seetõttu kehtivad sellele piirkriteeriumid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta; arvestades, et glufosinaat on heaks kiidetud ajavahemikuks, mis lõpeb 31. juulil 2018;

| K. | arvestades, et täiendavate herbitsiidide kasutamine on osa tavapärasest põllumajandustavast herbitsiidiresistentsete taimede kasvatamisel ning seepärast võib eeldada, et pihustamise jäägid on saagis ajal alati olemas ja selle vältimatu koostisosa; arvestades, et on tõestatud, et geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsed põllukultuurid toovad kaasa suurema herbitsiidide kasutamise võrreldes tavapäraste kultuuridega (12); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et täiendavate herbitsiidide kasutamine on osa tavapärasest põllumajandustavast herbitsiidiresistentsete taimede kasvatamisel ning seepärast võib eeldada, et pihustamise jäägid on saagis ajal alati olemas ja selle vältimatu koostisosa; arvestades, et on tõestatud, et geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsed põllukultuurid toovad kaasa suurema herbitsiidide kasutamise võrreldes tavapäraste kultuuridega (12);

| L. | arvestades, et glufosinaadiga pritsimise jääke ei hinnatud; arvestades, et seepärast ei saa järeldada, et geneetiliselt muundatud mais 1507 on toiduks ja söödaks kasutamiseks ohutu; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et glufosinaadiga pritsimise jääke ei hinnatud; arvestades, et seepärast ei saa järeldada, et geneetiliselt muundatud mais 1507 on toiduks ja söödaks kasutamiseks ohutu;

| M. | arvestades, et maisi 1507 kasvatamiseks on luba antud Argentinas, Brasiilias, Kanadas, Colombias, Hondurases, Jaapanis, Panamas, Paraguays, Filipiinidel, Lõuna-Aafrikas, Ameerika Ühendriikides ja Uruguays; arvestades, et hiljutises eelretsenseeritud uuringus leiti, et uuritud putukate poolt valkude Cry suhtes resistentsuse väljaarendamine on „äärmiselt suur oht Bt tehnoloogia jaoks“ (13); arvestades, et glufosinaadiresistentseid umbrohte on leitud alates 2009. aastast; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et maisi 1507 kasvatamiseks on luba antud Argentinas, Brasiilias, Kanadas, Colombias, Hondurases, Jaapanis, Panamas, Paraguays, Filipiinidel, Lõuna-Aafrikas, Ameerika Ühendriikides ja Uruguays; arvestades, et hiljutises eelretsenseeritud uuringus leiti, et uuritud putukate poolt valkude Cry suhtes resistentsuse väljaarendamine on „äärmiselt suur oht Bt tehnoloogia jaoks“ (13); arvestades, et glufosinaadiresistentseid umbrohte on leitud alates 2009. aastast;

| N. | võttes arvesse, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 14. septembril 2017 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud; arvestades, et 12 liikmesriiki hääletas vastu, poolt hääletas 12 liikmesriiki, kes esindavad liidu elanikkonnast vaid 38,75 %, ning neli liikmesriiki jäi erapooletuks; |
| --- | --- |

N.

võttes arvesse, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 14. septembril 2017 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud; arvestades, et 12 liikmesriiki hääletas vastu, poolt hääletas 12 liikmesriiki, kes esindavad liidu elanikkonnast vaid 38,75 %, ning neli liikmesriiki jäi erapooletuks;

| O. | arvestades, et komisjon on korduvalt mõistnud hukka asjaolu, et alates määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumisest on ta pidanud vastu võtma loa andmise otsuseid ilma alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee toetuseta, ning et toimiku tagasisaatmine komisjonile lõpliku otsuse tegemiseks, mis on menetluse puhul üldiselt väga erandlik, on geneetiliselt muundatud toidu ja söödaga seotud otsuste puhul muutunud tavapäraseks; arvestades, et sellise praktika on hukka mõistnud ka komisjoni president Jean-Claude Juncker, pidades seda ebademokraatlikuks (14); |
| --- | --- |

O.

arvestades, et komisjon on korduvalt mõistnud hukka asjaolu, et alates määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumisest on ta pidanud vastu võtma loa andmise otsuseid ilma alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee toetuseta, ning et toimiku tagasisaatmine komisjonile lõpliku otsuse tegemiseks, mis on menetluse puhul üldiselt väga erandlik, on geneetiliselt muundatud toidu ja söödaga seotud otsuste puhul muutunud tavapäraseks; arvestades, et sellise praktika on hukka mõistnud ka komisjoni president Jean-Claude Juncker, pidades seda ebademokraatlikuks (14);

| P. | arvestades, et 28. oktoobril 2015 lükkas Euroopa Parlament esimesel lugemisel tagasi 22. aprilli 2015. aasta seadusandliku ettepaneku, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003 (15), ning palus komisjonil selle tagasi võtta ja esitada uue ettepaneku; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 28. oktoobril 2015 lükkas Euroopa Parlament esimesel lugemisel tagasi 22. aprilli 2015. aasta seadusandliku ettepaneku, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003 (15), ning palus komisjonil selle tagasi võtta ja esitada uue ettepaneku;

| Q. | arvestades, et määruse (EL) nr 182/2011 põhjenduses 14 sedastatakse, et komisjon väldib oma tegevuses nii palju kui võimalik vastuollu minemist apellatsioonikomitees valdavaks kujuneda võiva seisukohaga, mille kohaselt rakendusakt ei ole asjakohane, eelkõige tundlike valdkondade puhul, nagu tarbijate tervis, toiduohutus ja keskkond; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et määruse (EL) nr 182/2011 põhjenduses 14 sedastatakse, et komisjon väldib oma tegevuses nii palju kui võimalik vastuollu minemist apellatsioonikomitees valdavaks kujuneda võiva seisukohaga, mille kohaselt rakendusakt ei ole asjakohane, eelkõige tundlike valdkondade puhul, nagu tarbijate tervis, toiduohutus ja keskkond;

| R. | arvestades, et komisjoni ettepanek määruse (EL) nr 182/2011 läbivaatamiseks ei ole piisav, et tegeleda demokraatia puudumisega GMOdele lubade andmise protsessis; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et komisjoni ettepanek määruse (EL) nr 182/2011 läbivaatamiseks ei ole piisav, et tegeleda demokraatia puudumisega GMOdele lubade andmise protsessis;

| S. | arvestades, et demokraatliku õiguspärasuse saab tagada vähemalt sellega, et kui alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamust ei esita, võetakse komisjoni ettepanek tagasi; arvestades, et mõnes muus alalises komitees on see menetlus juba olemas; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et demokraatliku õiguspärasuse saab tagada vähemalt sellega, et kui alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamust ei esita, võetakse komisjoni ettepanek tagasi; arvestades, et mõnes muus alalises komitees on see menetlus juba olemas;

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ületab määruses (EÜ) nr 1829/2003 ette nähtud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu on vastuolus liidu õigusega, sest see on vastuolus määruse (EÜ) nr 1829/2003 eesmärgiga, milleks on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002 (16) sätestatud üldpõhimõtetega luua alus inimeste ja loomade elu, tervise ja heaolu, keskkonna ja tarbijate huvide kõrge kaitstuseastme tagamiseks seoses geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamisega, tagades samal ajal ka siseturu tõhusa toimimise; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil oma rakendusotsuse eelnõu tagasi võtta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub komisjoni üles peatama rakendusotsuste vastuvõtmise geneetiliselt muundatud organismide loataotluste kohta, kuni loa andmise korda on muudetud, eesmärgiga kõrvaldada puudused kehtivas korras, mis on osutunud ebasobilikuks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub vastutavaid seadusandjaid üles jätkama viivitamata tööd komisjoni ettepanekuga, millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011, ning tagama muu hulgas, et kui alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee GMOde heakskiitmise kohta nii kasvatamise kui ka toidu ja sööda puhul arvamust ei esita, võtab komisjon ettepaneku tagasi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palub komisjonil mitte anda luba herbitsiiditolerantsetele geneetiliselt muundatud taimedele, ilma et oleks antud täielik hinnang täiendavate herbitsiidide ja nende kaubanduslike valmististega pihustamise jääkidele neid kultuure kasvatavates riikides; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palub komisjonil koostada terviseriski hindamiseks ja toksikoloogiaks, samuti turustamisjärgseks järelevalveks strateegiad, mis käsitlevad kogu toidu- ja söödaahelat; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palub komisjonil täielikult integreerida täiendavate herbitsiidide ja nende jääkide riskihindamine herbitsiiditolerantsete geneetiliselt muundatud taimede riskihindamisse, olenemata sellest, kas geneetiliselt muundatud taim on ette nähtud kasvatamiseks liidus või toiduks ja söödaks importimiseks; |
| --- | --- |

8.

| 9. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

(2)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(3)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/182

(4)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4659

(5)

| — | 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lastakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud ja teatavate liblikaliste maisikahjurite suhtes resistentne maisitoode (Zea mays L., liin 1507) (ELT C 482, 23.12.2016, lk 110); |
| --- | --- |

—

16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lastakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud ja teatavate liblikaliste maisikahjurite suhtes resistentne maisitoode (Zea mays L., liin 1507) (ELT C 482, 23.12.2016, lk 110);

| — | 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon komisjoni 4. detsembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2279 kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0456); |
| --- | --- |

—

16. detsembri 2015. aasta resolutsioon komisjoni 4. detsembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2279 kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0456);

| — | 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87705 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0040); |
| --- | --- |

—

3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87705 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0040);

| — | 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0039); |
| --- | --- |

—

3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0039);

| — | 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 (MST-FGØ72-2) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0038); |
| --- | --- |

—

3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 (MST-FGØ72-2) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0038);

| — | 8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 või neist neljast komponendist kahe või kolme kombinatsioonina esinevat geneetiliselt muundatud maisi sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0271); |
| --- | --- |

—

8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 või neist neljast komponendist kahe või kolme kombinatsioonina esinevat geneetiliselt muundatud maisi sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0271);

| — | 8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, mis käsitleb geneetiliselt muundatud nelgi (Dianthus caryophyllus L., liin SHD-27531-4) turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0272); |
| --- | --- |

—

8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, mis käsitleb geneetiliselt muundatud nelgi (Dianthus caryophyllus L., liin SHD-27531-4) turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0272);

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisiliini MON 810 külviseemnete turule laskmise luba (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0388); |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisiliini MON 810 külviseemnete turule laskmise luba (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0388);

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 810 toodete turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0389); |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 810 toodete turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0389);

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 (SYN-BTØ11-1) seemned (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0386); |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 (SYN-BTØ11-1) seemned (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0386);

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi 1507 seemned (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0387); |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi 1507 seemned (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0387);

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0390); |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0390);

| — | 5. aprilli 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud toodete ja samuti geneetiliselt muundatud maisi (milles on kombineeritud kaks, kolm või neli Bt11, 59122, MIR604, 1507 ja GA21 transformatsiooni) turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0123); |
| --- | --- |

—

5. aprilli 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud toodete ja samuti geneetiliselt muundatud maisi (milles on kombineeritud kaks, kolm või neli Bt11, 59122, MIR604, 1507 ja GA21 transformatsiooni) turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0123);

| — | 17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi DAS-40278-9 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0215); |
| --- | --- |

—

17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi DAS-40278-9 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0215);

| — | 17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla GHB119 (BCS-GHØØ5-8) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0214); |
| --- | --- |

—

17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla GHB119 (BCS-GHØØ5-8) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0214);

| — | 13. septembri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi DAS-68416-4 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0341); |
| --- | --- |

—

13. septembri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi DAS-68416-4 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0341);

| — | 4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 × A5547-127 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0377); |
| --- | --- |

—

4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 × A5547-127 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0377);

| — | 4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-44406-6 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0378); |
| --- | --- |

—

4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-44406-6 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0378);

(6)  Vt näiteks El-Shamei ZS, Gab-Alla AA, Shatta AA, Moussa EA, Rayan AM, „Histopathological Changes in Some Organs of Male Rats Fed on Genetically Modified Corn“ (Ajeeb YG). J Am Sci. 2012; 8(9):1127-1123. https://www.researchgate.net/publication/235256452_Histopathological_Changes_in_Some_Organs_of_Male_Rats_Fed_on_Genetically_Modified_Corn_Ajeeb_YG

(7)  Székács A, Darvas B. „Comparative aspects of Cry toxin usage in insect control“, väljaandes Ishaaya I, Palli SR, Horowitz AR, eds. „Advanced Technologies for Managing Insect Pests“, Dordrecht, Madalmaad: Springer; 2012:195-230. https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-4497-4_10

(8)  6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi 1507 seemned (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0387);

(9)  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader? question=EFSA-Q-2004-08

(10)  F lisa – Liikmesriikide märkused ja GMO-komisjoni vastused, http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2015-00342

(11)  F lisa – Liikmesriikide märkused ja GMO-komisjoni vastused, http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2015-00342

(12)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7

(13)  https://drive.google.com/file/d/0B7H5dHXeodSCc2RjYmwzaUIyZWs/view

(14)  Näiteks Euroopa Parlamendi täiskogu istungi avakõnes, mis on lisatud poliitilistele suunistele järgmisele Euroopa Komisjonile (Strasbourg, 15. juuli 2014) ja 2016. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus (Strasbourg, 14. september 2016).

(15)  ELT C 355, 20.10.2017, lk 165.

(16)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/127 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/127

---

P8_TA(2017)0397

Geneetiliselt muundatud sojauba 305423 × 40-3-2

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta) lasta turule geneetiliselt muundatud sojauba 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid (D052752 – 2017/2906(RSP))

(2018/C 346/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta) lasta turule geneetiliselt muundatud sojauba 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid (D052752), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta) lasta turule geneetiliselt muundatud sojauba 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6) sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest toodetud tooteid (D052752),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (1), eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,

| — | võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 14. septembril 2017 toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 14. septembril 2017 toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 14. juulil 2016. aastal vastu võetud ja 18. augustil 2016. aastal avaldatud arvamust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 14. juulil 2016. aastal vastu võetud ja 18. augustil 2016. aastal avaldatud arvamust (3),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse vastuväiteid geneetiliselt muundatud organismide kasutamiseks lubade andmisele (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse vastuväiteid geneetiliselt muundatud organismide kasutamiseks lubade andmisele (4),

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3,

| A. | arvestades, et 20. septembril 2007 esitas Pioneer Overseas Corporation Madalmaade pädevale riiklikule asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse geneetiliselt muundatud sojauba 305423 × 40-3-2 sisaldava, sellest koosneva või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks; arvestades, et nimetatud taotlus hõlmas ka, sarnaselt mis tahes muu sojaoaga, geneetiliselt muundatud sojaoa 305423 × 40-3-2 turule laskmist seda sisaldavates või sellest koosnevates toodetes, mis on ette nähtud peale toiduks ja söödaks kasutamise ka teisteks samasugusteks kasutusviisideks, välja arvatud viljelemiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 20. septembril 2007 esitas Pioneer Overseas Corporation Madalmaade pädevale riiklikule asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse geneetiliselt muundatud sojauba 305423 × 40-3-2 sisaldava, sellest koosneva või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks; arvestades, et nimetatud taotlus hõlmas ka, sarnaselt mis tahes muu sojaoaga, geneetiliselt muundatud sojaoa 305423 × 40-3-2 turule laskmist seda sisaldavates või sellest koosnevates toodetes, mis on ette nähtud peale toiduks ja söödaks kasutamise ka teisteks samasugusteks kasutusviisideks, välja arvatud viljelemiseks;

| B. | arvestades, et Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) võttis 14. juulil 2016 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 vastu positiivse arvamuse, mis avaldati 18. augustil 2016; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) võttis 14. juulil 2016 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 vastu positiivse arvamuse, mis avaldati 18. augustil 2016;

| C. | arvestades, et määruses (EÜ) nr 1829/2003 sedastatakse, et geneetiliselt muundatud toit ega sööt ei tohi avaldada kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale, ning nõutakse, et komisjon võtaks oma otsuse koostamisel arvesse kõiki liidu õigusaktide asjakohaseid sätteid ning muid kõnealuse teemaga seotud õiguspäraseid tegureid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et määruses (EÜ) nr 1829/2003 sedastatakse, et geneetiliselt muundatud toit ega sööt ei tohi avaldada kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale, ning nõutakse, et komisjon võtaks oma otsuse koostamisel arvesse kõiki liidu õigusaktide asjakohaseid sätteid ning muid kõnealuse teemaga seotud õiguspäraseid tegureid;

| D. | arvestades, et üht vanemtaimedest, sojauba 305423, oli geneetiliselt muundatud, et muuta õli koostist taimedes ja muuta need resistentseks atsetolaktaatsüntaasvalku (ALS) pärssivate herbitsiidide suhtes, mille hulka kuuluvad imidasolinooni, sulfonüüluurea, triasolopürimidiini, pürimidinüül(tio)bensoaadi ja sulfonüülaminokarbonüültriasolinooni kemikaalirühmade herbitsiidid; arvestades, et teine vanemtaim, sojauba 40-3-2, sisaldab EPSPS-geeni, mille eesmärk on muuta taim resistentseks glüfosaadipõhiste herbitsiidide suhtes; arvestades, et need geneetiliselt muundatud sojaoasordid kombineeriti, et luua mitmekordne transformatsioon, mis on resistentne kahe herbitsiidi suhtes ja millel on muudetud õlikoostis; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et üht vanemtaimedest, sojauba 305423, oli geneetiliselt muundatud, et muuta õli koostist taimedes ja muuta need resistentseks atsetolaktaatsüntaasvalku (ALS) pärssivate herbitsiidide suhtes, mille hulka kuuluvad imidasolinooni, sulfonüüluurea, triasolopürimidiini, pürimidinüül(tio)bensoaadi ja sulfonüülaminokarbonüültriasolinooni kemikaalirühmade herbitsiidid; arvestades, et teine vanemtaim, sojauba 40-3-2, sisaldab EPSPS-geeni, mille eesmärk on muuta taim resistentseks glüfosaadipõhiste herbitsiidide suhtes; arvestades, et need geneetiliselt muundatud sojaoasordid kombineeriti, et luua mitmekordne transformatsioon, mis on resistentne kahe herbitsiidi suhtes ja millel on muudetud õlikoostis;

| E. | arvestades, et liikmesriigid esitasid kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul palju kriitilisi märkusi (5); arvestades, et kõige arvukamalt märkusi tehti seoses tähelepanekutega, et inim- või loomatoidu seisukohast ei ole võimalik teha heakskiitvat otsust transformatsioonidega 305423 ja 40-3-2 sojasortidest saadud toodete ohutusprofiili kohta, et ei ole võimalik teha järeldusi selle mitmekordse transformatsiooniga sojaoa allergeensuse kohta, et „puuduvad piisavad andmed ja sobivad võrdlusalused vanemliinide võimaliku vastasmõju hindamiseks ning soovimatu mõju tuvastamiseks mitmekordsete transformatsioonide puhul võrreldes vanemliinidega“ ning et „sojaoa 305423 × 40-3-2 riskihindamist ei ole võimalik esitatud andmete alusel lõpule viia“; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et liikmesriigid esitasid kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul palju kriitilisi märkusi (5); arvestades, et kõige arvukamalt märkusi tehti seoses tähelepanekutega, et inim- või loomatoidu seisukohast ei ole võimalik teha heakskiitvat otsust transformatsioonidega 305423 ja 40-3-2 sojasortidest saadud toodete ohutusprofiili kohta, et ei ole võimalik teha järeldusi selle mitmekordse transformatsiooniga sojaoa allergeensuse kohta, et „puuduvad piisavad andmed ja sobivad võrdlusalused vanemliinide võimaliku vastasmõju hindamiseks ning soovimatu mõju tuvastamiseks mitmekordsete transformatsioonide puhul võrreldes vanemliinidega“ ning et „sojaoa 305423 × 40-3-2 riskihindamist ei ole võimalik esitatud andmete alusel lõpule viia“;

| F. | arvestades, et taotleja esitas 90-päevase toksikoloogilise söötmisuuringu, mille EFSA puuduliku kvaliteedi tõttu tagasi lükkas; arvestades, et selle tulemusel riskihindamine niisugust uuringut ei sisalda – asjaolu, mida kritiseerisid mitme liikmesriigi pädevad asutused; arvestades, et see andmelünk on lubamatu, eelkõige kuna EFSA 2006. aasta suunised nõuavad sellist uuringut (6); |
| --- | --- |

F.

arvestades, et taotleja esitas 90-päevase toksikoloogilise söötmisuuringu, mille EFSA puuduliku kvaliteedi tõttu tagasi lükkas; arvestades, et selle tulemusel riskihindamine niisugust uuringut ei sisalda – asjaolu, mida kritiseerisid mitme liikmesriigi pädevad asutused; arvestades, et see andmelünk on lubamatu, eelkõige kuna EFSA 2006. aasta suunised nõuavad sellist uuringut (6);

| G. | arvestades, et kuna puudub hulk andmeid (muu hulgas ei ole hinnatud kõnealusest geneetilisest muundamisest tulenevat soovimatut mõju, toksilist mõju ega täiendavate herbitsiididega pihustamise jääke) jõutakse sõltumatus uuringus järeldusele, et riskihindamist ei saa lõpule viia ja loataotlus tuleks seetõttu tagasi lükata (7); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kuna puudub hulk andmeid (muu hulgas ei ole hinnatud kõnealusest geneetilisest muundamisest tulenevat soovimatut mõju, toksilist mõju ega täiendavate herbitsiididega pihustamise jääke) jõutakse sõltumatus uuringus järeldusele, et riskihindamist ei saa lõpule viia ja loataotlus tuleks seetõttu tagasi lükata (7);

| H. | arvestades, et herbitsiidiresistentsete taimede kasvatamisel täiendavate herbitsiidide kasutamine on osa tavapärasest põllumajandustavast ning seepärast võib eeldada, et saagis leidub alati pihustamisjääke ja need on selle vältimatu koostisosa; arvestades, et on näidatud, et geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsete põllukultuuride kasvatamisega kaasneb tavapäraste kultuuridega võrreldes suurem täiendavate herbitsiidide kasutamine (8); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et herbitsiidiresistentsete taimede kasvatamisel täiendavate herbitsiidide kasutamine on osa tavapärasest põllumajandustavast ning seepärast võib eeldada, et saagis leidub alati pihustamisjääke ja need on selle vältimatu koostisosa; arvestades, et on näidatud, et geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsete põllukultuuride kasvatamisega kaasneb tavapäraste kultuuridega võrreldes suurem täiendavate herbitsiidide kasutamine (8);

| I. | arvestades, et glüfosaadi loa praegune kehtivusaeg lõpeb hiljemalt 31. detsembril 2017; arvestades, et glüfosaadi kantserogeensuse suhtes on endiselt küsimusi; arvestades, et EFSA järeldas 2015. aasta novembris, et glüfosaat tõenäoliselt ei ole kantserogeenne, ja Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) järeldas 2017. aasta märtsis, et klassifitseerimine ei ole õigustatud; arvestades, et vastupidiselt sellele liigitas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus (IARC) 2015. aastal glüfosaadi inimeste jaoks tõenäoliselt kantserogeensete ainete hulka; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et glüfosaadi loa praegune kehtivusaeg lõpeb hiljemalt 31. detsembril 2017; arvestades, et glüfosaadi kantserogeensuse suhtes on endiselt küsimusi; arvestades, et EFSA järeldas 2015. aasta novembris, et glüfosaat tõenäoliselt ei ole kantserogeenne, ja Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) järeldas 2017. aasta märtsis, et klassifitseerimine ei ole õigustatud; arvestades, et vastupidiselt sellele liigitas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus (IARC) 2015. aastal glüfosaadi inimeste jaoks tõenäoliselt kantserogeensete ainete hulka;

| J. | arvestades, et EFSA pestitsiidikomisjon leidis, et seni esitatud andmete põhjal ei saa teha järeldusi geneetiliselt muundatud põllukultuuridele glüfosaadivalmististe pihustamise jääkide ohutuse kohta (9); arvestades, et lisandid ja nende segud, mida kasutatakse pihustamiseks mõeldud kaubanduslikes glüfosaadivalmististes, võivad olla toksilisemad kui toimeaine üksi (10); arvestades, et paljud uuringud näitavad, et glüfosaadivalmistised võivad põhjustada endokriinseid häireid (11); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EFSA pestitsiidikomisjon leidis, et seni esitatud andmete põhjal ei saa teha järeldusi geneetiliselt muundatud põllukultuuridele glüfosaadivalmististe pihustamise jääkide ohutuse kohta (9); arvestades, et lisandid ja nende segud, mida kasutatakse pihustamiseks mõeldud kaubanduslikes glüfosaadivalmististes, võivad olla toksilisemad kui toimeaine üksi (10); arvestades, et paljud uuringud näitavad, et glüfosaadivalmistised võivad põhjustada endokriinseid häireid (11);

| K. | arvestades, et imporditud geneetiliselt muundatud sojauba kasutatakse liidus laialdaselt loomasöödana; arvestades, et eelretsenseeritud teadusuuringus leiti võimalik seos tiinete emiste sööda glüfosaadisisalduse ning nende põrsastel raskete kaasasündinud anomaaliate sagenemise vahel (12); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et imporditud geneetiliselt muundatud sojauba kasutatakse liidus laialdaselt loomasöödana; arvestades, et eelretsenseeritud teadusuuringus leiti võimalik seos tiinete emiste sööda glüfosaadisisalduse ning nende põrsastel raskete kaasasündinud anomaaliate sagenemise vahel (12);

| L. | arvestades, et puudub põhjalik riskihindamine ALSi inhibiitorite täiendavate herbitsiididena pihustamise jääkide kohta geneetiliselt muundatud sojaoas; arvestades, et see-eest leidis EFSA pestitsiidikomisjon suuri andmelünki tifensulfurooni puhul, mis on üks ALSi inhibiitorina toimivatest ainetest (13); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et puudub põhjalik riskihindamine ALSi inhibiitorite täiendavate herbitsiididena pihustamise jääkide kohta geneetiliselt muundatud sojaoas; arvestades, et see-eest leidis EFSA pestitsiidikomisjon suuri andmelünki tifensulfurooni puhul, mis on üks ALSi inhibiitorina toimivatest ainetest (13);

| M. | arvestades, et täiendavate herbitsiidide pihustamise jääke ei hinnatud; arvestades, et seepärast ei saa järeldada, et geneetiliselt muundatud sojauba 305423 × 40-3-2, millele on pihustatud glüfosaati ja ALSi pärssivaid herbitsiide, on toiduks ja söödaks kasutamiseks ohutu; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et täiendavate herbitsiidide pihustamise jääke ei hinnatud; arvestades, et seepärast ei saa järeldada, et geneetiliselt muundatud sojauba 305423 × 40-3-2, millele on pihustatud glüfosaati ja ALSi pärssivaid herbitsiide, on toiduks ja söödaks kasutamiseks ohutu;

| N. | arvestades, et luba importida liitu sojauba 305423 × 40-3-2 toob kahtlemata kaasa selle ulatuslikuma kasvatamise kolmandates riikides, mis vastavalt suurendab täiendavate herbitsiidide kasutamist; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et luba importida liitu sojauba 305423 × 40-3-2 toob kahtlemata kaasa selle ulatuslikuma kasvatamise kolmandates riikides, mis vastavalt suurendab täiendavate herbitsiidide kasutamist;

| O. | arvestades, et sojauba 305423 × 40-3-2 kasvatatakse Argentinas, Kanadas ja Jaapanis; arvestades, et glüfosaadi kasutamise laastav tervisemõju Argentinas on ulatuslikult dokumenteeritud; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et sojauba 305423 × 40-3-2 kasvatatakse Argentinas, Kanadas ja Jaapanis; arvestades, et glüfosaadi kasutamise laastav tervisemõju Argentinas on ulatuslikult dokumenteeritud;

| P. | arvestades, et liit on ühinenud ÜRO kestliku arengu eesmärkidega, mis hõlmavad kohustust vähendada 2030. aastaks oluliselt ohtlikest kemikaalidest ning õhu, vee ja pinnase reostamisest ja saastamisest tingitud surma- ja haigusjuhtumite arvu (eesmärk 3, osaeesmärk 3.9) (14); arvestades, et liit on pühendunud poliitikavaldkondade arengusidususele, mille eesmärk on vähendada vastuolusid ja suurendada koostoimet liidu eri poliitikavaldkondade vahel, muu hulgas kaubanduse, keskkonna ja põllumajanduse valdkonnas, et toetada arenguriike ja suurendada arengukoostöö tulemuslikkust; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et liit on ühinenud ÜRO kestliku arengu eesmärkidega, mis hõlmavad kohustust vähendada 2030. aastaks oluliselt ohtlikest kemikaalidest ning õhu, vee ja pinnase reostamisest ja saastamisest tingitud surma- ja haigusjuhtumite arvu (eesmärk 3, osaeesmärk 3.9) (14); arvestades, et liit on pühendunud poliitikavaldkondade arengusidususele, mille eesmärk on vähendada vastuolusid ja suurendada koostoimet liidu eri poliitikavaldkondade vahel, muu hulgas kaubanduse, keskkonna ja põllumajanduse valdkonnas, et toetada arenguriike ja suurendada arengukoostöö tulemuslikkust;

| Q. | arvestades, et mitme selektiivse herbitsiidi suhtes tolerantsete geneetiliselt muundatud põllukultuuride aretamise peapõhjus on umbrohu glüfosaadiresistentsuse kiire kasv riikides, kus geneetiliselt muundatud põllukultuuridel on olnud tähtis roll; arvestades, et teaduslikes väljaannetes on dokumenteeritud üle kahekümne glüfosaadiresistentse umbrohuliigi (15); |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et mitme selektiivse herbitsiidi suhtes tolerantsete geneetiliselt muundatud põllukultuuride aretamise peapõhjus on umbrohu glüfosaadiresistentsuse kiire kasv riikides, kus geneetiliselt muundatud põllukultuuridel on olnud tähtis roll; arvestades, et teaduslikes väljaannetes on dokumenteeritud üle kahekümne glüfosaadiresistentse umbrohuliigi (15);

| R. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 14. septembril 2017. aastal toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud; arvestades, et 14 liikmesriiki hääletas vastu, samas kui poolt hääletas ainult 10 liikmesriiki, kes esindavad liidu elanikkonnast vaid 38,43 %, ning neli liikmesriiki jäi erapooletuks; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 14. septembril 2017. aastal toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud; arvestades, et 14 liikmesriiki hääletas vastu, samas kui poolt hääletas ainult 10 liikmesriiki, kes esindavad liidu elanikkonnast vaid 38,43 %, ning neli liikmesriiki jäi erapooletuks;

| S. | arvestades, et komisjon on korduvalt pahameelt avaldanud asjaolu üle, et alates määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumisest on ta pidanud loa andmise otsuseid vastu võtma ilma alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee toetuseta, ning et toimiku tagasisaatmine komisjonile lõpliku otsuse tegemiseks, mis on menetluse puhul üldiselt väga erandlik, on geneetiliselt muundatud toidu ja söödaga seotud otsuste puhul muutunud tavapäraseks; arvestades, et sellist praktikat on tauninud ka komisjoni president Juncker, nimetades seda ebademokraatlikuks (16); |
| --- | --- |

S.

arvestades, et komisjon on korduvalt pahameelt avaldanud asjaolu üle, et alates määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumisest on ta pidanud loa andmise otsuseid vastu võtma ilma alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee toetuseta, ning et toimiku tagasisaatmine komisjonile lõpliku otsuse tegemiseks, mis on menetluse puhul üldiselt väga erandlik, on geneetiliselt muundatud toidu ja söödaga seotud otsuste puhul muutunud tavapäraseks; arvestades, et sellist praktikat on tauninud ka komisjoni president Juncker, nimetades seda ebademokraatlikuks (16);

| T. | arvestades, et 28. oktoobril 2015 lükkas Euroopa Parlament esimesel lugemisel tagasi 22. aprilli 2015. aasta seadusandliku ettepaneku, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003 (17), ning palus komisjonil selle tagasi võtta ja esitada uue ettepaneku; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et 28. oktoobril 2015 lükkas Euroopa Parlament esimesel lugemisel tagasi 22. aprilli 2015. aasta seadusandliku ettepaneku, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003 (17), ning palus komisjonil selle tagasi võtta ja esitada uue ettepaneku;

| U. | arvestades, et määruse (EL) nr 182/2011 põhjenduses 14 sedastatakse, et komisjon väldib oma tegevuses nii palju kui võimalik vastuollu minemist apellatsioonikomitees valdavaks kujuneda võiva seisukohaga, mille kohaselt rakendusakt ei ole asjakohane, ning seda eelkõige tundlike valdkondade puhul, nagu tarbijate tervis, toiduohutus ja keskkond; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et määruse (EL) nr 182/2011 põhjenduses 14 sedastatakse, et komisjon väldib oma tegevuses nii palju kui võimalik vastuollu minemist apellatsioonikomitees valdavaks kujuneda võiva seisukohaga, mille kohaselt rakendusakt ei ole asjakohane, ning seda eelkõige tundlike valdkondade puhul, nagu tarbijate tervis, toiduohutus ja keskkond;

| V. | arvestades, et komisjoni ettepanekust määruse (EL) nr 182/2011 läbivaatamiseks ei piisa, et lahendada ebademokraatlikkuse probleem GMOdele lubade andmise menetluses; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et komisjoni ettepanekust määruse (EL) nr 182/2011 läbivaatamiseks ei piisa, et lahendada ebademokraatlikkuse probleem GMOdele lubade andmise menetluses;

| W. | arvestades, et demokraatlikku õiguspärasust on võimalik tagada ainult siis, kui vähemalt nähakse ette, et kui alaline toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamust ei esita, võetakse komisjoni ettepanek tagasi; arvestades, et mõne muu alalise komitee puhul selline menetlus juba kehtib; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et demokraatlikku õiguspärasust on võimalik tagada ainult siis, kui vähemalt nähakse ette, et kui alaline toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamust ei esita, võetakse komisjoni ettepanek tagasi; arvestades, et mõne muu alalise komitee puhul selline menetlus juba kehtib;

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ületab määruses (EÜ) nr 1829/2003 ette nähtud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu on vastuolus liidu õigusega, sest see on vastuolus määruse (EÜ) nr 1829/2003 eesmärgiga, milleks on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002 (18) sätestatud üldpõhimõtetega luua alus inimeste ja loomade elu, tervise ja heaolu, keskkonna ja tarbijate huvide kõrge kaitstuseastme tagamiseks seoses geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamisega, tagades samal ajal ka siseturu tõhusa toimimise; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil oma rakendusotsuse eelnõu tagasi võtta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjonil peatada rakendusotsuste vastuvõtmine geneetiliselt muundatud organismide loataotluste kohta, kuni loa andmise korda on muudetud, et kõrvaldada vajakajäämised kehtivas korras, mis on osutunud puudulikuks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub vastutavaid seadusandjaid üles kiiresti jätkama tööd komisjoni ettepanekuga, millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011, ning tagama muu hulgas, et kui alaline toiduahela ja loomatervishoiu komitee kasvatamiseks või toiduks ja söödaks ette nähtud GMOde loataotluste heakskiitmise kohta arvamust ei esita, võtab komisjon ettepaneku tagasi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palub komisjonil mitte anda luba herbitsiiditolerantsete geneetiliselt muundatud taimede kasutamiseks, kui ei ole antud täielikku hinnangut neid kultuure kasvatavates riikides kasutatavate täiendavate herbitsiidide ja nende kaubanduslike valmististe pihustamise jääkide kumulatiivse mõju kohta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palub, et komisjon nõuaks palju üksikasjalikumat testimist, et kindlaks teha terviseriskid, mis on seotud mitmekordsete transformatsioonidega nagu sojauba 305423 × 40-3-2; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palub komisjonil koostada terviseriski hindamiseks ja toksikoloogiliseks analüüsiks, samuti turustamisjärgseks järelevalveks strateegiad, mis hõlmavad kogu toidu- ja söödaahelat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palub komisjonil täielikult integreerida täiendavate herbitsiidide ja nende jääkide riskihindamine herbitsiiditolerantsete geneetiliselt muundatud taimede riskihindamisse, olenemata sellest, kas geneetiliselt muundatud taim on ette nähtud liidus kasvatamiseks või toidu ja söödana importimiseks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

(2)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4566

(4)

| — | 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lastakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud ja teatavate liblikaliste maisikahjurite suhtes resistentne maisitoode (Zea mays L., liin 1507) (ELT C 482, 23.12.2016, lk 110); |
| --- | --- |

—

16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lastakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud ja teatavate liblikaliste maisikahjurite suhtes resistentne maisitoode (Zea mays L., liin 1507) (ELT C 482, 23.12.2016, lk 110);

| — | 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon komisjoni 4. detsembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2279 kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0456); |
| --- | --- |

—

16. detsembri 2015. aasta resolutsioon komisjoni 4. detsembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2279 kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0456);

| — | 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87705 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0040); |
| --- | --- |

—

3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87705 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0040);

| — | 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0039); |
| --- | --- |

—

3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0039);

| — | 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 (MST-FGØ72-2) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0038); |
| --- | --- |

—

3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 (MST-FGØ72-2) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0038);

| — | 8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 või neist neljast komponendist kahe või kolme kombinatsioonina esinevat geneetiliselt muundatud maisi sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0271); |
| --- | --- |

—

8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 või neist neljast komponendist kahe või kolme kombinatsioonina esinevat geneetiliselt muundatud maisi sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0271);

| — | 8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, mis käsitleb geneetiliselt muundatud nelgi (Dianthus caryophyllus L., liin SHD-27531-4) turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0272); |
| --- | --- |

—

8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, mis käsitleb geneetiliselt muundatud nelgi (Dianthus caryophyllus L., liin SHD-27531-4) turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0272);

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisiliini MON 810 külviseemnete turule laskmise luba (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0388); |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisiliini MON 810 külviseemnete turule laskmise luba (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0388);

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 810 toodete turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0389); |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 810 toodete turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0389);

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 seemned (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0386); |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 seemned (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0386);

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi 1507 seemned (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0387); |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi 1507 seemned (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0387);

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0390); |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0390);

| — | 5. aprilli 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete ja samuti geneetiliselt muundatud maisi (milles on kombineeritud kaks, kolm või neli Bt11, 59122, MIR604, 1507 ja GA21 transformatsiooni) turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0123); |
| --- | --- |

—

5. aprilli 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete ja samuti geneetiliselt muundatud maisi (milles on kombineeritud kaks, kolm või neli Bt11, 59122, MIR604, 1507 ja GA21 transformatsiooni) turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0123);

| — | 17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi DAS-40278-9 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0215); |
| --- | --- |

—

17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi DAS-40278-9 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0215);

| — | 17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla GHB119 (BCS-GHØØ5 8) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0214); |
| --- | --- |

—

17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla GHB119 (BCS-GHØØ5 8) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0214);

| — | 13. septembri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-68416-4 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0341); |
| --- | --- |

—

13. septembri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-68416-4 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0341);

| — | 4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 × A5547-127 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0377); |
| --- | --- |

—

4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 × A5547-127 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0377);

| — | 4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-44406-6 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0378). |
| --- | --- |

—

4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-44406-6 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0378).

(5)  Lisa G – Liikmesriikide märkused ja GMO-komisjoni vastused http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2007-175

(6)  Idem.

(7)  . https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT%20Background% 20Soybean%20305423%20x%2040-3-2.pdf

(8)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7

(9)  EFSA conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance glyphosate (EFSA järeldused toimeaine glüfosaadi pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva vastastikuse hindamise kohta), EFSA journal 2015, 13 (11):4302 http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4302/epdf

(10)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3955666

(11)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT%20Background%20Soybean %20305423%20x%2040-3-2.pdf

(12)  https://www.omicsonline.org/open-access/detection-of-glyphosate-in-malformed-piglets-2161-0525.1000230.php?aid=27562

(13)  „Tifensulfuroonmetüüli võimalik endokriinfuktsiooni kahjustav mõju märgiti ära kui teema, mida ei olnud võimalik lõpuni käsitleda, ning kui kriitilise tähtsusega probleemne valdkond“. Conclusion on the peer review of the active substance thifensulfuron-methyl (kokkuvõte toimeaine kasutamise riskihindamisest ekspertide poolt), EFSA journal 13, 7 (4201):2 http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4302/epdf

(14)  https://sustainabledevelopment.un.org/sdg3

(15)  . https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-7796-5_12

(16)  Näiteks Euroopa Parlamendi täiskogu istungi avakõnes, mis on lisatud järgmisele Euroopa Komisjonile antud poliitilistele suunistele (Strasbourg, 15. juuli 2014), ja 2016. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus (Strasbourg, 14. september 2016).

(17)  ELT C 355, 20.10.2017, lk 165.

(18)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/133 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/133

---

P8_TA(2017)0398

Geneetiliselt muundatud raps MON 88302 × Ms8 × Rf3

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta) lasta turule geneetiliselt muundatud rapsisorte MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) ja MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6) sisaldavaid, neist koosnevaid või neist toodetud tooteid (D052753 – 2017/2907(RSP))

(2018/C 346/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta) lasta turule geneetiliselt muundatud rapsisorte MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) ja MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6) sisaldavaid, neist koosnevaid või neist toodetud tooteid (D052753), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rakendusotsuse eelnõu, millega lubatakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta) lasta turule geneetiliselt muundatud rapsisorte MON 88302 × Ms8 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 × Ms8 (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) ja MON 88302 × Rf3 (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6) sisaldavaid, neist koosnevaid või neist toodetud tooteid (D052753),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõiget 3 ja artikli 19 lõiget 3,

| — | võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 14. septembril 2017 toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 14. septembril 2017 toimunud hääletust, mille tulemusel arvamust ei esitatud,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määruse (EL) nr 182/2011 (millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes) (2) artikleid 11 ja 13,

| — | võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 1. märtsil 2017. aastal vastu võetud ja 10. aprillil 2017. aastal avaldatud arvamust (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 1. märtsil 2017. aastal vastu võetud ja 10. aprillil 2017. aastal avaldatud arvamust (3),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse vastuväiteid geneetiliselt muundatud organismide kasutamiseks lubade andmisele (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, milles esitatakse vastuväiteid geneetiliselt muundatud organismide kasutamiseks lubade andmisele (4),

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 106 lõikeid 2 ja 3,

| A. | arvestades, et 3. detsembril 2013 esitasid Monsanto Europe S.A. ja Bayer CropScience N.V. Madalmaade pädevale riiklikule asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse geneetiliselt muundatud rapsi MON 88302 × Ms8 × Rf3 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks; arvestades, et nimetatud taotlus hõlmas ka geneetiliselt muundatud rapsi MON 88302 × Ms8 × Rf3 turule laskmist seda sisaldavates või sellest koosnevates toodetes, mis on ette nähtud peale toiduks ja söödaks kasutamise ka teisteks samasugusteks kasutusviisideks nagu mis tahes muu raps, välja arvatud viljelemiseks; arvestades, et taotlus hõlmas nende kasutusviiside puhul ka kõiki alakombinatsioone, kus ühekordsel geeni transformatsioonil moodustub raps MON 88302 × Ms8 × Rf3; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 3. detsembril 2013 esitasid Monsanto Europe S.A. ja Bayer CropScience N.V. Madalmaade pädevale riiklikule asutusele määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklite 5 ja 17 kohase taotluse geneetiliselt muundatud rapsi MON 88302 × Ms8 × Rf3 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toidu, toidu koostisosade ja sööda turule laskmiseks; arvestades, et nimetatud taotlus hõlmas ka geneetiliselt muundatud rapsi MON 88302 × Ms8 × Rf3 turule laskmist seda sisaldavates või sellest koosnevates toodetes, mis on ette nähtud peale toiduks ja söödaks kasutamise ka teisteks samasugusteks kasutusviisideks nagu mis tahes muu raps, välja arvatud viljelemiseks; arvestades, et taotlus hõlmas nende kasutusviiside puhul ka kõiki alakombinatsioone, kus ühekordsel geeni transformatsioonil moodustub raps MON 88302 × Ms8 × Rf3;

| B. | arvestades, et Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) võttis 1. märtsil 2017 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 vastu positiivse arvamuse, mis avaldati 10. aprillil 2017; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Toiduohutusamet (EFSA) võttis 1. märtsil 2017 kooskõlas määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklitega 6 ja 18 vastu positiivse arvamuse, mis avaldati 10. aprillil 2017;

| C. | arvestades, et määruses (EÜ) nr 1829/2003 sedastatakse, et geneetiliselt muundatud toit ega sööt ei tohi avaldada kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale, ning nõutakse, et komisjon võtaks oma otsuse koostamisel arvesse kõiki liidu õigusaktide asjakohaseid sätteid ning teisi kõnealuse teemaga seotud õiguspäraseid tegureid; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et määruses (EÜ) nr 1829/2003 sedastatakse, et geneetiliselt muundatud toit ega sööt ei tohi avaldada kahjulikku mõju inimeste või loomade tervisele ega keskkonnale, ning nõutakse, et komisjon võtaks oma otsuse koostamisel arvesse kõiki liidu õigusaktide asjakohaseid sätteid ning teisi kõnealuse teemaga seotud õiguspäraseid tegureid;

| D. | arvestades, et kolmekordse transformatsiooniga raps toodeti traditsioonilise ristamise teel, kombineerides kolme üksiktransformatsiooni: MON 88302, milles tekib valk 5-enoolpüruvüülsikimaat-3-fosfaadi süntaas (CP4 EPSPS), mis annab tolerantsuse glüfosaati sisaldavate herbitsiidide suhtes; Ms8, milles tekivad valgud barnase ning fosfinotritsiinatsetüültransferaas (PAT); ja Rf3, milles tekivad valgud barstar ning PAT, mis annavad tolerantsuse glufosinaatammooniumi sisaldavate herbitsiidide suhtes ning põhjustavad heteroosi (hübriidelujõulisus); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kolmekordse transformatsiooniga raps toodeti traditsioonilise ristamise teel, kombineerides kolme üksiktransformatsiooni: MON 88302, milles tekib valk 5-enoolpüruvüülsikimaat-3-fosfaadi süntaas (CP4 EPSPS), mis annab tolerantsuse glüfosaati sisaldavate herbitsiidide suhtes; Ms8, milles tekivad valgud barnase ning fosfinotritsiinatsetüültransferaas (PAT); ja Rf3, milles tekivad valgud barstar ning PAT, mis annavad tolerantsuse glufosinaatammooniumi sisaldavate herbitsiidide suhtes ning põhjustavad heteroosi (hübriidelujõulisus);

| E. | arvestades, et liikmesriigid esitasid kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul palju kriitilisi märkusi; arvestades, et kõige kriitilisemad üldmärkused sisaldavad tähelepanekuid, et „esitatud andmed ei toeta terviklikku ja usaldusväärset hinnangut geenmuundatud rapsis MON 88302 × Ms8 × Rf3 sisalduvate üksiktransformatsioonide võimalikele koostoimetele, mis on nõutav vastavalt EFSA juhistele“, et „võttes arvesse kavandatud uuringusarju, ei ole võimalik saada lõplikke tõendeid seoses pikaajaliste (eelkõige toiduainete osas), reproduktiiv- või arenguhäireid põhjustavate mõjudega“, et „teave (andmed ja nende analüüs) fenotüübilise hindamise, koostise ja toksikoloogia kohta on ebapiisav“ ning et „geenmuundatud rapsi MON 88302 × Ms8 × Rf3 ohutuse tõendamiseks tuleks teostada täiendavaid uuringuid“ (5); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et liikmesriigid esitasid kolmekuulise konsulteerimisperioodi jooksul palju kriitilisi märkusi; arvestades, et kõige kriitilisemad üldmärkused sisaldavad tähelepanekuid, et „esitatud andmed ei toeta terviklikku ja usaldusväärset hinnangut geenmuundatud rapsis MON 88302 × Ms8 × Rf3 sisalduvate üksiktransformatsioonide võimalikele koostoimetele, mis on nõutav vastavalt EFSA juhistele“, et „võttes arvesse kavandatud uuringusarju, ei ole võimalik saada lõplikke tõendeid seoses pikaajaliste (eelkõige toiduainete osas), reproduktiiv- või arenguhäireid põhjustavate mõjudega“, et „teave (andmed ja nende analüüs) fenotüübilise hindamise, koostise ja toksikoloogia kohta on ebapiisav“ ning et „geenmuundatud rapsi MON 88302 × Ms8 × Rf3 ohutuse tõendamiseks tuleks teostada täiendavaid uuringuid“ (5);

| F. | arvestades, et peamised probleemid on seotud sellega, et pole läbi viidud 90-päevast söötmisuuringut rottidel, puudub hinnang täiendavate herbitsiidide jääkide kohta imporditud toidul ja söödal ning selle võimalike negatiivsete tervisemõjude kohta, samuti on ebapiisav keskkonnamõjude seirekava; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et peamised probleemid on seotud sellega, et pole läbi viidud 90-päevast söötmisuuringut rottidel, puudub hinnang täiendavate herbitsiidide jääkide kohta imporditud toidul ja söödal ning selle võimalike negatiivsete tervisemõjude kohta, samuti on ebapiisav keskkonnamõjude seirekava;

| G. | arvestades, et rottidel teostatava 90-päevase subkroonilise toksilisuse testi aruande puudumise tõttu lükkas Prantsusmaa toidu-, keskkonna- ning töötervishoiu- ja tööohutusamet nõuetekohaselt tagasi taotluse raps MON 88302 × Ms8 × Rf3 turule lubada (6); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et rottidel teostatava 90-päevase subkroonilise toksilisuse testi aruande puudumise tõttu lükkas Prantsusmaa toidu-, keskkonna- ning töötervishoiu- ja tööohutusamet nõuetekohaselt tagasi taotluse raps MON 88302 × Ms8 × Rf3 turule lubada (6);

| H. | arvestades sõltumatut uuringut, mille järelduste kohaselt tuleks EFSA arvamus oluliste puuduste ja suurte lünkade tõttu tagasi lükata, ning seega ei tohiks mitmekordse transformatsiooniga rapsi MON 88302 × Ms8 × Rf3 elujõuliste seemnete importi liitu lubada (7); |
| --- | --- |

H.

arvestades sõltumatut uuringut, mille järelduste kohaselt tuleks EFSA arvamus oluliste puuduste ja suurte lünkade tõttu tagasi lükata, ning seega ei tohiks mitmekordse transformatsiooniga rapsi MON 88302 × Ms8 × Rf3 elujõuliste seemnete importi liitu lubada (7);

| I. | arvestades, et herbitsiidiresistentsete taimede kasvatamisel on täiendavate herbitsiidide kasutamine osa tavapärasest põllumajandustavast ning seepärast võib eeldada, et saagis leidub alati pihustamise jääke ja need on selle vältimatu koostisosa; arvestades, et on tõestatud, et geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsete põllukultuuride kasvatamisega kaasneb tavapäraste kultuuridega võrreldes suurem täiendavate herbitsiidide kasutamine (8); |
| --- | --- |

I.

arvestades, et herbitsiidiresistentsete taimede kasvatamisel on täiendavate herbitsiidide kasutamine osa tavapärasest põllumajandustavast ning seepärast võib eeldada, et saagis leidub alati pihustamise jääke ja need on selle vältimatu koostisosa; arvestades, et on tõestatud, et geneetiliselt muundatud herbitsiiditolerantsete põllukultuuride kasvatamisega kaasneb tavapäraste kultuuridega võrreldes suurem täiendavate herbitsiidide kasutamine (8);

| J. | arvestades, et glüfosaadi praeguse loa kehtivusaeg lõpeb hiljemalt 31. detsembril 2017; arvestades, et glüfosaadi kantserogeensuse suhtes on endiselt küsimusi; arvestades, et EFSA järeldas 2015. aasta novembris, et glüfosaat tõenäoliselt ei ole kantserogeenne, ja Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) järeldas 2017. aasta märtsis, et selle klassifitseerimata jätmine oli õigustatud; arvestades, et vastupidiselt sellele liigitas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus (IARC) 2015. aastal glüfosaadi inimeste jaoks tõenäoliselt kantserogeensete ainete hulka; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et glüfosaadi praeguse loa kehtivusaeg lõpeb hiljemalt 31. detsembril 2017; arvestades, et glüfosaadi kantserogeensuse suhtes on endiselt küsimusi; arvestades, et EFSA järeldas 2015. aasta novembris, et glüfosaat tõenäoliselt ei ole kantserogeenne, ja Euroopa Kemikaaliamet (ECHA) järeldas 2017. aasta märtsis, et selle klassifitseerimata jätmine oli õigustatud; arvestades, et vastupidiselt sellele liigitas Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus (IARC) 2015. aastal glüfosaadi inimeste jaoks tõenäoliselt kantserogeensete ainete hulka;

| K. | arvestades, et EFSA pestitsiidikomisjon leidis, et seni esitatud andmete põhjal ei saa teha järeldusi geneetiliselt muundatud põllukultuuridele glüfosaadivalmististe pihustamise jääkide ohutuse kohta (9); arvestades, et lisandid ja nende segud, mida kasutatakse pihustamiseks mõeldud kaubanduslikes glüfosaadivalmististes, võivad olla toksilisemad kui toimeaine eraldi võetuna (10); arvestades, et paljud uuringud näitavad, et glüfosaadivalmistised võivad toimida endokriinfunktsiooni kahjustajatena (11); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et EFSA pestitsiidikomisjon leidis, et seni esitatud andmete põhjal ei saa teha järeldusi geneetiliselt muundatud põllukultuuridele glüfosaadivalmististe pihustamise jääkide ohutuse kohta (9); arvestades, et lisandid ja nende segud, mida kasutatakse pihustamiseks mõeldud kaubanduslikes glüfosaadivalmististes, võivad olla toksilisemad kui toimeaine eraldi võetuna (10); arvestades, et paljud uuringud näitavad, et glüfosaadivalmistised võivad toimida endokriinfunktsiooni kahjustajatena (11);

| L. | arvestades, et imporditud geneetiliselt muundatud rapsi kasutatakse liidus laialdaselt loomasöödana; arvestades, et üks eelretsenseeritud teadusuuring on leidnud võimaliku seose tiinete emiste söödas leiduva glüfosaadi ning nende põrsastel raskete kaasasündinud anomaaliate esinemissageduse suurenemise vahel (12); |
| --- | --- |

L.

arvestades, et imporditud geneetiliselt muundatud rapsi kasutatakse liidus laialdaselt loomasöödana; arvestades, et üks eelretsenseeritud teadusuuring on leidnud võimaliku seose tiinete emiste söödas leiduva glüfosaadi ning nende põrsastel raskete kaasasündinud anomaaliate esinemissageduse suurenemise vahel (12);

| M. | arvestades, et glufosinaat on liigitatud reproduktiivtoksiliseks aineks ning seetõttu kehtivad sellele nn piirkriteeriumid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (13); arvestades, et glufosinaat on heaks kiidetud ajavahemikuks, mis lõpeb 31. juulil 2018 (14); |
| --- | --- |

M.

arvestades, et glufosinaat on liigitatud reproduktiivtoksiliseks aineks ning seetõttu kehtivad sellele nn piirkriteeriumid, mis on sätestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määruses (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise kohta (13); arvestades, et glufosinaat on heaks kiidetud ajavahemikuks, mis lõpeb 31. juulil 2018 (14);

| N. | arvestades, et ühe liikmesriigi pädev asutus on rõhutanud, et kõnealuse glufosinaadi suhtes tolerantse geneetiliselt muundatud rapsisordi impordile loa andmine on vastuolus asjaoluga, et reproduktiivtoksilisuse tõttu on glufosinaadi liidus kasutamise loa uuendamine ebatõenäoline (15); |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ühe liikmesriigi pädev asutus on rõhutanud, et kõnealuse glufosinaadi suhtes tolerantse geneetiliselt muundatud rapsisordi impordile loa andmine on vastuolus asjaoluga, et reproduktiivtoksilisuse tõttu on glufosinaadi liidus kasutamise loa uuendamine ebatõenäoline (15);

| O. | arvestades, et täiendavate herbitsiididega pritsimise jääke ei hinnatud; arvestades, et seetõttu ei saa järeldada, et kõnealune geneetiliselt muundatud raps, mida on pritsitud glüfosaadiga ja glufosinaadiga, on toiduks ja söödaks kasutamiseks ohutu; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et täiendavate herbitsiididega pritsimise jääke ei hinnatud; arvestades, et seetõttu ei saa järeldada, et kõnealune geneetiliselt muundatud raps, mida on pritsitud glüfosaadiga ja glufosinaadiga, on toiduks ja söödaks kasutamiseks ohutu;

| P. | arvestades, et lisaks on paljude liikmesriikide pädevad asutused väljendanud muret seoses võimalusega, et kõnealune geneetiliselt muundatud raps muutub metsistunud kultuuriks, eelkõige impordi veoteede ääres, ning juhtinud tähelepanu seirekava ebapiisavusele selles valdkonnas; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et lisaks on paljude liikmesriikide pädevad asutused väljendanud muret seoses võimalusega, et kõnealune geneetiliselt muundatud raps muutub metsistunud kultuuriks, eelkõige impordi veoteede ääres, ning juhtinud tähelepanu seirekava ebapiisavusele selles valdkonnas;

| Q. | arvestades, et üks liikmesriik märkis, et „glüfosaati kasutatakse liidus tavaliselt umbrohutõrjeks teede ja raudteede ääres. Rapsi MON 88302 × Ms8 × Rf3 kõrge glüfosaaditolerants võib sellistes tingimustes põhjustada selektiivse eelise. Hinnates tõenäosust, kas see liin suudab moodustada Euroopas püsipopulatsioone, tuleks arvesse võtta nimetatud selektiivse eelise mõjusid püsivusele ja levimisvõimele, eriti arvestades rapsi võimet seemnepangas ellu jääda“; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et üks liikmesriik märkis, et „glüfosaati kasutatakse liidus tavaliselt umbrohutõrjeks teede ja raudteede ääres. Rapsi MON 88302 × Ms8 × Rf3 kõrge glüfosaaditolerants võib sellistes tingimustes põhjustada selektiivse eelise. Hinnates tõenäosust, kas see liin suudab moodustada Euroopas püsipopulatsioone, tuleks arvesse võtta nimetatud selektiivse eelise mõjusid püsivusele ja levimisvõimele, eriti arvestades rapsi võimet seemnepangas ellu jääda“;

| R. | arvestades, et 2011. aastal Austrias läbiviidud uurimuse andmetel on „mitmete rahvusvaheliste uuringute käigus kindlaks tehtud, et seemnete mahapudenemine vedude käigus on peamine tegur metsistunud rapsipopulatsioonide tekkel teeäärsetes elupaikades“, ning „on tuntud probleem, et metsistunud rapsipopulatsioonid on laialt levinud riikides, kus rapsi kasvatatakse, kuid ka riikides, kuhu rapsiseemneid vaid imporditakse, et neid seejärel õlitöötlemisettevõtetesse vedada“ ning et „lisaks võib erinevate herbitsiiditolerantsete rapsisortide import põhjustada multiresistentsete metsistunud populatsioonide teket (geenide akumuleerumine), mis põhjustab või süvendab probleeme teeäärsete elupaikade herbitsiididega töötlemisel“ (16); |
| --- | --- |

R.

arvestades, et 2011. aastal Austrias läbiviidud uurimuse andmetel on „mitmete rahvusvaheliste uuringute käigus kindlaks tehtud, et seemnete mahapudenemine vedude käigus on peamine tegur metsistunud rapsipopulatsioonide tekkel teeäärsetes elupaikades“, ning „on tuntud probleem, et metsistunud rapsipopulatsioonid on laialt levinud riikides, kus rapsi kasvatatakse, kuid ka riikides, kuhu rapsiseemneid vaid imporditakse, et neid seejärel õlitöötlemisettevõtetesse vedada“ ning et „lisaks võib erinevate herbitsiiditolerantsete rapsisortide import põhjustada multiresistentsete metsistunud populatsioonide teket (geenide akumuleerumine), mis põhjustab või süvendab probleeme teeäärsete elupaikade herbitsiididega töötlemisel“ (16);

| S. | arvestades, et mitme selektiivse herbitsiidi suhtes tolerantsete geneetiliselt muundatud põllukultuuride aretamise põhjuseks on peamiselt umbrohu glüfosaadiresistentsuse kiire kasv riikides, kus geneetiliselt muundatud põllukultuuridel on olnud tähtis roll; arvestades, et teaduslikes väljaannetes on dokumenteeritud üle kahekümne glüfosaadiresistentse umbrohuliigi (17); arvestades, et glufosinaadiresistentseid umbrohtusid on leitud alates 2009. aastast; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et mitme selektiivse herbitsiidi suhtes tolerantsete geneetiliselt muundatud põllukultuuride aretamise põhjuseks on peamiselt umbrohu glüfosaadiresistentsuse kiire kasv riikides, kus geneetiliselt muundatud põllukultuuridel on olnud tähtis roll; arvestades, et teaduslikes väljaannetes on dokumenteeritud üle kahekümne glüfosaadiresistentse umbrohuliigi (17); arvestades, et glufosinaadiresistentseid umbrohtusid on leitud alates 2009. aastast;

| T. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 14. septembril 2017 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud; arvestades, et rakendusakti eelnõu vastu hääletas 14 liikmesriiki, samal ajal kui poolt hääletas ainult 9 liikmesriiki, kes esindavad liidu elanikkonnast vaid 36,48 %, ning viis liikmesriiki jäi erapooletuks; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 1829/2003 artiklis 35 osutatud alalises toiduahela ja loomatervishoiu komitees 14. septembril 2017 toimunud hääletuse tulemusel arvamust ei esitatud; arvestades, et rakendusakti eelnõu vastu hääletas 14 liikmesriiki, samal ajal kui poolt hääletas ainult 9 liikmesriiki, kes esindavad liidu elanikkonnast vaid 36,48 %, ning viis liikmesriiki jäi erapooletuks;

| U. | arvestades, et komisjon on korduvalt mõistnud hukka asjaolu, et alates määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumisest on ta vastu võtnud loa andmise otsuseid ilma alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee toetuseta, ning et toimiku tagasisaatmine komisjonile lõpliku otsuse tegemiseks, mis on menetluse puhul üldiselt väga erandlik, on geneetiliselt muundatud toidu ja söödaga seotud otsuste puhul muutunud tavapäraseks; arvestades, et sellise praktika on hukka mõistnud ka komisjoni president Juncker, pidades seda ebademokraatlikuks (18); |
| --- | --- |

U.

arvestades, et komisjon on korduvalt mõistnud hukka asjaolu, et alates määruse (EÜ) nr 1829/2003 jõustumisest on ta vastu võtnud loa andmise otsuseid ilma alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee toetuseta, ning et toimiku tagasisaatmine komisjonile lõpliku otsuse tegemiseks, mis on menetluse puhul üldiselt väga erandlik, on geneetiliselt muundatud toidu ja söödaga seotud otsuste puhul muutunud tavapäraseks; arvestades, et sellise praktika on hukka mõistnud ka komisjoni president Juncker, pidades seda ebademokraatlikuks (18);

| V. | arvestades, et 28. oktoobril 2015 lükkas Euroopa Parlament esimesel lugemisel tagasi 22. aprilli 2015. aasta seadusandliku ettepaneku, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003 (19), ja palus komisjonil selle tagasi võtta ja esitada uue ettepaneku; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et 28. oktoobril 2015 lükkas Euroopa Parlament esimesel lugemisel tagasi 22. aprilli 2015. aasta seadusandliku ettepaneku, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003 (19), ja palus komisjonil selle tagasi võtta ja esitada uue ettepaneku;

| W. | arvestades, et määruse (EL) nr 182/2011 põhjenduses 14 sedastatakse, et komisjon väldib oma tegevuses nii palju kui võimalik vastuollu minemist apellatsioonikomitees valdavaks kujuneda võiva seisukohaga, mille kohaselt rakendusakt ei ole asjakohane, ning seda eelkõige tundlike valdkondade puhul, nagu tarbijate tervis, toiduohutus ja keskkond; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et määruse (EL) nr 182/2011 põhjenduses 14 sedastatakse, et komisjon väldib oma tegevuses nii palju kui võimalik vastuollu minemist apellatsioonikomitees valdavaks kujuneda võiva seisukohaga, mille kohaselt rakendusakt ei ole asjakohane, ning seda eelkõige tundlike valdkondade puhul, nagu tarbijate tervis, toiduohutus ja keskkond;

| X. | arvestades, et komisjoni ettepanekust määruse (EL) nr 182/2011 läbivaatamiseks ei piisa, et lahendada demokraatiapuuduse probleem GMOdele lubade andmise menetluses; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et komisjoni ettepanekust määruse (EL) nr 182/2011 läbivaatamiseks ei piisa, et lahendada demokraatiapuuduse probleem GMOdele lubade andmise menetluses;

| Y. | arvestades, et demokraatlikku õiguspärasust on võimalik tagada ainult siis, kui vähemalt nähakse ette, et kui alaline toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamust ei esita, võetakse komisjoni ettepanek tagasi; arvestades, et mõne muu alalise komitee puhul selline menetlus juba kehtib; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et demokraatlikku õiguspärasust on võimalik tagada ainult siis, kui vähemalt nähakse ette, et kui alaline toiduahela ja loomatervishoiu komitee arvamust ei esita, võetakse komisjoni ettepanek tagasi; arvestades, et mõne muu alalise komitee puhul selline menetlus juba kehtib;

| 1. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsuse eelnõu ületab määruses (EÜ) nr 1829/2003 sätestatud rakendamisvolitusi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et komisjoni rakendusotsus on vastuolus liidu õigusega, sest see on vastuolus määruse (EÜ) nr 1829/2003 eesmärgiga, milleks on kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 178/2002 (20) sätestatud üldpõhimõtetega luua alus inimeste ja loomade elu, tervise ja heaolu, keskkonna ja tarbijate huvide kõrge kaitstuseastme tagamiseks seoses geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamisega, tagades samal ajal ka siseturu tõhusa toimimise; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil oma rakendusotsuse eelnõu tagasi võtta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub komisjoni üles peatama rakendusotsuste vastuvõtmise geneetiliselt muundatud organismide loataotluste kohta, kuni loa andmise korda on muudetud, eesmärgiga kõrvaldada puudused kehtivas korras, mis on osutunud ebasobilikuks; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub vastutavaid seadusandjaid üles jätkama viivitamata tööd komisjoni ettepanekuga, millega muudetakse määrust (EL) nr 182/2011, ning tagama muu hulgas, et kui alalise toiduahela ja loomatervishoiu komitee GMOde heakskiitmise kohta nii nende kasvatamise kui ka toidu ja söödana kasutamise puhul arvamust ei esita, võtab komisjon ettepaneku tagasi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palub komisjonil mitte anda luba herbitsiiditolerantsetele geneetiliselt muundatud taimedele, mis on muudetud resistentseks herbitsiidide kombinatsiooni suhtes, nagu see on rapsi MON 88302 × Ms8 × Rf3 puhul, ilma et oleks antud täielik hinnang täiendavate herbitsiidide kombinatsiooni ja nende kaubanduslike valmististega pihustamise jääkide spetsiifilisele kumulatiivsele mõjule neid kultuure kasvatavates riikides; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palub, et komisjon nõuaks palju üksikasjalikumat testimist, et kindlaks teha terviseriskid, mis on seotud mitmekordsete transformatsioonidega nagu raps MON 88302 × Ms8 × Rf3; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palub komisjonil koostada terviseriskide hindamiseks, toksikoloogiaks ja turustamisjärgseks järelevalveks strateegiad, mis hõlmavad kogu toidu- ja söödaahelat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palub komisjonil täielikult integreerida täiendavate herbitsiidide ja nende jääkide riskihindamine herbitsiiditolerantsete geneetiliselt muundatud taimede riskihindamisse, olenemata sellest, kas geneetiliselt muundatud taim on ette nähtud liidus kasvatamiseks või toiduks ja söödaks importimiseks; |
| --- | --- |

9.

| 10. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  ELT L 268, 18.10.2003, lk 1.

(2)  ELT L 55, 28.2.2011, lk 13.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4767

(4)

| — | 16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lastakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud ja teatavate liblikaliste maisikahjurite suhtes resistentne maisitoode (Zea mays L., liin 1507) (ELT C 482, 23.12.2016, lk 110); |
| --- | --- |

—

16. jaanuari 2014. aasta resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega lastakse kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2001/18/EÜ viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud ja teatavate liblikaliste maisikahjurite suhtes resistentne maisitoode (Zea mays L., liin 1507) (ELT C 482, 23.12.2016, lk 110);

| — | 16. detsembri 2015. aasta resolutsioon komisjoni 4. detsembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2279 kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0456); |
| --- | --- |

—

16. detsembri 2015. aasta resolutsioon komisjoni 4. detsembri 2015. aasta rakendusotsuse (EL) 2015/2279 kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi NK603 × T25 sisaldavad, sellest koosnevad või sellest valmistatud tooted (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0456);

| — | 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87705 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0040); |
| --- | --- |

—

3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87705 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0040);

| — | 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0039); |
| --- | --- |

—

3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba MON 87708 × MON 89788 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0039);

| — | 3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 (MST-FGØ72-2) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0038); |
| --- | --- |

—

3. veebruari 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 (MST-FGØ72-2) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0038);

| — | 8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 või neist neljast komponendist kahe või kolme kombinatsioonina esinevat geneetiliselt muundatud maisi sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0271); |
| --- | --- |

—

8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse lasta turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21 või neist neljast komponendist kahe või kolme kombinatsioonina esinevat geneetiliselt muundatud maisi sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud tooteid (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0271);

| — | 8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, mis käsitleb geneetiliselt muundatud nelgi (Dianthus caryophyllus L., liin SHD-27531-4) turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0272); |
| --- | --- |

—

8. juuni 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, mis käsitleb geneetiliselt muundatud nelgi (Dianthus caryophyllus L., liin SHD-27531-4) turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0272);

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisiliini MON 810 külviseemnete turule laskmise luba (P8_TA(2016)0388), |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega pikendatakse geneetiliselt muundatud maisiliini MON 810 külviseemnete turule laskmise luba (P8_TA(2016)0388),

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 810 toodete turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0389); |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi MON 810 toodete turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0389);

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 (SYN-BTØ11-1) seemned (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0386); |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi Bt11 (SYN-BTØ11-1) seemned (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0386);

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi 1507 seemned (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0387); |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lastakse viljelemise eesmärgil turule geneetiliselt muundatud maisi 1507 seemned (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0387);

| — | 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0390); |
| --- | --- |

—

6. oktoobri 2016. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest toodetud kaupade turule laskmist (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0390);

| — | 5. aprilli 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud toodete ja samuti geneetiliselt muundatud maisi (milles on kombineeritud kaks, kolm või neli Bt11, 59122, MIR604, 1507 ja GA21 transformatsiooni) turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0123); |
| --- | --- |

—

5. aprilli 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21 sisaldavaid, sellest koosnevaid või sellest valmistatud toodete ja samuti geneetiliselt muundatud maisi (milles on kombineeritud kaks, kolm või neli Bt11, 59122, MIR604, 1507 ja GA21 transformatsiooni) turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0123);

| — | 17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi DAS-40278-9 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0215); |
| --- | --- |

—

17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud maisi DAS-40278-9 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0215);

| — | 17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla GHB119 (BCS-GHØØ5-8) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0214); |
| --- | --- |

—

17. mai 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud puuvilla GHB119 (BCS-GHØØ5-8) sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0214);

| — | 13. septembri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-68416-4 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0341); |
| --- | --- |

—

13. septembri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-68416-4 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0341);

| — | 4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 × A5547-127 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0377); |
| --- | --- |

—

4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba FG72 × A5547-127 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0377);

| — | 4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-44406-6 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0378). |
| --- | --- |

—

4. oktoobri 2017. aasta resolutsioon komisjoni rakendusotsuse eelnõu kohta, millega lubatakse geneetiliselt muundatud sojauba DAS-44406-6 sisaldavate, sellest koosnevate või sellest valmistatud toodete turule laskmist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 1829/2003 geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kohta (Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0378).

(5)  G lisa – Liikmesriikide märkused ja GMO-komisjoni vastused http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2013-01002

(6)  Samas.

(7)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT%20comment% 20MON80332%20x%20MS8%20x%20RF3_v2.pdf

(8)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7

(9)  EFSA conclusion on the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance glyphosate (EFSA järeldused toimeaine glüfosaadi pestitsiidina kasutamise riskihindamist käsitleva vastastikuse hindamise kohta). EFSA journal 2015, 13 (11):4302 http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4302/epdf

(10)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3955666

(11)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT%20Background% 20Soybean%20305423%20x%2040-3-2.pdf

(12)  https://www.omicsonline.org/open-access/detection-of-glyphosate-in-malformed-piglets-2161-0525.1000230.php?aid=27562

(13)  ELT L 309, 24.11.2009, lk 1.

(14)  ELT L 67, 12.3.2015, lk 6.

(15)  G lisa – Liikmesriikide märkused ja GMO-komisjoni vastused http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2013-01002

(16)  https://www.bmgf.gv.at/cms/home/attachments/3/0/9/CH1060/CMS1215778250501/osrimportban_gt73,ms8xrf3_2011_(nicht_zu_versenden_).pdf, lk 4.

(17)  https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-7796-5_12

(18)  Näiteks Euroopa Parlamendi täiskogu istungi avakõnes, mis on lisatud järgmisele Euroopa Komisjonile antud poliitikasuunistele (Strasbourg, 15. juuli 2014) ja 2016. aasta kõnes olukorrast Euroopa Liidus (Strasbourg, 14. september 2016).

(19)  ELT C 355, 20.10.2017, lk 165.

(20)  EÜT L 31, 1.2.2002, lk 1.

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/139 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/139

---

P8_TA(2017)0401

Aruteludokument „ELi rahanduse tulevik“

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon ELi rahanduse tulevikku käsitleva aruteludokumendi kohta (2017/2742(RSP))

(2018/C 346/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikleid 311, 312 ja 323, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikleid 311, 312 ja 323,

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (1), eriti selle artiklit 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (1), eriti selle artiklit 2,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2016. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) valimistejärgse muutmise ettevalmistamise ja Euroopa Parlamendi tähelepanekute kohta enne komisjoni ettepaneku valmimist (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2016. aasta resolutsiooni mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) valimistejärgse muutmise ettevalmistamise ja Euroopa Parlamendi tähelepanekute kohta enne komisjoni ettepaneku valmimist (3),

| — | võttes arvesse ELi rahanduse tulevikku käsitlevat komisjoni aruteludokumenti, mis avaldati 28. juunil 2017, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi rahanduse tulevikku käsitlevat komisjoni aruteludokumenti, mis avaldati 28. juunil 2017,

| — | võttes arvesse komisjoni 4. juuli 2017. aasta avaldust ELi rahanduse tulevikku käsitleva aruteludokumendi kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 4. juuli 2017. aasta avaldust ELi rahanduse tulevikku käsitleva aruteludokumendi kohta,

| — | võttes arvesse oma 16. veebruari 2017. aasta resolutsiooni euroala eelarvesuutlikkuse kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. veebruari 2017. aasta resolutsiooni euroala eelarvesuutlikkuse kohta (4),

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2,

| 1. | on veendunud, et Euroopa Liidu tulevase rahastamise üle ei ole võimalik arutleda, ilma et võetaks arvesse eelmiste mitmeaastaste finantsraamistikega ja eelkõige 2014.–2020. aasta finantsraamistikuga seoses saadud kogemusi; juhib tähelepanu sellele, et kehtival mitmeaastasel finantsraamistikul (edaspidi „finantsraamistik“) on suuri puudusi ning finantsraamistiku võimalused on viimase piirini ära kasutatud, et anda liidule vahendid, mida ta on vajanud arvukate suurte kriiside ja uute probleemide lahendamiseks ning oma uute poliitiliste prioriteetide rahastamiseks; rõhutab oma veendumust, et kehtiva finantsraamistiku summa on osutunud liidu tegelike vajaduste ja poliitiliste eesmärkide täitmiseks ebapiisavaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab heameelt seoses asjaoluga, et komisjon esitles oma ELi rahanduse tulevikku käsitlevat aruteludokumenti; märgib, et komisjon näitab, kuidas mõjutavad eelarvet Euroopa Liidu tulevase mudeliga seotud viis stsenaariumi, mis on esitatud 2017. aasta märtsis avaldatud Euroopa tuleviku valges raamatus, ning käsitleb mitmeid ELi eelarve põhijooni ja põhimõtteid; nõustub pakutud meetoditega ja kiidab heaks komisjoni avalduse, mille kohaselt peab tulevast finantsraamistikku toetama selge seisukoht Euroopa prioriteetide kohta; usub, et selle dokumendiga luuakse aruteludele selge raamistik ning algatatakse äärmiselt vajalik poliitiline arutelu selle üle, milline siht, eesmärk ja suurus peab ELi eelarvel liidu põhieesmärke ja tulevasi lahendamist vajavaid küsimusi arvestades olema; kutsub liikmesriike üles konsulteerima oma kodanikega, etendades aktiivset ja konstruktiivset rolli nende ettekujutuse kujundamisel ELi eelarve tuleviku kohta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | peab siiski kahetsusväärseks asjaolu, et viiest esitatud stsenaariumist nelja („Samamoodi edasi“, „Teha vähem koos“, „Mõned teevad rohkem“ ja „Põhjalikud ümberkorraldused“) puhul on liidu ambitsioone tegelikult kärbitud ning kahe aluslepingutes sätestatud pikaajalise ELi poliitikavaldkonna ja Euroopa projekti nurgakivi – ühise põllumajanduspoliitika ja ühtekuuluvuspoliitika – meetmeid vähendatud; rõhutab, et Euroopa Parlament on alati olnud seisukohal, et uute poliitiliste prioriteetide rahastamiseks tuleb ette näha ka uued rahalised vahendid, mitte rahastada neid olemasolevate ELi meetmete arvelt; on seisukohal, et viies stsenaarium („Teeme palju rohkem koos“) kujutab endast positiivset ja konstruktiivset lähtepunkti aruteludeks ELi rahanduse tuleviku ja seega ka Euroopa Liidu tulevase mudeli üle; palub komisjonil töötada välja parlamendi soovitustega arvestav stsenaarium praeguste ja tulevaste probleemide lahendamiseks ja uute prioriteetide määratlemiseks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu artikli 311 kohaselt varustab liit end oma eesmärkide saavutamiseks vajalike vahenditega; on veendunud, et kehtiva finantsraamistiku puudused, uute prioriteetide ulatus ja Ühendkuningriigi lahkumine liidust viivad kõik ühe ja sama järelduseni: eesseisvate probleemide lahendamiseks tuleb kaotada piirang, mille kohaselt võib kuludeks kasutada ELi kogurahvatulust maksimaalselt 1 %, ning sellest tulenevalt suurendada järsult liidu eelarvet; väljendab sellega seoses vastuseisu ELi eelarve suuruse mis tahes nominaalsele vähenemisele järgmises finantsraamistikus, ning on seetõttu veendunud, et järgmine finantsraamistik tuleks kindlaks määrata tasemel, mis moodustab vähemalt 1,23 % ELi kogurahvatulust; toetab selleteemalist arutelu liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

4.

| 5. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et ELi eelarvet rahastatakse ELi aluslepingutega ette nähtud tegelike omavahendite asemel ülekaalukalt kogurahvatulul põhinevatest liikmesriikide maksetest; kordab, et Euroopa Parlament soovib ELi omavahendite süsteemi täielikku reformimist, lähtudes lihtsuse, õigluse ja läbipaistvuse põhimõtetest ning kooskõlas kõrgetasemelise omavahendite töörühma soovitustega; rõhutab, et omavahendite süsteem peaks sisaldama tasakaalustatud kombinatsiooni ELi poliitikaeesmärke toetavatest uutest ELi omavahenditest, mis tuleks järk-järgult kasutusele võtta, et muuta ELi rahandus õiglasemaks ja stabiilsemaks; rõhutab lisaks, et Ühendkuningriigi lahkumine liidust annab võimaluse kõik tagasimaksed kaotada; loodab, et komisjon esitab selle kohta ambitsioonikad seadusandlikud ettepanekud, ning rõhutab, et järgmise finantsraamistiku kulu- ja tulupoolt käsitletakse läbirääkimistel ühtse paketina; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on seisukohal, et uute ELi omavahendite kasutuselevõtmine on ainus võimalus, kuidas rahastada järgmist finantsraamistikku asjakohaselt sellisel tasemel, et see vastab liidu tegelikele vajadustele ja poliitilistele eesmärkidele, välja arvatud juhul, kui nõukogu nõustub liikmesriikide makseid ELi eelarvesse järsult suurendama; loodab seetõttu, et nõukogu võtab selles küsimuses poliitilise seisukoha, võttes arvesse, et ELi omavahendite süsteemi reformimiseks takistuste tegemine ei ole tegelikult enam mõeldav; tuletab sellega seoses meelde, et kõrgetasemelise omavahendite töörühma aruanne võeti kõigi selle liikmete, sealhulgas nõukogu poolt määratud liikmete poolt ühehäälselt vastu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | väljendab heameelt seoses komisjoni kavatsusega lähtuda ELi eelarve koostamisel edaspidi järgmistest aruteludokumendis esitatud põhimõtetest: ELi lisaväärtus, tulemuslikkus, aruandekohustus, suurem paindlikkus kindlas raamistikus ning lihtsustatud eeskirjad; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab selles kontekstis ELi praeguse poliitika, programmide ja vahendite tõhususe ja tulemuslikkuse põhjaliku hindamise tähtsust; sellega seoses ootab käimasoleva kulude läbivaatamise tulemusi, ning loodab, et neid võetakse 2020. aasta järgse finantsraamistiku koostamisel arvesse; rõhutab eriti vajadust tagada ühelt poolt rahastamisvõimalusi kaugelt ületavaid toetustaotlusi saanud ELi programmide edukuse määr ning teiselt poolt määrata kindlaks alakasutamise põhjused; leiab, et on oluline saavutada koostoime ELi ja liikmesriikide eelarvete vahel ning näha ette vahendid kulutuste taseme ja toimimise jälgimiseks riiklikul ja ELi tasandil; |
| --- | --- |

8.

| 9. | tunnistab, et Euroopa lisaväärtuse taotlemine on põhiküsimus, mis tuleb lahendada, ja nõustub, et liidu eelarve peaks muu hulgas olema vahend aluslepingu eesmärkide saavutamiseks ja Euroopa mõõtmega avalike hüvede tagamiseks; juhib siiski tähelepanu sellele, et Euroopa lisaväärtuse mõiste on mitmetahuline ja selle tõlgendamiseks on mitu viisi, ning hoiatab võimalike katsete eest kasutada lisaväärtuse määratlust selleks, et seada ELi meetmete ja programmide asjakohasus puhtalt kvantitatiivsetest või lühiajalistest majanduslikest kaalutlustest lähtudes kahtluse alla; usub, et ilmne lisaväärtus on olemas juhul, kui Euroopa tasandil võetud meetmega:






  — | on võimalik saavutada enam kui riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi jõupingutustega (ülekanduv mõju), |
| --- | --- | --- |

9.

—

on võimalik saavutada enam kui riikliku, piirkondliku või kohaliku tasandi jõupingutustega (ülekanduv mõju),

| — | stimuleeritakse meetmeid riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil, et täita ELi aluslepingute eesmärke, mis vastasel juhul jääksid saavutamata, |
| --- | --- |

—

stimuleeritakse meetmeid riiklikul, piirkondlikul või kohalikul tasandil, et täita ELi aluslepingute eesmärke, mis vastasel juhul jääksid saavutamata,

| — | toetatakse meetmeid, mis oma väga suure rahavoo vajaduse tõttu on rahastatavad üksnes ELi tasandil ressursse koondades, või |
| --- | --- |

—

toetatakse meetmeid, mis oma väga suure rahavoo vajaduse tõttu on rahastatavad üksnes ELi tasandil ressursse koondades, või

| — | aidatakse luua ja toetada rahu ja stabiilsust nii ELi naabruskonnas kui ka kaugemal; |
| --- | --- |

—

aidatakse luua ja toetada rahu ja stabiilsust nii ELi naabruskonnas kui ka kaugemal;

innustab komisjoni Euroopa lisaväärtuse mõistet edasi arendama, võttes arvesse piirkondlikke eripärasid; kutsub komisjoni üles esitama ettepaneku asjakohaste tulemusnäitajate kasutuselevõtmiseks;

| 10. | on seisukohal, et järgmise finantsraamistiku ülesehitus peaks muutma ELi eelarve kodanikele paremini loetavaks ja mõistetavaks ning võimaldama esitada kõiki ELi kuluvaldkondi selgemini; tuletab samal ajal meelde, et suurendada tuleb nii kavandamise järjepidevust kui ka rubriigisisest paindlikkust; on seisukohal, et finantsraamistiku üldise ülesehituse puhul tuleks arvesse võtta poliitilist arutelu ELi kulutuste peamiste sammaste ja suundumuste üle, mis hõlmab kestlikku arengut, majanduskasvu ja innovatsiooni, kliimamuutust, solidaarsust, julgeolekut ja kaitset; on seetõttu veendunud, et kehtiva finantsraamistiku rubriike on vaja kohandada; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on seisukohal, et ELi eelarve peab olema läbipaistev ja demokraatlik; tuletab meelde oma kindlat toetust ELi eelarve ühtsuse põhimõtte järgimisele ja avaldab kahtlust väljaspool finantsraamistikku loodavate lisavahendite vajalikkuse ja lisaväärtuse suhtes; tuletab meelde oma pikaajalist seisukohta, et Euroopa Arengufond ja teised väljaspool finantsraamistikku loodud rahastamisvahendid tuleks integreerida liidu eelarvesse; rõhutab, et see integreerimine peaks hõlmama nendele vahenditele vastavate rahastamispakettide juurdeliitmist finantsraamistiku ülemmääradele, et mitte seada ohtu ELi muude poliitikameetmete ja programmide rahastamist; |
| --- | --- |

11.

| 12. | juhib tähelepanu sellele, et pärast kõigi kättesaadavate varude ammendumist kiitsid eelarvepädevad institutsioonid heaks finantsraamistiku määruses sisalduvate paindlikkussätete ja erivahendite ulatusliku kasutuselevõtu, et kindlustada kehtiva finantsraamistiku ajal kriiside korral tegutsemiseks või uute poliitiliste prioriteetide rahastamiseks vajalikud lisaassigneeringud; rõhutab asjaolu, et finantsraamistiku muutmise käigus kõrvaldati mitmed finantsraamistiku paindlikkusmehhanismide takistused, et võimaldada suuremat paindlikkust kehtiva finantsraamistiku alusel; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab sellega seoses, et järgmises finantsraamistikus tuleks tagada algusest peale piisav paindlikkus, tänu millele saab liit tegutseda ettenägematutes oludes ja rahastada uusi poliitilisi prioriteete; on seetõttu veendunud, et finantsraamistiku paindlikkussätete kohaselt peaks olema võimalik kanda kõik mittesihtotstarbelised varud ja kulukohustustest vabastatud assigneeringud ilma piiranguteta järgnevatesse eelarveaastatesse üle ja eelarvepädevad institutsioonid peaksid saama neid iga-aastase eelarvemenetluse käigus vajalikuks peetaval eesmärgil kasutada; nõuab lisaks, et finantsraamistiku erivahendeid, mille maksete ega kulukohustuste assigneeringuid ei tohiks arvestada finantsraamistiku ülemmäära sisse, suurendataks märkimisväärselt ning et loodaks eraldi kriisireserv, mille abil saaks vahendeid hakata hädaolukorras kohe kasutama; |
| --- | --- |

13.

| 14. | toetab rakenduseeskirjade tõelist ja käegakatsutavat lihtsustamist ja halduskoormuse vähendamist toetusesaajate jaoks; julgustab komisjoni sellega seoses tegema kindlaks ja kõrvaldama kattuvused ELi eelarvest pakutavate rahastamisvahendite vahel, mis taotlevad samu eesmärke ja kasutavad selleks sarnaseid meetmeid; on siiski arvamusel, et selline lihtsustamine ei tohiks kaasa tuua toetuste asendamist finantsinstrumentidega ega ELi programmide ja poliitika valdkondlikuks muutumist, vaid peaks tagama valdkonnaülese lähenemisviisi, mida iseloomustab täiendavus; nõuab eeskirjade edasist ühtlustamist, eesmärgiga luua ühtsed eeskirjad kõigi ELi vahendite jaoks; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tunnustab finantsinstrumentide potentsiaali subsiidiume ja toetusi täiendava rahastamise vormina; hoiatab siiski, et need instrumendid ei sobi igasuguste meetmete ja poliitikavaldkondade jaoks, sest kõik poliitikavaldkonnad ei ole täielikult turupõhised; palub komisjonil lihtsustada eeskirju, millega reguleeritakse finantsinstrumentide kasutamist, ja soodustada ELi eri vahendite kombineerimise võimalusi ühtsete eeskirjade alusel, luues koostoimet ja vältides eri rahastamisvormide vahelist konkurentsi; väljendab muret seoses aruteludokumendis välja pakutud võimalusega luua ühtne fond, mis koondab ELi tasandi rahastamisvahendid, annab eri poliitikavaldkondade jaoks laenu ja tagatisi ning annab välja riskijagamisvahendeid, ning kavatseb seda ettepanekut põhjalikult analüüsida; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kordab oma seisukohta, et finantsraamistiku kestus tuleks viia kooskõlla Euroopa Parlamendi ja komisjoni poliitilise tsükliga ja peaks tagama pikaajalise kavandamise; rõhutab sellega seoses, et finantsraamistiku kestus peaks täiel määral arvesse võtma vajadust koostöös liikmesriikidega hallatavate Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmide rakendamise pikaajalise prognoositavuse järele, sest need programmid ei saa toimida ilma vähemalt seitsmeaastaste kulukohustuste poolt pakutava stabiilsuseta; teeb seetõttu ettepaneku, et järgmise finantsraamistiku kestuseks tuleks kehtestada 5+5 aastat koos kohustusliku vahekokkuvõttega; |
| --- | --- |

16.

| 17. | võtab teadmiseks komisjoni presidendi poolt ELi olukorra kohta peetud kõnes tehtud avalduse, et on kavas esitada ettepanek spetsiaalse euroala eelarverea lisamise kohta; kutsub komisjoni üles esitama selle kohta täiendavat ja üksikasjalikumat teavet; tuletab meelde, et Euroopa Parlamendi 16. veebruari 2017. aasta resolutsioonis nõutakse konkreetset euroala eelarvesuutlikkust, mis peaks olema osa liidu eelarvest, ületades mitmeaastase finantsraamistiku praegusi ülemmäärasid, ja seda peaksid rahastama euroala ja muud osalevad liikmed tuluallikast, milles lepivad kokku osalevad liikmesriigid ning mida tuleb käsitada uue sihtotstarbelise tuluna ja tagatistena; |
| --- | --- |

17.

| 18. | loodab, et komisjon esitab nii järgmise finantsraamistiku kui ka omavahendite ettepaneku hiljemalt 2018. aasta mais; väljendab kavatsust esitada aegsasti oma seisukoht kõikide asjassepuutuvate aspektide kohta ja loodab, et Euroopa Parlamendi seisukohti võetakse komisjoni tulevastes ettepanekutest täielikult arvesse; |
| --- | --- |

18.

| 19. | väljendab valmisolekut alustada komisjoni ja nõukoguga struktureeritud arutelu, et jõuda järgmise finantsraamistiku osas lõpliku kokkuleppeni enne praeguse parlamendi koosseisu ametiaja lõppu; on veendunud, et kui finantsraamistiku määrus võetakse aegsasti vastu, on võimalik kõik sellega seotud valdkondlikud õigusaktid õigel ajal vastu võtta, nii et kõik uued programmid järgmise perioodi alguses tööle rakenduksid; rõhutab negatiivseid tagajärgi, mida on põhjustanud viivitused kehtiva finantsraamistiku kohaste programmide käivitamisel; nõuab tungivalt, et Euroopa Ülemkogu kasutaks antud juhul ELi lepingu artikli 312 lõikes 2 sätestatud sillaklauslit, mis võimaldab mitmeaastase finantsraamistiku määruse vastuvõtmisel teha nõukogus otsuse kvalifitseeritud häälteenamusega; |
| --- | --- |

19.

| 20. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, muudele asjaomastele institutsioonidele ja organitele ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(2)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0309.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0050.

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/143 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/143

---

P8_TA(2017)0402

Õiguspärased meetmed üldsuse huvides teavet avaldavate rikkumisest teatajate kaitseks

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon õiguspäraste meetmete kohta üldsuse huvides äriühingute ja avalik-õiguslike asutuste konfidentsiaalset teavet avaldavate rikkumisest teatajate kaitseks (2016/2224(INI))

(2018/C 346/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 11,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, eriti selle artiklit 10, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, eriti selle artiklit 10,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/943, milles käsitletakse avalikustamata oskusteabe ja äriteabe (ärisaladuste) ebaseadusliku omandamise, kasutamise ja avalikustamise vastast kaitset, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 8. juuni 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/943, milles käsitletakse avalikustamata oskusteabe ja äriteabe (ärisaladuste) ebaseadusliku omandamise, kasutamise ja avalikustamise vastast kaitset,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/30/EL, milles käsitletakse avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsesside ohutust ja millega muudetakse direktiivi 2004/35/EÜ, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/30/EL, milles käsitletakse avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsesside ohutust ja millega muudetakse direktiivi 2004/35/EÜ,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi (turukuritarvituse määrus) ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/6/EÜ ja komisjoni direktiivid 2003/124/EÜ, 2003/125/EÜ ja 2004/72/EÜ, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta määrust (EL) nr 596/2014, mis käsitleb turukuritarvitusi (turukuritarvituse määrus) ning millega tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/6/EÜ ja komisjoni direktiivid 2003/124/EÜ, 2003/125/EÜ ja 2004/72/EÜ,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiivi (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ,

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2015. aasta resolutsiooni maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2015. aasta resolutsiooni maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 6. juuli 2016. aasta resolutsiooni maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete kohta (TAXE 2) (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. juuli 2016. aasta resolutsiooni maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete kohta (TAXE 2) (2),

| — | võttes arvesse oma 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ning soovituste kohta meetmete võtmiseks ja algatuste tegemiseks (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 23. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ning soovituste kohta meetmete võtmiseks ja algatuste tegemiseks (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee resolutsiooni 1729 (2010) rikkumisest teatajate kaitse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee resolutsiooni 1729 (2010) rikkumisest teatajate kaitse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee resolutsiooni 2060 (2015) rikkumisest teatajate kaitse parandamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee resolutsiooni 2060 (2015) rikkumisest teatajate kaitse parandamise kohta,

| — | võttes arvesse oma 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile läbipaistvuse, kooskõlastamise ning lähenemise tagamise kohta liidu äriühingu tulumaksu poliitikas (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile läbipaistvuse, kooskõlastamise ning lähenemise tagamise kohta liidu äriühingu tulumaksu poliitikas (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 6. juuni 2011. aasta teatist „Võitlus korruptsiooniga Euroopa Liidus“ (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 6. juuni 2011. aasta teatist „Võitlus korruptsiooniga Euroopa Liidus“ (COM(2011)0308),

| — | võttes arvesse komisjoni 5. juuli 2016. aasta teatist läbipaistvuse suurendamiseks ning maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimise vastu võitlemiseks võetavate lisameetmete kohta (COM(2016)0451), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 5. juuli 2016. aasta teatist läbipaistvuse suurendamiseks ning maksudest kõrvalehoidmise ja maksustamise vältimise vastu võitlemiseks võetavate lisameetmete kohta (COM(2016)0451),

| — | võttes arvesse G20 korruptsioonivastast tegevuskava ja eelkõige selle suuniseid, mis käsitlevad rikkumisest teatajaid kaitsvaid õigusnorme, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G20 korruptsioonivastast tegevuskava ja eelkõige selle suuniseid, mis käsitlevad rikkumisest teatajaid kaitsvaid õigusnorme,

| — | võttes arvesse OECD 2016. aasta märtsi aruannet „Rikkumisest teatajate tõhusa kaitse tagamine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD 2016. aasta märtsi aruannet „Rikkumisest teatajate tõhusa kaitse tagamine“,

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani otsust rikkumisest teatamist käsitleva omaalgatusliku uurimise OI/1/2014/PMC lõpetamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani otsust rikkumisest teatamist käsitleva omaalgatusliku uurimise OI/1/2014/PMC lõpetamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 30. aprilli 2014. aasta soovitust CM/Rec(2014)7 rikkumisest teatajate kaitse kohta ning 2015. aasta jaanuaris välja antud lühikest juhendit riigisisese raamistiku rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu ministrite komitee 30. aprilli 2014. aasta soovitust CM/Rec(2014)7 rikkumisest teatajate kaitse kohta ning 2015. aasta jaanuaris välja antud lühikest juhendit riigisisese raamistiku rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee 27. juuni 2017. aasta resolutsiooni 2171 (2017), milles nõutakse riikide parlamentidelt rikkumisest teatamise õiguse tunnustamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu parlamentaarse assamblee 27. juuni 2017. aasta resolutsiooni 2171 (2017), milles nõutakse riikide parlamentidelt rikkumisest teatamise õiguse tunnustamist,

| — | võttes arvesse OECD avaliku teenistuse eetilise käitumise parandamise soovituste põhimõtet nr 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD avaliku teenistuse eetilise käitumise parandamise soovituste põhimõtet nr 4,

| — | võttes arvesse rahvusvahelistes tehingutes välisriigi ametiisikutele altkäemaksu andmise vastu võitlemise konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelistes tehingutes välisriigi ametiisikutele altkäemaksu andmise vastu võitlemise konventsiooni,

| — | võttes arvesse oma 14. veebruari 2017. aasta resolutsiooni rikkumisest teatajate rolli kohta ELi finantshuvide kaitsmisel (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. veebruari 2017. aasta resolutsiooni rikkumisest teatajate rolli kohta ELi finantshuvide kaitsmisel (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning põhiseaduskomisjoni arvamusi (A8-0295/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni, eelarvekontrollikomisjoni, tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, kultuuri- ja hariduskomisjoni, kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni ning põhiseaduskomisjoni arvamusi (A8-0295/2017),

| A. | arvestades, et Euroopa Liit on seadnud eesmärgiks demokraatia ja õigusriigi põhimõtte austamise ning tagab seda tehes oma kodanikele väljendusvabaduse; arvestades, et rikkumisest teatamine on väljendus- ja teabevabaduse oluline aspekt, mis on mõlemad sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ning mille järgimise ja kohaldamise tagab EL; arvestades, et EL edendab töötajate kaitset ja töötingimuste parandamist; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liit on seadnud eesmärgiks demokraatia ja õigusriigi põhimõtte austamise ning tagab seda tehes oma kodanikele väljendusvabaduse; arvestades, et rikkumisest teatamine on väljendus- ja teabevabaduse oluline aspekt, mis on mõlemad sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas ning mille järgimise ja kohaldamise tagab EL; arvestades, et EL edendab töötajate kaitset ja töötingimuste parandamist;

| B. | arvestades, et Euroopa Liit aitab tugevdada rahvusvahelist korruptsioonivastast koostööd, järgides täielikult rahvusvahelise õiguse, inimõiguste ja õigusriigi ning iga riigi suveräänsuse põhimõtteid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liit aitab tugevdada rahvusvahelist korruptsioonivastast koostööd, järgides täielikult rahvusvahelise õiguse, inimõiguste ja õigusriigi ning iga riigi suveräänsuse põhimõtteid;

| C. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 67 lõike 2 kohaselt on Euroopa Liidul pädevus Euroopa ühise varjupaigapoliitika küsimustes; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu (ELi toimimise leping) artikli 67 lõike 2 kohaselt on Euroopa Liidul pädevus Euroopa ühise varjupaigapoliitika küsimustes;

| D. | arvestades, et läbipaistvus ja kodanike osalemine kuuluvad 21. sajandi demokraatia arengusuundade ja eesmärkide hulka; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et läbipaistvus ja kodanike osalemine kuuluvad 21. sajandi demokraatia arengusuundade ja eesmärkide hulka;

| E. | arvestades, et alates majandus-, võla- ja finantskriisi algusest on võetud rahvusvahelisel tasandil hulgaliselt meetmeid maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise vastu; arvestades, et õigusnormide rikkumiste tõkestamiseks on finantsteenuste valdkonnas vajalik suurem läbipaistvus ja mõnedel liikmesriikidel on juba kogemusi keskse teabehoidlaga, mille kaudu antakse teada tegelikest või võimalikest finantsalaste usaldatavusnõuete rikkumistest; arvestades, et Ühinenud Rahvaste Organisatsioon võttis korruptsioonivastase konventsiooni (6) vastu 2003. aastal; arvestades, et tehtud paljastuste järel on Euroopa Parlament moodustanud kaks erikomisjoni ja ühe uurimiskomisjoni; arvestades, et rikkumisest teatajate kaitset on juba nõutud mitmes resolutsioonis (7); arvestades, et abi on olnud juba kokku lepitud algatustest tugevdada rahvusvahelist teabevahetust maksuküsimustes, ning arvestades, et mitmesugused maksudega seotud lekked on toonud ilmsiks suure hulga olulist teavet kuritarvituste kohta, mis muidu ei oleks välja tulnud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et alates majandus-, võla- ja finantskriisi algusest on võetud rahvusvahelisel tasandil hulgaliselt meetmeid maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise vastu; arvestades, et õigusnormide rikkumiste tõkestamiseks on finantsteenuste valdkonnas vajalik suurem läbipaistvus ja mõnedel liikmesriikidel on juba kogemusi keskse teabehoidlaga, mille kaudu antakse teada tegelikest või võimalikest finantsalaste usaldatavusnõuete rikkumistest; arvestades, et Ühinenud Rahvaste Organisatsioon võttis korruptsioonivastase konventsiooni (6) vastu 2003. aastal; arvestades, et tehtud paljastuste järel on Euroopa Parlament moodustanud kaks erikomisjoni ja ühe uurimiskomisjoni; arvestades, et rikkumisest teatajate kaitset on juba nõutud mitmes resolutsioonis (7); arvestades, et abi on olnud juba kokku lepitud algatustest tugevdada rahvusvahelist teabevahetust maksuküsimustes, ning arvestades, et mitmesugused maksudega seotud lekked on toonud ilmsiks suure hulga olulist teavet kuritarvituste kohta, mis muidu ei oleks välja tulnud;

| F. | arvestades, et rikkumisest teatajatel on oluline osa üldsuse huve ja ühiskonna toimimist kahjustavatest õigusvastasest või sobimatust käitumisest teavitamisel ning selleks tuleb neil oma tööandjale, avaliku sektori asutustele või vahetult avalikkusele anda teavet üldsuse huve kahjustavast tegevusest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et rikkumisest teatajatel on oluline osa üldsuse huve ja ühiskonna toimimist kahjustavatest õigusvastasest või sobimatust käitumisest teavitamisel ning selleks tuleb neil oma tööandjale, avaliku sektori asutustele või vahetult avalikkusele anda teavet üldsuse huve kahjustavast tegevusest;

| G. | arvestades, et sellega aitavad rikkumisest teatajad liikmesriikidel ja asjaomastel institutsioonidel ning ELi organitel hoida ära ausameelsuse põhimõtte rikkumist ja võimu kuritarvitamist, millega ohustatakse või rikutakse rahvatervist või avalikku turvalisust, finantssektori usaldusväärsust, majandust, inimõigusi, keskkonda või õigusriigi põhimõtet või suurendatakse tööpuudust, piiratakse või moonutatakse ausat konkurentsi ning õõnestatakse kodanike usaldust demokraatlike institutsioonide ja protsesside vastu Euroopa ja liikmesriigi tasandil; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et sellega aitavad rikkumisest teatajad liikmesriikidel ja asjaomastel institutsioonidel ning ELi organitel hoida ära ausameelsuse põhimõtte rikkumist ja võimu kuritarvitamist, millega ohustatakse või rikutakse rahvatervist või avalikku turvalisust, finantssektori usaldusväärsust, majandust, inimõigusi, keskkonda või õigusriigi põhimõtet või suurendatakse tööpuudust, piiratakse või moonutatakse ausat konkurentsi ning õõnestatakse kodanike usaldust demokraatlike institutsioonide ja protsesside vastu Euroopa ja liikmesriigi tasandil;

| H. | arvestades, et korruptsioon on praegu Euroopa Liidus tõsine probleem, kuna see võib kaasa tuua valitsuse suutmatuse kaitsta elanikkonda, töötajaid, õigusriiki ja majandust, avalik-õiguslike asutuste ja avalike teenuste olukorra, majanduskasvu ja konkurentsivõime halvenemise mitmesugustes valdkondades ning usalduse kaotamise avalik-õiguslike ja eraõiguslike asutuste ja tööstusettevõtete tegevuse läbipaistvuse ja demokraatliku vastutuse vastu; arvestades, et hinnanguliselt läheb korruptsioon ELi majandusele maksma 120 miljardit eurot aastas ehk 1 % ELi SKPst; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et korruptsioon on praegu Euroopa Liidus tõsine probleem, kuna see võib kaasa tuua valitsuse suutmatuse kaitsta elanikkonda, töötajaid, õigusriiki ja majandust, avalik-õiguslike asutuste ja avalike teenuste olukorra, majanduskasvu ja konkurentsivõime halvenemise mitmesugustes valdkondades ning usalduse kaotamise avalik-õiguslike ja eraõiguslike asutuste ja tööstusettevõtete tegevuse läbipaistvuse ja demokraatliku vastutuse vastu; arvestades, et hinnanguliselt läheb korruptsioon ELi majandusele maksma 120 miljardit eurot aastas ehk 1 % ELi SKPst;

| I. | arvestades, et kuigi ülemaailmsete korruptsioonivastaste jõupingutuste keskmes on seni peamiselt olnud väärteod avalikus sektoris, on hiljutised lekked esile toonud finantsasutuste, nõustajate ja teiste eraettevõtjate rolli korruptsiooni soodustamises; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kuigi ülemaailmsete korruptsioonivastaste jõupingutuste keskmes on seni peamiselt olnud väärteod avalikus sektoris, on hiljutised lekked esile toonud finantsasutuste, nõustajate ja teiste eraettevõtjate rolli korruptsiooni soodustamises;

| J. | arvestades, et paljud meediatähelepanu pälvinud rikkumisest teatamise juhtumid on näidanud, et rikkumisest teatajate tegevus võimaldab anda üldsusele ja ametivõimudele avalikku huvi pakkuvat teavet õigusvastase või sobimatu käitumise ja muude tõsiste väärtegude kohta era- ja avalikus sektoris; arvestades, et mõne sellise teo suhtes on seejärel võetud parandusmeetmeid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et paljud meediatähelepanu pälvinud rikkumisest teatamise juhtumid on näidanud, et rikkumisest teatajate tegevus võimaldab anda üldsusele ja ametivõimudele avalikku huvi pakkuvat teavet õigusvastase või sobimatu käitumise ja muude tõsiste väärtegude kohta era- ja avalikus sektoris; arvestades, et mõne sellise teo suhtes on seejärel võetud parandusmeetmeid;

| K. | arvestades, et konfidentsiaalsuse kaitse aitab luua mõjusamad kanalid, mille abil teatada pettustest, korruptsioonist või muudest rikkumistest, ning arvestades, et kuna see teave on tundlik, võib konfidentsiaalsuse puudulik haldamine tuua kaasa soovimatuid teabelekkeid ja kahju liidu ja liikmesriikide avalikule huvile; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et konfidentsiaalsuse kaitse aitab luua mõjusamad kanalid, mille abil teatada pettustest, korruptsioonist või muudest rikkumistest, ning arvestades, et kuna see teave on tundlik, võib konfidentsiaalsuse puudulik haldamine tuua kaasa soovimatuid teabelekkeid ja kahju liidu ja liikmesriikide avalikule huvile;

| L. | arvestades, et usaldusfondidest ja sarnastest õiguslikest üksustest tegelikult kasusaavate omanike avalikud registrid ja muud investeerimisvahendite läbipaistvusmeetmed võivad mõjuda heidutavalt selliste rikkumiste puhul, millest rikkumisest teatajad tavaliselt teada annavad; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et usaldusfondidest ja sarnastest õiguslikest üksustest tegelikult kasusaavate omanike avalikud registrid ja muud investeerimisvahendite läbipaistvusmeetmed võivad mõjuda heidutavalt selliste rikkumiste puhul, millest rikkumisest teatajad tavaliselt teada annavad;

| M. | arvestades, et rikkumisest teatajate isikuandmete ja nende poolt avaldatud teabe konfidentsiaalsuse kaitsmine aitab luua mõjusamad kanalid, mille abil teatada pettusest, korruptsioonist, väärteost, väärkäitumisest ja muudest rasketest rikkumistest, ning kuna see teave on tundlik, võib konfidentsiaalsuse puudulik haldamine tuua kaasa soovimatuid teabelekkeid ja kahjustada Euroopa Liidus avalikku huvi; arvestades, et rikkumisest teatajate kaitse võib avalikus sektoris aidata tuvastada riiklike vahendite väärkasutamist, pettust ja muud liiki piiriülest korruptsiooni, mis on seotud riiklike või ELi huvidega; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et rikkumisest teatajate isikuandmete ja nende poolt avaldatud teabe konfidentsiaalsuse kaitsmine aitab luua mõjusamad kanalid, mille abil teatada pettusest, korruptsioonist, väärteost, väärkäitumisest ja muudest rasketest rikkumistest, ning kuna see teave on tundlik, võib konfidentsiaalsuse puudulik haldamine tuua kaasa soovimatuid teabelekkeid ja kahjustada Euroopa Liidus avalikku huvi; arvestades, et rikkumisest teatajate kaitse võib avalikus sektoris aidata tuvastada riiklike vahendite väärkasutamist, pettust ja muud liiki piiriülest korruptsiooni, mis on seotud riiklike või ELi huvidega;

| N. | arvestades, et kahjuks on olemasolevate kanalite kaudu tehtud ametlikud kaebused hargmaiste ettevõtete rikkumiste kohta toonud nende eest harva kaasa konkreetseid karistusi; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kahjuks on olemasolevate kanalite kaudu tehtud ametlikud kaebused hargmaiste ettevõtete rikkumiste kohta toonud nende eest harva kaasa konkreetseid karistusi;

| O. | arvestades, et rikkumisest teatajate tegevusest on olnud kasu paljudes avaliku ja erasektori valdkondades, nagu rahvatervis, maksustamine, keskkond, tarbijakaitse, korruptsioonivastane võitlus, diskrimineerimine ja sotsiaalsete õiguste austamine; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et rikkumisest teatajate tegevusest on olnud kasu paljudes avaliku ja erasektori valdkondades, nagu rahvatervis, maksustamine, keskkond, tarbijakaitse, korruptsioonivastane võitlus, diskrimineerimine ja sotsiaalsete õiguste austamine;

| P. | arvestades, et juhtumid peavad olema täpselt määratletud, võttes arvesse täidetavate ülesannete iseloomu, asjaolude tõsidust ja kindlakstehtud riske; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et juhtumid peavad olema täpselt määratletud, võttes arvesse täidetavate ülesannete iseloomu, asjaolude tõsidust ja kindlakstehtud riske;

| Q. | arvestades, et tähtis on mitte ületada piiri kuritahtliku teavitamise ja rikkumisest teatamise vahel; arvestades, et eesmärk ei ole teada kõigist kõike, vaid ära tunda olukord, kui tegemata jätmine seab ohtu demokraatia; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et tähtis on mitte ületada piiri kuritahtliku teavitamise ja rikkumisest teatamise vahel; arvestades, et eesmärk ei ole teada kõigist kõike, vaid ära tunda olukord, kui tegemata jätmine seab ohtu demokraatia;

| R. | arvestades, et paljudel juhtudel ähvardavad rikkumistest teatajaid vastumeetmed, hirmutamine või survestamiskatsed, millega püütakse neid takistada või veenda, et teade jääks edastamata, või karistada teate edastamise eest; arvestades, et sellist survestamist esineb eriti sageli töökohal, kus üldsuse huvides rikkumisest teatajad võivad olla töösuhtes tööandjast nõrgemal positsioonil; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et paljudel juhtudel ähvardavad rikkumistest teatajaid vastumeetmed, hirmutamine või survestamiskatsed, millega püütakse neid takistada või veenda, et teade jääks edastamata, või karistada teate edastamise eest; arvestades, et sellist survestamist esineb eriti sageli töökohal, kus üldsuse huvides rikkumisest teatajad võivad olla töösuhtes tööandjast nõrgemal positsioonil;

| S. | arvestades, et sageli on väljendatud tõsist muret selle pärast, et üldsuse huvides rikkumisest teatajad võivad töökohal seista silmitsi vaenulikkuse, ahistamise, hirmutamise ja tõrjutusega, neil võib esineda takistusi tulevase tööhõive seisukohast, elatusvahendite kaotust ning tihti ka tõsiseid ähvardusi nende pereliikmete ja kolleegide suhtes; arvestades, et hirm survestamise ees võib rikkumisest teatajaid tagasi hoida, mis seab aga ohtu üldsuse huvid; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et sageli on väljendatud tõsist muret selle pärast, et üldsuse huvides rikkumisest teatajad võivad töökohal seista silmitsi vaenulikkuse, ahistamise, hirmutamise ja tõrjutusega, neil võib esineda takistusi tulevase tööhõive seisukohast, elatusvahendite kaotust ning tihti ka tõsiseid ähvardusi nende pereliikmete ja kolleegide suhtes; arvestades, et hirm survestamise ees võib rikkumisest teatajaid tagasi hoida, mis seab aga ohtu üldsuse huvid;

| T. | arvestades, et rikkumisest teatajate kaitse peaks olema seadusega tagatud ja seda tuleks tugevdada kogu ELis nii avalikus kui ka erasektoris tingimusel, et rikkumisest teatajad tegutsevad mõistlikel alustel; arvestades, et selline kaitsemehhanism peaks olema tasakaalus ja tagama täieliku kinnipidamise põhiõigustest ja nende isikute õigustest, kelle suhtes avaldus tehakse; arvestades, et sellised kaitsemehhanismid peaksid kehtima uurivatele ajakirjanikele, kes on kaitsetud tundliku teabe avalikustamise tõttu, ja kaitsma rikkumisest teatajaid oma allikate konfidentsiaalsuse huvides; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et rikkumisest teatajate kaitse peaks olema seadusega tagatud ja seda tuleks tugevdada kogu ELis nii avalikus kui ka erasektoris tingimusel, et rikkumisest teatajad tegutsevad mõistlikel alustel; arvestades, et selline kaitsemehhanism peaks olema tasakaalus ja tagama täieliku kinnipidamise põhiõigustest ja nende isikute õigustest, kelle suhtes avaldus tehakse; arvestades, et sellised kaitsemehhanismid peaksid kehtima uurivatele ajakirjanikele, kes on kaitsetud tundliku teabe avalikustamise tõttu, ja kaitsma rikkumisest teatajaid oma allikate konfidentsiaalsuse huvides;

| U. | arvestades, et mitmes liikmesriigis ei ole rikkumisest teatajate kaitse piisavalt tagatud, samas on aga paljud teised riigid võtnud nende kaitseks kasutusele põhjalikke programme, mis siiski ei ole järjepidevad ega taga seepärast piisaval tasemel kaitset; arvestades, et see põhjustab Euroopas rikkumisest teatajate kaitse killustatust, mis tekitab raskusi, kui nad soovivad välja selgitada oma õigusi ja teavitamise korda, ning õiguslikku ebakindlust eeskätt piiriülestes olukordades; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et mitmes liikmesriigis ei ole rikkumisest teatajate kaitse piisavalt tagatud, samas on aga paljud teised riigid võtnud nende kaitseks kasutusele põhjalikke programme, mis siiski ei ole järjepidevad ega taga seepärast piisaval tasemel kaitset; arvestades, et see põhjustab Euroopas rikkumisest teatajate kaitse killustatust, mis tekitab raskusi, kui nad soovivad välja selgitada oma õigusi ja teavitamise korda, ning õiguslikku ebakindlust eeskätt piiriülestes olukordades;

| V. | arvestades, et Euroopa Ombudsmanil on selge pädevus uurida liidu kodanike kaebusi haldusomavoli kohta ELi institutsioonides, kuid rikkumisest teatajate kaitse ei kuulu tema ülesannete hulka; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Euroopa Ombudsmanil on selge pädevus uurida liidu kodanike kaebusi haldusomavoli kohta ELi institutsioonides, kuid rikkumisest teatajate kaitse ei kuulu tema ülesannete hulka;

| W. | arvestades, et väga sageli ei piirdu rikkumistest teatamine majandus- ja rahandusküsimustega; arvestades, et piisava kaitse puudumine võib sundida võimalikke rikkumisest teatajaid teatamisest loobuma, et vältida survestamist ja/või vastumeetmeid; arvestades, et OECD andmetel oli 2015. aastal 86 % ettevõtjatel kasutusel mehhanism ettevõttes võimalikest tõsistest rikkumistest teatamiseks, kuid üle ühel kolmandikul neist ei olnud kirjalikku strateegiat rikkumisest teatajate kaitsmiseks survestamise eest või nad ei teadnud, kas selline poliitika on olemas; arvestades, et paljusid rikkumisest teatajaid, kes on andnud teada majandus- ja finantsalastest väärtegudest või õigusvastasest tegevusest, on taga kiusatud; arvestades, et isikud, kes üldsuse huvides rikkumisest teatavad või teavet avaldavad, samuti nende pereliikmed ja kolleegid kannatavad sageli survestamise all, millele võib järgneda näiteks karjäärivõimaluste kaotamine; arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohtus on väljakujunenud kohtupraktika seoses rikkumisest teatajatega, kuid nende kaitse peaks olema seadusega tagatud; arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta tagab väljendusvabaduse ja õiguse heale haldusele; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et väga sageli ei piirdu rikkumistest teatamine majandus- ja rahandusküsimustega; arvestades, et piisava kaitse puudumine võib sundida võimalikke rikkumisest teatajaid teatamisest loobuma, et vältida survestamist ja/või vastumeetmeid; arvestades, et OECD andmetel oli 2015. aastal 86 % ettevõtjatel kasutusel mehhanism ettevõttes võimalikest tõsistest rikkumistest teatamiseks, kuid üle ühel kolmandikul neist ei olnud kirjalikku strateegiat rikkumisest teatajate kaitsmiseks survestamise eest või nad ei teadnud, kas selline poliitika on olemas; arvestades, et paljusid rikkumisest teatajaid, kes on andnud teada majandus- ja finantsalastest väärtegudest või õigusvastasest tegevusest, on taga kiusatud; arvestades, et isikud, kes üldsuse huvides rikkumisest teatavad või teavet avaldavad, samuti nende pereliikmed ja kolleegid kannatavad sageli survestamise all, millele võib järgneda näiteks karjäärivõimaluste kaotamine; arvestades, et Euroopa Inimõiguste Kohtus on väljakujunenud kohtupraktika seoses rikkumisest teatajatega, kuid nende kaitse peaks olema seadusega tagatud; arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta tagab väljendusvabaduse ja õiguse heale haldusele;

| X. | arvestades, et rikkumisest teatajate kaitse Euroopa Liidus ei peaks piirduma üksnes Euroopa juhtumitega, vaid kehtima ka rahvusvaheliste juhtumite suhtes; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et rikkumisest teatajate kaitse Euroopa Liidus ei peaks piirduma üksnes Euroopa juhtumitega, vaid kehtima ka rahvusvaheliste juhtumite suhtes;

| Y. | arvestades, et töökohtades tuleb püüda luua töökeskkond, kus inimesed tunnevad end võimalike väärtegude, nagu puuduste, üleastumiste, väärjuhtimise, pettuse või õigusvastase tegevuse kohta muret väljendades kindlalt; arvestades, et väga tähtis on edendada sellist õiguskultuuri, mis võimaldab inimestel tunda, et nad saavad tõstatada probleeme ja ei pea kartma survestamist, mis võib mõjutada nende praegust ja tulevast tööhõiveolukorda; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et töökohtades tuleb püüda luua töökeskkond, kus inimesed tunnevad end võimalike väärtegude, nagu puuduste, üleastumiste, väärjuhtimise, pettuse või õigusvastase tegevuse kohta muret väljendades kindlalt; arvestades, et väga tähtis on edendada sellist õiguskultuuri, mis võimaldab inimestel tunda, et nad saavad tõstatada probleeme ja ei pea kartma survestamist, mis võib mõjutada nende praegust ja tulevast tööhõiveolukorda;

| Z. | arvestades, et paljudes riikides ja eelkõige erasektoris kehtivad töötajate suhtes konfidentsiaalsuskohustused seoses teatava teabega, mis tähendab, et rikkumisest teatajate suhtes võidakse kohaldada väljaspool oma töökohta teatamise eest distsiplinaarmeetmeid; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et paljudes riikides ja eelkõige erasektoris kehtivad töötajate suhtes konfidentsiaalsuskohustused seoses teatava teabega, mis tähendab, et rikkumisest teatajate suhtes võidakse kohaldada väljaspool oma töökohta teatamise eest distsiplinaarmeetmeid;

| AA. | arvestades, et OECD andmetel ei olnud rohkem kui ühel kolmandikul teatamismehhanismiga organisatsioonidest teatanute survestamise eest kaitsmise alast kirjalikku strateegiat või ei teatud selle olemasolust; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et OECD andmetel ei olnud rohkem kui ühel kolmandikul teatamismehhanismiga organisatsioonidest teatanute survestamise eest kaitsmise alast kirjalikku strateegiat või ei teatud selle olemasolust;

| AB. | arvestades, et ELi õigusaktides on juba sätestatud teatavad normid rikkumisest teatajate kaitseks teatavat liiki vastumeetmete eest eri valdkondades, kuid komisjon ei ole seni esitanud piisavate õiguslike meetmete ettepanekut rikkumisest teatajate ja nende õiguste tõhusaks ja ühetaoliseks kaitseks ELis; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et ELi õigusaktides on juba sätestatud teatavad normid rikkumisest teatajate kaitseks teatavat liiki vastumeetmete eest eri valdkondades, kuid komisjon ei ole seni esitanud piisavate õiguslike meetmete ettepanekut rikkumisest teatajate ja nende õiguste tõhusaks ja ühetaoliseks kaitseks ELis;

| AC. | arvestades, et alates 1. jaanuarist 2014 on kõik ELi institutsioonid kohustatud kehtestama sise-eeskirja ELi institutsioonide ametnikena töötavate rikkumisest teatajate kaitseks vastavalt personalieeskirjade artiklitele 22a, 22b ja 22c; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et alates 1. jaanuarist 2014 on kõik ELi institutsioonid kohustatud kehtestama sise-eeskirja ELi institutsioonide ametnikena töötavate rikkumisest teatajate kaitseks vastavalt personalieeskirjade artiklitele 22a, 22b ja 22c;

| AD. | arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt kutsunud üles võtma liidus rikkumisest teatajate horisontaalseid kaitsemeetmeid; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt kutsunud üles võtma liidus rikkumisest teatajate horisontaalseid kaitsemeetmeid;

| AE. | arvestades, et oma 23. oktoobri 2013. aasta resolutsioonis organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ning soovituste kohta meetmete võtmiseks ja algatuste tegemiseks, 25. novembri 2015. aasta resolutsioonis maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete kohta, 16. detsembri 2015. aasta resolutsioonis soovitustega komisjonile läbipaistvuse, kooskõlastamise ning lähenemise tagamise kohta liidu äriühingu tulumaksu poliitikas ja 14. veebruari 2017. aasta resolutsioonis rikkumisest teatajate rolli kohta ELi finantshuvide kaitsmisel kutsub Euroopa Parlament komisjoni esitama seadusandliku ettepaneku, millega kehtestatakse rikkumisest teatajate tõhus ja terviklik Euroopa kaitseprogramm, et kaitsta neid, kes teavitavad arvatavast pettusest või õigusvastasest tegevusest, mis kahjustab avalikke huve või Euroopa Liidu finantshuve; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et oma 23. oktoobri 2013. aasta resolutsioonis organiseeritud kuritegevuse, korruptsiooni ja rahapesu ning soovituste kohta meetmete võtmiseks ja algatuste tegemiseks, 25. novembri 2015. aasta resolutsioonis maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete kohta, 16. detsembri 2015. aasta resolutsioonis soovitustega komisjonile läbipaistvuse, kooskõlastamise ning lähenemise tagamise kohta liidu äriühingu tulumaksu poliitikas ja 14. veebruari 2017. aasta resolutsioonis rikkumisest teatajate rolli kohta ELi finantshuvide kaitsmisel kutsub Euroopa Parlament komisjoni esitama seadusandliku ettepaneku, millega kehtestatakse rikkumisest teatajate tõhus ja terviklik Euroopa kaitseprogramm, et kaitsta neid, kes teavitavad arvatavast pettusest või õigusvastasest tegevusest, mis kahjustab avalikke huve või Euroopa Liidu finantshuve;

| AF. | arvestades, et kõikidel kolmandate riikide isikutel, keda Euroopa Liit või üks liikmesriikidest on tunnustanud rikkumisest teatajana, on õigus kõigile kohaldatavatele kaitsemeetmetele, kui nad oma kohustuste tõttu on saanud ja avalikustanud teavet õigusvastase tegevuse või spionaaži kohta, mille on toime pannud kolmas riik või rahvusvaheline või mõne riigi äriühing ja mis kahjustab riiki, rahvast või liidu kodanikke, seades nende teadmata ohtu valitsuse terviklikkuse, riigi julgeoleku või kollektiivsed või üksikisiku vabadused; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et kõikidel kolmandate riikide isikutel, keda Euroopa Liit või üks liikmesriikidest on tunnustanud rikkumisest teatajana, on õigus kõigile kohaldatavatele kaitsemeetmetele, kui nad oma kohustuste tõttu on saanud ja avalikustanud teavet õigusvastase tegevuse või spionaaži kohta, mille on toime pannud kolmas riik või rahvusvaheline või mõne riigi äriühing ja mis kahjustab riiki, rahvast või liidu kodanikke, seades nende teadmata ohtu valitsuse terviklikkuse, riigi julgeoleku või kollektiivsed või üksikisiku vabadused;

| AG. | arvestades, et alates 1. juulist 2014 on peaaegu kõik ELi institutsioonid ja asutused vastavalt personalieeskirjade artiklitele 22b ja 22c võtnud kohustuslikus korras oma kodukorda meetmed rikkumisest teatajate kaitseks; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et alates 1. juulist 2014 on peaaegu kõik ELi institutsioonid ja asutused vastavalt personalieeskirjade artiklitele 22b ja 22c võtnud kohustuslikus korras oma kodukorda meetmed rikkumisest teatajate kaitseks;

| AH. | arvestades, et olemas on rahvusvaheliste organisatsioonide, nagu Euroopa Nõukogu ja OECD nüüdseks hästi juurdunud põhimõtted ning ka Euroopa Inimõiguste Kohtu väljakujunenud kohtupraktika; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et olemas on rahvusvaheliste organisatsioonide, nagu Euroopa Nõukogu ja OECD nüüdseks hästi juurdunud põhimõtted ning ka Euroopa Inimõiguste Kohtu väljakujunenud kohtupraktika;

| AI. | arvestades, et rikkumisest teatajate kaitsmise tähtsust tunnustatakse kõigis olulistes korruptsiooni käsitlevates rahvusvahelistes õigusaktides ning rikkumisest teatamise eeskiri on sätestatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korruptsioonivastases konventsioonis, Euroopa Nõukogu soovituses CM/Rec(2014)7 ja OECD 2009. aasta altkäemaksuvastases soovituses; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et rikkumisest teatajate kaitsmise tähtsust tunnustatakse kõigis olulistes korruptsiooni käsitlevates rahvusvahelistes õigusaktides ning rikkumisest teatamise eeskiri on sätestatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni korruptsioonivastases konventsioonis, Euroopa Nõukogu soovituses CM/Rec(2014)7 ja OECD 2009. aasta altkäemaksuvastases soovituses;

| AJ. | arvestades, et on äärmiselt vajalik kehtestada kiiresti üldine horisontaalne raamistik, millega kehtestatud õigused ja kohustused kaitsevad tõhusalt rikkumisest teatajaid ELi liikmesriikides ning liidu institutsioonides, asutustes ja organites; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et on äärmiselt vajalik kehtestada kiiresti üldine horisontaalne raamistik, millega kehtestatud õigused ja kohustused kaitsevad tõhusalt rikkumisest teatajaid ELi liikmesriikides ning liidu institutsioonides, asutustes ja organites;

Rikkumisest teatajate roll ja nende kaitsmise vajadus

| 1. | palub komisjonil pärast hinnangu andmist asjakohasele õiguslikule alusele, mis võimaldab ELil võtta edasisi meetmeid, esitada enne käesoleva aasta lõppu seadusandliku ettepaneku, millega kehtestatakse horisontaalne kõikehõlmav ühine õigusraamistik, mis tagab rikkumisest teatajate kõrge kaitsetaseme kõikjal liidus nii avalikus kui ka erasektoris, samuti liikmesriikide ja ELi institutsioonides, sealhulgas liimesriikide ja ELi organites ja asutustes, võttes arvesse liikmesriikide olusid ja piiramata nende võimalust võtta täiendavaid meetmeid; juhib tähelepanu asjaolule, et õigusliku aluse valikuks on praegu mitu võimalust, mis lubavad liidul selles valdkonnas tegutseda; palub komisjonil neid võimalusi kaaluda, et koostada ulatuslik, sidus ja tõhus vahend; tuletab komisjonile meelde Euroopa Liidu Kohtu pikaajalise kohtupraktika käigus kujunenud kontseptsiooni liidu kaudse pädevuse kohta, mis võimaldab mitme õigusliku aluse kasutamist; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab põhjendamatut ja muret tekitavat tõsiasja, et kodanikel ja ajakirjanikel on õiguskaitse asemel pigem oodata tagakiusamist, kui nad avalikustavad üldsuse huvides teavet, sealhulgas oletatava rikkumise, väärteo, pettuse või õigusvastase tegevuse kohta, eriti kui tegemist on teoga, mis on vastuolus ELi aluspõhimõtetega, nt maksustamise vältimine, maksudest kõrvalehoidumine ja rahapesu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | soovitab lisada finants-, maksundus- ja konkurentsialastesse rahvusvahelistesse lepingutesse sätted rikkumisest teatajate kaitse kohta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et seoses rikkumistest teatajatele võimaldatavate kaitsesätetega on vaja tagada õiguskindlus, sest jätkuv selguse puudumine ja killustatud lähenemisviis sunnib võimalikke rikkumistest teatajaid teatamisest loobuma; juhib seetõttu tähelepanu asjaolule, et asjaomastes ELi õigusaktides tuleks kehtestada avalikustamiste käsitlemise ja rikkumisest teatajate tõhusa kaitse selge kord; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde, et mis tahes tulevases õigusraamistikus tuleks arvesse võtta reegleid, õigusi ja kohustusi, millega reguleeritakse ja mis mõjutavad tööhõivet; rõhutab lisaks, et see peaks toimuma sotsiaalpartneritega konsulteerides ja kooskõlas kollektiivlepingutega; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab õigusaktidega selle tagamist, et ettevõtted, mis on täiesti kontrollitud andmetel võtnud rikkumisest teatajate suhtes vastumeetmeid, ei tohi saada ELi vahendeid ega sõlmida hankelepinguid avaliku sektori asutustega; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub liikmesriike üles töötama välja rikkumisest teatamise alase poliitika võrdlusaluseid ja näitajaid nii avalikule kui ka erasektorile; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub liikmesriike võtma arvesse ÜRO korruptsioonivastase konventsiooni artiklit 33, rõhutades rikkumisest teatajate rolli korruptsiooni ennetamisel ja selle vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

8.

| 9. | taunib asjaolu, et ainult mõned liikmesriigid on kehtestanud piisavalt kõrgetasemelised rikkumisest teatajate kaitse süsteemid; kutsub neid liikmesriike, kes ei ole veel selliseid kaitsesüsteeme või põhimõtteid siseriiklikusse õigusesse lisanud, seda võimalikult kiiresti tegema; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab vajadust pöörata ärijuhtimise ja sellega seotud valdkondade õppekavades rohkem tähelepanu ärieetikale; |
| --- | --- |

10.

| 11. | innustab liikmesriike ja ELi institutsioone edendama tunnustavat suhtumist rikkumisest teatajate olulisse rolli ühiskonnas, sealhulgas teadlikkuse suurendamise kampaaniate abil; kutsub eelkõige komisjoni üles koostama selles küsimuses tervikliku tegevuskava; peab vajalikuks tugevdada koostöös ametiühinguorganisatsioonidega avalikus sektoris ja töökohtades eetilist kultuuri, et rõhutada, kui oluline on töötajate teadlikkuse suurendamine kehtivatest õigusraamistikest seoses rikkumisest teatamisega; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nõuab, et komisjon jälgiks rikkumisest teatajaid käsitlevaid sätteid liikmesriikide õigusaktides, et hõlbustada parimate tavade vahetamist ja aidata sellega rikkumisest teatajatele riigi tasandil tõhusamat kaitset tagada; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palub komisjonil esitada tervikliku kava, et takistada varade ülekandmist väljapoole ELi, kus korrumpeerunud isikutel on võimalik jääda anonüümseks; |
| --- | --- |

13.

| 14. | peab rikkumisest teataja all silmas isikut, kes esitab või avalikustab avalikes huvides, sealhulgas ELi avalikes huvides teabe näiteks õigusvastase või süülise tegevuse või ohustava või kahjustava tegevuse kohta, mis õõnestab või ohustab avalikku huvi, tavaliselt, kuid mitte tingimata oma töökeskkonnas, mis võib olla nii avalikus kui ka erasektoris, lepingulise töösuhte raames või seoses tema tegevusega ametiühingus või ühendustes; rõhutab, et see hõlmab ka isikuid, kellel ei ole traditsioonilist tööandja ja töötaja suhet, nt nõustajad, töövõtjad, praktikandid, vabatahtlikud, töötavad õppijad, ajutised töötajad ja endised töötajad, kellel on andmeid sellisest tegevusest ja piisavat alust pidada sellist teavet tõeseks; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on seisukohal, et rikkumisest teatamise kanalid ja asjakohane kaitse peaksid olema kättesaadavad ka isikutele, kellel ei ole traditsioonilist tööandja ja töötaja suhet, nt nõustajad, töövõtjad, praktikandid, vabatahtlikud, üliõpilased, ajutised töötajad, endised töötajad ja kodanikud, kui nad avalikustavad teabe õigusvastase või süülise tegevuse või üldsuse huve kahjustava tegevuse kohta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | märgib, et selget lahendust on vaja nendele rikkumisest teatajatele, kes töötavad ELis registreeritud, kuid väljaspool ELi asuvas ettevõttes; |
| --- | --- |

16.

| 17. | leiab, et üldsuse huvide kahjustamist käsitlev teave võib muu hulgas hõlmata korruptsioonijuhtumeid, kuritegusid, õiguslike kohustuste rikkumisi, eksimusi õigusemõistmises, võimu kuritarvitamist, huvide konflikte, avalike vahendite ebaseaduslikku kasutamist, võimu väärkasutamist, ebaseaduslikke rahavooge, ohtu keskkonnale, tervisele, avalikule julgeolekule, riigi ja ülemaailmsele julgeolekule ning eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele, maksustamise vältimist, tarbijate õiguste, töötajate õiguste ja muude sotsiaalsete õiguste rikkumisi, inimõiguste ja põhivabaduste ning õigusriigi põhimõtte rikkumisi, samuti tegevust nende rikkumiste varjamiseks; |
| --- | --- |

17.

| 18. | on seisukohal, et avalikku huvi tuleks eelistada avaldatud teabe eraelulisele olemusele või majanduslikule väärtusele, ning et peaks olema võimalik avaldada teavet üldsuse huve ähvardavate tõsiste ohtude kohta isegi siis, kui see on seadusega kaitstud; on sellele vaatamata seisukohal, et kutse-eetika järgimist hõlmava teabe ning riikliku julgeoleku ja riigikaitsega seotud salastatud teabe korral tuleks kohaldada erimenetlust; leiab, et sellistel juhtudel tuleks aru anda pädevale asutusele; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab vajadust tagada alati rikkumistest teatajate tõhus kaitse juhtudel, kui teabe avaldamise eesmärk on ära hoida üldsuse huvide kahjustamine, isegi kui avaldatud teave ei puuduta õigusvastast tegevust; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et liikmesriigid peavad järgima Euroopa Nõukogu soovitusi rikkumisest teatajate kaitse kohta; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et rikkumisest teatajate roll üldsuse huvide raske kahjustamise paljastamisel on juba mitme aasta jooksul jätkuvalt osutunud õigustatuks ning et rikkumisest teatajad aitavad kaasa demokraatiale, poliitika läbipaistvusele, majandusele ja üldsuse teavitamisele, mistõttu neid tuleks tunnustada vajalikena õigusvastase tegevuse ärahoidmisel; rõhutab, et rikkumisest teatajad on osutunud uuriva ja sõltumatu ajakirjanduse jaoks määravalt tähtsaks ressursiks; juhib tähelepanu sellele, et allikate konfidentsiaalsuse tagamine on ajakirjandusvabaduse jaoks otsustavalt tähtis; kutsub liikmesriike üles tagama, et ajakirjanike õigus mitte paljastada allikat oleks tõhusalt kaitstud; on seisukohal, et ka ajakirjanikud on haavatavad ja peaksid seega saama õiguskaitse; |
| --- | --- |

21.

| 22. | märgib, et viimastel aastatel on mõned liikmesriigid astunud samme, et tugevdada rikkumisest teatajate õigusi; taunib siiski asjaolu, et rikkumisest teatajate suhtes kohaldatakse mitmes liikmesriigis jätkuvalt tsiviil- ja kriminaalmenetlusi, nende kaitseks, toetuseks ja turvalisuse tagamiseks mõeldud vahendid aga kas puuduvad või on vähetõhusad; märgib lisaks, et erinevused liikmesriikides põhjustavad õiguskindlusetust, meelepärase kohtualluvuse valimist ja ebaõiglase kohtlemise ohtu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | on seisukohal, et rikkumisest teatajate ebapiisav kaitse mõjub ebasoodsalt ELi finantshuvide kaitsele; |
| --- | --- |

23.

| 24. | leiab, et rikkumistest teatajate kaitset käsitlevate igakülgsete õigusnormide rakendamine edendab probleemidest rääkimise kultuuri ja rikkumistest teatamist tuleks julgustada kui korraliku kodaniku teguviisi; palub seepärast tungivalt, et liikmesriigid ja ELi institutsioonid propageeriksid positiivset rolli, mida rikkumistest teatajad täidavad, ning tegeleksid ühtlasi nende sageli haavatavat ja kaitsetut olukorda puudutavate mureküsimustega, kasutades selleks teadlikkuse suurendamise ja kaitsekampaaniaid ning teavitamist ja koolitust; soovitab eelkõige komisjonil esitada selle teema kohta terviklik kava; nõuab sellega seoses veebisaidi käivitamist, kus antakse kasulikku teavet rikkumistest teatajate kaitse kohta ning kus saaks ka kaebusi esitada; rõhutab, et see veebileht peaks olema üldsusele hõlpsasti juurdepääsetav ja hoidma selle kasutajate andmed anonüümsena; |
| --- | --- |

24.

| 25. | nõuab meetmete võtmist, et muuta üldsuse, eelkõige poliitikute, tööandjate ja meedia suhtumist rikkumisest teatajatesse, rõhutades nende positiivset rolli varajase hoiatamise mehhanismi ja tõkestajana, et avastada ja ennetada kuritarvitamist ja korruptsiooni, ning aruandlusmehhanismina võimaldamaks avalikku järelevalvet valitsuste ja ettevõtete üle; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palub liikmesriikidel näidata üles ennetavat aktiivsust seoses avatud kultuuri edendamisega töökohtadel nii avalik-õiguslikus kui ka eraõiguslikus sektoris, et võimaldada organisatsioonidel tegutseda kõrgete eetiliste standardite kohaselt, anda töötajatele kindlust arvamust avaldada ning seeläbi võimaldada võtta meetmeid, et vältida mis tahes ohtusid või kahju või need kõrvaldada; |
| --- | --- |

26.

| 27. | soovitab liikmesriikidel regulaarselt hinnata nende poolt rakendatavate meetmete tõhusust, võttes arvesse avalikku arvamust seoses suhtumisega rikkumistest teatamisse ja rikkumistest teatajatesse, valdkondadeüleseid uuringuid kõrgema juhtkonna liikmete kohta, kelle ülesanne on võtta vastu ja käsitleda rikkumisest teatamisi ning sõltumatuid uuringuid rikkumistest teatamise kohta töökohtadel; |
| --- | --- |

27.

| 28. | ärgitab liikmesriike, kes ei ole veel rikkumistest teatamise alaseid õigusakte vastu võtnud, tegema seda lähitulevikus, ning palub komisjonil kaaluda võimalust luua platvorm selle valdkonna parimate tavade vahetamiseks liikmesriikide vahel ja ka kolmandate riikidega; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et tähtsad on uuringud ja heade tavade vahetamine, et saavutada rikkumisest teatajate parem kaitse Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

29.

| 30. | nõuab tungivalt, et Euroopa Kontrollikoda ja Euroopa Ombudsmani büroo avaldaksid kumbki 2017. aasta lõpuks: 1) eriaruanded, mis sisaldavad statistikat ja selgeid andmeid rikkumisest teatamise juhtude kohta, mis on kindlaks tehtud ELi institutsioonides, ettevõtetes, ühingutes, organisatsioonides ja muudes asutustes, mis on liidus registreeritud; 2) asjaomaste institutsioonide järelmeetmed seoses paljastatud juhtumitega, tuginedes komisjoni praegustele suunistele ja reeglitele; 3) iga rikkumisest teatajatelt saadud teabe tulemusel algatatud uurimise tulemuse; 4) iga juhtumi puhul rikkumisest teatajate kaitseks kavandatud meetmed; |
| --- | --- |

30.

Teavitusmehhanism

| 31. | märgib, et selgete kaitsevahendite ja turvaliste teatamiskanalite puudumine, samuti järelmeetmete võimalik puudumine takistab rikkumisest teatajate tegevust ning võib panna nad rikkumise teatamisest loobuma ja vaikima; on mures vastumeetmete ja survestamise pärast, mis ähvardab rikkumisest teatajaid, kui nad pöörduvad oma organisatsioonis vale isiku või üksuse poole; |
| --- | --- |

31.

| 32. | on seisukohal, et tuleb kehtestada ühtne, usutav ja usaldusväärne süsteem, mis võimaldab nii organisatsioonisisest teadete edastamist pädevatele ametivõimudele kui ka organisatsioonivälist teadete edastamist; on arvamusel, et selline süsteem lihtsustaks selle raames esitatud teate usutavuse ja kehtivuse hindamist; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kutsub komisjoni üles uurima süsteemi, mis võimaldab rikkumisest teatada organisatsiooni sees ja sellest väljaspool; rõhutab, et selleks tuleks ette näha selged, õiglased ja erapooletud menetlused, millega tagatakse nii rikkumisest teataja kui ka väidetava õigusrikkuja põhiõiguste ja juriidiliste õiguste täielik järgimine; on seisukohal, et tööandjaid tuleks ergutada kehtestama organisatsioonisiseseid teatamise menetlusi ja et igas organisatsioonis peaks olema teadete vastuvõtmise eest vastutav sõltumatu ja erapooletu isik; on arvamusel, et töötajate esindajad tuleks kaasata selle vastutava isiku nimetamisse; rõhutab, et teate saaja peaks võtma iga saadud teate kohta asjakohaseid järelmeetmeid ning teavitama neist rikkumisest teatajat mõistliku aja jooksul; |
| --- | --- |

33.

| 34. | on seisukohal, et iga organisatsioon peaks kasutusele võtma selged rikkumistest teatamise kanalid, mis võimaldavad rikkumistest teatada organisatsiooni sees; rõhutab, et iga töötaja peaks olema informeeritud asjaomasest rikkumistest teatamise menetlusest, mis peaks tagama konfidentsiaalsuse ja teate käsitlemise mõistliku aja jooksul; rõhutab, et rikkumisest teatajale peab jääma võimalus pöörduda asjakohaste avaliku sektori asutuste, valitsusväliste organisatsioonide või meedia poole, eriti juhul, kui organisatsioonist ei saadud positiivset vastust, kui teatamine organisatsiooni siseselt või pädevatele asutustele ilmselgelt kahjustaks rikkumisest teatamise tõhusust või kui rikkumisest teataja on ohus või peab teate kiiresti edastama; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tuletab meelde üldsuse õigust olla informeeritud tegevusest, mis võib kahjustada üldsuse huve, ning rõhutab sellega seoses, et rikkumisest teatajatel peaks alati olema võimalik avaldada teavet õigusvastase või süülise teo või üldsuse huve kahjustava tegevuse kohta; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tuletab meelde, et oma 14. veebruari 2017. aasta resolutsioonis rikkumisest teatajate rolli kohta ELi finantshuvide kaitsmisel nõuab parlament veel, et ELi institutsioonid rakendaksid koostöös kõigi asjaomaste riiklike asutustega kõiki vajalikke meetmeid, et kaitsta teabeallikate konfidentsiaalsust, ning nõuab seetõttu kontrollitud veebisaidi loomist, mille kaudu saaks kaebusi esitada täiesti konfidentsiaalselt; |
| --- | --- |

36.

| 37. | leiab, et rikkumisest teatamine väljaspool organisatsiooni, sealhulgas otse üldsusele, ilma et enne oleks läbitud organisatsioonisisest etappi, ei saa olla põhjus rikkumisteate tühistamiseks, süüdistuse esitamiseks või kaitse saamise õigusest keeldumiseks; on seisukohal, et sõltumata valitud teatamiskanalist peaks niisugune kaitse olema tagatud avaldatud teabe alusel ja arvestades asjaolu, et rikkumisest teatajal oli põhjendatud alus arvata, et see on tõsi; |
| --- | --- |

37.

Teavitamise korral antav kaitse

| 38. | tunneb muret rikkumisest teatajaid nende töökohas ähvardavate ohtude pärast ja eelkõige tööandja ja tema heaks töötavate või tema nimel tegutsevate isikute otseste või kaudsete vastumeetmete pärast; rõhutab, et sellised vastumeetmed on kõige sagedamini kõrvalejätmine, karjääri edenemise aeglustumine või peatumine või isegi vallandamine ning ka töökiusamine; rõhutab, et vastumeetmed takistavad rikkumisest teatajate tegevust; on seisukohal, et survemeetmete võtmise vastu on vaja rakendada kaitsemeetmeid; on arvamusel, et vastumeetmete eest tuleks karistada ja näha ette tõhusad sanktsioonid; rõhutab, et kui keegi on tunnistatud rikkumisest teatajaks, tuleb võtta meetmed tema kaitsmiseks, et lõpetada mis tahes tema suhtes võetud vastumeetmed ning näha rikkumisest teatajale kantud kahju eest ette täielik kompensatsioon; on arvamusel, et need sätted tuleks lisada komisjoni ettepanekusse võtta vastu horisontaalne rikkumisest teatajate kaitset käsitlev direktiiv; |
| --- | --- |

38.

| 39. | on seisukohal, et rikkumistest teatajatel peaks olema võimalus esitada ajutiste meetmete kohaldamise taotlus, et vältida vastumeetmeid, nagu töölt vallandamine enne mis tahes kohtu-, haldus- või muu menetluse ametlikku lõpptulemust; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rõhutab, et ükski töösuhe ei tohiks piirata isiku õigust väljendusvabadusele ja et kedagi ei tohiks selle õiguse kasutamise tõttu diskrimineerida; |
| --- | --- |

40.

| 41. | tuletab meelde, et mis tahes tulevane õigusraamistik peaks võtma arvesse reegleid, õigusi ja kohustusi, millega reguleeritakse ja mis mõjutavad tööhõivet; rõhutab lisaks, et see peaks toimuma sotsiaalpartnereid kaasates ja kooskõlas kollektiivlepingutega; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab, et rikkumisest teatajatele, nende pereliikmetele ning kõigile isikutele, kes neid abistavad ja kelle elu või turvalisus võib olla ohus, tuleb tagada asjakohane ja tõhus füüsilise, moraalse ja sotsiaalse puutumatuse ning elatusvahendite kaitse kõrgeima võimaliku konfidentsiaalsuse tasemega; |
| --- | --- |

42.

| 43. | rõhutab, et selliseid kaitsemeetmeid tuleb kohaldada ka juhul, kui rikkumisest teataja juhib tähelepanu tegevusele, milles osalevad liikmesriigid; |
| --- | --- |

43.

| 44. | märgib, et uurivad ajakirjanikud ja sõltumatu ajakirjandus tegutsevad kutsealal sageli üksi ja nad võivad kokku puutuda mitmesuguste surveavaldustega, ning seetõttu on äärmiselt oluline kaitsta neid mis tahes hirmutamiskatsete eest; |
| --- | --- |

44.

| 45. | teeb ettepaneku, et kuni tsiviilmenetluste lõpptulemuseni peaks olema võimalik kohalda ajutisi meetmeid isikute suhtes, kes on langenud pärast üldsuse huvides teabe andmist või avaldamist vastumeetmete ohvriks; |
| --- | --- |

45.

| 46. | mõistab hukka vaigistamiseks kasutatava kohtumenetluse tava, mille puhul algatatakse või ähvardatakse algatada rikkumisest teataja suhtes kohtumenetlus, mille eesmärk ei ole õigluse jalule seadmine, vaid rikkumisest teataja viimine enesetsensuurini või rahalise, vaimse ja emotsionaalse kurnatuseni; usub, et sellise menetluse kuritarvitamise suhtes tuleks kohaldada kriminaalkaristusi ja sanktsioone; |
| --- | --- |

46.

| 47. | juhib tähelepanu sellele, et rikkumisest teatajaid ähvardab oht, et nende suhtes võidakse algatada kriminaal- ja tsiviilmenetlusi; rõhutab, et rikkumisest teatajad on menetlustes sageli nõrgem pool; on seetõttu seisukohal, et rikkumisest teataja suhtes võetud väidetavate vastumeetmete korral peab tööandja tõendama, et kõnealused meetmed ei ole seotud rikkumisest teatamisega; on seisukohal, et rikkumisest teataja kaitse peaks olema antud teabe põhjal, mitte rikkumisest teataja kavatsuste alusel; rõhutab siiski, et rikkumisest teataja peab olema esitanud teavet, mida ta arvas olevat tõsi; on seisukohal, et konfidentsiaalsus peab olema tagatud kogu menetluse vältel ja et rikkumisest teataja isikut ei avalikustata ilma tema nõusolekuta; rõhutab, et rikkumisest teataja isiku avalikustamisel ilma tema nõusolekuta tuleks kohaldada kriminaalkaristusi ja sanktsioone; |
| --- | --- |

47.

| 48. | on seisukohal, et rikkumistest teatajate suhtes ei tohiks teabe esitamise tõttu algatada kriminaal- või tsiviilmenetlust ega kohaldada halduskaristusi või distsiplinaarmeetmeid; |
| --- | --- |

48.

| 49. | on arvamusel, et rikkumisest teatajale antav võimalus jääda anonüümseks võib soodustada sellise teabe edastamist, millest muudel tingimustel ei oleks teada antud; rõhutab sellega seoses, et kasutusele tuleks võtta selgelt reguleeritud anonüümselt teatamise võimalus riiklikule või ELi sõltumatule asutusele, kes vastutab teadete kogumise, nende usaldusväärsuse kontrollimise, järelmeetmete võtmise ja rikkumisest teatajatele suuniste andmise eest, ühtlasi ka digikeskkonnas, ning tuleks konkreetselt täpsustada, millistel juhtudel kohaldatakse anonüümselt teatamise võimalust; rõhutab, et rikkumisest teataja isikuandmeid, samuti tema tuvastamist võimaldavat teavet ei tohi avaldada ilma tema nõusolekuta; on seisukohal, et anonüümsuse mis tahes rikkumise korral tuleks kohaldada sanktsioone; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rõhutab, et rikkumisest teataja ei tohiks kaotada kaitset üksnes seetõttu, et ta on teinud vea faktiliste asjaolude hindamisel või et tema tajutud üldsuse huvide ohustamine ei olnud reaalne, kui rikkumisest teatajal oli teavitamise hetkel põhjendatud alus uskuda oma teate õigsusesse; tuletab meelde, et valesüüdistuste korral tuleks vastutavad isikud vastutusele võtta ja nad ei peaks saama rikkumisest teatajatele ette nähtud kaitset; rõhutab, et igaühel, kes on otseselt või kaudselt kandnud kahju ebatäpse või eksitava teabe avalikustamise tõttu, peaks olema õigus kasutada tõhusaid õiguskaitsevahendeid paha- või kuritahtlike teatamiste vastu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | tuletab meelde, kui tähtis on töötada välja vahendid, et keelustada mis tahes vastumeetmed, olgu see vallandamine või passiivsed meetmed; palub tungivalt liikmesriikidel hoiduda kriminaliseerimast rikkumisest teatajate tegevust, mille eesmärk on avaldada teavet õigusvastase või süülise teo või üldsuse huve kahjustava tegevuse kohta; |
| --- | --- |

51.

| 52. | tuletab meelde, et nii ELi institutsioonid kui ka liikmesriigid peaksid igal juhul nõuetekohaselt kohaldama kehtivaid ELi õigusakte ja neid tuleks tõlgendada viisil, mis pakub avaliku huvi nimel rikkumisest teatajatele kõige tõhusamat kaitset; rõhutab, et rikkumisest teatajate kaitse on oluline mehhanism, millega tagatakse ELi õigusaktide tõhus kohaldamine; palub seetõttu liikmesriikidel hoiduda selliste rikkumisest teatajate tegevuse kriminaliseerimisest, kes avalikustavad teavet üldsuse huvides; |
| --- | --- |

52.

Rikkumisest teatajate toetamine

| 53. | rõhutab avaliku sektori asutuste, ametiühingute ja kodanikuühiskonna organisatsioonide osa rikkumistest teatajate toetamisel ja abistamisel oma organisatsiooniga suhtlemisel; |
| --- | --- |

53.

| 54. | rõhutab, et lisaks tööga seotud ohtudele ähvardavad rikkumisest teatajaid ja nende abistajaid ka füüsilised, psühholoogilised, sotsiaalsed ja finantsriskid; on seisukohal, et vajaduse korral tuleb ette näha psühholoogiline nõustamine, et eriõigusabi tuleks anda kõikidele rikkumisest teatajatele, kes seda taotlevad ja kellel puuduvad piisavad vahendid, et sotsiaal- ja finantsabi tuleks anda nendele rikkumisest teatajatele, kellel on selleks nõuetekohaselt põhjendatud vajadus ning kaitsemeetmena, kui rikkumisest teataja suhtes on algatatud tsiviil- või kriminaalmenetlus, järgides siseriiklikku õigust ja tavasid; lisab, et kompensatsioon peab olema tagatud olenemata sellest, mis laadi kahju rikkumisest teataja oma tegevuse tõttu kannatas; |
| --- | --- |

54.

| 55. | märgib sellega seoses, et Euroopa Ombudsman on parlamendile teatanud, et on valmis uurima võimalust luua selline asutus ombudsmani büroo raames, ning palub komisjonil uurida, kas nende ülesannete andmine ombudsmanile, kellel on juba pädevus uurida kaebusi ELi institutsioonide siseste kuritarvituste kohta, on teostatav; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kutsub liikmesriike ja ELi institutsioone koostöös kõigi asjaomaste asutustega võtma kasutusele kõik vajalikud meetmed, et kaitsta teabeallikate konfidentsiaalsust ja vältida mis tahes diskrimineerimist või ohtu, samuti tegema kättesaadavaks läbipaistvad rikkumisest teatamise kanalid, looma sõltumatud riiklikud ja ELi asutused rikkumisest teatajate kaitseks ning kaaluma nimetatud asutustele konkreetsete toetusvahendite eraldamist; nõuab juba olemasoleva andmekaitseasutuste süsteemi põhjal Euroopa keskasutuse loomist rikkumisest teatajate ja neid selles tegevuses abistavate isikute kaitseks; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kutsub komisjoni selleks, et need meetmed oleksid tõhusad, töötama välja vahendid, mis pakuvad kaitset põhjendamatute süüdistuste, majandussanktsioonide ja diskrimineerimise eest; |
| --- | --- |

57.

| 58. | kutsub liikmesriike üles asutama sõltumatud organid piisavate eelarvevahendite, piisava pädevuse ja asjakohaste spetsialistidega, kes vastutavad teadete kogumise, nende usaldusväärsuse kontrollimise, järelmeetmete võtmise ja rikkumisest teatajatele suuniste andmise eest, eriti kui nende oma organisatsioon ei anna positiivset vastust, ning kes soovitavad rikkumisest teatajatele asjakohast finantsabi, eelkõige piiriülestel juhtudel või juhtudel, millesse on otseselt kaasatud liikmesriigid või ELi institutsioonid; teeb ettepaneku, et need organid avaldaksid igal aastal aruande saadud teadete ja nende käsitlemise kohta, järgides samal ajal võimalike käimasolevate uurimistega seotud konfidentsiaalsuse nõuet; |
| --- | --- |

58.

| 59. | rõhutab vajadust võimaldada juurdepääs teabele ning anda tasuta ja konfidentsiaalset nõu isikutele, kes kavatsevad üldsuse huvides teatada rikkumisest või avaldada teabe õigusvastase või süülise teo või üldsuse huve kahjustava tegevuse kohta; märgib, et tuleks kindlaks määrata struktuurid, kes sellist teavet ja nõu annavad, ning nende kontaktandmed tuleks teha üldsusele kättesaadavaks; |
| --- | --- |

59.

| 60. | rõhutab asjaolu, et lisaks kaitsemeetmetele, mis on ette nähtud kõigile rikkumisest teatajatele, on vältimatult vajalik tagada rikkumisest teatajate vastuvõtt, majutus ja turvalisus liikmesriigis, millel ei ole väljaandmislepingut riigiga, kes kõnealused teod toime pani; palub komisjonil, juhul kui Euroopa Liidu ja süüdistatava kolmanda riigi vahel kehtib väljaandmisleping, kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 67 lõiguga 2 (Euroopa varjupaigapoliitika kohta) tegutseda oma volituste raames ning võtta kõik vajalikud meetmed rikkumistest teatajate suhtes, keda ähvardavad karmid vastumeetmed riigis, mille õigusvastase tegevuse või pettused nad on avalikustanud; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kutsub komisjoni üles tegema ettepaneku sarnase organi loomiseks ELi tasandil, koos piisavate eelarvevahendite, piisava pädevuse ja asjakohaste spetsialistidega, et koordineerida liikmesriikide tegevust, eelkõige piiriüleste juhtumite korral; on seisukohal, et sellisel ELi organil peaks olema samuti võimalik koguda teateid, kontrollida nende usaldusväärsust, esitada siduvaid soovitusi ja suunata rikkumisest teatajaid edasi, kui rikkumisest teataja liikmesriigi või siseriikliku asutuse vastus ei ole ilmselgelt asjakohane; teeb ettepaneku, et ELi organ avaldaks igal aastal aruande saadud teadete ja nende käsitlemise kohta, järgides samal ajal võimalike käimasolevate uurimistega seotud konfidentsiaalsuse nõuet; on seisukohal, et Euroopa Ombudsmani volitusi võiks nende ülesannete täitmiseks laiendada; |
| --- | --- |

61.

| 62. | on veendunud, et kui teade on tunnistatud olemuselt raskeks rikkumiseks, peaks järgnema nõuetekohane uurimine ja asjakohaste meetmete võtmine; rõhutab, et rikkumisest teatajal peaks olema võimalik oma kaebust täpsustada ning esitada täiendavat teavet või tõendeid; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ergutab liikmesriike töötama välja andmed, kriteeriumid ja näitajad rikkumisest teatamise alase poliitika kohta nii avalikus kui ka erasektoris; |
| --- | --- |

63.

| 64. | palub ELi institutsioonidel vastavalt uute personalieeskirjade artiklile 22c käsitleda ombudsmani 24. juuli 2014. aasta algatusraportit, kutsudes kõiki ELi organeid üles võtma kasutusele eetilisi hoiatusmehhanisme ja rikkumisest teatamise õigusraamistikke, mis põhinevad otseselt ombudsmani büroo kodukorral; kordab oma kindlat otsust nii toimida; |
| --- | --- |

64.

| 65. | on seisukohal, et ka rikkumisest teatajatel peaks olema õigus tutvuda nende avaldatud teabe alusel teostatud uurimise tulemustega ja neid kommenteerida; |
| --- | --- |

65.

| 66. | kutsub ELi institutsioone ja teisi ELi asutusi andma eeskuju ja rakendama viivitamata Euroopa Ombudsmani suunised; kutsub komisjoni rakendama täiel määral nii enda kui ka ELi ametite jaoks rikkumisest teatajate kaitseks mõeldud suuniseid vastavalt 2012. aasta personalieeskirjadele; kutsub komisjoni tegema tulemuslikku koostööd ja kooskõlastama jõupingutusi teiste institutsioonidega, sealhulgas Euroopa Prokuratuuriga, et kaitsta rikkumisest teatajaid; |
| --- | --- |

66.

| 67. | juhib tähelepanu tõsiasjale, et vaja on paremat äriühingute kuritarvitustest teatamise süsteemi, mis täiendaks ja tõhustaks rahvusvahelistele ettevõtjatele mõeldud OECD suuniste kohaseid siseriiklikke kontaktpunkte; |
| --- | --- |

67.

| 68. | rõhutab, et rikkumisest teatajate tõstatatud küsimusi tuleks uurida sõltumatult ja võimalikult kiiresti ning seejuures tuleb kaitsta ka avalikustamisega seotud olla võivate üksikisikute õigusi; rõhutab, et nii rikkumisest teataja kui kas avalikustamisega seotud isik peaks olema kogu uurimise jooksul võimeline esitama täiendavaid argumente ja tõendeid ning neile tuleks anda avalikustamisega seotud menetluse kohta jooksvalt teavet; |
| --- | --- |

68.

| 69. | väljendab rahulolu selle üle, et komisjon on lõpuks kasutusele võtnud kanali, mille kaudu rikkumisest teatajad saavad edastada või avalikustada teavet konkurentsi- ja kartellikokkulepete kohta, kuid rõhutab, et selle kasutamise korda on vaja lihtsustada ja selliseid kanaleid ei tohiks olla ülemäära palju; |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0408.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0310.

(3)  ELT C 208, 10.6.2016, lk 89.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0457.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0022.

(6)  https://www.unodc.org/documents/treaties/UNCAC/Publications/Convention/08-50027_F.pdf

(7)  Vt nt Euroopa Parlamendi 6. juuli 2016. aasta resolutsiooni maksualaste siduvate eelotsuste ja samasuguse iseloomuga või mõjuga meetmete kohta ja 16. detsembri 2015. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile läbipaistvuse, kooskõlastamise ning lähenemise tagamise kohta liidu äriühingu tulumaksu poliitikas.

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/156 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/156

---

P8_TA(2017)0403

Miinimumsissetuleku poliitika kui vaesuse vastu võitlemise vahend

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon miinimumsissetuleku poliitika kui vaesuse vastu võitlemise vahendi kohta (2016/2270(INI))

(2018/C 346/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõiget 3 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 4, 9, 14, 19, 151 ja 153, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 5 lõiget 3 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 4, 9, 14, 19, 151 ja 153,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, mida kinnitas ka 1993. aasta inimõiguste maailmakonverents, ja eriti selle artikleid 3, 23 ja 25, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, mida kinnitas ka 1993. aasta inimõiguste maailmakonverents, ja eriti selle artikleid 3, 23 ja 25,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ja eelkõige selle sotsiaalseid õigusi käsitlevaid sätteid, eriti artikleid 34, 35 ja 36, milles on konkreetselt sätestatud õigus sotsiaalabile ja eluasemetoetusele, inimeste õigus tervise kõrgetasemelisele kaitsele ja õigus juurdepääsule üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat ja eelkõige selle sotsiaalseid õigusi käsitlevaid sätteid, eriti artikleid 34, 35 ja 36, milles on konkreetselt sätestatud õigus sotsiaalabile ja eluasemetoetusele, inimeste õigus tervise kõrgetasemelisele kaitsele ja õigus juurdepääsule üldist majandushuvi pakkuvatele teenustele,

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalhartat, eriti selle artikleid 1, 4, 6, 12, 14, 17, 19, 30 ja 31, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalhartat, eriti selle artikleid 1, 4, 6, 12, 14, 17, 19, 30 ja 31,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioone nr 29 ja nr 105 sunniviisilise töö kaotamise kohta, konventsiooni nr 102 sotsiaalkindlustuse miinimumstandardite kohta ja ILO soovitust nr 202 sotsiaalkaitse põhialuste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) konventsioone nr 29 ja nr 105 sunniviisilise töö kaotamise kohta, konventsiooni nr 102 sotsiaalkindlustuse miinimumstandardite kohta ja ILO soovitust nr 202 sotsiaalkaitse põhialuste kohta,

| — | võttes arvesse ILO inimväärse töö tegevuskava ja ülemaailmset töökohtade pakti, mis võeti üleilmse toetusega vastu 19. juunil 2009. aastal toimunud Rahvusvahelisel Töökonverentsil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ILO inimväärse töö tegevuskava ja ülemaailmset töökohtade pakti, mis võeti üleilmse toetusega vastu 19. juunil 2009. aastal toimunud Rahvusvahelisel Töökonverentsil,

| — | võttes arvesse tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste (EPSCO) nõukogu 2013. aasta juuni järeldusi „Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja töökohtade edendamiseks“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste (EPSCO) nõukogu 2013. aasta juuni järeldusi „Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja töökohtade edendamiseks“,

| — | võttes arvesse nõukogu 24. juuni 1992. aasta soovitust 92/441/EMÜ piisavate toimetulekuvahendite ja sotsiaalabi ühiste kriteeriumide kohta sotsiaalkaitsesüsteemides (1) (soovitus miinimumsissetuleku kohta), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 24. juuni 1992. aasta soovitust 92/441/EMÜ piisavate toimetulekuvahendite ja sotsiaalabi ühiste kriteeriumide kohta sotsiaalkaitsesüsteemides (1) (soovitus miinimumsissetuleku kohta),

| — | võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1992. aasta soovitust 92/442/EMÜ sotsiaalkaitse eesmärkide ja poliitika lähendamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. juuli 1992. aasta soovitust 92/442/EMÜ sotsiaalkaitse eesmärkide ja poliitika lähendamise kohta (2),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2013. aasta soovitust 2013/112/EL „Investeerides lastesse aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist“ (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2013. aasta soovitust 2013/112/EL „Investeerides lastesse aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist“ (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2013. aasta teatist „Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks – sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi rakendamine aastatel 2014–2020“ (COM(2013)0083) ning selle lisadokumenti SWD(2013)0038, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2013. aasta teatist „Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks – sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi rakendamine aastatel 2014–2020“ (COM(2013)0083) ning selle lisadokumenti SWD(2013)0038,

| — | võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta soovitust 2008/867/EÜ tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta soovitust 2008/867/EÜ tööturult tõrjutud isikute aktiivse kaasamise kohta (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal: aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal: aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. märtsi 2015. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (COM(2015)0098), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. märtsi 2015. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (COM(2015)0098),

| — | võttes arvesse oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni uue sotsiaalmeetmete kava kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. mai 2009. aasta resolutsiooni uue sotsiaalmeetmete kava kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni miinimumsissetuleku rolli kohta vaesuse vastu võitlemisel ja kaasava ühiskonna edendamisel Euroopas (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. oktoobri 2010. aasta resolutsiooni miinimumsissetuleku rolli kohta vaesuse vastu võitlemisel ja kaasava ühiskonna edendamisel Euroopas (6),

| — | võttes arvesse oma 20. novembri 2012. aasta resolutsiooni sotsiaalinvesteeringute kokkuleppe kohta vastuseks kriisile (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. novembri 2012. aasta resolutsiooni sotsiaalinvesteeringute kokkuleppe kohta vastuseks kriisile (7),

| — | võttes arvesse oma 24. novembri 2015. aasta resolutsiooni ebavõrdsuse ja eelkõige laste vaesuse vähendamise kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 24. novembri 2015. aasta resolutsiooni ebavõrdsuse ja eelkõige laste vaesuse vähendamise kohta (8),

| — | võttes arvesse oma 14. aprilli 2016. aasta resolutsiooni vaesusevastase eesmärgi saavutamise kohta majapidamiskulude kasvu kontekstis (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. aprilli 2016. aasta resolutsiooni vaesusevastase eesmärgi saavutamise kohta majapidamiskulude kasvu kontekstis (9),

| — | võttes arvesse oma 26. mai 2016. aasta resolutsiooni vaesuse sooliste aspektide kohta (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. mai 2016. aasta resolutsiooni vaesuse sooliste aspektide kohta (10),

| — | võttes arvesse oma 15. septembri 2016. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. septembri 2016. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (11),

| — | võttes arvesse oma 19. jaanuari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 19. jaanuari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa sotsiaalõiguste samba kohta (12),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. juuni 2011. aasta arvamust „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. juuni 2011. aasta arvamust „Vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemise Euroopa tegevusprogramm: sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse Euroopa raamistik“,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. detsembri 2013. aasta arvamust „Euroopa miinimumsissetulek ja vaesuse näitajad“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. detsembri 2013. aasta arvamust „Euroopa miinimumsissetulek ja vaesuse näitajad“,

| — | võttes arvesse uuringut „Towards adequate and accessible minimum income schemes in Europe“ (Piisava ja kättesaadava miinimumsissetuleku kava Euroopas), mis avaldati 2015. aastal Euroopa miinimumsissetuleku tagamise võrgustikus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uuringut „Towards adequate and accessible minimum income schemes in Europe“ (Piisava ja kättesaadava miinimumsissetuleku kava Euroopas), mis avaldati 2015. aastal Euroopa miinimumsissetuleku tagamise võrgustikus,

| — | võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Eurofound) 2015. aasta aruannet „Sotsiaaltoetuste kättesaadavus: kasutamata jäämise vähendamine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Elu- ja Töötingimuste Parandamise Fondi (Eurofound) 2015. aasta aruannet „Sotsiaaltoetuste kättesaadavus: kasutamata jäämise vähendamine“,

| — | võttes arvesse Eurofoundi aruannet „Sissetulekute ebavõrdsus ja tööhõiveolud Euroopas enne ja pärast suurt majanduslangust“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurofoundi aruannet „Sissetulekute ebavõrdsus ja tööhõiveolud Euroopas enne ja pärast suurt majanduslangust“,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna A 2017. aasta märtsis koostatud ja lõplikul kujul 2017. aasta aprillis avaldatud uuringut miinimumsissetulekut käsitleva poliitika kohta ELi liikmesriikides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna A 2017. aasta märtsis koostatud ja lõplikul kujul 2017. aasta aprillis avaldatud uuringut miinimumsissetulekut käsitleva poliitika kohta ELi liikmesriikides,

| — | võttes arvesse aruannet „Minimum Income Schemes in Europe – A study of national policies 2015“ (Miinimumsissetuleku tagamise kavad Euroopas – riikide poliitika uuring 2015), mille koostas Euroopa Komisjoni jaoks Euroopa sotsiaalpoliitika võrgustik (ESPN) 2016. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse aruannet „Minimum Income Schemes in Europe – A study of national policies 2015“ (Miinimumsissetuleku tagamise kavad Euroopas – riikide poliitika uuring 2015), mille koostas Euroopa Komisjoni jaoks Euroopa sotsiaalpoliitika võrgustik (ESPN) 2016. aastal,

| — | võttes arvesse oma tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni esitatud 15. juuni 2016. aasta suuliselt vastatavat küsimust O-000087/2016 – B8-0710/2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni esitatud 15. juuni 2016. aasta suuliselt vastatavat küsimust O-000087/2016 – B8-0710/2016,

| — | võttes arvesse 2. veebruari 2016. aasta kirjalikult vastatavat küsimust P-001004/2016, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. veebruari 2016. aasta kirjalikult vastatavat küsimust P-001004/2016,

| — | võttes arvesse oma 7. juuli 2016. aasta soovitust nõukogule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 71. istungjärgu kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuli 2016. aasta soovitust nõukogule Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Peaassamblee 71. istungjärgu kohta (13),

| — | võttes arvesse 9. mai 1950. aasta Schumani deklaratsiooni, milles nõuti töötajate elatustaseme võrdsustamist ja parandamist; |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 9. mai 1950. aasta Schumani deklaratsiooni, milles nõuti töötajate elatustaseme võrdsustamist ja parandamist;

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust (A8-0292/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit ja majandus- ja rahanduskomisjoni arvamust (A8-0292/2017),

| A. | arvestades, et vaesus ja sotsiaalne tõrjutus, mille põhjused ja kestus ei sõltu nende all kannatavate inimeste tahtest, on inimväärikuse põhimõtte ja põhiliste inimõiguste rikkumine; arvestades, et EL ja liikmesriigid võtsid 2010. aastal kohustuse vähendada vaesus- ja sotsiaalse tõrjutuse riskis elavate inimeste arvu 2020. aastaks 20 miljoni võrra; arvestades, et vaesus ja sotsiaalne tõrjutus ei ole ainult isikliku vastutuse küsimus ning nendega tuleb tegelda kollektiivselt; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et vaesus ja sotsiaalne tõrjutus, mille põhjused ja kestus ei sõltu nende all kannatavate inimeste tahtest, on inimväärikuse põhimõtte ja põhiliste inimõiguste rikkumine; arvestades, et EL ja liikmesriigid võtsid 2010. aastal kohustuse vähendada vaesus- ja sotsiaalse tõrjutuse riskis elavate inimeste arvu 2020. aastaks 20 miljoni võrra; arvestades, et vaesus ja sotsiaalne tõrjutus ei ole ainult isikliku vastutuse küsimus ning nendega tuleb tegelda kollektiivselt;

| B. | arvestades, et Euroopa on üks maailma jõukamaid piirkondi, kuid viimased andmed rahalise vaesuse kohta on toonud esile vaesuse ja materiaalse puuduse kasvu Euroopas ning erinevuste suurenemise liikmesriikides; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa on üks maailma jõukamaid piirkondi, kuid viimased andmed rahalise vaesuse kohta on toonud esile vaesuse ja materiaalse puuduse kasvu Euroopas ning erinevuste suurenemise liikmesriikides;

| C. | arvestades, et madala tööpuudusega edukas majandus on endiselt tõhusaim vahend vaesuse vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et madala tööpuudusega edukas majandus on endiselt tõhusaim vahend vaesuse vastu võitlemiseks;

| D. | arvestades, et rahaline vaesus on ainult osa üldisest vaesuse mõistest ja seepärast ei seostu vaesus üksnes materiaalsete, vaid ka sotsiaalsete vahenditega, eelkõige hariduse, tervise ja teenustele juurdepääsuga; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et rahaline vaesus on ainult osa üldisest vaesuse mõistest ja seepärast ei seostu vaesus üksnes materiaalsete, vaid ka sotsiaalsete vahenditega, eelkõige hariduse, tervise ja teenustele juurdepääsuga;

| E. | arvestades, et suhtelise vaesuse mõiste ei ole hõlma tegelikke vajadusi, vaid selle abil võrreldakse üksnes inimese sissetuleku suurust teiste omaga; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et suhtelise vaesuse mõiste ei ole hõlma tegelikke vajadusi, vaid selle abil võrreldakse üksnes inimese sissetuleku suurust teiste omaga;

| F. | arvestades, et Eurostati metoodika kohaselt loetakse vaesusriski piiriks 60 % riigi keskmisest ekvivalentsest kasutada jäävast sissetulekuosast (leibkonna kohta pärast sotsiaalseid siirdeid); arvestades olemasolevaid erinevusi liikmesriikide vahel ja eri liikmesriikide sotsiaalpoliitikat, tuleks seda protsentuaalset osa vaadelda koos muude selliste näitajatega nagu näidiseelarved; arvestades, et sissetulek on elatustaseme kaudne näitaja ja näidiseelarve kajastab tarbimisharjumuste mitmekesisust ja elukallidust liikmesriikides; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Eurostati metoodika kohaselt loetakse vaesusriski piiriks 60 % riigi keskmisest ekvivalentsest kasutada jäävast sissetulekuosast (leibkonna kohta pärast sotsiaalseid siirdeid); arvestades olemasolevaid erinevusi liikmesriikide vahel ja eri liikmesriikide sotsiaalpoliitikat, tuleks seda protsentuaalset osa vaadelda koos muude selliste näitajatega nagu näidiseelarved; arvestades, et sissetulek on elatustaseme kaudne näitaja ja näidiseelarve kajastab tarbimisharjumuste mitmekesisust ja elukallidust liikmesriikides;

| G. | arvestades, et mõisteid „sissetulekute erinevused“ ja „vaesus“ ei tohi segi ajada; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et mõisteid „sissetulekute erinevused“ ja „vaesus“ ei tohi segi ajada;

| H. | arvestades, et komisjoni andmetel (14) elab 119 miljonit inimest Euroopa Liidus, mis on ligikaudu 25 % kogu elanikkonnast, vaesus- ja sotsiaalse tõrjutuse riskis isegi sotsiaaltoetusi arvesse võttes; arvestades, et mõnes liikmesriigis kaasneb selle näitajaga püsivalt suur tööpuudus ja see mõjutab eriti noori, kelle puhul need arvud on veelgi muret tekitavamad; isegi kui praegu need arvud pisut vähenevad, on vaesuse ohus inimesi ikkagi rohkem kui 2008. aastal; arvestades, et EL ja liikmesriigid on kaugel strateegias „Euroopa 2020“ püstitatud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamise eesmärgi saavutamisest, sest tase on sellest endiselt kõrgem; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et komisjoni andmetel (14) elab 119 miljonit inimest Euroopa Liidus, mis on ligikaudu 25 % kogu elanikkonnast, vaesus- ja sotsiaalse tõrjutuse riskis isegi sotsiaaltoetusi arvesse võttes; arvestades, et mõnes liikmesriigis kaasneb selle näitajaga püsivalt suur tööpuudus ja see mõjutab eriti noori, kelle puhul need arvud on veelgi muret tekitavamad; isegi kui praegu need arvud pisut vähenevad, on vaesuse ohus inimesi ikkagi rohkem kui 2008. aastal; arvestades, et EL ja liikmesriigid on kaugel strateegias „Euroopa 2020“ püstitatud vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamise eesmärgi saavutamisest, sest tase on sellest endiselt kõrgem;

| I. | arvestades, et olemasolevad andmed näitavad, et teatavad inimrühmad, nagu lapsed, naised, töötud, üksikvanemaga leibkonnad ja puuetega inimesed, on vaesuse, puuduse ja sotsiaalse tõrjutuse seisukohast eriti haavatavas olukorras; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et olemasolevad andmed näitavad, et teatavad inimrühmad, nagu lapsed, naised, töötud, üksikvanemaga leibkonnad ja puuetega inimesed, on vaesuse, puuduse ja sotsiaalse tõrjutuse seisukohast eriti haavatavas olukorras;

| J. | arvestades, et eriti puudutab vaesus lastega perekondi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et eriti puudutab vaesus lastega perekondi;

| K. | arvestades, et töö- ja pereelu ühitamine on just üksikvanemale suurima tähtsusega, et oleks võimalik vaesusest välja tulla; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et töö- ja pereelu ühitamine on just üksikvanemale suurima tähtsusega, et oleks võimalik vaesusest välja tulla;

| L. | arvestades, et arvesse tuleks võtta vajadust integreerida vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ennetamine ja nende vastu võitlemine kõigisse asjakohastesse poliitikavaldkondadesse, tagades avalike teenuste üldise kättesaadavuse, inimväärsed töökohad ja sissetuleku, mis võimaldab elada inimväärselt; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et arvesse tuleks võtta vajadust integreerida vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse ennetamine ja nende vastu võitlemine kõigisse asjakohastesse poliitikavaldkondadesse, tagades avalike teenuste üldise kättesaadavuse, inimväärsed töökohad ja sissetuleku, mis võimaldab elada inimväärselt;

| M. | arvestades, et komisjoni andmetel on suur tööpuudus, vaesus ja ebavõrdsus mõnes liikmesriigis endiselt peamised probleemid arvestades, et suur sissetulekute ebavõrdsus on kahjulik mitte ainult sotsiaalse ühtekuuluvuse seisukohast, vaid takistab ka jätkusuutlikku majanduskasvu, nagu märkis volinik Thyssen; arvestades, et Eurofoundi andmetel on kriisi mõju olnud üldiselt suurem väiksema sissetulekuga inimeste hulgas, suurendades Euroopa ühiskondades ebavõrdsust (15); |
| --- | --- |

M.

arvestades, et komisjoni andmetel on suur tööpuudus, vaesus ja ebavõrdsus mõnes liikmesriigis endiselt peamised probleemid arvestades, et suur sissetulekute ebavõrdsus on kahjulik mitte ainult sotsiaalse ühtekuuluvuse seisukohast, vaid takistab ka jätkusuutlikku majanduskasvu, nagu märkis volinik Thyssen; arvestades, et Eurofoundi andmetel on kriisi mõju olnud üldiselt suurem väiksema sissetulekuga inimeste hulgas, suurendades Euroopa ühiskondades ebavõrdsust (15);

| N. | arvestades, et kodutus on vaesuse ja puuduse kõige äärmuslikum vorm ja see on viimastel aastatel suurenenud peaaegu kõigis liikmesriikides, peamiselt nendes riikides, mida majandus- ja finantskriis kõige valusamalt tabas; arvestades, et kodututega töötavate siseriiklike organisatsioonide Euroopa föderatsiooni (FEANTSA) andmetel on igal aastal umbes 4 miljonit inimest üle ELi kodutud, üle 10,5 miljonil leibkonnal on väga halvad eluasemetingimused ja 22,3 miljoni leibkonna eluasemekulud on liiga suured, mis tähendab, et nad kulutavad rohkem kui 40 % kasutatavast sissetulekust eluasemele; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et kodutus on vaesuse ja puuduse kõige äärmuslikum vorm ja see on viimastel aastatel suurenenud peaaegu kõigis liikmesriikides, peamiselt nendes riikides, mida majandus- ja finantskriis kõige valusamalt tabas; arvestades, et kodututega töötavate siseriiklike organisatsioonide Euroopa föderatsiooni (FEANTSA) andmetel on igal aastal umbes 4 miljonit inimest üle ELi kodutud, üle 10,5 miljonil leibkonnal on väga halvad eluasemetingimused ja 22,3 miljoni leibkonna eluasemekulud on liiga suured, mis tähendab, et nad kulutavad rohkem kui 40 % kasutatavast sissetulekust eluasemele;

| O. | arvestades, et praegune olukord nõuab meetmeid, mille abil edendada miinimumsissetuleku tagamise riiklike kavu, et kindlustada kõigile ebapiisava sissetulekuga inimestele, kes täidavad konkreetsed kõlblikkuskriteeriumid, inimväärsed elutingimused, parandades samas sotsiaalset ja tööturule kaasatust ning tagades võrdsed võimalused põhiõiguste kasutamisel; arvestades, et haridus, ümberjaotatavad sotsiaalsiirded ja hüvitised, õiglane maksupoliitika ja usaldusväärne tööhõivepoliitika on olulised tegurid, mis aitavad leevendada sissetulekute ebavõrdsust ning vähendada töötuse määra ja vaesust; arvestades, et inimväärne töökoht kaitseks inimest vaesusriski eest ja seda võiks pidada sotsiaalse integratsiooni peamiseks hädavajalikuks vahendiks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et praegune olukord nõuab meetmeid, mille abil edendada miinimumsissetuleku tagamise riiklike kavu, et kindlustada kõigile ebapiisava sissetulekuga inimestele, kes täidavad konkreetsed kõlblikkuskriteeriumid, inimväärsed elutingimused, parandades samas sotsiaalset ja tööturule kaasatust ning tagades võrdsed võimalused põhiõiguste kasutamisel; arvestades, et haridus, ümberjaotatavad sotsiaalsiirded ja hüvitised, õiglane maksupoliitika ja usaldusväärne tööhõivepoliitika on olulised tegurid, mis aitavad leevendada sissetulekute ebavõrdsust ning vähendada töötuse määra ja vaesust; arvestades, et inimväärne töökoht kaitseks inimest vaesusriski eest ja seda võiks pidada sotsiaalse integratsiooni peamiseks hädavajalikuks vahendiks;

| P. | arvestades, et Eurofoundi koostatud ülevaate kohaselt ei saa paljud inimesed ELis toetusi, millele neil on õigus, seahulgas madalapalgaliste toetused, näiteks toetussüsteemide või taotlemise keerukuse tõttu või seepärast, et nad ei ole oma õigusest teadlikud; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et Eurofoundi koostatud ülevaate kohaselt ei saa paljud inimesed ELis toetusi, millele neil on õigus, seahulgas madalapalgaliste toetused, näiteks toetussüsteemide või taotlemise keerukuse tõttu või seepärast, et nad ei ole oma õigusest teadlikud;

| Q. | arvestades, et miinimumsissetuleku mõistet ei tohi segi ajada miinimumpalga mõistega, mis on kindlaks määratud kollektiivlepinguga või siseriiklike õigusaktidega; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et miinimumsissetuleku mõistet ei tohi segi ajada miinimumpalga mõistega, mis on kindlaks määratud kollektiivlepinguga või siseriiklike õigusaktidega;

| R. | arvestades, et palgakujundus kuulub liikmesriikide pädevusse; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et palgakujundus kuulub liikmesriikide pädevusse;

| S. | arvestades, et piisava miinimumsissetuleku tagamise kavade kasutuselevõtmine ja tugevdamine piisava eelarve, personali ja materiaalsete vahenditega koos töövõimeliste inimeste aktiivse tööhõivepoliitikaga on oluline ja tõhus viis vaesuse ja ebavõrdsuse vastu võitlemiseks, aidates tagada majanduslikku ja territoriaalset ühtekuuluvust, kaitstes üksikisikute põhiõigusi, tagades tasakaalu majanduslike ja sotsiaalsete eesmärkide vahel ja toetades sotsiaalset integratsiooni ja juurdepääsu tööturule; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et piisava miinimumsissetuleku tagamise kavade kasutuselevõtmine ja tugevdamine piisava eelarve, personali ja materiaalsete vahenditega koos töövõimeliste inimeste aktiivse tööhõivepoliitikaga on oluline ja tõhus viis vaesuse ja ebavõrdsuse vastu võitlemiseks, aidates tagada majanduslikku ja territoriaalset ühtekuuluvust, kaitstes üksikisikute põhiõigusi, tagades tasakaalu majanduslike ja sotsiaalsete eesmärkide vahel ja toetades sotsiaalset integratsiooni ja juurdepääsu tööturule;

| T. | arvestades, et sotsiaalkindlustussüsteemide tagamine ja haldamine on liikmesriikide pädevuses ning liit küll koordineerib, kuid ei ühtlusta neid süsteeme; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et sotsiaalkindlustussüsteemide tagamine ja haldamine on liikmesriikide pädevuses ning liit küll koordineerib, kuid ei ühtlusta neid süsteeme;

| U. | arvestades, et Euroopa sotsiaalse olukorra vaatluskeskuse andmetel on sissetulekukindlus tagatud juba 26 liikmesriigis (16); |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Euroopa sotsiaalse olukorra vaatluskeskuse andmetel on sissetulekukindlus tagatud juba 26 liikmesriigis (16);

| V. | arvestades, et liikmesriigid käsitlevad miinimumsissetuleku poliitikat väga erinevalt, sest õigust inimväärsele elule ei peeta kõigis ELi liikmesriikides universaalseks ja subjektiivseks õiguseks; arvestades, et sissetulekutoetuste, tööturupoliitika ja sotsiaalteenuste võimalused jäävad suurel määral kasutamata ja need ei ole omavahel kooskõlastatud; arvestades, et miinimumsissetuleku tagamise kavade abil suudetakse vaid harvadel juhtudel inimesi vaesusest välja tuua; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et liikmesriigid käsitlevad miinimumsissetuleku poliitikat väga erinevalt, sest õigust inimväärsele elule ei peeta kõigis ELi liikmesriikides universaalseks ja subjektiivseks õiguseks; arvestades, et sissetulekutoetuste, tööturupoliitika ja sotsiaalteenuste võimalused jäävad suurel määral kasutamata ja need ei ole omavahel kooskõlastatud; arvestades, et miinimumsissetuleku tagamise kavade abil suudetakse vaid harvadel juhtudel inimesi vaesusest välja tuua;

| W. | arvestades, et mõnedel kõige kaitsetumatel inimestel, nagu kodutud, on raskusi juurdepääsul miinimumsissetuleku tagamise kavadele; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et mõnedel kõige kaitsetumatel inimestel, nagu kodutud, on raskusi juurdepääsul miinimumsissetuleku tagamise kavadele;

| X. | arvestades, et miinimumsissetuleku tagamine inimestele, kellel ei ole vajalikke vahendeid inimväärse elatustaseme saavutamiseks, ning tööturule (taas)integreerimise meetmetes osalemine, töökohtadele juurdepääsu tagamine ja töö otsimise motivatsiooni säilitamine on ette nähtud Euroopa sotsiaalõiguste samba meetmetega (17); arvestades, et 23. jaanuaril 2017. aastal Brüsselis toimunud kõrgetasemelisel konverentsil rõhutas Euroopa Komisjoni president Jean-Claude Juncker asjakohase avaliku arutelu lõppedes, et sellised meetmed tuleks vastu võtta kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et miinimumsissetuleku tagamine inimestele, kellel ei ole vajalikke vahendeid inimväärse elatustaseme saavutamiseks, ning tööturule (taas)integreerimise meetmetes osalemine, töökohtadele juurdepääsu tagamine ja töö otsimise motivatsiooni säilitamine on ette nähtud Euroopa sotsiaalõiguste samba meetmetega (17); arvestades, et 23. jaanuaril 2017. aastal Brüsselis toimunud kõrgetasemelisel konverentsil rõhutas Euroopa Komisjoni president Jean-Claude Juncker asjakohase avaliku arutelu lõppedes, et sellised meetmed tuleks vastu võtta kõigis liikmesriikides;

| Y. | arvestades, et Eurostati andmetel püsis ELi 20–64-aastaste kodanike tööhõive määr 2015. aastal 70,1 % tasemel ja oli kaugel strateegias „Euroopa 2020“ seatud 75 % eesmärgist; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et Eurostati andmetel püsis ELi 20–64-aastaste kodanike tööhõive määr 2015. aastal 70,1 % tasemel ja oli kaugel strateegias „Euroopa 2020“ seatud 75 % eesmärgist;

| Z. | arvestades, et komisjoni 2. märtsi 2015. aasta ettepanekus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta korratakse sissetulekutoetuste tähtsust vaesuse vastu võitlemisel (8. suunis); |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et komisjoni 2. märtsi 2015. aasta ettepanekus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta korratakse sissetulekutoetuste tähtsust vaesuse vastu võitlemisel (8. suunis);

| AA. | arvestades, et hästi kavandatud, piisavad ja laialdaselt kättesaadavad sissetulekutoetuse süsteemid ei takista tööturule tagasi pöördumist ega vähenda huvi selle vastu ning aitavad suurendada sisenõudlust; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et hästi kavandatud, piisavad ja laialdaselt kättesaadavad sissetulekutoetuse süsteemid ei takista tööturule tagasi pöördumist ega vähenda huvi selle vastu ning aitavad suurendada sisenõudlust;

| AB. | arvestades, et aktiivset kaasamist käsitlevas komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta soovituses märgitakse põhjendatult, et peale kvaliteetsele tööhõivele juurdepääsu lihtsustamise nende jaoks, kes suudavad töötada, peaks aktiivne kaasamispoliitika ka „pakkuma vahendeid, mis on piisavad inimväärseks eluks, koos toega sotsiaalseks osalemiseks nende jaoks, kes ei suuda“; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et aktiivset kaasamist käsitlevas komisjoni 3. oktoobri 2008. aasta soovituses märgitakse põhjendatult, et peale kvaliteetsele tööhõivele juurdepääsu lihtsustamise nende jaoks, kes suudavad töötada, peaks aktiivne kaasamispoliitika ka „pakkuma vahendeid, mis on piisavad inimväärseks eluks, koos toega sotsiaalseks osalemiseks nende jaoks, kes ei suuda“;

| AC. | arvestades, et nõukogu 5. oktoobril 2015. aastal vastu võetud järeldustes pensioni piisavuse kohta peetakse tähtsaks, et riiklik pension või muud sotsiaalkaitse kavad hõlmaksid asjakohast kaitset inimestele, kelle töövõimalused ei võimalda või ei võimaldanud neil koguda piisavalt pensioniõigusi, ning et selline kaitse hõlmaks eelkõige miinimumpensione või muid miinimumsissetuleku tagamise sätteid eakate jaoks; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et nõukogu 5. oktoobril 2015. aastal vastu võetud järeldustes pensioni piisavuse kohta peetakse tähtsaks, et riiklik pension või muud sotsiaalkaitse kavad hõlmaksid asjakohast kaitset inimestele, kelle töövõimalused ei võimalda või ei võimaldanud neil koguda piisavalt pensioniõigusi, ning et selline kaitse hõlmaks eelkõige miinimumpensione või muid miinimumsissetuleku tagamise sätteid eakate jaoks;

| AD. | arvestades, et nõukogu soovituses 92/441/EMÜ kutsus nõukogu liikmesriike tunnustama iga inimese põhiõigust saada sotsiaalabi ja piisavaid vahendeid, et elada inimväärset elu; arvestades, et nõukogu 27. juuli 1992. aasta soovituses 92/442/EMÜ kutsutakse liikmesriike üles võtma need põhimõtted oma sotsiaalkindlustussüsteemi aluseks; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et nõukogu soovituses 92/441/EMÜ kutsus nõukogu liikmesriike tunnustama iga inimese põhiõigust saada sotsiaalabi ja piisavaid vahendeid, et elada inimväärset elu; arvestades, et nõukogu 27. juuli 1992. aasta soovituses 92/442/EMÜ kutsutakse liikmesriike üles võtma need põhimõtted oma sotsiaalkindlustussüsteemi aluseks;

| AE. | arvestades, et nõukogu kiitis 17. detsembri 1999. aasta järeldustes heaks sotsiaalse integratsiooni edendamise kui sotsiaalkaitse ajakohastamise ja parandamise ühe eesmärgi; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et nõukogu kiitis 17. detsembri 1999. aasta järeldustes heaks sotsiaalse integratsiooni edendamise kui sotsiaalkaitse ajakohastamise ja parandamise ühe eesmärgi;

| AF. | arvestades, et soovituses aktiivse kaasatuse kohta määratletakse piisav sissetulekutoetus ühena kolmest aktiivse kaasamise strateegia võrdselt tähtsast teljest ja rõhutatakse, et sellega peab kaasnema juurdepääs kvaliteetsetele teenustele ja tööturule, et edendada integratsiooni; arvestades samuti, et sotsiaalse kaasamise edendamine nõuab koordineeritud meetmete võtmist üksikisiku ja tema ülalpeetavate jaoks, millega kaasnevad stabiilse töö edendamise meetmed; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et soovituses aktiivse kaasatuse kohta määratletakse piisav sissetulekutoetus ühena kolmest aktiivse kaasamise strateegia võrdselt tähtsast teljest ja rõhutatakse, et sellega peab kaasnema juurdepääs kvaliteetsetele teenustele ja tööturule, et edendada integratsiooni; arvestades samuti, et sotsiaalse kaasamise edendamine nõuab koordineeritud meetmete võtmist üksikisiku ja tema ülalpeetavate jaoks, millega kaasnevad stabiilse töö edendamise meetmed;

| AG. | arvestades, et paljudes riikides kuuluvad aktiivse kaasamise suundade vahel tulemuslike seoste loomise peamiste takistuste hulka suutlikkuse, oskuste ja vahendite puudumine avalikes tööturuasutustes ja sotsiaalabi institutsioonides, teenistustevahelise koordineerimise ja koostöö puudumine ning suundumus seada prioriteediks erinevad toetust vajavad rühmad, keda võib olla lihtsam taas tööturule integreerida (18); |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et paljudes riikides kuuluvad aktiivse kaasamise suundade vahel tulemuslike seoste loomise peamiste takistuste hulka suutlikkuse, oskuste ja vahendite puudumine avalikes tööturuasutustes ja sotsiaalabi institutsioonides, teenistustevahelise koordineerimise ja koostöö puudumine ning suundumus seada prioriteediks erinevad toetust vajavad rühmad, keda võib olla lihtsam taas tööturule integreerida (18);

| AH. | arvestades, et komisjoni 2013. aasta sotsiaalinvesteeringute paketis korrati taas aktiivse kaasamise lähenemisviisi tähtsust ja selle raames rõhutati piisava miinimumsissetuleku toetuse tähtsust; arvestades, et selle kohaselt saab olemasolevate riiklike miinimumsissetuleku tagamise kavade piisavust parandada ja tagada, et tase oleks inimväärse elu jaoks piisavalt kõrge; arvestades, et selles on märgitud, et „Euroopa poolaasta raames jälgib komisjon sissetulekutoetuste piisavust, kasutades selleks näidiseelarveid, mis koos liikmesriikidega välja töötatakse“; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et komisjoni 2013. aasta sotsiaalinvesteeringute paketis korrati taas aktiivse kaasamise lähenemisviisi tähtsust ja selle raames rõhutati piisava miinimumsissetuleku toetuse tähtsust; arvestades, et selle kohaselt saab olemasolevate riiklike miinimumsissetuleku tagamise kavade piisavust parandada ja tagada, et tase oleks inimväärse elu jaoks piisavalt kõrge; arvestades, et selles on märgitud, et „Euroopa poolaasta raames jälgib komisjon sissetulekutoetuste piisavust, kasutades selleks näidiseelarveid, mis koos liikmesriikidega välja töötatakse“;

| AI. | arvestades, et Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni soovituses nr 202 sotsiaalkaitse põhialuste kohta märgitakse, et riigid peaksid kehtestama võimalikult kiiresti oma sotsiaalkaitse põhialused, mis sisaldavad sotsiaalkindlustuse põhitagatisi, ja neid säilitama, ning lisatakse, et tagatised peaksid kindlustama vähemalt, et kogu elutsükli jooksul on kõigil, kes seda vajavad, juurdepääs põhilisele tervishoiule ja sissetuleku põhitagatisele, mis koos kindlustavad tõhusa juurdepääsu hüvedele ja teenustele; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni soovituses nr 202 sotsiaalkaitse põhialuste kohta märgitakse, et riigid peaksid kehtestama võimalikult kiiresti oma sotsiaalkaitse põhialused, mis sisaldavad sotsiaalkindlustuse põhitagatisi, ja neid säilitama, ning lisatakse, et tagatised peaksid kindlustama vähemalt, et kogu elutsükli jooksul on kõigil, kes seda vajavad, juurdepääs põhilisele tervishoiule ja sissetuleku põhitagatisele, mis koos kindlustavad tõhusa juurdepääsu hüvedele ja teenustele;

| AJ. | arvestades, et nõukogu tunnistas aktiivse kaasamise vajadust koos piisava sissetulekutoetusega ja integreeritud elutsükli lähenemisviisi tähtsust vaesuse vastu võitlemisel (19); |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et nõukogu tunnistas aktiivse kaasamise vajadust koos piisava sissetulekutoetusega ja integreeritud elutsükli lähenemisviisi tähtsust vaesuse vastu võitlemisel (19);

| AK. | arvestades, et pikaajalised töötud, kes 2015. aasta lõpuks moodustasid kogu ELi töötutest 48,1 %, mis on 10,9 miljonit inimest, naasevad tööturule palju suuremate raskustega; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et pikaajalised töötud, kes 2015. aasta lõpuks moodustasid kogu ELi töötutest 48,1 %, mis on 10,9 miljonit inimest, naasevad tööturule palju suuremate raskustega;

| AL. | arvestades, et laste kasvatamine ja sellega seotud laste kasvatamiseks võetud aeg on sageli seotud töötasu suure vähenemise ja püsiva rahalise kahjuga (perekonna palgalõhe); |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et laste kasvatamine ja sellega seotud laste kasvatamiseks võetud aeg on sageli seotud töötasu suure vähenemise ja püsiva rahalise kahjuga (perekonna palgalõhe);

| AM. | arvestades, et emade ja isade jaoks on laste kasvatamine tõeline töö ja seda peaks sellisena tunnustama; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et emade ja isade jaoks on laste kasvatamine tõeline töö ja seda peaks sellisena tunnustama;

| AN. | arvestades, et 2015. aasta lõpuks moodustasid ELi töötutest 5,1 % heitunud inimesed, kes oleksid soovinud töötada, kuid lõpetasid töö otsimise, kusjuures need inimesed jäetakse süstemaatiliselt töötust käsitlevast statistikast välja; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et 2015. aasta lõpuks moodustasid ELi töötutest 5,1 % heitunud inimesed, kes oleksid soovinud töötada, kuid lõpetasid töö otsimise, kusjuures need inimesed jäetakse süstemaatiliselt töötust käsitlevast statistikast välja;

| AO. | arvestades, et töötus halvendab töötajate elutingimusi ning nende vaimset ja emotsionaalset seisundit kiires ja pidevas tempos, mis kahjustab nende oskuste täiendamise väljavaateid ja selle tagajärjel tööturule (taas)integreerumise võimalusi; |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et töötus halvendab töötajate elutingimusi ning nende vaimset ja emotsionaalset seisundit kiires ja pidevas tempos, mis kahjustab nende oskuste täiendamise väljavaateid ja selle tagajärjel tööturule (taas)integreerumise võimalusi;

| AP. | arvestades, et teatavad avaliku sektori tööhõivekavad võivad olla tõhusad vahendid, mis toimivad koos miinimumsissetuleku tagamise kavadega sotsiaalse ja kutsealase kaasamise võimalusena teatavate kategooriate jaoks, nagu töötud noored, pikaajalised töötud ja teised haavatavad rühmad; arvestades, et sellised kavad võivad olla tulemuslikud mahajäänud geograafilistes piirkondades ja olukordades, kus on vaja ümberõpet; arvestades, et isikul, kes teeb avaliku sektori tööhõivekava raames tööd, on lihtsam ka erasektoris tööd leida; arvestades, et need kavad peavad tagama inimväärse palga ja nägema ette isikliku arengukava, mille tulemuseks peaks olema inimväärne töökoht; |
| --- | --- |

AP.

arvestades, et teatavad avaliku sektori tööhõivekavad võivad olla tõhusad vahendid, mis toimivad koos miinimumsissetuleku tagamise kavadega sotsiaalse ja kutsealase kaasamise võimalusena teatavate kategooriate jaoks, nagu töötud noored, pikaajalised töötud ja teised haavatavad rühmad; arvestades, et sellised kavad võivad olla tulemuslikud mahajäänud geograafilistes piirkondades ja olukordades, kus on vaja ümberõpet; arvestades, et isikul, kes teeb avaliku sektori tööhõivekava raames tööd, on lihtsam ka erasektoris tööd leida; arvestades, et need kavad peavad tagama inimväärse palga ja nägema ette isikliku arengukava, mille tulemuseks peaks olema inimväärne töökoht;

| AQ. | arvestades, et nõukogu järeldustes 2017. aasta iga-aastase majanduskasvu analüüsi ja ühise tööhõivearuande kohta, mille EPSCO nõukogu võttis vastu 3. märtsil 2017 (20), kutsutakse liikmesriike üles tagama, et sotsiaalkaitsesüsteemid pakuksid piisavat toimetulekutoetust ja et reformides keskendutaks endiselt muu hulgas piisava sissetulekutoetuse tagamisele ning kvaliteetse aktiveerivate ja võimalusi loovate teenuste osutamisele; |
| --- | --- |

AQ.

arvestades, et nõukogu järeldustes 2017. aasta iga-aastase majanduskasvu analüüsi ja ühise tööhõivearuande kohta, mille EPSCO nõukogu võttis vastu 3. märtsil 2017 (20), kutsutakse liikmesriike üles tagama, et sotsiaalkaitsesüsteemid pakuksid piisavat toimetulekutoetust ja et reformides keskendutaks endiselt muu hulgas piisava sissetulekutoetuse tagamisele ning kvaliteetse aktiveerivate ja võimalusi loovate teenuste osutamisele;

| AR. | arvestades, et kutseõpe, eelkõige töö- ja õppeperioodide vaheldumisel põhinev kutseõpe, võimaldab omandada ametialaseks tegevuseks vajalikud oskused ja luua erialase võrgu, mis aitab kaasa jätkusuutlikule sisenemisele tööturule ning vähendab vaesuse ohtu; |
| --- | --- |

AR.

arvestades, et kutseõpe, eelkõige töö- ja õppeperioodide vaheldumisel põhinev kutseõpe, võimaldab omandada ametialaseks tegevuseks vajalikud oskused ja luua erialase võrgu, mis aitab kaasa jätkusuutlikule sisenemisele tööturule ning vähendab vaesuse ohtu;

| AS. | arvestades, et miinimumsissetuleku tagamise kavad moodustavad väga väikese protsendi valitsuse sotsiaalkulutustest, andes samas suurt kasu investeeringutele ja investeerimata jätmise kuludel on väga suur otsene mõju asjaomastele üksikisikutele ja ühiskonna pikaajalistele kuludele; |
| --- | --- |

AS.

arvestades, et miinimumsissetuleku tagamise kavad moodustavad väga väikese protsendi valitsuse sotsiaalkulutustest, andes samas suurt kasu investeeringutele ja investeerimata jätmise kuludel on väga suur otsene mõju asjaomastele üksikisikutele ja ühiskonna pikaajalistele kuludele;

| AT. | arvestades, et miinimumsissetuleku tagamise kavad on head ühiskonnale tervikuna, kuna need on hädavajalikud võrdsema ühiskonna saavutamiseks ja võrdsemal ühiskonnal on paljud sotsiaal- ja majandusnäitajad paremad; |
| --- | --- |

AT.

arvestades, et miinimumsissetuleku tagamise kavad on head ühiskonnale tervikuna, kuna need on hädavajalikud võrdsema ühiskonna saavutamiseks ja võrdsemal ühiskonnal on paljud sotsiaal- ja majandusnäitajad paremad;

| AU. | arvestades, et miinimumsissetuleku tagamise kavad on tõhusad majanduslikud ergutuspaketid, sest raha kasutatakse pakiliste vajaduste rahuldamiseks ja see pöördub kohe reaalmajandusse tagasi; |
| --- | --- |

AU.

arvestades, et miinimumsissetuleku tagamise kavad on tõhusad majanduslikud ergutuspaketid, sest raha kasutatakse pakiliste vajaduste rahuldamiseks ja see pöördub kohe reaalmajandusse tagasi;

| AV. | arvestades, et ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 25 tunnustatakse õigust piisavale elatustasemele ja viidatakse sellele, milline toetuste tase annab inimestele piisavad vahendid, et tagada „piisav elatustase, mis tagab tervise ja heaolu“; arvestades, et kaetus tähendab seda, mis määral kõik toetust vajavad inimesed on hõlmatud miinimumsissetuleku tagamise kavaga seotud kõlblikkuskriteeriumidega; arvestades, et kasutamine viitab ulatusele, milles need, kellel on õigus saada miinimumsissetuleku toetust, seda ka tegelikult saavad; |
| --- | --- |

AV.

arvestades, et ÜRO inimõiguste ülddeklaratsiooni artiklis 25 tunnustatakse õigust piisavale elatustasemele ja viidatakse sellele, milline toetuste tase annab inimestele piisavad vahendid, et tagada „piisav elatustase, mis tagab tervise ja heaolu“; arvestades, et kaetus tähendab seda, mis määral kõik toetust vajavad inimesed on hõlmatud miinimumsissetuleku tagamise kavaga seotud kõlblikkuskriteeriumidega; arvestades, et kasutamine viitab ulatusele, milles need, kellel on õigus saada miinimumsissetuleku toetust, seda ka tegelikult saavad;

| AW. | arvestades, et piisavate maksete puudumine, millega kaasneb piiratud katvus ja vähene kasutamine muu hulgas halva halduse, teabe ebapiisava kättesaadavuse, liigse bürokraatia ja häbimärgistamise tõttu, tähendab, et asjaomased maksed ei suuda kaugeltki tagada inimväärset elu ühiskonna kõige haavatavamatele (21); |
| --- | --- |

AW.

arvestades, et piisavate maksete puudumine, millega kaasneb piiratud katvus ja vähene kasutamine muu hulgas halva halduse, teabe ebapiisava kättesaadavuse, liigse bürokraatia ja häbimärgistamise tõttu, tähendab, et asjaomased maksed ei suuda kaugeltki tagada inimväärset elu ühiskonna kõige haavatavamatele (21);

| AX. | arvestades, et paljud liikmesriigid peavad toime tulema eelarve tõsise puudujäägi ja suurenenud võlatasemetega ning on seetõttu piiranud oma sotsiaalkulutusi, mis on avaldanud mõju nende riikide rahvatervisele, haridusele, sotsiaalkindlustusele, sotsiaalkaitsele ning kaitse- ja eluasemesüsteemidele, eelkõige juurdepääsule nendega seotud teenustele, nimetatud teenuste piisavusele, kättesaadavusele ja kvaliteedile, mis on avaldanud ebasoodsat mõju eelkõige nende liikmesriikide enim puudustkannatavatele ühiskonnaliikmetele; |
| --- | --- |

AX.

arvestades, et paljud liikmesriigid peavad toime tulema eelarve tõsise puudujäägi ja suurenenud võlatasemetega ning on seetõttu piiranud oma sotsiaalkulutusi, mis on avaldanud mõju nende riikide rahvatervisele, haridusele, sotsiaalkindlustusele, sotsiaalkaitsele ning kaitse- ja eluasemesüsteemidele, eelkõige juurdepääsule nendega seotud teenustele, nimetatud teenuste piisavusele, kättesaadavusele ja kvaliteedile, mis on avaldanud ebasoodsat mõju eelkõige nende liikmesriikide enim puudustkannatavatele ühiskonnaliikmetele;

| AY. | arvestades, et miinimumsissetuleku tagamise kavad võivad majanduskriiside ajal toimida automaatsete makromajanduslike stabilisaatoritena; |
| --- | --- |

AY.

arvestades, et miinimumsissetuleku tagamise kavad võivad majanduskriiside ajal toimida automaatsete makromajanduslike stabilisaatoritena;

| AZ. | arvestades, et miinimumsissetuleku tagamise kavade tõhusus vaesuse leevendamisel, tööturu integratsiooni edendamisel (eelkõige noorte jaoks) ja automaatsete stabilisaatoritena toimimisel erineb liikmesriigiti märkimisväärselt; |
| --- | --- |

AZ.

arvestades, et miinimumsissetuleku tagamise kavade tõhusus vaesuse leevendamisel, tööturu integratsiooni edendamisel (eelkõige noorte jaoks) ja automaatsete stabilisaatoritena toimimisel erineb liikmesriigiti märkimisväärselt;

| BA. | arvestades, et miinimumsissetuleku poliitika toimib automaatse stabilisaatorina; arvestades, et majanduslangus ei ole olnud nii tõsine riikides, kus on loodud tugevad süsteemid netotulu toetamiseks; |
| --- | --- |

BA.

arvestades, et miinimumsissetuleku poliitika toimib automaatse stabilisaatorina; arvestades, et majanduslangus ei ole olnud nii tõsine riikides, kus on loodud tugevad süsteemid netotulu toetamiseks;

| BB. | arvestades, et maksustamise vältimine ja maksudest kõrvalehoidumine loovad ELis ebavõrdseid tingimusi ja jätavad liikmesriigid ilma suurest hulgast tulust, mille abil saaks muidu piisavalt rahastada tugevat sotsiaalse ja avaliku heaolu poliitikat, ning samuti vähendavad valitsemissektori tulusid, mille abil saaks luua paremaid tingimusi majanduskasvuks, suuremateks sissetulekuteks ja sotsiaalpoliitikaks; arvestades, et see nähtus on ELis tõsine probleem; |
| --- | --- |

BB.

arvestades, et maksustamise vältimine ja maksudest kõrvalehoidumine loovad ELis ebavõrdseid tingimusi ja jätavad liikmesriigid ilma suurest hulgast tulust, mille abil saaks muidu piisavalt rahastada tugevat sotsiaalse ja avaliku heaolu poliitikat, ning samuti vähendavad valitsemissektori tulusid, mille abil saaks luua paremaid tingimusi majanduskasvuks, suuremateks sissetulekuteks ja sotsiaalpoliitikaks; arvestades, et see nähtus on ELis tõsine probleem;

| BC. | arvestades, et paljud uuringud on näidanud, et vaesus mõjub majanduskasvule halvasti (22); |
| --- | --- |

BC.

arvestades, et paljud uuringud on näidanud, et vaesus mõjub majanduskasvule halvasti (22);

| BD. | arvestades, et mõned liikmesriigid käivitavad katseprojekte põhisissetuleku katsetamiseks, nende hulgas Soome, kus juhuslikult valitud 2 000 töötut saavad tingimusteta 560 eurot kuus, mis peaks andma neile piisava stiimuli võtta vastu ajutist või osaajatööd; |
| --- | --- |

BD.

arvestades, et mõned liikmesriigid käivitavad katseprojekte põhisissetuleku katsetamiseks, nende hulgas Soome, kus juhuslikult valitud 2 000 töötut saavad tingimusteta 560 eurot kuus, mis peaks andma neile piisava stiimuli võtta vastu ajutist või osaajatööd;

| BE. | arvestades, et põhisissetuleku kavade rakendamist arutatakse mitmes liikmesriigis; |
| --- | --- |

BE.

arvestades, et põhisissetuleku kavade rakendamist arutatakse mitmes liikmesriigis;

Miinimumsissetuleku tagamise kavad

| 1. | kutsub kõiki liikmesriike võtma kasutusele piisava miinimumsissetuleku tagamise kavad koos tööturule naasmise abimeetmetega töövõimeliste inimeste jaoks ning haridus- ja koolitusprogrammidega, mis on kohandatud toetusesaaja isikliku ja perekondliku olukorraga, et toetada ebapiisava sissetulekuga leibkondi ja võimaldada neile inimväärset elu; rõhutab, et miinimumsissetulek peaks olema viimane sotsiaalkaitse võrgustik ja koosnema piisavast rahalisest toetusest lisaks tagatud juurdepääsule kvaliteetsetele teenustele ja aktiivsele tööturupoliitikale, mis on tõhus viis vaesuse vastu võitlemiseks ja inimväärse elu tagamiseks kõigile neile, kellel puuduvad piisavad vahendid; rõhutab sellega seoses, et õigus piisavale sissetulekule on põhiõigus ja piisavad miinimumsissetuleku kavad aitavad inimestel elada inimväärset elu, toetavad nende täielikku osalemist ühiskonnas ja tagavad neile iseseisvuse kogu elutsükli vältel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et kaasava ja vaesusevaba ühiskonna edendamine peab tugevdama töö staatust kollektiivläbirääkimistele tuginevate tööõigustega ja riiklikke tervishoiu-, sotsiaal- ja haridusteenuseid, mis lõhuvad tõrjutuse nõiaringi ja soodustavad arengut; |
| --- | --- |

2.

| 3. | rõhutab riiklike vahendite tähtsust miinimumsissetuleku tagamise kavade piisaval rahastamisel; kutsub komisjoni üles kontrollima eriti Euroopa Sotsiaalfondi koguassigneeringust 20 % kasutamist vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks ning samuti uurima struktuurifondide ühissätete määruse (määrus (EL) nr 1303/2013) tulevase läbivaatamise käigus ja eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi ning ELi tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi raames rahastamisvõimalusi, et aidata kehtestada miinimumsissetuleku tagamise kavad kõigis liikmesriikides, kus seda veel tehtud ei ole, või parandada olemasolevate süsteemide toimimist ja tõhusust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tunnistab, et liikmesriikidel on raske minna olematu või madala kvaliteediga miinimumsissetuleku tagamise kavadelt üle kvaliteetsetele kavadele; palub seetõttu, et liikmesriigid töötaksid piisava miinimumsissetuleku tagamise kavade järkjärgulise elluviimise suunas, tegeldes kavade piisavuse, katvuse ja kasutamise küsimustega; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et miinimumsissetuleku tagamise kavade kehtestamine võib ühtaegu leevendada ebavõrdsust ja kriisi sotsiaalset mõju ning avaldada antitsüklilist mõju, pakkudes vahendeid nõudluse parandamiseks siseturul; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et oluline on tagada kõigile puudustkannatavatele inimestele, sealhulgas kõige tõrjutumatele, näiteks kodututele, piisava miinimumsissetuleku kättesaadavus, et nende põhivajadused oleksid täidetud; leiab, et piisav miinimumsissetulek on sissetulek, mis on hädavajalik inimväärse elu elamiseks ja seda tuleks käsitleda koos õigusega üldistele avalikele ja sotsiaalteenustele; on seisukohal, et miinimumsissetuleku tagamise kavad, peavad tagama sotsiaalse sõltuvuse mittepõlistamise ja soodustama ühiskonda kaasatust; tuletab meelde, et aktiivset kaasamist käsitlevas soovituses tunnistatakse vajadust integreeritud strateegia järele sotsiaalse kaasamise kolme telje rakendamisel (piisav sissetulekutoetus, kaasavad tööturud ja juurdepääs kvaliteetsetele teenustele); |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab sotsiaalhoolekande süsteemide automaatse stabiliseerimise mõõtme tähtsust välismõju, näiteks majanduslanguse põhjustatud sotsiaalse šoki lainete leevendamisel; kutsub seetõttu liikmesriike, võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni soovitust nr 202, milles määratakse kindlaks sotsiaalkaitse alammäärad, üles tagama ja suurendama oma investeeringuid sotsiaalkaitsesüsteemidesse, et tagada nende toimivus vaesuse ja ebavõrduse vastu võitlemisel ja nende ennetamisel, kindlustades samal ajal nende jätkusuutlikkuse; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab seoses miinimumsissetulekut käsitleva aruteluga lastega perekondade ja üksikvanemate erilist rolli ja mõju neile; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et inimesed tuleks anda võimalus ühiskonnas ja majanduses täiel määral osaleda ning seda õigust tuleks täielikult tunnustada ja see liidu poliitikakujunduses nähtavaks teha, tagades kvaliteetsed üldised sotsiaalkaitsesüsteemid, mis hõlmavad tõhusaid ja piisavaid miinimumsissetuleku tagamise kavasid; |
| --- | --- |

9.

| 10. | leiab, et sotsiaalkaitse, sh pensionid ja teenused, nagu tervishoid, lastehooldus ja pikaajaline hooldus, on endiselt väga olulised tasakaalustatud ja kaasava majanduskasvu, pikema tööelu, töökohtade loomise ja ebavõrdsuse vähendamise seisukohast; kutsub seetõttu komisjoni ja liikmesriike üles tõhustama poliitikasuundi, mis tagavad sotsiaalkaitsesüsteemide piisavuse, nõuetekohasuse, tõhususe ja kvaliteedi inimese kogu elutsükli vältel, tagades inimväärse elu, võideldes ebavõrdsusega ja tõhustades kaasatust eesmärgiga kaotada vaesus, eelkõige nende jaoks, kes on tööturult välja jäetud, ja kõige haavatavamate rühmade jaoks; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et piisav sissetulek kogu elutsükli jooksul on peamine, mis aitab ebapiisava sissetulekuga inimestel saavutada inimväärse elatustaseme; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et piisava miinimumsissetuleku tagamise kavad kui aktiivse kaasamise vahend edendavad sotsiaalset osalemist ja kaasamist; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tuletab meelde, et strateegia „Euroopa 2020“ üks peamisi eesmärke on vähendada vaesuses ja sotsiaalses tõrjutuses elavate inimeste arvu vähemalt 20 miljoni võrra ning selle eesmärgi täitmiseks on vaja endiselt rohkem jõupingutusi; usub, et miinimumsissetuleku tagamise kavad võivad olla hea viis selle eesmärgi saavutamiseks; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et inimväärsed töökohad on parim viis vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemiseks; tuletab sellega seoses meelde majanduskasvu, investeeringute ja töökohtade loomise edendamise tähtsust; |
| --- | --- |

14.

| 15. | peab kahetsusväärseks, et mõned liikmesriigid ei arvesta nõukogu soovitusega 92/441/EMÜ, milles tunnustatakse „inimese põhiõigust saada inimväärseks eluks piisavaid toimetulekuvahendeid ja sotsiaalabi“; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et ehkki enamikel liikmesriikidel on riiklikud miinimumsissetuleku tagamise kavad, ei paku mitmed neist kavadest piisavat sissetulekutoetust kõigile inimestele, kes seda vajavad; (23) kutsub kõiki liikmesriike kehtestama miinimumsissetuleku tagamise kavad ja vajaduse korral täiustaksid neid, et ära hoida vaesust ja edendada sotsiaalset kaasatust; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et riiklike miinimumsissetuleku tagamise kavade kasutuselevõtmine ei tohiks vähendada piirkondlike miinimumsissetuleku tagamise kavadega pakutavat kaitset; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab Euroopa poolaasta tähtsust, et innustada liikmesriike, kellel ei ole veel miinimumsissetuleku tagamise kavasid, võtma kasutusele piisava sissetulekutoetuse süsteemid; |
| --- | --- |

18.

| 19. | märgib, et mõnes liikmesriigis kohaldatakse miinimumsissetuleku toetuste õiguse suhtes aktiivset osalemist tööturumeetmetes; rõhutab sellega seoses ELi olulist rolli kanalina, kus liikmesriigid saavad jagada parimaid tavasid; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kordab oma 20. oktoobri 2010. aasta resolutsioonis väljendatud seisukohta miinimumsissetuleku rolli kohta vaesuse vastu võitlemisel ja kaasava ühiskonna edendamisel Euroopas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | võtab nõuetekohaselt arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust Euroopa Liidu piisavat miinimumsissetulekut käsitleva raamdirektiivi kohta, milles kehtestatakse ühised standardid ja näitajad ning meetodid selle järelevalveks ja tõhustatakse dialoogi sidusrühmade, liikmesriikide ning ELi institutsioonide vahel; kutsub sellega seoses komisjoni ja liikmesriike hindama piisava miinimumsissetuleku tagamise võimalusi ja vahendeid igas liikmesriigis; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tunneb heameelt komisjoni avalduse üle, et Euroopa poolaasta on nüüd suunatud tugevamalt tööhõivele ja sotsiaalsetele tulemustele, kuid usub, et selle eesmärgi saavutamiseks ja üldise sidususe kindlustamiseks on vaja rohkem jõupingutusi, eriti sotsiaalettevõtlusfondide edendamise kaudu; kutsub komisjoni korrapäraselt jälgima ja hindama edusamme, mida liikmesriigid on teinud riigipõhiste soovituste alusel kättesaadavate, vastuvõetava hinnaga ja kvaliteetsete teenuste osutamisel ning piisavate ja tõhusate miinimumsissetuleku tagamise kavade rakendamisel; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab Euroopa poolaasta tähtsust olemasolevate miinimumsissetuleku tagamise kavade piisavuse järelevalves ja nende vaesuse vähendamisele avalduva mõju seires riigipõhiste soovituste kaudu ning rõhutab ühtlasi ühise tööhõivearuande ja iga-aastase majanduskasvu analüüsi olulisust; |
| --- | --- |

23.

| 24. | rõhutab, et miinimumsissetuleku tagamise kavad peaksid tagama sissetuleku, mis ületab vaesuspiiri, ennetama suurt materiaalset puudust ja aitama pered sellisest olukorrast välja ning nendega peaks kaasnema avalikud teenused, nagu tervishoid, haridus ja lastehoid; |
| --- | --- |

24.

| 25. | on arvamusel, et miinimumsissetuleku tagamise kavad tuleks lisada sotsiaalse kaasamise ja integratsiooni tagamise strateegilisse lähenemisviisi, mille hulka kuuluvad nii üldised kui ka sihtotstarbelised meetmed elamumajanduse, tervishoiu, hariduse, hariduse, koolituse ja sotsiaalteenuste ning muude üldhuviteenuste valdkonnas, aidates inimestel vaesusest välja tulla ja tagades samas töövõimelistele isikutele tööturule pääsul isikustatud abi ja toetuse; on seisukohal, et miinimumsissetuleku tagamise kavade tegelik eesmärk ei ole lihtsalt abi anda, vaid eelkõige toetada abisaajaid liikumisel sotsiaalse tõrjutuse olukorrast aktiivsesse ühiskonnaellu, hoides sellega ära pikaajalise sõltuvuse tekke; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kutsub liikmesriike parandama koordineerimist ja integreeritud kavandamist aktiivse kaasamise eri suundadega tegelevate haldusasutuste ja teenistuste vahel, arendades klientide jaoks välja ühtse kontaktpunkti ning suurendades teenistuste suutlikkust ja neile kättesaadavaid vahendeid, et parandada juurdepääsu asjaomastele teenustele ja nende kvaliteeti; |
| --- | --- |

26.

| 27. | peab väga oluliseks piisava sissetuleku tagamist ka nendele haavatavas olukorras inimestele, kelle jaoks tööle tagasipöördumine ei ole võimalik või ei ole enam võimalik, nagu tõdetakse soovituses aktiivse kaasamise kohta; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nõuab märkimisväärseta ja tõendatud edusammude tegemist miinimumsissetuleku tagamise kavade piisavamaks muutmisel, et vähendada eeskätt kõige haavatavamate seas vaesust ja sotsiaalset tõrjutust ning anda panus sellesse, et tagada neile õigus inimväärsele elule; |
| --- | --- |

28.

| 29. | peab muret tekitavaks, et paljudes liikmesriikides ületavad pikaajalise hoolduse kulud isegi keskmise pensioni; rõhutab, et oluline on võtta arvesse eri vanuserühmade erivajadusi ja elamiskulusid; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab liikmesriikide sotsiaal-majandusliku olukorra järgi kohandatud asjakohaste abikõlblikkuse kriteeriumite kindlaksmääramise tähtsust, et oleks võimalik saada osa piisava miinimumsissetuleku tagamise kavast; on veendunud, et need kriteeriumid peaksid hõlmama tingimust, et ei saada töötushüvitist, või olukorda, kus toetuse saamine ei ole piisav selleks, et vältida vaesust ja sotsiaalset tõrjutust, ning neis tuleks samuti võtta arvesse laste ja teiste ülalpeetavate arvu; rõhutab siiski, et need kriteeriumid ei tohiks tekitada ületamatuid haldustõkkeid miinimumsissetuleku tagamise kavadele juurdepääsul inimeste jaoks, kes on juba väga haavatavas olukorras (näiteks ei tohiks kodututelt nõuda kindla aadressi olemasolu); |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, et oluline on võrdne juurdepääs miinimumsissetuleku kavadele ilma diskrimineerimiseta rahvuse, soo, haridustaseme, kodakondsuse, seksuaalse sättumuse, usutunnistuse, puude, vanuse, poliitiliste vaadete või sotsiaal-majandusliku tausta alusel; |
| --- | --- |

31.

| 32. | on mures võimaluste kasutamata jäämise suure määra pärast inimeste hulgas, kellel on õigus miinimumsissetulekule; leiab, et kasutamata jäämine on selliste inimeste sotsiaalse kaasamise peamine takistus; palub komisjonil ja sotsiaalkaitsekomiteel uurida seda probleemi lähemalt ning töötada välja soovitused ja suunised selle probleemi lahendamiseks; kutsub liikmesriike üles võitlema mittekasutamise vastu, sealhulgas üldsuse teadlikkuse suurendamisega olemasolevate miinimumsissetuleku tagamise kavade kohta, andes asjakohaseid juhtnööre nende kavadele juurdepääsu kohta ja parandades halduskorraldust; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab, et liikmesriikidel tuleb võtta konkreetseid meetmeid, et kehtestada asjakohaste näitajate põhjal miinimumsissetuleku künnis, sealhulgas näidiseelarved, eesmärgiga tagada majanduslik ja sotsiaalne ühtekuuluvus ning vähendada vaesuse ohtu kõigis liikmesriikides; on arvamusel, et see teave tuleks esitada igal aastal rahvusvahelise vaesuse kaotamise päeval (17. oktoober); |
| --- | --- |

33.

| 34. | märgib, et paljud liikmesriigid juba kasutavad miinimumsissetuleku kaitse näitajaid; nõuab, et kõik liikmesriigid kasutaksid miinimumsissetuleku kaitse näitajate andmeid, mis võimaldab riikide süsteeme ka paremini võrrelda; |
| --- | --- |

34.

| 35. | usub, et miinimumsissetulekut peaks pidama ajutiseks ja sellega peaks alati kaasnema aktiivne tööturule kaasamise poliitika; |
| --- | --- |

35.

| 36. | väidab, et miinimumsissetuleku tagamise kavad on vaesuse, sotsiaalse tõrjutuse ja ebavõrdsuse vähendamisel ja selle vastu võitlemisel üleminekuvahendid, ning neid tuleks käsitada sotsiaalse investeeringuna; märgib miinimumsissetuleku tagamise kavade antitsüklilist mõju; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab, et miinimumsissetuleku suuruse kehtestamisel on vaja nõuetekohaselt arvesse võtta ülalpeetavate, eriti laste ja suure abivajadusega ülalpeetavate arvu, et murda välja vaesuse, eriti laste vaesuse nõiaringist; kutsub komisjoni ja liikmesriike tagama teatist „Investeerides lastesse aitame välja rabeleda ebasoodsate olude ringist“ käsitleva 2013. aasta soovituse kiire elluviimine; on samuti seisukohal, et komisjon peaks igal aastal koostama aruande laste vaesuse vastu võitlemisel tehtud edusammude ja kõnesoleva soovituse elluviimise kohta selles sisalduvate näitajate abil; |
| --- | --- |

37.

| 38. | juhib tähelepanu asjaolule, et näidiseelarved võivad aidata kehtestada inimeste põhivajaduste rahuldamiseks vajalikku miinimumsissetulekut, sealhulgas ka muud kui rahalised aspektid, nagu juurdepääs haridusele ja elukestvale õppele, inimväärsele eluasemele, kvaliteetsetele tervishoiuteenustele, sotsiaalsetele tegevustele ja ühiskondlikus elus osalemisele, võttes samas arvesse leibkonna koosseisu ja vanust ning iga liikmesriigi majanduslikke ja sotsiaalseid olusid; tuletab meelde, et komisjon kutsus oma sotsiaalinvesteeringute paketti käsitlevas teatises liikmesriike üles koostama näidiseelarved, et aidata määrata kindlaks tõhus ja piisav sissetulekutoetus, mille puhul võetakse territoriaalse ühtekuuluvuse parandamise eesmärgil arvesse kohalikul, piirkondlikul ja riigi tasandil kindlaks tehtud sotsiaalseid vajadusi; nõuab ühtlasi, et näidiseelarveid kasutataks liikmesriikide pakutavate miinimumsissetuleku tagamise kavade piisavuse hindamise vahendina; |
| --- | --- |

38.

| 39. | on veendunud, et liikmesriigid peaksid piisava miinimumsissetuleku tagamise kavasid kehtestades võtma arvesse Eurostati vaesusriski künnist, mis on 60 % riigi keskmisest ekvivalentsest kasutada jäävast sissetulekuosast (pärast sotsiaalsiirdeid), ja samuti teisi näitajaid, nagu näidiseelarved; leiab, et võrdluseelarveid võiks kasutada vaesuseprobleemi paremaks lahendamiseks ning eespool nimetatud künnise kindluse kontrollimiseks, austades samas subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

39.

| 40. | on veendunud, et ajakohaste arvude puudumine sissetulekute ja elutingimuste kohta on takistuseks näidiseelarve ja miinimumsissetuleku rakendamisel ja võrdlemisel, võttes arvesse riikide eripärasid; |
| --- | --- |

40.

| 41. | kutsub komisjoni ja liikmesriike vahetama häid tavasid miinimumsissetuleku tagamise kavade kohta; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kutsub komisjoni ja sotsiaalkaitsekomiteed dokumenteerima ja levitama näiteid edukatest strateegiatest ja edendama vastastikusi läbivaatamisi ning muid miinimumsissetuleku tagamise kavade heade tavade vahetamise meetodeid; soovitab keskendada need jõupingutused keskse tähtsusega küsimustele, nagu korrapärase täiendamise, katvuse parandamise ja kasutamise tagamine ning seoste tugevdamine aktiivse kaasamise eri suundade vahel; |
| --- | --- |

42.

| 43. | usub, et arvestades paljusid küsimusi, mida miinimumsissetuleku tagamise kavad tõstatavad, nagu juurdepääsetavus, katvus, rahastamine, õiguse tingimused, kestus, oleks riiklike sissetuleku tagamise kavade kontseptsioon abiks liikmesriikidevahelistele võrdsetele tingimustele loomisel; kutsub sellega seoses komisjoni viima läbi mõjuhinnangu miinimumsissetuleku kavade kohta ELis ja nõudma korrapärast järelevalve tegemist ja aruannete koostamist ning kaaluma edaspidiseid meetmeid, mille puhul võetakse arvesse iga liikmesriigi majanduslikku ja sotsiaalset olukorda ning kõige rohkem mõjutatud rühmade vajadusi, samuti hindama seda, kas need kavad võimaldavad leibkondadel rahuldada isiklikke põhivajadusi ja vähendada vaesust; |
| --- | --- |

43.

| 44. | on mures viimastel aastatel paljudes liikmesriikides tehtud töötushüvitiste summa ja/või kestuse kärbete ning kõlblikkuskriteeriumide kitsendamise pärast, mis on toonud kaasa ka selle, et rohkem inimesi sõltub miinimumsissetuleku tagamise kavadest, ja paneb nendele kavadele lisakoormuse (24); |
| --- | --- |

44.

| 45. | rõhutab, et ebavõrdsus suureneb igas liikmesriigis ja ELis; |
| --- | --- |

45.

| 46. | on mures, et paljudes liikmesriikides näib toetuste ja miinimumsissetuleku tagamise kavade katvuse tase olevat viimastel aastatel langenud; leiab, et liikmesriigid peaksid suurendama toetust vajavate inimeste miinimumsissetuleku tagamise kavadega hõlmatust kooskõlas Euroopa sotsiaalpoliitika võrgustiku soovitustega (25):






  a) | palub liikmesriikidel, kelle süsteemid on väga keerukad ja killustatud, neid lihtsustada ja töötada välja terviklikumad süsteemid; |
| --- | --- | --- |

46.

a)

palub liikmesriikidel, kelle süsteemid on väga keerukad ja killustatud, neid lihtsustada ja töötada välja terviklikumad süsteemid;

| b) | palub liikmesriikidel, kus katvus on praegu väike, vaadata nende tingimused läbi, tagamaks, et hõlmatud on kõik puudust kannatavad inimesed; |
| --- | --- |

b)

palub liikmesriikidel, kus katvus on praegu väike, vaadata nende tingimused läbi, tagamaks, et hõlmatud on kõik puudust kannatavad inimesed;

| c) | palub liikmesriikidel, kelle miinimumsissetuleku tagamise kavadest on praegu välja jäetud olulised vaesuses elavad rühmad, nende paremaks hõlmamiseks oma kavasid muuta; |
| --- | --- |

c)

palub liikmesriikidel, kelle miinimumsissetuleku tagamise kavadest on praegu välja jäetud olulised vaesuses elavad rühmad, nende paremaks hõlmamiseks oma kavasid muuta;

| d) | palub peamistes miinimumsissetuleku tagamise kavades suure haldusliku kaalutlusõigusega liikmesriikidel seada eesmärgiks selle vähendamine ning tagada, et tõhusa kaebuste menetlemise protsessiga seotud otsuste tegemiseks on olemas selged ja järjepidevad kriteeriumid; |
| --- | --- |

d)

palub peamistes miinimumsissetuleku tagamise kavades suure haldusliku kaalutlusõigusega liikmesriikidel seada eesmärgiks selle vähendamine ning tagada, et tõhusa kaebuste menetlemise protsessiga seotud otsuste tegemiseks on olemas selged ja järjepidevad kriteeriumid;

| 47. | rõhutab, et oluline on suurendada töötajate, töötute ja haavatavate ühiskonnarühmade osalust pidevõppes, ning on vaja parandada kutseoskuste taset ja uute oskuste omandamist, mis on tööturule integreerumise kiirendamise, tootlikkuse suurendamise ja töökohtade leidmisel inimeste aitamise peamine vahend; |
| --- | --- |

47.

| 48. | rõhutab demograafilise arengu olulisust seoses vaesuse vastu võitlemisega Euroopas; |
| --- | --- |

48.

| 49. | rõhutab, et viivitamata on vaja võtta praktilisi meetmeid, et kaotada vaesus ja sotsiaalne tõrjutus, edendada tõhusaid sotsiaalseid turvavõrke ning vähendada ebavõrdsust nii, et see aitaks tagada majandusliku ja territoriaalse ühtekuuluvuse; rõhutab, et neid meetmeid tuleb võtta asjakohasel tasandil, nii et samme astutaks nii riiklikul kui ka Euroopa tasandil, ning et need oleksid kooskõlas vastavate poliitikavaldkondade jaoks ette nähtud pädevuste jaotusega; |
| --- | --- |

49.

| 50. | toetab komisjoni sotsiaalsete investeeringute lähenemisviisi, mille kohaselt aitab läbimõeldud sotsiaalpoliitika kaasa majanduskasvule, kaitstes samas inimesi vaesuse eest ja toimides majanduslike stabilisaatoritena (26); |
| --- | --- |

50.

| 51. | peab tervitatavaks arutelusid ja uuringuid selle kohta, kuidas saavutada tulude ja rikkuse õiglasem jagunemine meie ühiskonnas; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rõhutab, et peamiste tegurite hulgas, mis takistavad sotsiaalsete investeeringute lähenemisviisi väljatöötamist liikmesriikide poolt, on majanduskriisi mõju (27); |
| --- | --- |

52.

| 53. | nõuab, et makromajanduspoliitika kujundamisel pöörataks juba praegu piisavat tähelepanu vajadusele vähendada sotsiaalset ebavõrdsust ning tagada kõigi sotsiaalsete rühmade juurdepääs nõuetekohaselt rahastatud sotsiaalteenustele, mis aitab võidelda vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | nõuab meetmete võtmist sotsiaalse ebavõrdsuse vähendamiseks, võimaldades inimestel kasutada parimal viisil oma andeid ja suutlikkust; nõuab ühtlasi, et sotsiaalne toetus oleks suunatud nendele, kes on vaesed ja ei suuda ise teenida piisavat sissetulekut; |
| --- | --- |

54.

| 55. | juhib tähelepanu sellele, et hiljutised kogemused maksuvabastustel põhinevate reformidega näitavad, et miinimumsissetuleku poliitikat on parem rahastada eelarvetoetuste kui maksusoodustuste kaudu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | toonitab, et haridus, sotsiaalsiirded ning astmelised, õiglased ja ümberjaotatavad maksusüsteemid koos praktiliste meetmetega konkurentsivõime suurendamiseks ning maksustamise vältimise ja maksudest kõrvalehoidumise vastu võitlemiseks võivad kõik aidata kaasa majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele ühtekuuluvusele; |
| --- | --- |

56.

| 57. | rõhutab vajadust olemasolevate miinimumsissetuleku kavade kohandamiseks, et paremini lahendada noorte töötuse probleemi; |
| --- | --- |

57.

Avaliku sektori tööhõivekavad

| 58. | võtab teadmiseks teatavad avaliku sektori tööhõivekavad, mis sisaldavad üleminekuperioodil töötamise võimalusi neile, kes on valmis ja võimelised töötama avalikus sektoris, mittetulundusühingutes või sotsiaalsetes ettevõtetes; rõhutab siiski, et on oluline, et need kavad edendaksid õigustega tööd, mis põhineb kollektiivläbirääkimistel ja tööõigusaktidel; |
| --- | --- |

58.

| 59. | on seisukohal, et avaliku sektori tööhõivekavad peaksid aitama parandada töötajate tööalast konkurentsivõimet ja soodustama nende juurdepääsu ametlikule tööturule; tuletab meelde, et need tööhõivekavad peaksid nägema ette isikliku arengukava ja tagama inimväärse palga ja inimväärse töö; |
| --- | --- |

59.

| 60. | arvab, et kvaliteetsete töökohtade loomine peab olema ELi prioriteet ning oluline samm vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vähendamise suunas; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kutsub komisjoni ja liikmesriike tagama kõigi sidusrühmade, eelkõige sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna organisatsioonide täieliku osalemise miinimumsissetuleku poliitika ja programmide kujundamisel, rakendamisel ja järelevalves; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  EÜT L 245, 26.8.1992, lk 46.

(2)  EÜT L 245, 26.8.1992, lk 49.

(3)  ELT L 59, 2.3.2013, lk 5.

(4)  ELT L 307, 18.11.2008, lk 11.

(5)  ELT C 212 E, 5.8.2010, lk 11.

(6)  ELT C 70 E, 8.3.2012, lk 8.

(7)  ELT C 419, 16.12.2015, lk 5.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0401.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0136.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0235.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0355.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0010.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0317.

(14)  Euroopa poolaasta 2017: struktuurireformide elluviimisel ning makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamisel ja korrigeerimisel tehtud edusammude hindamine ning määruse (EL) nr 1176/2011 kohase põhjaliku analüüsi tulemused (COM(2017)0090).

(15)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2017/income-inequalities-and-employment-patterns-in-europe-before-and-after-the-great-recession

(16)  „Towards a European minimum income“, november 2013: http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/revenu-minimum_-etude-ose_-vfinale_en--2.pdf

(17)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele „Euroopa sotsiaalõiguste teemalise arutelu käivitamine“ (COM(2016)0127) – Lisa 1.

(18)  Euroopa sotsiaalpoliitika võrgustik, „Minimum Income Schemes in Europe: A study of national policies 2015“, jaanuar 2016.

(19)  Nõukogu järeldused „Võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu: integreeritud lähenemisviis“, 16. juuni 2016.

(20)  Nõukogu dokument 6885/17 „2017. aasta majanduskasvu analüüs ja ühine tööhõivearuanne: poliitilised suunised tööhõive- ja sotsiaalpoliitika kohta – nõukogu järeldused (3. märts 2017)“ ja nõukogu dokument 6887/17 „Komisjoni ja nõukogu ühine tööhõivearuanne, mis on lisatud komisjoni teatisele 2017. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (3. märts 2017)“.

(21)  Euroopa sotsiaalpoliitika võrgustik, „Minimum Income Schemes in Europe: A study of national policies 2015“.

(22)  Vt Maailmapank, „Poverty Reduction and Growth: The Virtuous and Vicious Circle, 2006“; OECD, „Trends in Income Inequality and its Impact on Economic Growth“, 2014

(23)  Euroopa sotsiaalpoliitika võrgustik, „Minimum Income Schemes in Europe: A study of national policies“.

(24)  Euroopa sotsiaalpoliitika võrgustik, „European Social Policy Network, Social Investment in Europe: A study of national policies 2015“, 2015.

(25)  Euroopa sotsiaalpoliitika võrgustik, „Minimum Income Schemes in Europe: A study of national policies 2015“.

(26)  Euroopa Komisjoni teatis „Sotsiaalsed investeeringud majanduskasvu ja ühtekuuluvuse edendamiseks – sealhulgas Euroopa Sotsiaalfondi rakendamine aastatel 2014–2020“, (COM(2013) 0083), 20. veebruar 2013 ning Euroopa sotsiaalpoliitika võrgustik „Social Investment in Europe – A study of national policies 2015“.

(27)  Euroopa sotsiaalpoliitika võrgustik „Social Investment in Europe – A study of national policies 2015“

---

Kolmapäev, 25. oktoober 2017

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/171 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/171

---

P8_TA(2017)0413

Põhiõiguste aspekt romade integreerimisel ELis ja romavastasusega võitlemine

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2017. aasta resolutsioon põhiõiguste aspekti kohta romade integreerimisel ELis ja romavastasusega võitlemise kohta (2017/2038(INI))

(2018/C 346/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut ja Euroopa Liidu toimimise lepingut,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu preambulit, eelkõige selle teist ja neljandat kuni seitsmendat taanet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu preambulit, eelkõige selle teist ja neljandat kuni seitsmendat taanet,

| — | võttes muu hulgas arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, artikli 3 lõike 3 teist taanet ning artiklit 6, |
| --- | --- |

—

võttes muu hulgas arvesse Euroopa Liidu lepingu artiklit 2, artikli 3 lõike 3 teist taanet ning artiklit 6,

| — | võttes muu hulgas arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 10 ja artikli 19 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes muu hulgas arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 10 ja artikli 19 lõiget 1,

| — | võttes arvesse 7. detsembri 2000. aasta Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „ELi harta“), mis kuulutati välja 12. detsembril 2007 Strasbourgis ja jõustus koos Lissaboni lepinguga 2009. aasta detsembris, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. detsembri 2000. aasta Euroopa Liidu põhiõiguste hartat (edaspidi „ELi harta“), mis kuulutati välja 12. detsembril 2007 Strasbourgis ja jõustus koos Lissaboni lepinguga 2009. aasta detsembris,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 1948. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni, mille ÜRO Peaassamblee võttis vastu 1948. aastal,

| — | võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, mis võeti New Yorgis vastu 20. novembril 1989, eriti selle artiklit 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO lapse õiguste konventsiooni, mis võeti New Yorgis vastu 20. novembril 1989, eriti selle artiklit 3,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 25. septembril 2015 vastu võetud resolutsiooni A/70/L.1 „Transforming our world: the 2030 agenda for sustainable development“ (Muudame oma maailma: kestliku arengu tegevuskava aastani 2030), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 25. septembril 2015 vastu võetud resolutsiooni A/70/L.1 „Transforming our world: the 2030 agenda for sustainable development“ (Muudame oma maailma: kestliku arengu tegevuskava aastani 2030),

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 1. novembril 2005 vastu võetud resolutsiooni A/RES/60/7 holokausti mälestamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 1. novembril 2005 vastu võetud resolutsiooni A/RES/60/7 holokausti mälestamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu rahvusvähemuste kaitse raamkonventsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee deklaratsiooni romade diskrimineerimise ja romade vastase rassistliku vägivalla suurenemise kohta Euroopas, mis võeti vastu 1. veebruaril 2012, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Ministrite Komitee deklaratsiooni romade diskrimineerimise ja romade vastase rassistliku vägivalla suurenemise kohta Euroopas, mis võeti vastu 1. veebruaril 2012,

| — | võttes arvesse rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjoni (ECRI) üldist poliitilist soovitust nr 13 romade sallimatuse ja romade diskrimineerimise vastase võitluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjoni (ECRI) üldist poliitilist soovitust nr 13 romade sallimatuse ja romade diskrimineerimise vastase võitluse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi vastu võetud Euroopa poliitiliste parteide mitterassistliku ühiskonna hartat ja selle 32. istungit 2017. aasta märtsis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Kohalike ja Piirkondlike Omavalitsuste Kongressi vastu võetud Euroopa poliitiliste parteide mitterassistliku ühiskonna hartat ja selle 32. istungit 2017. aasta märtsis,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 2014. aasta resolutsiooni nr 1985 rahvusvähemuste olukorra ja õiguste kohta Euroopas ning 2017. aasta resolutsiooni nr 2153 romade ja reisijate kaasamise edendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 2014. aasta resolutsiooni nr 1985 rahvusvähemuste olukorra ja õiguste kohta Euroopas ning 2017. aasta resolutsiooni nr 2153 romade ja reisijate kaasamise edendamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu peasekretäri Thorbjørn Jaglandi 11. aprilli 2017. aasta avaldust kümne eesmärgi kohta järgmiseks kümneks aastaks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu peasekretäri Thorbjørn Jaglandi 11. aprilli 2017. aasta avaldust kümne eesmärgi kohta järgmiseks kümneks aastaks,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 1958. aasta töö- ja kutsealast diskrimineerimist käsitlevat konventsiooni (nr 111), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni (ILO) 1958. aasta töö- ja kutsealast diskrimineerimist käsitlevat konventsiooni (nr 111),

| — | võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 29. juuni 2000. aasta direktiivi 2000/43/EÜ, millega rakendatakse võrdse kohtlemise põhimõte sõltumata isikute rassilisest või etnilisest päritolust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 27. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/78/EÜ, millega kehtestatakse üldine raamistik võrdseks kohtlemiseks töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määrust (EÜ) nr 883/2004 sotsiaalkindlustussüsteemide koordineerimise kohta (4),

| — | võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/913/JSK teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. novembri 2008. aasta raamotsust 2008/913/JSK teatud rassismi ja ksenofoobia vormide ja ilmingute vastu võitlemise kohta kriminaalõiguse vahenditega (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 9. detsembri 2013. aasta soovitust romade tõhusaks integratsiooniks liikmesriikides võetavate meetmete kohta, nõukogu 8. detsembri 2016. aasta järeldusi romade integreerimise kiirendamise kohta ja 13. oktoobri 2016. aasta järeldusi Euroopa Kontrollikoja eriaruande nr 14/2016 kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 9. detsembri 2013. aasta soovitust romade tõhusaks integratsiooniks liikmesriikides võetavate meetmete kohta, nõukogu 8. detsembri 2016. aasta järeldusi romade integreerimise kiirendamise kohta ja 13. oktoobri 2016. aasta järeldusi Euroopa Kontrollikoja eriaruande nr 14/2016 kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 15. juuni 2011. aasta järeldusi väikelaste hariduse ja hoiu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 15. juuni 2011. aasta järeldusi väikelaste hariduse ja hoiu kohta,

| — | võttes arvesse romade integratsiooni käsitlevaid komisjoni teatisi (COM(2010)0133, COM(2012)0226, COM(2013)0454, COM(2015)0299, COM(2016)0424), sealhulgas teatist romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistiku kohta aastani 2020 (COM(2011)0173), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse romade integratsiooni käsitlevaid komisjoni teatisi (COM(2010)0133, COM(2012)0226, COM(2013)0454, COM(2015)0299, COM(2016)0424), sealhulgas teatist romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistiku kohta aastani 2020 (COM(2011)0173),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Noortegarantii ja noorte tööhõive algatus kolm aastat hiljem“ (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Noortegarantii ja noorte tööhõive algatus kolm aastat hiljem“ (COM(2016)0646),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2013. aasta soovitust 2013/112/EL „Investeerides lastesse aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. veebruari 2013. aasta soovitust 2013/112/EL „Investeerides lastesse aitame neil välja rabeleda ebasoodsate olude ringist“,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone romade kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone romade kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 15. aprilli 2015. aasta resolutsiooni rahvusvahelise romade päeva puhul romade diskrimineerimise kohta Euroopas ja II maailmasõja ajal toimunud romade genotsiidi mälestuspäeva tunnustamise kohta ELis (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. aprilli 2015. aasta resolutsiooni rahvusvahelise romade päeva puhul romade diskrimineerimise kohta Euroopas ja II maailmasõja ajal toimunud romade genotsiidi mälestuspäeva tunnustamise kohta ELis (7),

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2016. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus 2015. aastal (8), eelkõige punkte 117–122 romade õiguste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2016. aasta resolutsiooni põhiõiguste olukorra kohta Euroopa Liidus 2015. aastal (8), eelkõige punkte 117–122 romade õiguste kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2016. aasta põhiõiguste aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2016. aasta põhiõiguste aruannet,

| — | võttes arvesse Euroopa liidu Põhiõiguste Ameti Euroopa Liidu vähemuste ja diskrimineerimise (EU-MIDIS) esimest ja teist uuringut ning romasid käsitlevaid mitmeid muid uuringuid ja aruandeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa liidu Põhiõiguste Ameti Euroopa Liidu vähemuste ja diskrimineerimise (EU-MIDIS) esimest ja teist uuringut ning romasid käsitlevaid mitmeid muid uuringuid ja aruandeid,

| — | võttes arvesse kontrollikoja eriaruannet nr 14/2016 romade integratsioonile suunatud ELi poliitikaalgatuste ja rahalise abi kohta: viimasel kümnendil on tehtud märkimisväärseid edusamme, kuid kohapeal tuleb teha rohkem, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kontrollikoja eriaruannet nr 14/2016 romade integratsioonile suunatud ELi poliitikaalgatuste ja rahalise abi kohta: viimasel kümnendil on tehtud märkimisväärseid edusamme, kuid kohapeal tuleb teha rohkem,

| — | võttes arvesse Eurobaromeetri uuringut „Diskrimineerimine ELis 2015. aastal“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurobaromeetri uuringut „Diskrimineerimine ELis 2015. aastal“,

| — | võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) aruandeid ja soovitusi, muu hulgas selle tegevuskava romade ja sintide olukorra parandamiseks OSCE piirkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Julgeoleku- ja Koostööorganisatsiooni (OSCE) aruandeid ja soovitusi, muu hulgas selle tegevuskava romade ja sintide olukorra parandamiseks OSCE piirkonnas,

| — | võttes arvesse järelevalveasutuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide, eelkõige Euroopa romade õiguste keskuse, organisatsioonide Fundación Secretariado Gitano, Open Society Foundations (OSF), European Roma Grassroots Organisations (ERGO) ja Amnesty International aruandeid ning soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse järelevalveasutuste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide, eelkõige Euroopa romade õiguste keskuse, organisatsioonide Fundación Secretariado Gitano, Open Society Foundations (OSF), European Roma Grassroots Organisations (ERGO) ja Amnesty International aruandeid ning soovitusi,

| — | võttes arvesse organisatsiooni Alliance against Anti-Gypsyism viitedokumenti romavastase tegevuse vastu võitlemise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse organisatsiooni Alliance against Anti-Gypsyism viitedokumenti romavastase tegevuse vastu võitlemise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Poliitikauuringute Keskuse aruannet „Combating Institutional Anti-Gypsyism: Responses and promising practices in the EU and selected Member States“ (Võitlus institutsioonilise romade diskrimineerimise vastu: vastused ja paljutõotavad lahendused ELis ja valitud liikmesriikides), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Poliitikauuringute Keskuse aruannet „Combating Institutional Anti-Gypsyism: Responses and promising practices in the EU and selected Member States“ (Võitlus institutsioonilise romade diskrimineerimise vastu: vastused ja paljutõotavad lahendused ELis ja valitud liikmesriikides),

| — | võttes arvesse, et hiljuti Berliinis asutatud Euroopa romade kunsti- ja kultuuriinstituut, mille eesmärk on tagada Euroopa 12 miljoni roma kunstiline ja kultuuriline kohalolu, võimaldab neil ennast väljendada ja aitab selle kaudu võidelda romavastasusega, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et hiljuti Berliinis asutatud Euroopa romade kunsti- ja kultuuriinstituut, mille eesmärk on tagada Euroopa 12 miljoni roma kunstiline ja kultuuriline kohalolu, võimaldab neil ennast väljendada ja aitab selle kaudu võidelda romavastasusega,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A8-0294/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamust (A8-0294/2017),

| A. | arvestades, et romadel puuduvad Euroopas endiselt inimõigused; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et romadel puuduvad Euroopas endiselt inimõigused;

| B. | arvestades, et romad on osa Euroopa kultuurist ja väärtustest ning nad on osa ELi kultuurilisest rikkusest, mitmekesisusest, majandusest ja ühisest ajaloost; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et romad on osa Euroopa kultuurist ja väärtustest ning nad on osa ELi kultuurilisest rikkusest, mitmekesisusest, majandusest ja ühisest ajaloost;

| C. | arvestades, et romade diskrimineerimine kui rassismi eriliik, mis on suunatud romade vastu, on rassilisel üleolekul põhinev ideoloogia, ajaloolisest diskrimineerimisest innustust leidnud ebainimlikustamise ja institutsioonilise rassismi vorm, mis väljendub muu hulgas vägivalla, viha õhutava keelekasutuse, ärakasutamise, häbimärgistamise ja muu otsese diskrimineerimisena (9); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et romade diskrimineerimine kui rassismi eriliik, mis on suunatud romade vastu, on rassilisel üleolekul põhinev ideoloogia, ajaloolisest diskrimineerimisest innustust leidnud ebainimlikustamise ja institutsioonilise rassismi vorm, mis väljendub muu hulgas vägivalla, viha õhutava keelekasutuse, ärakasutamise, häbimärgistamise ja muu otsese diskrimineerimisena (9);

| D. | arvestades, et vaatamata jõupingutustele riikide, Euroopa Liidu ja rahvusvahelisel tasandil leidub püsivat ja struktuurset romavastasust (10) igapäevaselt kogu Euroopas ühiskonna kõigil tasanditel, see avaldub näiteks isiklikus ja institutsioonilises hoolimatuses, diskrimineerimises, ebavõrdsuses, võimaluste vähendamises, alavääristamises, tõrjumises ja patuoinaks tembeldamises, häbimärgistamises, vihakõnes ning romade määramises vägivalla, äärmise vaesuse ja sügava sotsiaalse tõrjutuse ohvriks; arvestades, et romavastasus on tõusuteel ja erakonnad koguvad selgelt romavastaste avaldustega populaarsust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et vaatamata jõupingutustele riikide, Euroopa Liidu ja rahvusvahelisel tasandil leidub püsivat ja struktuurset romavastasust (10) igapäevaselt kogu Euroopas ühiskonna kõigil tasanditel, see avaldub näiteks isiklikus ja institutsioonilises hoolimatuses, diskrimineerimises, ebavõrdsuses, võimaluste vähendamises, alavääristamises, tõrjumises ja patuoinaks tembeldamises, häbimärgistamises, vihakõnes ning romade määramises vägivalla, äärmise vaesuse ja sügava sotsiaalse tõrjutuse ohvriks; arvestades, et romavastasus on tõusuteel ja erakonnad koguvad selgelt romavastaste avaldustega populaarsust;

| E. | arvestades, et romavastasuse eri vorme võib liikmesriikides leida kõigi tasandite avaliku sektori asutuste töös ja tegevuses, mis väljendub enamasti suutmatuses pakkuda romadele võrdset juurdepääsu või üleüldse juurdepääsu kommunaalteenustele, võrdsetest õigustest ja võrdväärsest kohtlemisest ilmajätmises, romade kõrvalejätmises poliitikakujundamisest ja teadmiste loomise protsessist, nende alaesindatuses ametlikes organites kõikidel ühiskonna tasanditel, diskrimineerivate programmide väljatöötamises ning romade elu parandamise rahastamisvõimaluste väärkasutamises; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et romavastasuse eri vorme võib liikmesriikides leida kõigi tasandite avaliku sektori asutuste töös ja tegevuses, mis väljendub enamasti suutmatuses pakkuda romadele võrdset juurdepääsu või üleüldse juurdepääsu kommunaalteenustele, võrdsetest õigustest ja võrdväärsest kohtlemisest ilmajätmises, romade kõrvalejätmises poliitikakujundamisest ja teadmiste loomise protsessist, nende alaesindatuses ametlikes organites kõikidel ühiskonna tasanditel, diskrimineerivate programmide väljatöötamises ning romade elu parandamise rahastamisvõimaluste väärkasutamises;

| F. | arvestades, et romavastasust võib täheldada isegi ELi institutsioonide tegevuses, kuna paljude ELi programmide ja fondidega, millel võiks olla positiivne mõju romade elutingimustele ja tulevikuväljavaadetele, ei saavutata kavandatud eesmärke, või nad määravad romad sümboolselt üheks abisaajaks, kuid ei võta arvesse nende tegelikku olukorda ja diskrimineerimist, millega nad silmitsi seisavad; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et romavastasust võib täheldada isegi ELi institutsioonide tegevuses, kuna paljude ELi programmide ja fondidega, millel võiks olla positiivne mõju romade elutingimustele ja tulevikuväljavaadetele, ei saavutata kavandatud eesmärke, või nad määravad romad sümboolselt üheks abisaajaks, kuid ei võta arvesse nende tegelikku olukorda ja diskrimineerimist, millega nad silmitsi seisavad;

| G. | arvestades, et romavastasust, kuitahes teadvustamatut, võib täheldada ka ELi acquis’s, milles sageli ei võeta arvesse romade tegelikke olusid ja probleeme, kellel seetõttu, et nad on sajandeid kannatanud mitmesuguse diskrimineerimise all, ei ole võimalik kasutada samu acquis’ga tagatud õigusi ja võimalusi ning samal tasemel kaitset kui teistel ELi kodanikel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et romavastasust, kuitahes teadvustamatut, võib täheldada ka ELi acquis’s, milles sageli ei võeta arvesse romade tegelikke olusid ja probleeme, kellel seetõttu, et nad on sajandeid kannatanud mitmesuguse diskrimineerimise all, ei ole võimalik kasutada samu acquis’ga tagatud õigusi ja võimalusi ning samal tasemel kaitset kui teistel ELi kodanikel;

| H. | arvestades, et meie ühiskonnas kehtib endiselt nii sõnades kui ka tegudes tuvastatav romade patroneeriv kohtlemine, rõhutades vaid vajadust romade kaasamise ja lõimimise järele, samas kui tegelikult on vaja põhjalikult muuta lähenemisviisi; arvestades, et neile tuleb tagada juurdepääs ja võimalus täielikult kasutada oma põhiõigusi ja kodakondsust meie ühiskonnas; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et meie ühiskonnas kehtib endiselt nii sõnades kui ka tegudes tuvastatav romade patroneeriv kohtlemine, rõhutades vaid vajadust romade kaasamise ja lõimimise järele, samas kui tegelikult on vaja põhjalikult muuta lähenemisviisi; arvestades, et neile tuleb tagada juurdepääs ja võimalus täielikult kasutada oma põhiõigusi ja kodakondsust meie ühiskonnas;

| I. | arvestades, et romasid nimetatakse jätkuvalt kaitsetuteks isikuteks, kuigi romade ilmajätmine nende võõrandamatutest inimõigustest ning neile võrdse kohtlemise ja hoolekandele, teenustele, teabele, õigusemõistmisele, haridusele, tervishoiule, tööhõivele jms juurdepääsu keelamine viitab sellele, et tegelikult põhjustavad romade kaitsetut olekut võimul olijate loodud ja juhitavad diskrimineerivad struktuurid; arvestades, et see näitab, et asjaomased ametiasutused on oma inimõigustealaseid kohustusi eiranud; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et romasid nimetatakse jätkuvalt kaitsetuteks isikuteks, kuigi romade ilmajätmine nende võõrandamatutest inimõigustest ning neile võrdse kohtlemise ja hoolekandele, teenustele, teabele, õigusemõistmisele, haridusele, tervishoiule, tööhõivele jms juurdepääsu keelamine viitab sellele, et tegelikult põhjustavad romade kaitsetut olekut võimul olijate loodud ja juhitavad diskrimineerivad struktuurid; arvestades, et see näitab, et asjaomased ametiasutused on oma inimõigustealaseid kohustusi eiranud;

Kuuluvus ja osalus

| 1. | rõhutab, et selleks, et võidelda ühiskonna alateadliku üksmeele vastu romade tõrjumise osas, võidelda nende diskrimineerimise ja sotsiaalse tõrjutuse vastu ja lõhkuda stereotüüpe, mis on loodud ja mida on kinnitatud populaarse kirjanduse, meedia, kunsti ja keele kaudu sajandite vältel, on hädavajalik harida üldiselt ühiskonda romade mitmekesisuse ja nende ajaloo, kultuuri ning selle suhtes, missugune, kui ulatuslik ja tõsine on romavastasus, millega nad oma igapäevaelus silmitsi seisavad; palub sellega seoses liikmesriikidel võtta täieliku vastutuse oma romadest kodanike eest ning algatada pikaajalised teadlikkuse ja valdkonnaüleste teadmiste suurendamise kampaaniad; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et romade aktiivne ja sisuline osalemine ühiskonnas, majanduses, poliitikas ja kultuuris on otsustava tähtsusega romavastasuse probleemi tõhusaks lahendamiseks ja kogu ühiskonna jaoks hädavajaliku vastastikuse usalduse loomiseks; märgib, et selle eest vastutavad komisjon ja liikmesriigid ühiselt; palub komisjonil ja liikmesriikidel kavandada strateegiaid, mis hõlmavad nii ennetus- kui ka reageerivaid meetmeid, mis põhinevad tegelikul ja süstemaatilisel konsulteerimisel romade esindajate ja vabaühendustega, ning kaasata nad algatatud põhiprogrammide ja -projektide rakendamisse, järelevalvesse ja hindamisse kõikidel tasanditel, kaasa arvatud kohalikul tasandil; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles edendama roma sõltumatute kodanikuühiskonna organisatsioonide ja avaliku sektori asutuste loomist ning noorte edumeelsete roma juhtide mõjuvõimu suurendamist; |
| --- | --- |

2.

Lepitamine ja usalduse loomine

| 3. | nõuab tungivalt, et komisjon moodustaks vastastikuse usalduse loomiseks tõe- ja lepituskomisjoni ELi tasandil (kas olemasolevates struktuurides või eraldi organina), et tunnistada romade tagakiusamist, tõrjumist ja äratõukamist sajandite vältel, dokumenteerida see ametlikus valges raamatus ning täita neid ülesandeid koos Euroopa Parlamendi ja roma ekspertidega; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub liikmesriike üles moodustama tõe- ja lepituskomisjonid (kas olemasolevates struktuurides või eraldi organina), et tunnistada romade tagakiusamist, tõrjumist ja äratõukamist sajandite vältel, kaasata nende teemade dokumenteerimisse ametlikus valges raamatus parlamendiliikmeid, valitsusametnikke, juriste, romade esindajaid, vabaühendusi ja rohujuure tasandi organisatsioone, ning ärgitab liikmesriike lisama romade ajalugu koolide õppekavadesse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub liikmesriike üles mälestama romade holokausti ohvreid, tähistama 2. augustil romade holokausti mälestuspäeva ja maksma holokausti üle elanutele lihtsustatud korras viivitamata asjakohast hüvitist, viies samas läbi ka teadlikkuse suurendamise kampaania; palub komisjonil ja liikmesriikidel mälestada igal aastal 27. jaanuaril peetava holokausti mälestuspäeva üritustel ka roma ohvreid ja korraldada ametnikele vabatahtlikke koolitusi romade holokausti teemal; |
| --- | --- |

5.

Tulemuslikkuse kontrollide läbiviimine

| 6. | väljendab muret asjaolu pärast, et ehkki liikmesriikides rakendatakse mitut sihipärast programmi, ei õnnestu enamiku põhiprogrammidega, sh struktuurifondidest rahastatavate programmidega jõuda kõige ebasoodsamas olukorras isikuteni, eelkõige romadeni; palub seetõttu, et kontrollikoda kontrolliks põhjalikumalt ja regulaarselt ELi programmide, näiteks tööhõive- ja haridusprogrammide, nt Erasmus+ ja noorte tööhõive algatuse tulemuslikkust; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palub komisjonil:






  — | hinnata ELi programme ja rahastamisvõimalusi, et teha kindlaks, kas need vastavad mittediskrimineerimise ja osaluse nõudele, ning vajaduse korral võtta viivitamata parandusmeetmeid; |
| --- | --- | --- |

7.

—

hinnata ELi programme ja rahastamisvõimalusi, et teha kindlaks, kas need vastavad mittediskrimineerimise ja osaluse nõudele, ning vajaduse korral võtta viivitamata parandusmeetmeid;

| — | kohaldada kindlat, kvaliteedile keskendunud ja pikaajalist järelevalve- ja finantsaruandluse süsteemi, et kontrollida liikmesriikide tulemusi ELi programmide kasutamisel; |
| --- | --- |

—

kohaldada kindlat, kvaliteedile keskendunud ja pikaajalist järelevalve- ja finantsaruandluse süsteemi, et kontrollida liikmesriikide tulemusi ELi programmide kasutamisel;

| — | kaasata projektide järelevalvesse ja hindamisse tõhusalt ja läbipaistvalt romasid, kellele need projektid on suunatud; |
| --- | --- |

—

kaasata projektide järelevalvesse ja hindamisse tõhusalt ja läbipaistvalt romasid, kellele need projektid on suunatud;

| — | tagada, et olemasolev kaebuste lahendamise mehhanism tehtaks elanikele, vabaühendustele ja ametiasutustele paremini kättesaadavaks ja läbipaistvamaks, et nad saaksid diskrimineerivatest ELi fondidest ja programmidest teada anda; |
| --- | --- |

—

tagada, et olemasolev kaebuste lahendamise mehhanism tehtaks elanikele, vabaühendustele ja ametiasutustele paremini kättesaadavaks ja läbipaistvamaks, et nad saaksid diskrimineerivatest ELi fondidest ja programmidest teada anda;

| — | peatada rahastamine, kui ELi rahalisi vahendeid väärkasutatakse; |
| --- | --- |

—

peatada rahastamine, kui ELi rahalisi vahendeid väärkasutatakse;

| — | reformida Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde, nii et need annaksid rahalist toetust romade diskrimineerimise vastaseks võitluseks ennetavamalt, ning |
| --- | --- |

—

reformida Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde, nii et need annaksid rahalist toetust romade diskrimineerimise vastaseks võitluseks ennetavamalt, ning

| — | laiendada programmi „Kodanike Euroopa“ ja õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse rahastamisprogrammi, tunnustades kodanikuühiskonna järelevalveasutuste ja teiste asjaomaste sidusrühmade suurt osatähtsust romavastasuse seires ning tagades põhiõiguste austamise; |
| --- | --- |

—

laiendada programmi „Kodanike Euroopa“ ja õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse rahastamisprogrammi, tunnustades kodanikuühiskonna järelevalveasutuste ja teiste asjaomaste sidusrühmade suurt osatähtsust romavastasuse seires ning tagades põhiõiguste austamise;

| 8. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles:






  — | tagama, et ELi rahastatavad asjaomased sekkumised, mis võivad roma kogukonda mõjutada, oleksid kaasavad ja vähendaksid segregatsiooni; |
| --- | --- | --- |

8.

—

tagama, et ELi rahastatavad asjaomased sekkumised, mis võivad roma kogukonda mõjutada, oleksid kaasavad ja vähendaksid segregatsiooni;

| — | tagama, et segregatsiooni tavad oleksid selgelt kirjeldatud ja rahastamisest sõnaselgelt ilma jäetud; |
| --- | --- |

—

tagama, et segregatsiooni tavad oleksid selgelt kirjeldatud ja rahastamisest sõnaselgelt ilma jäetud;

| — | parandama rahastamisvõimalusi, tagamaks, et haridus- ja töövõimalustega luuakse tegelik ja jätkusuutlik viis pikaajalisest töötusest väljumiseks, mis on vajalik inimväärseks eluks; |
| --- | --- |

—

parandama rahastamisvõimalusi, tagamaks, et haridus- ja töövõimalustega luuakse tegelik ja jätkusuutlik viis pikaajalisest töötusest väljumiseks, mis on vajalik inimväärseks eluks;

| — | tagama, et kõiki olemasolevaid vahendeid kasutatakse tulemuslikult, ning |
| --- | --- |

—

tagama, et kõiki olemasolevaid vahendeid kasutatakse tulemuslikult, ning

| — | suurendama ELi vahendite kasutamise määra kooskõlas prioriteetidega, mis on kehtestatud romasid käsitlevates riiklikes integratsioonistrateegiates; |
| --- | --- |

—

suurendama ELi vahendite kasutamise määra kooskõlas prioriteetidega, mis on kehtestatud romasid käsitlevates riiklikes integratsioonistrateegiates;

| 9. | palub liikmesriikidel parandada koordineerimist kohalike ja riigi ametiasutuste vahel, et kaotada haldus- ja poliitilised tõkked ning kasutada ELi vahendeid romade, eriti laste olukorra parandamise eesmärgil tulemuslikumalt; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tuletab meelde nõukogu 2013. aasta soovitust, milles tõdetakse, et sotsiaalse kaasatuse edendamist ning vaesuse ja diskrimineerimise vastu võitlemist, mis hõlmab muu hulgas romade sarnaste tõrjutud kogukondade sotsiaal-majanduslikku lõimimist, tuleks hõlbustada, eraldades vähemalt 20 % kogu Euroopa Sotsiaalfondi vahenditest igas liikmesriigis investeerimiseks inimestesse; |
| --- | --- |

10.

Võrdsete õiguste tagamine ja romavastasuse vastu võitlemine koolituste kaudu

| 11. | tuletab meelde, et vähemuste õigused ja diskrimineerimiskeeld on põhiõiguste lahutamatu osa ja kuuluvad seetõttu ELi väärtuste hulka, mida austatakse kooskõlas ELi lepingu artikliga 2; tuletab meelde, et EL võib ELi lepingu artikli 7 kohaselt võtta meetmeid, kui on selge oht, et liikmesriik rikub oluliselt neid väärtusi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | arvestades vabaühenduste ja järelevalveorganisatsioonide murettekitavaid teateid, palub liikmesriikidel:






  — | rakendada ja jõustada direktiivi 2000/43/EÜ, et tõhusalt ennetada kõiki romade vastu suunatud diskrimineerimise vorme ja need kaotada ning tagada, et riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud haldusnormid ei oleks diskrimineerivad ega tekitaks segregatsiooni; |
| --- | --- | --- |

12.

—

rakendada ja jõustada direktiivi 2000/43/EÜ, et tõhusalt ennetada kõiki romade vastu suunatud diskrimineerimise vorme ja need kaotada ning tagada, et riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud haldusnormid ei oleks diskrimineerivad ega tekitaks segregatsiooni;

| — | rakendada ja jõustada raamotsus 2008/913/JSK, kuna see annab vahendid edukaks võitlemiseks romavastase retoorika ja vägivalla vastu; |
| --- | --- |

—

rakendada ja jõustada raamotsus 2008/913/JSK, kuna see annab vahendid edukaks võitlemiseks romavastase retoorika ja vägivalla vastu;

| 13. | palub komisjonil abistada liikmesriike võrdse kohtlemise direktiivide ülevõtmisel ja rakendamisel ning jätkata rikkumismenetluste algatamist eranditult kõigi liikmesriikide vastu, kes rikuvad või ei võta üle või ei rakenda võrdse kohtlemise direktiive, nagu rassilise võrdõiguslikkuse direktiiv (2000/43/EÜ), vaba liikumist ja elamise õigust käsitlev direktiiv (2004/38/EÜ) (11), ohvrite õigusi käsitlev direktiiv (2012/29/EL), nõukogu raamotsus rassismi ja ksenofoobia kohta (2008/913/JSK), audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv (2010/13/EL) (12), nõukogu direktiiv meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta (2004/113/EÜ) (13) ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb võrdset kohtlemist töö saamisel ja kutsealale pääsemisel (2000/78/EÜ); |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub komisjoni ja nõukogu üles ületama ummikseis ja alustama uuesti läbirääkimisi diskrimineerimisvastase direktiivi üle; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mõistab hukka roma kodanike ebavõrdsuse salgamise teatavates liikmesriikides, nende riikide poliitilise tahte puudumise heastada romade põhiõigustele juurdepääsu ja õiguste kasutamise tagamata jätmist ning romade hukkamõistmise liikmesriikide poolt, kes süüdistavad neid endid nende sotsiaalses tõrjutuses, mille on põhjustanud struktuuriline rassism; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub liikmesriike üles:






  — | mõistma selgelt hukka ja sanktsioneerima romade holokausti eitamist, nende vastu suunatud vihakõnet ja nende patuoinaks tembeldamist kõigi tasandite poliitikute ja ametnike poolt ning igat liiki meediakanalites, sest need tugevdavad otseselt romavastasust ühiskonnas; |
| --- | --- | --- |

16.

—

mõistma selgelt hukka ja sanktsioneerima romade holokausti eitamist, nende vastu suunatud vihakõnet ja nende patuoinaks tembeldamist kõigi tasandite poliitikute ja ametnike poolt ning igat liiki meediakanalites, sest need tugevdavad otseselt romavastasust ühiskonnas;

| — | võtma täiendavaid meetmeid romavastase vihakõne ennetamiseks ja hukka mõistmiseks ning selle vastu võitlemiseks ka kultuuridevahelise dialoogi kaudu; |
| --- | --- |

—

võtma täiendavaid meetmeid romavastase vihakõne ennetamiseks ja hukka mõistmiseks ning selle vastu võitlemiseks ka kultuuridevahelise dialoogi kaudu;

| 17. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid tõhustaksid oma tööd vabaühendustega, et tagada koolitus eelarvamuste vastu võitlemise ning tõhusa vastassuunalise kõne kampaaniate parimate tavade teemal, tehes kindlaks vabaühendustest partnerite konkreetsed vajadused ja nõudmised selle suhtes; palub komisjonil kutsuda kodanikuühiskonda üles jälgima vihakõnet, vihakuritegusid ja holokausti eitamist liikmesriikides ning sellest teada andma; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub presidenti üles mõistma hukka ja karistama Euroopa Parlamendi liikmeid, kes kasutavat laimavat, rassistlikku või ksenofoobset kõnet või käituvad Euroopa Parlamendis vastaval viisil; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mõistab hukka romade vaba liikumise õiguse rikkumise; palub liikmesriikidel tunnistada, et ELi aluspõhimõtteid tuleb kohaldada kõigi kodanike suhtes ja et vaba liikumist käsitleva direktiivi kohaselt on keelatud kollektiivne väljasaatmine ja mis tahes rassiline iseloomustamine; palub päritoluliikmesriikidel täita oma kohustust ning võidelda kõigi oma kodanike vaesuse ja tõrjutuse vastu, ja liikmesriikidel, kuhu saabutakse, suurendada piiriülest koostööd diskrimineerimise ja ärakasutamise vastu võitlemiseks ning hoida ära tõrjumise jätkumine riigis, kuhu saabutakse; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub liikmesriike üles kaotama roma pagulaste ja varjupaigataotlejate ebavõrdse kohtlemise seoses rändega; tuletab meelde, et liikmesriigid võtavad vastu varjupaigataotlejaid, kes on pärit Lääne-Balkani riikidest ja kelle hulgas on arvuliselt palju Serbiast ja endisest Jugoslaavia Makedoonia vabariigist pärit romasid, ning et see võib olla seotud sealset roma kogukonda mõjutavate konkreetsete teguritega; nõuab, et asjaomaste riikide päritoluriigi teabesse lisataks spetsiaalne peatükk tagakiusamise kohta romavastasuse tõttu; |
| --- | --- |

20.

| 21. | on väga mures Euroopas elavate kodakondsuseta romade arvu pärast, mille tagajärjel on neile täielikult keelatud juurdepääs sotsiaal-, haridus- ja tervishoiuteenustele ja mille tõttu nad on tõugatud ühiskonna äärealadele; kutsub liikmesriike üles lõpetama kodakondsusetus ja tagama kõigi poolt põhiliste inimõiguste kasutamise; |
| --- | --- |

21.

| 22. | palub, et liikmesriigid registreeriksid sünde diskrimineerimata ja tagaksid kõigi oma kodanike identifitseerimise, et romad ei jääks ilma juurdepääsust olulistele põhiteenustele; kutsub liikmesriike üles võtma viivitamata parandusmeetmeid, et peatada diskrimineerimine sündide registreerimisel, ja võtma oma kohalike asutuste kaudu aktiivseid meetmeid, et iga laps saaks registreeritud; palub komisjonil hinnata ja jälgida olukorda liikmesriikides ning jagada parimaid tavasid nende inimeste tuvastamise ja kaitse osas, kelle kodakondsust ei ole tunnustatud ja kellel puudub juurdepääs isikut tõendavatele dokumentidele, ning viia läbi kampaaniaid, suurendamaks teadlikkust sündide registreerimise tähtsusest; |
| --- | --- |

22.

| 23. | on väga mures romade ebavõrdse juurdepääsu pärast terviseteabele, teenustele ja hooldusele ja asjaolu pärast, et väga paljudel neist puudub tervisekindlustuskaart, ning peab nende rassilist kuritarvitamist muret tekitavaks; palub liikmesriikidel võtta tõhusaid meetmeid, et kaotada tõkked juurdepääsul tervishoiusüsteemile; palub liikmesriikidel tagada vajaduse korral romadele tervishoiu vahendamise programmide rahastamine, suurendada teadlikkust tervishoiust ning parandada vaktsineerimise ja ennetava tervishoiu kättesaadavust romadele; |
| --- | --- |

23.

| 24. | peab muret tekitavaks, et roma naisi diskrimineeritakse, nad pannakse sageli eraldatud ja standarditele mittevastavatesse sünnituspalatitesse, nad kannatavad meditsiinitöötajate füüsilise väärkohtlemise, hooletusse jätmise ja puuduliku hoolitsemise tõttu, kui püüavad kasutada seksuaal- ja reproduktiivtervise teenuseid, ning neil puudub sageli juurdepääs mobiilsele tervisekontrollile; palub tungivalt, et liikmesriigid kehtestaksid selleks viivitamata järelevalve- ja parandusmehhanismid ning tagaksid eetikanorme rikkuvate meditsiinitöötajate vastutusele võtmise; palub komisjonil ja liikmesriikidel suurendada jõupingutusi, et edendada roma naiste jätkusuutliku ja tervikliku suutlikkuse arendamist, luua spetsiaalsed struktuurid, nagu kliirimispunktid, et edastada asjakohast tervisealast teabematerjali, ning tagada vajalik toetus kogukonna tervisealastele algatustele; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palub liikmesriikidel seada romasid käsitlevate riiklike strateegiate ELi raamistiku rakendamisel esikohale lapsed, eelkõige tagades roma lastele tervishoiuteenuste kättesaadavuse, inimväärsed elutingimused ja juurdepääsu haridusele; rõhutab, et roma laste kirjaoskamatuse vastu võitlemine on romade parema lõimimise ja kaasamise jaoks otsustava tähtsusega, sest võimaldab järgmistel põlvkondadel parandada oma juurdepääsu tööturule; |
| --- | --- |

25.

| 26. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid mõistaksid hukka sunniviisilise steriliseerimise ja tagaksid nende roma naiste kannatuste hüvitamise, kelle suhtes on rakendatud süsteemset ja riigi poolt toetatud steriliseerimist, koos avaliku vabandusega selle inimsusvastase kuriteo ohvrite ees; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tunneb tõsist muret roma laste vanematest eraldamise pärast, mis on ebaseaduslik; kutsub liikmesriike üles viivitamata selliseid juhtumeid uurima ja võtma asjakohaseid meetmeid nende ennetamiseks; |
| --- | --- |

27.

| 28. | mõistab hukka asjaolu, et liikmesriigid ei ole taganud romadele võrdset juurdepääsu õigusemõistmisele ja nende võrdsust seaduse ees, mis väljendub järgmises:






  — | vihakuritegude ohvritel ei ole juurdepääsu õigusemõistmisele või toimub menetlus lubamatult aeglaselt, eriti kui kuriteo on toime pannud politseiametnikud; |
| --- | --- | --- |

28.

—

vihakuritegude ohvritel ei ole juurdepääsu õigusemõistmisele või toimub menetlus lubamatult aeglaselt, eriti kui kuriteo on toime pannud politseiametnikud;

| — | romasid mõistetakse kuritegudes süüdi ebaproportsionaalselt palju; |
| --- | --- |

—

romasid mõistetakse kuritegudes süüdi ebaproportsionaalselt palju;

| — | politsei tegevus on ülemäärane (etniline iseloomustamine, liigsed peatamis- ja läbiotsimismenetlused, tarbetud reidid romade elupaikadesse, meelevaldne vara arestimine ja hävitamine, ülemäärase jõu kasutamine vahistamisel, ähvardamine, alandav kohtlemine, füüsiline kuritarvitamine, õigustest ilmajätmine politsei ülekuulamis- ja järelevalvetegevuses); |
| --- | --- |

—

politsei tegevus on ülemäärane (etniline iseloomustamine, liigsed peatamis- ja läbiotsimismenetlused, tarbetud reidid romade elupaikadesse, meelevaldne vara arestimine ja hävitamine, ülemäärase jõu kasutamine vahistamisel, ähvardamine, alandav kohtlemine, füüsiline kuritarvitamine, õigustest ilmajätmine politsei ülekuulamis- ja järelevalvetegevuses);

| — | romade vastu toime pandud või nende teatatud kuritegude puhul on politsei tegevus ebapiisav ja pakub vaid vähest abi ja kaitset, kui üldse (näiteks inimkaubanduse juhtumite korral ja koduvägivalla ohvritele); |
| --- | --- |

—

romade vastu toime pandud või nende teatatud kuritegude puhul on politsei tegevus ebapiisav ja pakub vaid vähest abi ja kaitset, kui üldse (näiteks inimkaubanduse juhtumite korral ja koduvägivalla ohvritele);

| 29. | kutsub liikmesriike üles:






  — | tagama, et kõik kodanikud oleksid seaduse ees võrdsed ja et kõigil oleks võrdne juurdepääs õigusemõistmisele ja võimalus kasutada menetlusõigusi; |
| --- | --- | --- |

29.

—

tagama, et kõik kodanikud oleksid seaduse ees võrdsed ja et kõigil oleks võrdne juurdepääs õigusemõistmisele ja võimalus kasutada menetlusõigusi;

| — | pakkuma õiguskaitseametnikele kohtusüsteemi kõikidel tasanditel töö raames kohustuslikku inimõigustel põhinevat ja teenustele suunatud koolitust; |
| --- | --- |

—

pakkuma õiguskaitseametnikele kohtusüsteemi kõikidel tasanditel töö raames kohustuslikku inimõigustel põhinevat ja teenustele suunatud koolitust;

| — | uurima vihakuritegusid, sealhulgas neid, mis on ajendatud romavastasusest, ja neid kohtus menetlema, samuti jagama selles osas parimaid tavasid; |
| --- | --- |

—

uurima vihakuritegusid, sealhulgas neid, mis on ajendatud romavastasusest, ja neid kohtus menetlema, samuti jagama selles osas parimaid tavasid;

| — | moodustama politseijõududes spetsiaalsed vihakuritegude vastased üksused eriteadmistega romavastasusest; |
| --- | --- |

—

moodustama politseijõududes spetsiaalsed vihakuritegude vastased üksused eriteadmistega romavastasusest;

| — | soodustama asjakohast politseitegevust ja kohaldama politsei teenistuskohustuste rikkumise korral karistusi; |
| --- | --- |

—

soodustama asjakohast politseitegevust ja kohaldama politsei teenistuskohustuste rikkumise korral karistusi;

| — | võtma tööle vaidluste lahendamise spetsialistid, kes teevad koostööd politseiga; |
| --- | --- |

—

võtma tööle vaidluste lahendamise spetsialistid, kes teevad koostööd politseiga;

| — | võtma romasid aktiivselt tööle politseiasutusse; |
| --- | --- |

—

võtma romasid aktiivselt tööle politseiasutusse;

| — | tagama ohvriabi programmide vastavuse romade erivajadustele ja neile abi pakkumise kuritegudest teatamisel ja kaebuste esitamisel; |
| --- | --- |

—

tagama ohvriabi programmide vastavuse romade erivajadustele ja neile abi pakkumise kuritegudest teatamisel ja kaebuste esitamisel;

| — | jätkama ja laiendama komisjoni ja Euroopa Nõukogu roma naiste õiguskaitse kättesaadavust käsitleva ühisprogrammi JUSTROM geograafilist kohaldamisala; |
| --- | --- |

—

jätkama ja laiendama komisjoni ja Euroopa Nõukogu roma naiste õiguskaitse kättesaadavust käsitleva ühisprogrammi JUSTROM geograafilist kohaldamisala;

| — | rakendama täielikult ELi inimkaubanduse vastast direktiivi ning tõhustama politsei- ja õigusalast koostööd, et võidelda inimkaubanduse vastu, ja |
| --- | --- |

—

rakendama täielikult ELi inimkaubanduse vastast direktiivi ning tõhustama politsei- ja õigusalast koostööd, et võidelda inimkaubanduse vastu, ja

| — | rakendama täielikult direktiivi 2011/93/EL (14), et ennetada ja tõkestada laste seksuaalset kuritarvitamist ja ärakasutamist ning kaitsta sellise vägivalla ohvreid; |
| --- | --- |

—

rakendama täielikult direktiivi 2011/93/EL (14), et ennetada ja tõkestada laste seksuaalset kuritarvitamist ja ärakasutamist ning kaitsta sellise vägivalla ohvreid;

| 30. | kutsub Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ametit (CEPOL) üles jätkama põhiõiguste alaste koolituste korraldamist ja valdkonnaüleste teadmiste suurendamist politseiametnike hulgas; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tunneb sügavat muret laialt levinud romade diskrimineerimise pärast majutusvaldkonnas, mida iseloomustab diskrimineeriv rendi- ja omanditurg, ja sotsiaaleluaseme süsteemis, aga ka romade väljatõstmise ja nende kodude lammutamise pärast ilma alternatiivse eluaseme pakkumiseta, romade paigutamise pärast eraldatud laagritesse ja hädaolukorra varjupaikadesse, millel puuduvad põhiteenused, müüride ehitamise pärast roma elupaikade ümber ja avaliku sektori asutuste suutmatuse pärast tagada romadele täielikku juurdepääsu igapäevasele joogivee- ja kanalisatsioonivõrgule; |
| --- | --- |

31.

| 32. | kutsub liikmesriike üles võtma tõhusaid meetmeid, et tagada romade võrdne kohtlemine eluasemele juurdepääsul ning kasutama täielikult ära ELi rahalisi vahendeid, et parandada romade elamistingimusi, eelkõige soodustades segregatsiooni vähendamist, kaotades ruumilise segregatsiooni ning edendades kogukonna juhitud kohalikku arengut ja integreeritud territoriaalseid investeeringuid, mida toetatakse Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahenditest ning järjekindla sotsiaalelamispinna poliitikaga; nõuab tungivalt, et liikmesriigid tagaksid juurdepääsu kommunaalteenustele, nagu vesi, elektrienergia ja gaas, ning eluasemega seotud infrastruktuurile kooskõlas riigi õigusnormidega; |
| --- | --- |

32.

| 33. | palub komisjonil tunnustada oma pädevust rassipõhiste sundväljatõstmiste kontekstis; palub liikmesriikidel tagada, et väljatõstmise korral järgitaks täiel määral liidu õigust ja ka teisi rahvusvahelisi inimõigusalaseid kohustusi, näiteks Euroopa inimõiguste konventsioonist tulenevaid kohustusi; nõuab enim mõjutatud liikmesriikides segregatsiooni vähendamise ekspertide arvu ja nende kättesaadavuse suurendamist, aitamaks ametiasutustel tagada, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid edendavad tõhusalt segregatsiooni vähendamist, ning kutsub Euroopa Sotsiaalfondi ja Euroopa Regionaalarengu Fondi (ESF-ERF) eraldama vahendeid ruumilise desegregatsiooni vastu võitlemiseks; |
| --- | --- |

33.

| 34. | väljendab heameelt ennetavate algatuste üle, millega tahetakse parandada romade eluaseme olukorda linnades; tunnustab algatust Eurocities, mille raames kogutakse kaardistamise kaudu tõendeid, et uurida linnade roma kogukondade omadusi, nende probleeme ja linna lahendusi neile; |
| --- | --- |

34.

| 35. | taunib jätkuvat segregatsiooni koolides, sealhulgas roma laste üleesindatust nn erikoolides, ainult romadele mõeldud koole, eraldi klasse, moodulkoolimajasid jms; kutsub liikmesriike üles koostama ja võtma meetmeid segregatsiooni vähendamiseks koolides ja muid tõhusaid meetmeid, et tagada roma laste võrdne kohtlemine ja nende täielik juurdepääs kvaliteetsele tavaharidusele ning et kõik roma lapsed saaksid vähemalt kohustusliku hariduse; rõhutab sellega seoses, kui oluline on uurida koolist väljalangemise põhjuseid, eelkõige romavastasuse rolli selles nähtuses; julgustab lisaks liikmesriike üles otsima uusi viise, et kaotada lõhet hariduses täiskasvanuhariduse, kutsehariduse ja -koolitus, vabahariduse ja mitteametliku õppe abil; rõhutab, et samal ajal tuleb pöörata tähelepanu ka valdkonnaülesele diskrimineerimisele, kaasates roma eksperte ja vahendajaid koolides, ning tagada asjakohased vahendid sellistele meetmetele; |
| --- | --- |

35.

| 36. | peab muret tekitavaks ja lubamatuks romade diskrimineerimist tööhõives, mida iseloomustavad sageli pikaajaline töötus, nulltunnilepingud, ebakindlad töötingimused, mille puhul puuduvad ravi- ja sotsiaalkindlustus või pensionikindlustus, tööturutõkked (ka romade puhul, kellel on kolmanda taseme haridus) ja ümberõppe võimaluste puudumine; nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid tõhusaid meetmeid romade võrdse kohtlemise tagamisel tööturule ja tööhõivele juurdepääsul ning kaotaksid otsesed ja kaudsed tõkked, sealhulgas diskrimineerimise; |
| --- | --- |

36.

| 37. | nõuab, et liikmesriigid teeksid koostööd erasektoriga, et toetada romade koolitus-, tööhõive- ja ettevõtlusvõimalusi, eriti arenevates tehnoloogiasektorites; palub liikmesriikidel uurida põhjalikult seda, kuidas saab uus tehnoloogia aidata kaasa romade sotsiaalsele ja majanduslikule kaasamisele ning romavastasusega võitlemisele; rõhutab, kui oluline on regionaalareng kestlike töökohtade loomiseks vähim arenenud piirkondades; |
| --- | --- |

37.

| 38. | palub liikmesriikidel edendada meetmeid, millel on tõendatud suur positiivne mõju, nagu kutseõpe ja töökohapõhine õpe, individuaalsed nõustamisteenused, füüsilisest isikust ettevõtjana töötamine, sotsiaalne ettevõtlus ja programmid esimese töökogemuse saamiseks, et kindlustada romade osalemist tööturul ja vältida roma kogukondades vaesuse edasikandumist põlvkondade vahel; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mõistab hukka romade mitmekordse ja valdkonnaülese diskrimineerimise vormid, mis on sageli peidetud või varjatud; rõhutab, et poliitikameetmetes, mis on suunatud mingi konkreetse diskrimineerimise põhjusega tegelemiseks, tuleks pöörata tähelepanu konkreetsete rühmade olukorrale, kes võivad langeda mitmekordse diskrimineerimise ohvriks; nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid püüaksid esmatähtsana parandada haridustaset, osalemist, juurdepääsu tööturule, eluasemele ja tervishoiuteenustele ning ennetada romade diskrimineerimist, sest nad kannatavad mitmekordse ja valdkonnaülese diskrimineerimise ning ebavõrdsuse all, ning lisaksid 2020. aasta järgset romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistikku konkreetsed programmid; |
| --- | --- |

39.

| 40. | märgib murega, et roma naised kogevad mitmekordset ja valdkonnaülest diskrimineerimist, kuna on naised ja kuuluvad roma rahvusvähemusse, ning seega on nad ebasoodsas olukorras, mis raskendab ühiskonnas osalemist kõigil tasanditel ning juurdepääsu põhilistele teenustele ja ressurssidele; toonitab, et diskrimineerimine on veelgi teravam probleem roma naiste ja tüdrukute puhul, kellel puuduvad isikut tõendavad dokumendid; rõhutab, et roma naiste ja tüdrukute olukorra parandamine eeldab konkreetseid ja sihipäraseid mittediskrimineerivaid meetmeid, mis võimaldavad võrdset juurdepääsu tööturule ja haridusele, sealhulgas elukestvale õppele, ja mis aitavad tagada kvaliteetse eluaseme, mis on nende elutingimuste parandamiseks ning vaesuse ja tõrjutuse vastu võitlemiseks otsustava tähtsusega; |
| --- | --- |

40.

| 41. | palub liikmesriikidel tagada, et romade riiklikes integratsioonistrateegiates oleks eraldi peatükk naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse kohta ning et selle kõikides jagudes kohaldataks soolise aspekti arvestamise meetmeid, et edendada naiste õigusi ja soolise võrdõiguslikkuse perspektiivi, eriti rahaliste vahendite eraldamisel, kooskõlas nõukogu järeldustes romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistiku kohta, milles nõutakse, et kõigis romade kaasamist edendavates poliitikameetmetes ja toimingutes arvestataks soolist mõõdet; kutsub liikmesriikide valitsusi ja kohalikke omavalitsusi üles kaasama romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ettevalmistamisse, rakendamisse, hindamisse ja jälgimisse roma naisi; rõhutab, et on vaja süstemaatiliselt koguda ja korrapäraselt analüüsida sooliselt eristatud andmeid ning palub komisjonil ja liikmesriikidel hinnata, kas nende poliitika annab roma naiste ja laste osas soovitud tulemusi, ja kui edusammud puuduvad, siis võtta meetmeid; kutsub komisjoni üles toetama soolise võrdõiguslikkuse edendamist kõigis Euroopa 2020. aasta strateegia rakendamise aspektides kooskõlas naiste ja meeste võrdõiguslikkuse strateegias aastateks 2010–2015; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kutsub liikmesriike üles pöörama tähelepanu ka erilistele probleemidele, millega seisavad silmitsi roma naised ja tütarlapsed seoses varajase ja sundabieluga ning rünnakutega nende füüsilise puutumatuse vastu, ja ärgitab liikmesriike edendama ja toetama andmete kogumist ja levitamist õigusmeetmete ja muude riikliku tasandi meetmete kohta, mis aitavad ennetada vägivalda roma naiste ja tütarlaste vastu ning selle vastu võidelda; |
| --- | --- |

42.

| 43. | julgustab ettevõtjaid ja kohalikke asutusi looma roma naistele koolituskavasid ja töövõimalusi; |
| --- | --- |

43.

| 44. | kutsub valitsusi üles julgustama ja toetama roma naiste osalemist avalikus ja poliitilises elus; |
| --- | --- |

44.

| 45. | peab võrdõiguslikkust edendavaid asutusi ülioluliseks, et teavitada romasid nende õigustest, aidata neil oma õigusi kasutada ja anda teada diskrimineerimisest; palub komisjonil ja liikmesriikidel kehtestada normid, et tagada võrdõiguslikkust edendavatele asutustele piisavad õigused ja vahendid romavastasuse juhtumite kontrollimiseks ja vajaduse korral meetmete võtmiseks; palub liikmesriikidel toetada võrdset kohtlemist edendavate asutuste tööd ja institutsioonilist suutlikkust, tagades neile piisavad vahendid tõhusa õigus- ja kohtuabi andmiseks ning tugevdades nende tööd roma õigusnõustajate tegevuse kasutamisega, et lihtsustada väärkohtlemisest teatamist; |
| --- | --- |

45.

| 46. | tunneb muret romade kontaktisikute või kohalikes, piirkondlikes ja liikmesriikide valitsustes ette nähtud romade esindajate vähese arvu pärast ning valitsuste suutmatuse pärast tagada romade täieõigusliku kodakondsuse kasutamine; tunnustab kodanikuühiskonna määravat rolli selles valdkonnas; nõuab ulatuslikumat koostööd asjaomaste riiklike ja kohalike ametiasutuste, ELi, Euroopa Nõukogu ja valitsusväliste organisatsioonide vahel; julgustab ELi ja liikmesriikide institutsioone ja erakondi edendama aktiivselt romade poliitilist osalust ning suurendama nende mõjuvõimu ja töölevõtmist avaliku halduse asutustesse; nõuab romade mõjuvõimu suurendamise programme, sh neid, mille eesmärk on tagada valdkonnaülesest perspektiivist romade pikaajaline osalemine kohalikes ja piirkondlikes omavalitsustes ning riikide valitsustes; nõuab, et komisjon ja liikmesriigid võtaksid meetmeid, et suurendada roma naiste osalemist poliitikas ja otsuste tegemisel; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kutsub liikmesriike üles tagama kohustuslikud, praktilised ja valdkonnaülesed põhiõigused ja pakkuma mittediskrimineerimist käsitlevaid koolitusi kõigile kirjeldatud õigusi kohaldavatele ametiisikutele, kes seisavad hea ELi ja siseriiklike õigusaktide õige rakendamise eest, et tagada neile vajalikud teadmised ja oskused, mis võimaldavad neil teenida kõiki kodanikke lähtuvalt inimõigustepõhisest lähenemisviisist; |
| --- | --- |

47.

| 48. | arvestades meedia suurt mõju sellele, kuidas avalikkus rahvusvähemustesse suhtub, palub liikmesriikidel:






  — | pakkuda avalik-õigusliku ringhäälingu ja meedia töötajatele kohustuslikku koolitust, et suurendada nende teadlikkust romade probleemidest ja diskrimineerimisest ning kahjulikest stereotüüpidest; |
| --- | --- | --- |

48.

—

pakkuda avalik-õigusliku ringhäälingu ja meedia töötajatele kohustuslikku koolitust, et suurendada nende teadlikkust romade probleemidest ja diskrimineerimisest ning kahjulikest stereotüüpidest;

| — | edendada romade töölevõtmist avalikus meedias, ning |
| --- | --- |

—

edendada romade töölevõtmist avalikus meedias, ning

| — | edendada romade esindatust avaliku meedia juhtorganites; |
| --- | --- |

—

edendada romade esindatust avaliku meedia juhtorganites;

| 49. | et teha lõpp romavastasuse püsimisele, palub liikmesriikidel lisada koolide õppekavadesse kõikidel tasanditel kohustuslikus korras inimõigused, demokraatlik kodanikuaktiivsus ja poliitiline kirjaoskus, et kaotada romade ebakindlus identiteedi tõttu ning tugevdada nende enesekindlust ja suutlikkust seista oma võrdsete õiguste eest ja neid kasutada; |
| --- | --- |

49.

| 50. | on väga mures avaliku sektori kärbete pärast, mis on tugevasti mõjutanud nii riigi kui ka riigi rahastatavate vabaühenduste tegevust romade võrdõiguslikkuse edendamisel ja vähendanud nende projektide ulatust; rõhutab, et riik ja tema institutsioonid täidavad võrdõiguslikkuse edendamisel peamist osa ja seda ei saa asendada; |
| --- | --- |

50.

Romasid käsitlevad riiklikud integratsioonistrateegiad

| 51. | märgib murega, et roma kogukonna suunas tehtud jõupingutused, investeeritud rahalised vahendid ning arvukad Euroopa ja riigi tasandi programmid ja fondid ei ole romade elamistingimusi oluliselt parandanud ega romade integreerumist edendanud, eriti kohalikul tasandil, kutsub seetõttu liikmesriike üles võitlema romade marginaliseerimise, diskrimineerimise ja tõrjutuse vastu, ning selleks et edendada romade integreerimist ja võidelda romavastasusega, palub neil:






  — | seada romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate koostamisel ambitsioonikaid eesmärke, uurida rohkem edukaid kohalikke tavasid ja programme, kaasates aktiivselt romasid, et näidata nende olukorda, reaalsust ja probleeme, ning pöörata erilist tähelepanu romavastasusele ja selle tagajärgedele, et töötada välja parem, laiaulatuslik ja terviklik lähenemisviis sellele teemale, tegeledes seega mitte ainult sotsiaalse ja majandusliku aspektiga, vaid võideldes ka rassismi vastu, kindlustades samal ajal vastastikust usaldust; |
| --- | --- | --- |

51.

—

seada romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate koostamisel ambitsioonikaid eesmärke, uurida rohkem edukaid kohalikke tavasid ja programme, kaasates aktiivselt romasid, et näidata nende olukorda, reaalsust ja probleeme, ning pöörata erilist tähelepanu romavastasusele ja selle tagajärgedele, et töötada välja parem, laiaulatuslik ja terviklik lähenemisviis sellele teemale, tegeledes seega mitte ainult sotsiaalse ja majandusliku aspektiga, vaid võideldes ka rassismi vastu, kindlustades samal ajal vastastikust usaldust;

| — | rakendada täielikult romasid käsitlevad riiklikud integratsioonistrateegiad; |
| --- | --- |

—

rakendada täielikult romasid käsitlevad riiklikud integratsioonistrateegiad;

| — | hinnata nende tõhusust ja neid korrapäraselt ajakohastada, määrata kindlaks konkreetsed tegevused ja suunatud meetmed ning seada mõõdetavad eesmärgid ja vahe-eesmärgid, |
| --- | --- |

—

hinnata nende tõhusust ja neid korrapäraselt ajakohastada, määrata kindlaks konkreetsed tegevused ja suunatud meetmed ning seada mõõdetavad eesmärgid ja vahe-eesmärgid,

| — | teha tihedat koostööd kõigi sidusrühmadega, sealhulgas piirkondlike ja kohalike üksuste, teadusringkondade, erasektori, põhiorganisatsioonide ja vabaühendustega ning kaasata aktiivselt romasid; |
| --- | --- |

—

teha tihedat koostööd kõigi sidusrühmadega, sealhulgas piirkondlike ja kohalike üksuste, teadusringkondade, erasektori, põhiorganisatsioonide ja vabaühendustega ning kaasata aktiivselt romasid;

| — | arendada andmete kogumist ning kohapealsel tööl põhinevaid, finantsalaseid ja kvaliteedile suunatud seire- ja aruandlusmeetodeid, sest need toetavad tõhusaid tõenduspõhiseid meetmeid ja võivad aidata parandada strateegiate, toimingute ja meetmete tulemuslikkust, ning teha kindlaks, miks programmid ja strateegiad ei anna kauaoodatud tulemusi; |
| --- | --- |

—

arendada andmete kogumist ning kohapealsel tööl põhinevaid, finantsalaseid ja kvaliteedile suunatud seire- ja aruandlusmeetodeid, sest need toetavad tõhusaid tõenduspõhiseid meetmeid ja võivad aidata parandada strateegiate, toimingute ja meetmete tulemuslikkust, ning teha kindlaks, miks programmid ja strateegiad ei anna kauaoodatud tulemusi;

| — | suurendada romasid käsitlevate riiklike kontaktpunktide mõjuvõimu, tagades neile piisavad volitused, vajalikud vahendid ja sobilikud töötingimused oma koordineerimisülesannete täitmiseks; |
| --- | --- |

—

suurendada romasid käsitlevate riiklike kontaktpunktide mõjuvõimu, tagades neile piisavad volitused, vajalikud vahendid ja sobilikud töötingimused oma koordineerimisülesannete täitmiseks;

Romavastasuse seadmine keskseks küsimuseks täiendatud 2020. aasta järgses strateegias

| 52. | väljendab heameelt komisjoni tegevuse üle ning väljatöötatud kasulike mehhanismide ja rahaliste vahendite üle romade sotsiaalse ja majandusliku kaasamise kindlustamiseks, samuti asjaolu üle, et komisjon koostas romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistiku aastani 2020 ning kutsus liikmesriike üles võtma vastu riiklikud strateegiad; |
| --- | --- |

52.

| 53. | kutsub komisjoni üles:






  — | täiendama 2020. aasta järgset romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistikku, tuginedes kontrollikoja, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA), vabaühenduste, järelevalveorganisatsioonide ja kõikide asjaomaste sidusrühmade järeldustele ja soovitustele, et kasutada paremat, ajakohasemat ja veelgi laiaulatuslikumat lähenemisviisi; |
| --- | --- | --- |

53.

—

täiendama 2020. aasta järgset romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate ELi raamistikku, tuginedes kontrollikoja, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA), vabaühenduste, järelevalveorganisatsioonide ja kõikide asjaomaste sidusrühmade järeldustele ja soovitustele, et kasutada paremat, ajakohasemat ja veelgi laiaulatuslikumat lähenemisviisi;

| — | seadma romavastasuse ELi 2020. aasta järgse raamistikus koos sotsiaalse kaasamisega keskseks küsimuseks ja võtma kasutusele hariduse, tööhõive, eluaseme, tervise jms valdkondades diskrimineerimisvastased näitajad, sest romavastasus takistab romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate edukat rakendamist; |
| --- | --- |

—

seadma romavastasuse ELi 2020. aasta järgse raamistikus koos sotsiaalse kaasamisega keskseks küsimuseks ja võtma kasutusele hariduse, tööhõive, eluaseme, tervise jms valdkondades diskrimineerimisvastased näitajad, sest romavastasus takistab romasid käsitlevate riiklike integratsioonistrateegiate edukat rakendamist;

| — | käsitlema romavastasust horisontaalse küsimusena ja töötama koostöös liikmesriikide, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja vabaühendustega liikmesriikidele romavastasusega võitlemiseks välja praktiliste sammude nimistu; |
| --- | --- |

—

käsitlema romavastasust horisontaalse küsimusena ja töötama koostöös liikmesriikide, Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti ja vabaühendustega liikmesriikidele romavastasusega võitlemiseks välja praktiliste sammude nimistu;

| — | viima asjaomastes komisjoni talitustes lõpule romade rakkerühma loomise, moodustades volinike tasandil romadega seotud teemasid käsitleva projektimeeskonna, mis ühendab kõiki asjaomaseid volinikke, kes töötavad võrdõiguslikkuse ja diskrimineerimisvastasuse, kodakondsuse, sotsiaalõiguste, tööhõive, hariduse ja kultuuri, tervise ja eluaseme valdkonnas, ning nende valdkondade välismõõdet, et aidata kaasa mittediskrimineerivate ja täiendavate ELi fondide ja programmide loomisele; |
| --- | --- |

—

viima asjaomastes komisjoni talitustes lõpule romade rakkerühma loomise, moodustades volinike tasandil romadega seotud teemasid käsitleva projektimeeskonna, mis ühendab kõiki asjaomaseid volinikke, kes töötavad võrdõiguslikkuse ja diskrimineerimisvastasuse, kodakondsuse, sotsiaalõiguste, tööhõive, hariduse ja kultuuri, tervise ja eluaseme valdkonnas, ning nende valdkondade välismõõdet, et aidata kaasa mittediskrimineerivate ja täiendavate ELi fondide ja programmide loomisele;

| — | tugevdama ja täiendama komisjoni diskrimineerimiskeeldu ja romasid käsitleva koordineerimisüksuse tööd, tugevdades selle meeskonda, eraldades piisavad vahendid ja võttes tööle rohkem inimesi, et oleks piisavalt võimekust võidelda romavastasusega, suurendada teadlikkust romade holokaustist ja edendada holokausti mälestamist; |
| --- | --- |

—

tugevdama ja täiendama komisjoni diskrimineerimiskeeldu ja romasid käsitleva koordineerimisüksuse tööd, tugevdades selle meeskonda, eraldades piisavad vahendid ja võttes tööle rohkem inimesi, et oleks piisavalt võimekust võidelda romavastasusega, suurendada teadlikkust romade holokaustist ja edendada holokausti mälestamist;

| 54. | nõuab, et ELi institutsioonid arvestaksid romade õigusi välissuhete kontekstis; rõhutab vajadust võidelda romavastasusega ning edendada romade õigusi kandidaatriikides ja võimalikes kandidaatriikides; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kohaldama ja aktiivselt levitama ECRI esitatud romavastasuse määratlust, et anda riigiasutustele selged juhised; |
| --- | --- |

55.

| 56. | kutsub parlamendi fraktsioone ja liikmesriikide erakondi üles järgima Euroopa poliitiliste parteide mitterassistliku ühiskonna täiendatud hartat ning palub neil vaadata oma kohustused korrapäraselt läbi, mõista hukka vihakõne ja määrata selle eest karistused; |
| --- | --- |

56.

| 57. | kutsub Euroopa Liidu Põhiõiguste Ametit üles koostama uuringu, mis käsitleb romavastasust ELis ja kandidaatriikides, keskenduma oma romadega seotud töös romavastasuse küsimusele ning jälgima seda kõigis asjakohastes valdkondades; |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide ja kandidaatriikide valitsustele ja parlamentidele, Euroopa Nõukogule ja ÜRO-le. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  EÜT L 180, 19.7.2000, lk 22.

(2)  EÜT L 303, 2.12.2000, lk 16.

(3)  ELT L 315, 14.11.2012, lk 57.

(4)  ELT L 166, 30.4.2004, lk 1.

(5)  ELT L 328, 6.12.2008, lk 55.

(6)  ELT C 4 E, 7.1.2011, lk 7; ELT C 308 E, 20.10.2011, lk 73; ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 112; ELT C 468, 15.12.2016, lk 36; ELT C 468, 15.12.2016, lk 157.

(7)  ELT C 328, 6.9.2016, lk 4.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0485.

(9)  Rassismi ja sallimatuse vastu võitlemise Euroopa komisjoni (ECRI) üldine poliitiline soovitus nr 13 romade sallimatuse ja romade diskrimineerimise vastase võitluse kohta.

(10)  Romavastasust nimetatakse mõnikord erinevalt ja mitmes liikmesriigis on selle kohta vahel veidi teistsugune termin, näiteks „mustlasvastasus“;

(11)  ELT L 158, 30.4.2004, lk 77.

(12)  ELT L 95, 15.4.2010, lk 1.

(13)  ELT L 373, 21.12.2004, lk 37.

(14)  ELT L 335, 17.12.2011, lk 1.

---

Neljapäev, 26. oktoober 2017

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/184 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/184

---

P8_TA(2017)0414

Keskkonnavastutuse direktiivi rakendamine

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2017. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/35/EÜ (keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta (keskkonnavastutuse direktiiv)) kohaldamise kohta (2016/2251(INI))

(2018/C 346/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/35/EÜ keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta (1) (keskkonnavastutuse direktiiv), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiivi 2004/35/EÜ keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta (1) (keskkonnavastutuse direktiiv),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet nõukogule ja Euroopa Parlamendile direktiivi 2004/35/EÜ (keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta) artikli 18 lõike 2 alusel (COM(2016)0204), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet nõukogule ja Euroopa Parlamendile direktiivi 2004/35/EÜ (keskkonnavastutusest keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise kohta) artikli 18 lõike 2 alusel (COM(2016)0204),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 4 ja 191, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 4 ja 191,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 37, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklit 37,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/18/EÜ geneetiliselt muundatud organismide tahtliku keskkonda viimise kohta ja nõukogu direktiivi 90/220/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (2),

| — | võttes arvesse keskkonnavastutuse direktiivi muutmist direktiiviga 2006/21/EÜ kaevandustööstuse jäätmete käitlemise kohta (3), direktiiviga 2009/31/EÜ, milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist (4), ja direktiiviga 2013/30/EL, milles käsitletakse avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsesside ohutust (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonnavastutuse direktiivi muutmist direktiiviga 2006/21/EÜ kaevandustööstuse jäätmete käitlemise kohta (3), direktiiviga 2009/31/EÜ, milles käsitletakse süsinikdioksiidi geoloogilist säilitamist (4), ja direktiiviga 2013/30/EL, milles käsitletakse avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsesside ohutust (5),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti keskkonnavastutuse direktiivi hindamise kohta REFITi raames (SWD(2016)0121), mis on lisatud komisjoni aruandele (COM(2016)0204), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste töödokumenti keskkonnavastutuse direktiivi hindamise kohta REFITi raames (SWD(2016)0121), mis on lisatud komisjoni aruandele (COM(2016)0204),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 6. juuni 2016. aasta märkust „The implementation of the Environmental Liability Directive: a survey of the assessment process carried out by the Commission“ (6) (keskkonnavastutuse direktiivi rakendamine: uuring komisjoni läbiviidud hindamise kohta), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 6. juuni 2016. aasta märkust „The implementation of the Environmental Liability Directive: a survey of the assessment process carried out by the Commission“ (6) (keskkonnavastutuse direktiivi rakendamine: uuring komisjoni läbiviidud hindamise kohta),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 lõike 1 punkti e ja III lisa, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ning esimeeste konverentsi 12. detsembri 2002. aasta otsuse (mis käsitleb algatusraportite koostamise loa andmise korda) artikli 1 lõike 1 punkti e ja III lisa,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A8-0297/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A8-0297/2017),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 191 lõike 1 kohaselt peab liidu keskkonnapoliitika aitama kaasa selliste eesmärkide saavutamisele nagu oma kodanike tervise kaitsmine, keskkonna kaitsmine ja selle kvaliteedi parandamine, loodusressursside kaalutletud ja mõistlik kasutamine ning meetmete edendamine rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegelda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 191 lõike 1 kohaselt peab liidu keskkonnapoliitika aitama kaasa selliste eesmärkide saavutamisele nagu oma kodanike tervise kaitsmine, keskkonna kaitsmine ja selle kvaliteedi parandamine, loodusressursside kaalutletud ja mõistlik kasutamine ning meetmete edendamine rahvusvahelisel tasandil, selleks et tegelda piirkondlike ja ülemaailmsete keskkonnaprobleemidega;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 191 lõikes 2 on sätestatud, et liidu keskkonnapoliitika seab eesmärgiks kaitstuse kõrge taseme ning see rajaneb ettevaatusprintsiibil ja põhimõtetel, mille järgi tuleb võtta ennetusmeetmeid ja keskkonnakahjustus heastada eeskätt kahjustuse kohas, saastaja peab aga maksma; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 191 lõikes 2 on sätestatud, et liidu keskkonnapoliitika seab eesmärgiks kaitstuse kõrge taseme ning see rajaneb ettevaatusprintsiibil ja põhimõtetel, mille järgi tuleb võtta ennetusmeetmeid ja keskkonnakahjustus heastada eeskätt kahjustuse kohas, saastaja peab aga maksma;

| C. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 11 on sätestatud, et liidu poliitika ja tegevuse määratlemisse ja rakendamisse peab integreerima keskkonnakaitse nõuded, eelkõige pidades silmas säästva arengu edendamist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 11 on sätestatud, et liidu poliitika ja tegevuse määratlemisse ja rakendamisse peab integreerima keskkonnakaitse nõuded, eelkõige pidades silmas säästva arengu edendamist;

| D. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 192 tehakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule ülesandeks määrata kindlaks meetmed ELi keskkonnaalaste üldiste eesmärkide saavutamiseks (7); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 192 tehakse Euroopa Parlamendile ja nõukogule ülesandeks määrata kindlaks meetmed ELi keskkonnaalaste üldiste eesmärkide saavutamiseks (7);

| E. | arvestades, et põhiõiguste harta artikli 37 kohaselt tuleb kõrgetasemeline keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi parandamine integreerida liidu poliitikasse ja tagada kooskõlas säästva arengu põhimõtetega; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et põhiõiguste harta artikli 37 kohaselt tuleb kõrgetasemeline keskkonnakaitse ja keskkonna kvaliteedi parandamine integreerida liidu poliitikasse ja tagada kooskõlas säästva arengu põhimõtetega;

| F. | arvestades, et kogu liitu hõlmav koordineeritud keskkonnastrateegia on julgustav koostöövorm ja tagab, et liidu poliitikameetmed on omavahel kooskõlas; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et kogu liitu hõlmav koordineeritud keskkonnastrateegia on julgustav koostöövorm ja tagab, et liidu poliitikameetmed on omavahel kooskõlas;

| G. | arvestades, et keskkonnavastutuse direktiiv hõlmab praegu üksnes keskkonnakahju, mida bioloogilisele mitmekesisusele (kaitsealustele liikidele ja looduslikele elupaikadele), veekogudele ja pinnasele tekitavad ettevõtjad; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et keskkonnavastutuse direktiiv hõlmab praegu üksnes keskkonnakahju, mida bioloogilisele mitmekesisusele (kaitsealustele liikidele ja looduslikele elupaikadele), veekogudele ja pinnasele tekitavad ettevõtjad;

| H. | arvestades, et vastutuse katmiseks keskkonnakahjude eest on finantstagatiste turg jõudsalt kasvanud, kuid see ei pruugi siiski olla piisav kahju katmiseks konkreetsetel juhtudel, näiteks VKEde või teatavat liiki tegevuste puhul (avamereplatvormid, tuumarajatised jne); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et vastutuse katmiseks keskkonnakahjude eest on finantstagatiste turg jõudsalt kasvanud, kuid see ei pruugi siiski olla piisav kahju katmiseks konkreetsetel juhtudel, näiteks VKEde või teatavat liiki tegevuste puhul (avamereplatvormid, tuumarajatised jne);

| I. | arvestades, et keskkonnavastutuse direktiivi rakendatakse ebaühtlaselt, mis muude põhjuste hulgas on peamiselt tingitud raskustest hindamisel, kas kahju loodusvarale ületab seatud künnist, ja asjaolust, et paljud liikmesriigid ei ole kehtestanud keskkonnaalaste valitsusväliste organisatsioonide või muude sidusrühmade organisatsioonide kommentaaride või kriitika läbivaatamise korda; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et keskkonnavastutuse direktiivi rakendatakse ebaühtlaselt, mis muude põhjuste hulgas on peamiselt tingitud raskustest hindamisel, kas kahju loodusvarale ületab seatud künnist, ja asjaolust, et paljud liikmesriigid ei ole kehtestanud keskkonnaalaste valitsusväliste organisatsioonide või muude sidusrühmade organisatsioonide kommentaaride või kriitika läbivaatamise korda;

| J. | arvestades, et paljudes liikmesriikides teavad paljud sidusrühmad (valitsusvälised keskkonnaorganisatsioonid, kindlustusettevõtjad, ettevõtjad ja eelkõige asjaomased asutused) vähe – või mõnel juhul mitte midagi – keskkonnavastutuse direktiiviga seotud üksikasjadest eeskätt seetõttu, et puuduvad suunisdokumendid, mis aitaksid õigusakte üle võtta; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et paljudes liikmesriikides teavad paljud sidusrühmad (valitsusvälised keskkonnaorganisatsioonid, kindlustusettevõtjad, ettevõtjad ja eelkõige asjaomased asutused) vähe – või mõnel juhul mitte midagi – keskkonnavastutuse direktiiviga seotud üksikasjadest eeskätt seetõttu, et puuduvad suunisdokumendid, mis aitaksid õigusakte üle võtta;

| K. | arvestades, et paljud liikmesriigid on teinud keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise põhieesmärgi täitmisel tulemuslikke edusamme; arvestades, et mõnes liikmesriigis on keskkonnavastutuse direktiivi täitmise tagamine siiski endiselt ebapiisav; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et paljud liikmesriigid on teinud keskkonnakahjustuste ärahoidmise ja parandamise põhieesmärgi täitmisel tulemuslikke edusamme; arvestades, et mõnes liikmesriigis on keskkonnavastutuse direktiivi täitmise tagamine siiski endiselt ebapiisav;

| L. | arvestades, et uued teaduslikud avastused näitavad, et tööstuslikest tegevusvaldkondadest tulenev saastatus võib mõjutada nii keskkonda kui ka inimorganismi ootamatul viisil ning et see seab ohtu inimeste tervise, kestlikkuse ning bioloogilise ja bioevolutsioonilise tasakaalu; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et uued teaduslikud avastused näitavad, et tööstuslikest tegevusvaldkondadest tulenev saastatus võib mõjutada nii keskkonda kui ka inimorganismi ootamatul viisil ning et see seab ohtu inimeste tervise, kestlikkuse ning bioloogilise ja bioevolutsioonilise tasakaalu;

| 1. | tunnistab keskkonnavastutuse direktiivi rakendamise hindamist käsitlevate komisjoni uuringute ja aruannete tähtsust ja selle mõju liikmesriikidele, samuti komisjoni soovitusi direktiivi tulemusliku ja sidusa rakendamise kohta, seades prioriteediks riiklike lahenduste ja tavade ühtlustamise laiemas õigusliku vastutuse raamistikus; peab sellega seoses tervitatavaks keskkonnavastutuse direktiivi mitmeaastase tööprogrammi (2017–2020) väljatöötamist; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib murega, et kõnealuste aruannete tulemused näitavad murettekitavat pilti keskkonnavastutuse direktiivi tegelikust rakendamisest, ja märgib, et direktiiv on paljudes liikmesriikides üle võetud ebaühtlaselt ja pealiskaudselt; |
| --- | --- |

2.

Keskkonnavastutuse direktiivi rakendamise seis

| 3. | märgib, et mitmed liikmesriigid ei ole keskkonnavastutuse direktiivi ülevõtmise tähtajast kinni pidanud ning et kõik 27 liikmesriiki on selle üle võtnud alles 2010. aasta keskpaigast; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on seisukohal, et keskkonnavastutuse direktiiviga antud kaalutlusõiguse ning põhimõistete selguse ja ühtse kohaldamise märkimisväärse puudumise ning vähese võimekuse ja teadmistepagasi tõttu ei ole keskkonnavastutuse direktiivi ülevõtmine siseriiklikku õigusesse toonud kaasa võrdseid tingimusi ning, nagu kinnitati komisjoni aruandes, on praegu nii õiguslikult kui ka praktiliselt liikmesriigiti täiesti erinev, seda ka juhtumite arvu seisukohalt; on seetõttu seisukohal, et õigusnormide ühtlustamiseks kogu ELis on vaja täiendavaid jõupingutusi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | märgib, et ühtluse puudumine on tingitud ka sellest, et keskkonnavastutuse direktiiv, mis koostati raamdirektiivi mudeli alusel, on üldise iseloomuga; |
| --- | --- |

5.

| 6. | peab kahetsusväärseks, et vaatamata komisjoni poolt seoses hilinenud ülevõtmise ja mittevastavuse probleemidega võetud meetmetele ning keskkonnavastutuse direktiivi äärmiselt suurele paindlikkusele, on paljud mittevastavuse juhtumid lahendamata veel seitsmel liikmesriigil; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib, et liikmesriikide vahelist ebajärjekindlust selles osas, kuidas nad teatavad keskkonnakahju juhtumitest, mille tõttu kohaldati keskkonnavastutuse direktiivi (8), võib seostada sellega, et keskkonnavastutuse direktiivi asemel kohaldati nende oma siseriiklikku õigust; |
| --- | --- |

7.

Keskkonnavastutuse direktiivi mõjususe piirangud

| 8. | märgib, et keskkonnavastutuse direktiivi mõjusus on eri liikmesriikides märkimisväärselt erinev; |
| --- | --- |

8.

| 9. | juhib tähelepanu asjaolule, et mõiste „olulise keskkonnakahju künnis“ erinev tõlgendamine ja kohaldamine on üks peamisi keskkonnavastutuse direktiivi mõjusa ja ühetaolise kohaldamise ees seisvaid tõkkeid, samas kui täpsed andmed avaliku sektori asutuste halduskulude, sealhulgas täiendavate ja kompenseerivate parandusmeetmete rakendamise kohta on piiratud ja üsna erinevad ning puuduvad ettevõtjate kohta täiesti; |
| --- | --- |

9.

| 10. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et keskkonnavastutuse direktiivi määratluste kohaselt on vahejuhtumid „tõsised“ üksnes juhul, kui need põhjustavad surmajuhtumeid või raskeid vigastusi, kuid keskkonnale tekkivatele tagajärgedele viidatud ei ole; rõhutab seetõttu, et isegi juhul, kui vahejuhtum ei põhjusta surmajuhtumeid või raskeid vigastusi, võib sellel olla tõsine mõju keskkonnale oma ulatuse tõttu või seetõttu, et vahejuhtum mõjutab näiteks kaitsealasid, kaitstud liike või eriti haavatavaid elupaiku; |
| --- | --- |

10.

| 11. | peab kahetsusväärseks tegevust, millel on võimalik negatiivne mõju bioloogilisele mitmekesisusele ja keskkonnale, näiteks ohtlike ainete torutransport, mäetööstus ja invasiivsete võõrliikide sissetoomine, mis ei ole praegu otsese vastutuse nõudega hõlmatud; märgib, et eelkõige bioloogilise mitmekesisuse puhul ei hõlma III lisas loetletud tegevused piisavalt sektoreid, mis võivad põhjustada kahjustusi; |
| --- | --- |

11.

| 12. | on seisukohal, et keskkonnavastutuse direktiivi artiklis 1 tuleks laiendada keskkonnavastutuse raamistikku, et see hõlmaks keskkonna taastamist ja ökoloogilise baasolukorra taastamist pärast kutsealase tegevuse lõppu, isegi kui keskkonnakahjustuse on põhjustanud tegevus või heide, milleks oli saadud pädevate asutuste selgesõnaline luba; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et kõik sidusrühmad on teatanud probleemidest, mis on seotud vastutavate ettevõtjate õigusjärglaste keskkonnavastutuse direktiivi III lisas loetletud ohtlike tegevuste eest rangele vastutusele võtmisega (9); |
| --- | --- |

13.

| 14. | tuletab meelde praeguste rahaliste tagatiste rakendamise kogemusi, mille puhul on ilmnenud, et nendest ei piisa ettevõtjate vastutuse katmiseks, kui nad on keskkonnakahjustuste eest vastutavad, ning tunneb muret juhtumite pärast, kus ettevõtjatel ei ole olnud võimalik kanda keskkonna parandamise kulusid; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et endiselt tekitab probleeme direktiivi kohaldamine ulatuslike juhtumite puhul, eriti juhul, kui vastutavat saastajat ei ole võimalik kindlaks teha ja/või saastaja muutub maksejõuetuks või läheb pankrotti; |
| --- | --- |

15.

| 16. | märgib, et vastutavate ettevõtjate keskkonnakahjustuse kulusid on on võimalik vähendada finantstagatisvahendite (mis hõlmavad kindlustust ja muid vahendeid, näiteks pangagarantiid, võlakirjad, raha või väärtpaberid) kasutamisega; on seisukohal, et keskkonnavastutuse direktiivi finantstagatiste turul on nõudlus väike juhtumite väikese arvu tõttu paljudes liikmesriikides, teatavate direktiivis sätestatud mõistete selguse puudumise tõttu ja asjaolu tõttu, et paljudes liikmesriikides tekivad kindlustusmudelid niisuguste vahendite turu küpsuse astmest olenevalt tavaliselt aeglaselt; |
| --- | --- |

16.

| 17. | märgib, et finantstagatiste pakkumise tõhustamist takistab keskkonnavastutuse direktiivi juhtumitega seotud andmete vähesus ja vastuolulisus ELis; |
| --- | --- |

17.

| 18. | innustab liikmesriike võtma meetmeid, et asjakohased majandus- ja finantsala ettevõtjad arendaksid finantstagatisi ja -turgusid kiiremini, sealhulgas maksujõuetuse korral kasutatavaid finantsmehhanisme, et ettevõtjad saaksid kasutada finantstagatisi oma kohustuste katteks; |
| --- | --- |

18.

| 19. | juhib tähelepanu komisjoni teostatavusuuringule üleeuroopalise tööstuskatastroofi riskijagamisrahastu käsituse kohta (10) ning rõhutab vajadust viia läbi lisaanalüüs ja põhjalikum teostatavusuuring, mis käsitleks olulisi õiguslikke ja finantsalaseid probleeme; |
| --- | --- |

19.

| 20. | väljendab heameelt asjaolu üle, et mis puudutab keskkonnavastutuse direktiivi kohaldamist kaitsealuste liikide ja looduslike elupaikade suhtes, siis selle kohaldamisala on pooltes liikmesriikides laiem (Belgia, Küpros, Tšehhi Vabariik, Eesti, Kreeka, Ungari, Läti, Leedu, Luksemburg, Poola, Portugal, Sloveenia, Hispaania, Rootsi ja Ühendkuningriik); |
| --- | --- |

20.

| 21. | on veendunud, et keskkonnavastutuse direktiivi ebapiisava ühtlustamise põhjuseks on ka see, et ei ole sätestatud standardset haldusmenetlust pädevatele asutustele otsesest keskkonnakahjustuse ohust või tegelikust keskkonnakahjustusest teatamise kohta; peab seetõttu kahetsusväärseks, et puudub kohustus sellised teated või teave selle kohta, kuidas juhtumeid menetleti, avaldada; märgib, et mõned liikmesriigid on oma siseriiklikes õigusaktides seda puudust käsitlenud ja loonud teadete/vahejuhtumite/juhtumite andmebaasid; juhib siiski tähelepanu asjaolule, et praktika varieerub ulatuslikult liikmesriigiti ja on üsna piiratud; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et hüvitamismehhanismidega peab olema võimalik käsitleda piiriüleseid nõudeid tulemuslikult, kiirelt, mõistliku aja jooksul ning eri Euroopa Majanduspiirkonna riikide hagejaid diskrimineerimata; soovitab, et need hõlmaksid nii esmast kui ka teisest kahju, mis on tekitatud kõigis mõjutatud piirkondades, arvestades et sellised vahejuhtumid mõjutavad suuremaid piirkondi ja neil võib olla pikaajaline mõju; rõhutab, et eelkõige on vaja, et just naabruses asuvad riigid, mis ei ole Euroopa Majanduspiirkonna liikmed, järgiksid keskkonnakaitset ja -vastutust käsitlevat rahvusvahelist õigust; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kordab, et keskkonnavastutuse direktiivi artikli 4 lõike 5 kohaselt kohaldatakse direktiivi hajusaastusest põhjustatud keskkonnakahjustuse või selle otsese ohu suhtes ainult juhul, kui on võimalik tõestada põhjuslikku seost kahjustuse ja mõne konkreetse ettevõtja tegevuse vahel; kordab ka, et juba valitsustevahelise kliimamuutuste rühma (IPCC) 2013. aasta aruandes kirjeldati tugevat põhjuslikku seost kasvuhoonegaaside heite ning kliimamuutuste ja keskkonnaga seotud kahju vahel (11); |
| --- | --- |

23.

Soovitused keskkonnavastutuse direktiivi paremaks ühtlustamiseks

| 24. | nõuab keskkonnavastutuse direktiivi ja selle artikli 2 lõikes 1 sätestatud mõiste „keskkonnakahjustus“ määratluse võimalikult kiiret läbivaatamist, eelkõige mis puudutab kriteeriume, mis on seotud kaitsealustele liikidele ja elupaikadele (I lisa) avalduva kahjuliku mõju kindlakstegemisega, ning veele ja pinnasele tekitatava kahju ohtu, et muuta direktiiv läbivaatamise tulemusena piisavalt mõjusaks, järjepidevaks ja sidusaks, nii et see suudaks tööstustegevusest tulenevate saasteainete kiire arenguga sammu pidada; |
| --- | --- |

24.

| 25. | palub komisjonil selgitada, määratleda ja üksikasjalikult täpsustada mõistet „olulise keskkonnakahju künnis“ ning hinnata tegevuste diferentseeritud maksimaalse vastutuse künniseid, et muuta keskkonnavastutuse direktiivi kohaldamine standardseks ja kõikides liikmesriikides ühtseks; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palub komisjonil esitada keskkonnavastutuse direktiivis toodud „soodsa kaitsestaatuse“ geograafilise ulatuse selge ja ühetaoline tõlgendus (ELi territoorium, riigi territoorium, looduslik maastik); on sellega seoses seisukohal, et korrektseks ja tulemuslikuks kohaldamiseks on vaja tegevuskohast lähtuvat käsitust; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palub komisjonil teha kindlaks, milliseid eeskirju on vaja, et eristada selgelt ja ümberlükkamatult juhtumid, kus keskkonnavastutuse direktiiv on kohaldatav, ja need, kus tuleks kohaldada riiklikke norme, kui need on rangemad; |
| --- | --- |

27.

| 28. | märgib, et õhusaaste kahjustab inimeste tervist ja keskkonda ning Eurostati andmetel kujutab lämmastikdioksiidi ja tahkete osakeste saaste tõsist ohtu tervisele; palub komisjonil sellega seoses lisada artikli 2 määratlustesse „keskkonnakahjustus“ ja „loodusvara“ mõiste „ökosüsteemid“; kutsub ühtlasi komisjoni üles kaaluma võimalust laiendada keskkonnavastutuse direktiivi kohaldamisala ja kehtestada vastutus inimeste tervise ja keskkonna, sh õhu kahjustamise eest (12); |
| --- | --- |

28.

| 29. | palub komisjonil kehtestada ettevõtjatele kohustuslik finantstagatis, näiteks kohustuslik keskkonnaalase vastutuse kindlustamine, ja töötada välja ELi ühtlustatud meetodika vastutuse maksimaalse künnise arvutamiseks, võttes arvesse iga tegevuse eripära ja selle ümbrust; palub komisjonil ka kaaluda võimalust luua keskkonnavastutuse direktiiviga reguleeritud tööstuslikest tegevusvaldkondadest tulenevate keskkonnakahjustuste hüvitamise Euroopa fond maksejõuetuse puhuks (13), piiramata sellega „saastaja maksab“ põhimõtet, ja seda ainult juhul, kui finantstagatiste turud ei toimi; on seisukohal, et sama peaks kehtima suurõnnetuste korral, kui kahju eest vastutavat ettevõtjat ei ole võimalik tuvastada; |
| --- | --- |

29.

| 30. | nõuab, et mis tahes ettevõtja, kes saab tegevuse läbiviimisest kasu, vastutaks ühtlasi ka sellise tegevusega põhjustatud mis tahes keskkonnakahjustuse või reostuse eest; |
| --- | --- |

30.

| 31. | on seisukohal, et arvestades tööstusega seotud õnnetuste olulisust ja võimalikku mõju ning riski, mis nendega kaasneb inimeste tervisele, keskkonnale ja varale, tuleb lisada täiendavad kaitsemeetmed, et tagada Euroopa kodanikele turvaline ja usaldusväärne katastroofide ennetamise ja ohjamise süsteem, mis põhineb riskide jagamisel, tööstusettevõtjate suuremal vastutusel ning põhimõttel „saastaja maksab“; nõuab, et hinnataks, kas lisada keskkonnavastutuse direktiivi tsiviilvastutuskord inimese tervisele ja keskkonnale tekitatud kahju eest (14); |
| --- | --- |

31.

| 32. | nõuab teisese vastutuse korra kehtestamist kolmandate isikute suhtes, kes on vastutava isiku õigusjärglased; |
| --- | --- |

32.

| 33. | soovitab muuta täiendava riigivastutuse nõudmise kohustuslikuks, et tagada õigusakti mõjus ja ennetav rakendamine; |
| --- | --- |

33.

| 34. | nõuab ka lubadega seotud ja tehnika tasemest tuleneva kaitse andmise võimaluste eemaldamist, et luua võrdsed võimalused ja edendada põhimõtet „saastaja maksab“, parandades ühtlasi õigusakti tulemuslikkust; |
| --- | --- |

34.

| 35. | palub, et komisjon esitaks viivitamata ettepaneku Euroopa tasandi keskkonnakontrollide kohta; |
| --- | --- |

35.

| 36. | on seisukohal, et keskkonnavastutuse direktiivi läbivaatamisel tuleks eelkõige laiendada ranget vastutust III lisas loetlemata tegevustele mis tahes keskkonnakahjustuste puhul, millel on kahjulik mõju, et parandada õigusakti mõjusust põhimõtte „saastaja maksab“ rakendamisel ning motiveerida ettevõtjaid viima oma tegevuse suhtes läbi nõuetekohast riskijuhtimist; palub komisjonil luua III lisas loetletud ohtlike toimingutega tegelevate ettevõtjate kohustuslik register ning finantsjärelevalve süsteem, millega tagatakse ettevõtjate maksevõime; |
| --- | --- |

36.

| 37. | palub, et komisjon tagaks keskkonnavastutuse direktiivi kohaldamise keskkonnakahjustuste suhtes, mille on põhjustanud mis tahes kutsealane tegevus, ja tagaks range tootjavastutuse; |
| --- | --- |

37.

| 38. | nõuab, et loodaks üldsusele kättesaadav Euroopa andmebaas keskkonnakahju juhtumitest, mille suhtes kohaldatakse keskkonnavastutuse direktiivi, võttes eeskujuks näiteks Iiri teavitussüsteemi, kus keskkonnakahju juhtumist võib teatada internetis, et parandada usaldust keskkonnavastutuse direktiivi vastu ja tagada parem rakendamine; on seisukohal, et selline avalik andmebaas võimaldab sidusrühmadel, ettevõtjatel ja kodanikel olla paremini kursis keskkonnavastutuse direktiivi süsteemi ja selle täitmise tagamisega ning aitaks keskkonnakahju paremini vältida ja heastada; |
| --- | --- |

38.

| 39. | soovitab keskkonnavastutuse direktiiviga seotud juhtumite avalike andmebaaside hõlpsasti kättesaadavaks ja mõjusaks muutmiseks luua need vastavalt järgmistele kriteeriumidele:






  — | need peaksid olema kättesaadavad internetis ja täiendavat teavet juhtumite kohta tuleks anda taotluse alusel, |
| --- | --- | --- |

39.

—

need peaksid olema kättesaadavad internetis ja täiendavat teavet juhtumite kohta tuleks anda taotluse alusel,

| — | igal riigil peaks olema pigem keskne andmebaas, mitte eraldi andmebaas iga piirkonna jaoks, |
| --- | --- |

—

igal riigil peaks olema pigem keskne andmebaas, mitte eraldi andmebaas iga piirkonna jaoks,

| — | teated uute juhtumite kohta tuleks kohe internetis avalikustada, |
| --- | --- |

—

teated uute juhtumite kohta tuleks kohe internetis avalikustada,

| — | iga andmebaasis registreeritud juhtumi kohta peaks olema ära toodud saastaja nimi, põhjustatud kahju laad ja ulatus, võetud või võetavad ennetus-/parandusmeetmed, ametivõimude algatatud või koos nendega läbiviidavad menetlused; |
| --- | --- |

—

iga andmebaasis registreeritud juhtumi kohta peaks olema ära toodud saastaja nimi, põhjustatud kahju laad ja ulatus, võetud või võetavad ennetus-/parandusmeetmed, ametivõimude algatatud või koos nendega läbiviidavad menetlused;

| 40. | nõuab III lisas loetletud ohtlike toimingute liikide loetelu laiendamist, et hõlmata kõik keskkonnale ja inimeste tervisele potentsiaalselt kahjulikud tegevused; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rõhutab keskkonnakahjustuste ennetamise tähtsust süstemaatiliste teavituskampaaniate abil, milles liikmesriigid tagavad, et võimalikke reostajaid ja võimalikke ohvreid teavitatakse kaasnevatest ohtudest ja tagatiste või muude finants- ja õigusvahendite kättesaadavusest, mis neid kõnealuste ohtude puhul kaitsta võiksid, samuti neist tulenevatest eelistest; |
| --- | --- |

41.

| 42. | on seisukohal, et kõik tõestatud vastutuse juhtumid ning kohaldatud karistuste üksikasjad tuleks avalikustada, et teha keskkonnakahju tegelik maksumus kõikidele nähtavaks; |
| --- | --- |

42.

| 43. | teeb ettepaneku teabekanali loomiseks, mille kaudu kutsuda valitsusväliseid keskkonnakaitseorganisatsioone ja muude sidusrühmade organisatsioone üles esitama oma märkusi ja kriitikat; |
| --- | --- |

43.

| 44. | soovitab maksusoodustuste pakkumist või muid soodustussüsteeme ettevõtjatele, kes on edukad keskkonnakahjustuste ennetamisel; |
| --- | --- |

44.

| 45. | soovitab luua asjakohased sõltumatud asutused, kellele antakse juhtimis- ja kontrollivolitused ning volitused määrata keskkonnavastutuse direktiiviga sätestatud karistusi, sealhulgas võimalus nõuda finantstagatisi potentsiaalselt vastutavatelt isikutelt, võttes arvesse iga võimaliku saastaja konkreetset olukorda, näiteks mis puudutab keskkonnalubasid; |
| --- | --- |

45.

| 46. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et keskkonnavastutuse direktiiv toetab piisavalt ELi linnudirektiivi ja elupaikade direktiivi eesmärkide saavutamiseks tehtavaid jõupingutusi; nõuab, et keskkonnajärelevalve eest vastutavad ametiasutused oleksid kaasatud keskkonnavastutust käsitleva õiguse rakendamisse ja selle täitmise tagamisse; |
| --- | --- |

46.

| 47. | kutsub komisjoni üles edendama oma koolitusprogramme keskkonnavastutuse direktiivi kohaldamise kohta liikmesriikides ning looma praktikutele kasutajatuge, mis pakub teavet, abi ja toetust ohu ja kahju hindamisel; soovitab lisaks võtta vastu suunisdokumendid, et aidata liikmesriikidel õigusakte nõuetekohaselt üle võtta; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kordab, et keskkonnavastutuse direktiivi kohaselt on keskkonnakahjust mõjutatud isikutel õigus paluda, et pädevad asutused võtaksid meetmeid; märgib ka, et liidu õiguses on sätestatud, et Euroopa kodanikele peaks olema tagatud tulemuslik ja õigeaegne juurdepääs õiguskaitsele (Århusi konventsiooni artikli 9 lõige 3, Euroopa Liidu lepingu artikkel 6 ja Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni asjakohased sätted) ning keskkonnakahjude kulud peaks kandma saastaja (ELi toimimise lepingu artikkel 191); kutsub seetõttu komisjoni üles esitama seadusandlikku ettepanekut miinimumnõuete kohta, millega rakendatakse Århusi konventsiooni õiguskaitse kättesaadavust; palub komisjonil hinnata võimalust võtta liidu keskkonnaalaste õigusaktide rikkumise eest kasutusele kollektiivse õiguskaitse mehhanismid; |
| --- | --- |

48.

| 49. | palub komisjonil seoses keskkonnavastutuse direktiivi läbivaatamisega kaaluda võimalust kehtestada liikmesriikidele kohustus esitada iga kahe aasta tagant aruanded direktiivi kohaldamise kohta; |
| --- | --- |

49.

| 50. | on seisukohal, et kriminaalkaristused on keskkonnakahjude puhul veel üks oluline hoiatav mehhanism, ja märgib kahetsusega, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiiv 2008/99/EÜ keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu ei ole ajakohane; kutsub komisjoni üles võtma viivitamatult meetmeid, et vaadata läbi selle direktiivi kohaldamisala nii, et see hõlmaks kõiki kohaldatavaid ELi keskkonnaalaseid õigusakte; |
| --- | --- |

50.

o

o o

| 51. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele. |
| --- | --- |

51.

---

(1)  ELT L 143, 30.4.2004, lk 56.

(2)  ELT L 106, 17.4.2001, lk 1.

(3)  ELT L 102, 11.4.2006, lk 15.

(4)  ELT L 140, 5.6.2009, lk 114.

(5)  ELT L 178, 28.6.2013, lk 66.

(6)  PE 556.943.

(7)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 9. märts 2010, ERG and Others, C-378/08, ECLI:EU:C:2010:126, punkt 45. Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 9. märts 2010, ERG and Others, C-379/08 ja C-380/08, ECLI:EU:C:2010:127, punkt 38. Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 9. märts 2010, Buzzi Unicem SpA and Others, C-478/08 ja C-479/08, ECLI:EU:C:2010:129, punkt 35.

(8)  Vastavalt komisjoni aruandele (COM(2016)0204) teatasid liikmesriigid ajavahemikus aprillist 2007 kuni aprillini 2013 ligikaudu 1 245 kinnitatud keskkonnakahju juhtumist, mille suhtes kohaldati keskkonnavastutuse direktiivi. Lisaks selgub samast aruandest, et juhtumite arv erineb liikmesriigiti suuresti. Kõikidest teatatud juhtumitst esines 86 % kahes liikmesriigis (Ungari 563 juhtumit, Poola 506 juhtumit ning enamik ülejäänud juhtumitest kuues liikmesriigis (Saksamaa 60, Kreeka 40, Itaalia 17, Läti, Hispaania ja Ühendkuningriik 8). 11 liikmesriiki teatasid, et 2007. aastal sellisid juhtumeid ei esinenud, arvatavasti seetõttu, et nad tegelevad nendega üksnes oma siseriikliku süsteemi alusel.

(9)  Euroopa Kohtu 4. märtsi 2015. aasta otsus, Ministero dell’Ambiente e della Tutela del Territorio e del Mare jt vs. Fipa Group srl, kohtuasi C-534/13, ECLI:EL: C:2015:140.

(10)  Uuring, millega kaaluti võimalusi luua rahastu tööstuskatastroofidest põhjustatud (keskkonna)kahju hüvitamiseks, lõpparuanne, Euroopa Komisjon, DG ENV, 17. aprill 2013.

(11)  IPCC, 2013: Kliimamuutused 2013: reaalteaduslik alus. I töörühma panus valitsustevahelise kliimamuutuste ekspertrühma (IPCC) viiendasse hindamisaruandesse. (Stocker, T.F. et al. Cambridge University Press, Cambridge, United Kingdom and New York, NY, USA, 1535 pp, doi:10.1017/CBO9781107415324).

(12)  Seda valikut kaaluti komisjoni 19. veebruari 2014. aasta dokumendis „Study on ELD Effectiveness: Scope and Exceptions“ (keskkonnavastutuse direktiivi mõjususe uuring: kohaldamisala ja erandid), lk 84.

(13)  Seda võimalust on kirjeldatud komisjoni 17. aprillil 2013. aastal avaldatud dokumendis „Study to explore the feasibility of creating a fund to cover environmental liability and losses occurring from industrial accidents“ (uuring keskkonnavastutuse ja tööstusõnnetuste kahju hüvitamise fondi loomise teostatavuse kohta).

(14)  See kord on juba olemas Portugalis ja komisjon andis sellele hinnangu oma 16. mai 2013. aasta uuringus „Implementation challenges and obstacles of the Environmental Liability Directive (ELD)“ (keskkonnavastutuse direktiivi rakendamise probleemid ja takistused), lk 75.

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/192 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/192

---

P8_TA(2017)0417

Võitlus seksuaalse ahistamise ja kuritarvitamise vastu ELis

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2017. aasta resolutsioon seksuaalse ahistamise ja väärkohtlemise vastase võitluse kohta ELis (2017/2897(RSP))

(2018/C 346/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 8, 10, 19 ja 157, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2 ja 3 ning Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 8, 10, 19 ja 157,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, mis jõustus koos Lissaboni lepinguga detsembris 2009, ning eriti selle artikleid 20, 21, 23 ja 31, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, mis jõustus koos Lissaboni lepinguga detsembris 2009, ning eriti selle artikleid 20, 21, 23 ja 31,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) 2014. aasta aruannet naistevastase vägivalla kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) 2014. aasta aruannet naistevastase vägivalla kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2006. aasta direktiivi 2006/54/EÜ meeste ja naiste võrdsete võimaluste ja võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta tööhõive ja elukutse küsimustes (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (3), milles määratletakse ja mõistetakse hukka ahistamine ja seksuaalne ahistamine, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 13. detsembri 2004. aasta direktiivi 2004/113/EÜ meeste ja naiste võrdse kohtlemise põhimõtte rakendamise kohta seoses kaupade ja teenuste kättesaadavuse ja pakkumisega (3), milles määratletakse ja mõistetakse hukka ahistamine ja seksuaalne ahistamine,

| — | võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi soolise võrdõiguslikkuse indeksi aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudi soolise võrdõiguslikkuse indeksi aruannet,

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 3. detsembri 2015. aasta töödokumenti „Strateegiline kohustus soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019“ (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 3. detsembri 2015. aasta töödokumenti „Strateegiline kohustus soolise võrdõiguslikkuse edendamiseks aastatel 2016–2019“ (SWD(2015)0278),

| — | võttes arvesse ELi eesistujariikide kolmiku Eesti, Bulgaaria ja Austria 2017. aasta juuli deklaratsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi eesistujariikide kolmiku Eesti, Bulgaaria ja Austria 2017. aasta juuli deklaratsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO 1993. aasta deklaratsiooni naistevastase vägivalla kaotamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO 1993. aasta deklaratsiooni naistevastase vägivalla kaotamise kohta,

| — | võttes arvesse 15. septembril 1995. aastal neljandal naiste maailmakonverentsil vastu võetud Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning nendest tulenevaid dokumente, mis võeti vastu ÜRO erakorralistel istungjärkudel „Peking + 5“ (2000), „Peking + 10“ (2005), „Peking + 15“ (2010) ja „Peking + 20“ (2015), ning konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja selle fakultatiivprotokolli, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 15. septembril 1995. aastal neljandal naiste maailmakonverentsil vastu võetud Pekingi deklaratsiooni ja tegevusprogrammi ning nendest tulenevaid dokumente, mis võeti vastu ÜRO erakorralistel istungjärkudel „Peking + 5“ (2000), „Peking + 10“ (2005), „Peking + 15“ (2010) ja „Peking + 20“ (2015), ning konventsiooni naiste diskrimineerimise kõigi vormide likvideerimise kohta ja selle fakultatiivprotokolli,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK (4) („kuriteoohvrite õiguste direktiiv“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta direktiivi 2012/29/EL, millega kehtestatakse kuriteoohvrite õiguste ning neile pakutava toe ja kaitse miinimumnõuded ning asendatakse nõukogu raamotsus 2001/220/JSK (4) („kuriteoohvrite õiguste direktiiv“),

| — | võttes arvesse Euroopa Ametiühingute Keskliidu (ETUC/CES), ühenduse BUSINESSEUROPE, Euroopa Käsitööettevõtjate ning Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Keskliidu (UEAPME) ning Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) 2007. aasta raamkokkulepet, mis käsitleb ahistamist ja vägivalda töökohal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ametiühingute Keskliidu (ETUC/CES), ühenduse BUSINESSEUROPE, Euroopa Käsitööettevõtjate ning Väikeste ja Keskmise Suurusega Ettevõtjate Keskliidu (UEAPME) ning Euroopa Riigiosalusega Ettevõtete Keskuse (CEEP) 2007. aasta raamkokkulepet, mis käsitleb ahistamist ja vägivalda töökohal,

| — | võttes arvesse soolist võrdõiguslikkust edendavate asutuste Euroopa võrgustiku (EQUINET) 2015. aastal avaldatud aruannet „Naiste jätkuv diskrimineerimine, ahistamine ja ebavõrdsus. Võrdõiguslikkust edendavate asutuste teave Euroopa Komisjoni uue soolise võrdõiguslikkuse strateegia jaoks“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse soolist võrdõiguslikkust edendavate asutuste Euroopa võrgustiku (EQUINET) 2015. aastal avaldatud aruannet „Naiste jätkuv diskrimineerimine, ahistamine ja ebavõrdsus. Võrdõiguslikkust edendavate asutuste teave Euroopa Komisjoni uue soolise võrdõiguslikkuse strateegia jaoks“,

| — | võttes arvesse naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise Istanbuli konventsiooni (5), eelkõige selle artikleid 2 ja 40, ning oma 12. septembri 2017. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise Istanbuli konventsiooni (5), eelkõige selle artikleid 2 ja 40, ning oma 12. septembri 2017. aasta resolutsiooni ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus Euroopa Nõukogu naistevastase vägivalla ja perevägivalla ennetamise ja tõkestamise konventsiooni Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 20. septembri 2001. aasta resolutsiooni ahistamise kohta töökohal (7), 26. novembri 2009. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla kaotamise kohta (8), 5. aprilli 2011. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla vastu võitlemise ELi uue poliitilise raamistiku prioriteetide ja põhijoonte kohta (9), 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegia (2007–2012) vahehindamise kohta (10), 25. veebruari 2014. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile naistevastase vägivalla vastase võitluse kohta (11) ning sellele lisatud 2013. aasta novembri Euroopa lisaväärtuse hinnangut, ning 24. novembri 2016. aasta resolutsiooni ELi ühinemise kohta naistevastase vägivalla ennetamise ja tõkestamise Istanbuli konventsiooniga (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. septembri 2001. aasta resolutsiooni ahistamise kohta töökohal (7), 26. novembri 2009. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla kaotamise kohta (8), 5. aprilli 2011. aasta resolutsiooni naistevastase vägivalla vastu võitlemise ELi uue poliitilise raamistiku prioriteetide ja põhijoonte kohta (9), 15. detsembri 2011. aasta resolutsiooni ELi töötervishoiu ja tööohutuse strateegia (2007–2012) vahehindamise kohta (10), 25. veebruari 2014. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile naistevastase vägivalla vastase võitluse kohta (11) ning sellele lisatud 2013. aasta novembri Euroopa lisaväärtuse hinnangut, ning 24. novembri 2016. aasta resolutsiooni ELi ühinemise kohta naistevastase vägivalla ennetamise ja tõkestamise Istanbuli konventsiooniga (12),

| — | võttes arvesse oma 14. märtsi 2017. aasta resolutsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus 2014.–2015. aastal (13), 10. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Liidus 2013. aastal naiste ja meeste võrdõiguslikkuse valdkonnas saavutatud edu kohta (14) ning 24. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni õiguspäraste meetmete kohta üldsuse huvides äriühingute ja avalik-õiguslike asutuste konfidentsiaalset teavet avaldavate rikkumisest teatajate kaitseks (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. märtsi 2017. aasta resolutsiooni naiste ja meeste võrdõiguslikkuse kohta Euroopa Liidus 2014.–2015. aastal (13), 10. märtsi 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Liidus 2013. aastal naiste ja meeste võrdõiguslikkuse valdkonnas saavutatud edu kohta (14) ning 24. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni õiguspäraste meetmete kohta üldsuse huvides äriühingute ja avalik-õiguslike asutuste konfidentsiaalset teavet avaldavate rikkumisest teatajate kaitseks (15),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimuste artiklit 12a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimuste artiklit 12a,

| — | võttes arvesse 2017. aasta septembris avaldatud juhendit Euroopa Parlamendi liikmetele „Nulltolerants ahistamise suhtes töökohal“, ning Euroopa Parlamendi administratsiooni tegevuskava selles väga olulises küsimuses, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2017. aasta septembris avaldatud juhendit Euroopa Parlamendi liikmetele „Nulltolerants ahistamise suhtes töökohal“, ning Euroopa Parlamendi administratsiooni tegevuskava selles väga olulises küsimuses,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on ELi põhiväärtus, mida tunnustatakse aluslepingutes ja põhiõiguste hartas ning mida EL on kohustunud kogu oma tegevuses järgima; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et sooline võrdõiguslikkus on ELi põhiväärtus, mida tunnustatakse aluslepingutes ja põhiõiguste hartas ning mida EL on kohustunud kogu oma tegevuses järgima;

| B. | arvestades, et EL on väärtuste ühendus, mis põhineb demokraatial, õigusriigi põhimõttel ja põhiõigustel, mis on sätestatud liidu põhiväärtuste ja eesmärkidena Euroopa Liidu lepingu esimestes artiklites ning liidu liikmeks saamise kriteeriumides; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL on väärtuste ühendus, mis põhineb demokraatial, õigusriigi põhimõttel ja põhiõigustel, mis on sätestatud liidu põhiväärtuste ja eesmärkidena Euroopa Liidu lepingu esimestes artiklites ning liidu liikmeks saamise kriteeriumides;

| C. | arvestades, et seksuaalne ahistamine on ELi õiguses defineeritud kui „seksuaalse olemusega mis tahes soovimatu sõnaline, mittesõnaline või füüsiline käitumine, mille eesmärk või tegelik toime on isiku väärikuse alandamine, eelkõige luues ähvardava, vaenuliku, halvustava, alandava või solvava õhkkonna“ (16); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et seksuaalne ahistamine on ELi õiguses defineeritud kui „seksuaalse olemusega mis tahes soovimatu sõnaline, mittesõnaline või füüsiline käitumine, mille eesmärk või tegelik toime on isiku väärikuse alandamine, eelkõige luues ähvardava, vaenuliku, halvustava, alandava või solvava õhkkonna“ (16);

| D. | arvestades, et seksuaalne ahistamine on naiste ja tütarlaste vastase vägivalla vorm ning soolise diskrimineerimise kõige äärmuslikum, kuid püsiv vorm; arvestades, et umbes 90 % seksuaalse ahistamise ohvritest on naised ja 10 % mehed; arvestades, et FRA 2014. aastal tehtud naistevastast vägivalda käsitleva kogu ELi hõlmava uuringu kohaselt on üks naine kolmest kogenud täiskasvanuna füüsilist või seksuaalset vägivalda; arvestades, et kuni 55 % ELi naistest on olnud seksuaalselt ahistatud; arvestades, et 32 % ohvritest ELis nimetas teo toimepanijana oma ülemust, kolleegi või klienti; arvestades, et 75 % naistest, kes töötavad kvalifikatsiooni nõudvatel ametikohtadel või tippjuhtkonnas, on seksuaalselt ahistatud; arvestades, et 61 % teenindussektoris töötavatest naistest on kogenud seksuaalset ahistamist; arvestades, et 20 % ELi 28 liikmesriigi noortest (18–29 aasta vanustest) naistest on kogenud küberahistamist; arvestades, et iga kümnes naine on kogenud seksuaalset ahistamist uue tehnoloogia vahendite kaudu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et seksuaalne ahistamine on naiste ja tütarlaste vastase vägivalla vorm ning soolise diskrimineerimise kõige äärmuslikum, kuid püsiv vorm; arvestades, et umbes 90 % seksuaalse ahistamise ohvritest on naised ja 10 % mehed; arvestades, et FRA 2014. aastal tehtud naistevastast vägivalda käsitleva kogu ELi hõlmava uuringu kohaselt on üks naine kolmest kogenud täiskasvanuna füüsilist või seksuaalset vägivalda; arvestades, et kuni 55 % ELi naistest on olnud seksuaalselt ahistatud; arvestades, et 32 % ohvritest ELis nimetas teo toimepanijana oma ülemust, kolleegi või klienti; arvestades, et 75 % naistest, kes töötavad kvalifikatsiooni nõudvatel ametikohtadel või tippjuhtkonnas, on seksuaalselt ahistatud; arvestades, et 61 % teenindussektoris töötavatest naistest on kogenud seksuaalset ahistamist; arvestades, et 20 % ELi 28 liikmesriigi noortest (18–29 aasta vanustest) naistest on kogenud küberahistamist; arvestades, et iga kümnes naine on kogenud seksuaalset ahistamist uue tehnoloogia vahendite kaudu;

| E. | arvestades, et seksuaalse ahistamise ja kiusamise juhtumid jäävad sageli ametiasutustele teatamata ikka veel üsna madala ühiskondliku teadlikkuse tõttu probleemist, ebapiisavate ohvriabi kanalite ning arusaama tõttu, et tegemist on ühiskonna jaoks tundliku teemaga, hoolimata sellest, et on olemas ametlikud menetlused võitluseks seksuaalse ahistamise vastu töökohal ja muudes valdkondades; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et seksuaalse ahistamise ja kiusamise juhtumid jäävad sageli ametiasutustele teatamata ikka veel üsna madala ühiskondliku teadlikkuse tõttu probleemist, ebapiisavate ohvriabi kanalite ning arusaama tõttu, et tegemist on ühiskonna jaoks tundliku teemaga, hoolimata sellest, et on olemas ametlikud menetlused võitluseks seksuaalse ahistamise vastu töökohal ja muudes valdkondades;

| F. | arvestades, et seksuaalne vägivald ja ahistamine töökohal on tervise ja ohutuse küsimus ning neid tuleks sellisena käsitleda ja ära hoida; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et seksuaalne vägivald ja ahistamine töökohal on tervise ja ohutuse küsimus ning neid tuleks sellisena käsitleda ja ära hoida;

| G. | arvestades, et diskrimineerimine soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel on ELi õigusega keelatud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et diskrimineerimine soo, rassilise või etnilise päritolu, usutunnistuse või veendumuste, puude, vanuse või seksuaalse sättumuse alusel on ELi õigusega keelatud;

| H. | arvestades, et seksuaalne vägivald ja ahistamine on vastuolus soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise põhimõttega, kujutavad endast soolist diskrimineerimist ja on seetõttu töökohal keelatud, sealhulgas seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et seksuaalne vägivald ja ahistamine on vastuolus soolise võrdõiguslikkuse ja võrdse kohtlemise põhimõttega, kujutavad endast soolist diskrimineerimist ja on seetõttu töökohal keelatud, sealhulgas seoses töö saamise, kutseõppe ja edutamisega;

| I. | arvestades, et soostereotüüpide püsivus, seksism, seksuaalne ahistamine ja väärkohtlemine on struktuurne ja laialt levinud probleem kogu Euroopas ja maailmas ning see nähtus hõlmab igasuguse vanuse, hariduse, sissetuleku ja ühiskondliku positsiooniga ohvreid ja toimepanijaid ning on sellel on ohvrile füüsilised, seksuaalsed, emotsionaalsed ja psühholoogilised tagajärjed; arvestades, et kõigi naistevastase vägivalla vormide algpõhjus on võimu ebavõrdne jaotumine meeste ja naiste vahel, soostereotüübid ja seksism, sh seksistlik vihakõne internetis ja mujal, ning see on viinud meeste domineerimiseni naiste üle ja naiste diskrimineerimiseni ning takistanud naiste täielikku eneseteostust; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et soostereotüüpide püsivus, seksism, seksuaalne ahistamine ja väärkohtlemine on struktuurne ja laialt levinud probleem kogu Euroopas ja maailmas ning see nähtus hõlmab igasuguse vanuse, hariduse, sissetuleku ja ühiskondliku positsiooniga ohvreid ja toimepanijaid ning on sellel on ohvrile füüsilised, seksuaalsed, emotsionaalsed ja psühholoogilised tagajärjed; arvestades, et kõigi naistevastase vägivalla vormide algpõhjus on võimu ebavõrdne jaotumine meeste ja naiste vahel, soostereotüübid ja seksism, sh seksistlik vihakõne internetis ja mujal, ning see on viinud meeste domineerimiseni naiste üle ja naiste diskrimineerimiseni ning takistanud naiste täielikku eneseteostust;

| J. | arvestades, et Pekingi tegevusprogrammi määratluse kohaselt hõlmab naistevastane vägivald muu hulgas ühiskonnas esinevat füüsilist, seksuaalset ja vaimset vägivalda, sh vägistamist, seksuaalset väärkohtlemist, seksuaalset ahistamist ja ähvardamist töökohal, haridusasutustes ja mujal (17); |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Pekingi tegevusprogrammi määratluse kohaselt hõlmab naistevastane vägivald muu hulgas ühiskonnas esinevat füüsilist, seksuaalset ja vaimset vägivalda, sh vägistamist, seksuaalset väärkohtlemist, seksuaalset ahistamist ja ähvardamist töökohal, haridusasutustes ja mujal (17);

| K. | arvestades, et kuriteoohvrite õiguste direktiivis on sooline vägivald määratletud kui diskrimineerimise vorm ja ohvri põhivabaduste rikkumine ning see hõlmab vägivalda lähisuhetes, seksuaalvägivalda (sh vägistamine, seksuaalne väärkohtlemine ja ahistamine), inimkaubandust, orjapidamist ning mitmesuguseid kahjulikke tavasid, nagu sundabielud, naiste suguelundite moonutamine ja nn aukuriteod; arvestades, et soolise vägivalla ohvritest naised ja nende lapsed vajavad tihti erilist tuge ja kaitset seoses uue või korduva ohvriks langemise suure ohuga või sellise vägivallaga seotud hirmutamise ja kättemaksuga (18); |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kuriteoohvrite õiguste direktiivis on sooline vägivald määratletud kui diskrimineerimise vorm ja ohvri põhivabaduste rikkumine ning see hõlmab vägivalda lähisuhetes, seksuaalvägivalda (sh vägistamine, seksuaalne väärkohtlemine ja ahistamine), inimkaubandust, orjapidamist ning mitmesuguseid kahjulikke tavasid, nagu sundabielud, naiste suguelundite moonutamine ja nn aukuriteod; arvestades, et soolise vägivalla ohvritest naised ja nende lapsed vajavad tihti erilist tuge ja kaitset seoses uue või korduva ohvriks langemise suure ohuga või sellise vägivallaga seotud hirmutamise ja kättemaksuga (18);

| L. | arvestades, et ELi õigusaktides on nõutud, et liikmesriigid peavad tagama võrdõiguslikkust edendava asutuse olemasolu, mille eesmärk on osutada ahistamise ja seksuaalse ahistamise ohvritele sõltumatut abi, korraldada sõltumatuid uuringuid, avaldada sõltumatuid aruandeid ning esitada soovitusi seoses töö saamise ja kutseõppega ning kaupade ja teenuste pakkumise ja neile juurdepääsuga, samuti soovitusi füüsilisest isikust ettevõtjatele; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ELi õigusaktides on nõutud, et liikmesriigid peavad tagama võrdõiguslikkust edendava asutuse olemasolu, mille eesmärk on osutada ahistamise ja seksuaalse ahistamise ohvritele sõltumatut abi, korraldada sõltumatuid uuringuid, avaldada sõltumatuid aruandeid ning esitada soovitusi seoses töö saamise ja kutseõppega ning kaupade ja teenuste pakkumise ja neile juurdepääsuga, samuti soovitusi füüsilisest isikust ettevõtjatele;

| M. | arvestades, et seksuaalne ahistamine ja väärkohtlemine, mida peamiselt kasutavad mehed naiste vastu, on struktuurne ja laialt levinud probleem kogu Euroopas ja maailmas ning see nähtus hõlmab igasuguse vanuse, hariduse, sissetuleku ja ühiskondliku positsiooniga ohvreid ja toimepanijaid ning on seotud võimu ebavõrdse jagunemisega meie ühiskonnas naiste ja meeste vahel; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et seksuaalne ahistamine ja väärkohtlemine, mida peamiselt kasutavad mehed naiste vastu, on struktuurne ja laialt levinud probleem kogu Euroopas ja maailmas ning see nähtus hõlmab igasuguse vanuse, hariduse, sissetuleku ja ühiskondliku positsiooniga ohvreid ja toimepanijaid ning on seotud võimu ebavõrdse jagunemisega meie ühiskonnas naiste ja meeste vahel;

| N. | arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse eest vastutavad kõik ühiskonnaliikmed ning sellesse peavad aktiivselt panustama nii naised kui ka mehed; arvestades, et ametiasutused peaksid kohustuma välja töötama meestele ja noorematele põlvkondadele suunatud koolitus- ja teabekampaaniaid, mille eesmärk on kaasata mehi ja poisse ning aja jooksul tõkestada ja kaotada igasugune sooline vägivald ja edendada naiste mõjuvõimu; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et soolise võrdõiguslikkuse eest vastutavad kõik ühiskonnaliikmed ning sellesse peavad aktiivselt panustama nii naised kui ka mehed; arvestades, et ametiasutused peaksid kohustuma välja töötama meestele ja noorematele põlvkondadele suunatud koolitus- ja teabekampaaniaid, mille eesmärk on kaasata mehi ja poisse ning aja jooksul tõkestada ja kaotada igasugune sooline vägivald ja edendada naiste mõjuvõimu;

| O. | arvestades, et liikmesriikide erineva poliitika ja õigusaktide tõttu ei ole naised Euroopa Liidus soolise vägivalla, seksuaalse ahistamise ja väärkohtlemise eest võrdselt kaitstud; arvestades, et kohtusüsteemid ei paku naistele piisavat tuge; arvestades, et soolise vägivalla toimepanija on sageli isik, keda ohver juba tunneb, ning paljudel juhtudel on ohver temast sõltuvuses, mistõttu ohver kardab veel rohkem vägivallast teatada; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et liikmesriikide erineva poliitika ja õigusaktide tõttu ei ole naised Euroopa Liidus soolise vägivalla, seksuaalse ahistamise ja väärkohtlemise eest võrdselt kaitstud; arvestades, et kohtusüsteemid ei paku naistele piisavat tuge; arvestades, et soolise vägivalla toimepanija on sageli isik, keda ohver juba tunneb, ning paljudel juhtudel on ohver temast sõltuvuses, mistõttu ohver kardab veel rohkem vägivallast teatada;

| P. | arvestades, et kõik liikmesriigid on Istanbuli konventsiooni allkirjastanud, kuid vaid 15 neist on selle ratifitseerinud; arvestades, et ELi ühinemine konventsiooniga ei vabasta liikmesriike selle ratifitseerimisest riiklikul tasandil; arvestades, et Istanbuli konventsiooni artiklis 40 on sätestatud, et „konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et mis tahes seksuaalse alatooniga soovimatuks peetava verbaalse või füüsiline käitumise suhtes, mille eesmärgiks või tagajärjeks on isiku väärikuse riivamine, eriti hirmutava, vaenuliku, heidutava, alandava või ründava õhustiku tekitamine, rakendatakse kriminaal- või muid õiguslikke karistusi“; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et kõik liikmesriigid on Istanbuli konventsiooni allkirjastanud, kuid vaid 15 neist on selle ratifitseerinud; arvestades, et ELi ühinemine konventsiooniga ei vabasta liikmesriike selle ratifitseerimisest riiklikul tasandil; arvestades, et Istanbuli konventsiooni artiklis 40 on sätestatud, et „konventsiooniosalised võtavad vajalikke seadusandlikke või muid meetmeid tagamaks, et mis tahes seksuaalse alatooniga soovimatuks peetava verbaalse või füüsiline käitumise suhtes, mille eesmärgiks või tagajärjeks on isiku väärikuse riivamine, eriti hirmutava, vaenuliku, heidutava, alandava või ründava õhustiku tekitamine, rakendatakse kriminaal- või muid õiguslikke karistusi“;

| Q. | arvestades, et vägivald ja ahistamine poliitikaelus on ülekaalukalt suunatud naiste vastu; arvestades, et selline vägivald kujutab endast inimõiguste ja põhivabaduste rikkumist, mis muu hulgas rikub kohustust tagada, et naised saaksid vabalt osaleda poliitilistes esinduskogudes; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et vägivald ja ahistamine poliitikaelus on ülekaalukalt suunatud naiste vastu; arvestades, et selline vägivald kujutab endast inimõiguste ja põhivabaduste rikkumist, mis muu hulgas rikub kohustust tagada, et naised saaksid vabalt osaleda poliitilistes esinduskogudes;

| R. | arvestades, et seksuaalne ahistamine on määratletud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 12a; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et seksuaalne ahistamine on määratletud Euroopa Liidu ametnike personalieeskirjade ning liidu muude teenistujate teenistustingimuste artiklis 12a;

| S. | arvestades, et seksuaalne ahistamine ja seksistlik käitumine ei ole kahjutud, ning arvestades, et seksuaalse ahistamise või seksuaalse vägivalla alatähtsustamine keele abil peegeldab seksistlikke hoiakuid naiste suhtes ning edastab kontrolli ja võimuga seotud sõnumeid meeste ja naiste suhetes, mis kahjustab naiste väärikust, iseseisvust ja vabadust; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et seksuaalne ahistamine ja seksistlik käitumine ei ole kahjutud, ning arvestades, et seksuaalse ahistamise või seksuaalse vägivalla alatähtsustamine keele abil peegeldab seksistlikke hoiakuid naiste suhtes ning edastab kontrolli ja võimuga seotud sõnumeid meeste ja naiste suhetes, mis kahjustab naiste väärikust, iseseisvust ja vabadust;

| T. | arvestades, et Euroopa Parlament on kehtestanud konkreetse struktuuri ja sisereeglid, et käsitleda seksuaalset ahistamist parlamendis, nimelt spetsiaalse nõuandekomitee, mis tegeleb parlamendiliikme registreeritud assistentide poolt Euroopa Parlamendi liikmete vastu esitatud ahistamiskaebuste menetlemisega, samal ajal kui töökohal ahistamise ärahoidmisega tegelev nõuandekomitee tegeleb muude ametlike menetlustega, mis on seotud parlamendi administratsiooni ja fraktsioonide töötajatega, et hinnata võimalikke juhtumeid ning vältida seksuaalset ahistamist ja väärkohtlemist; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Euroopa Parlament on kehtestanud konkreetse struktuuri ja sisereeglid, et käsitleda seksuaalset ahistamist parlamendis, nimelt spetsiaalse nõuandekomitee, mis tegeleb parlamendiliikme registreeritud assistentide poolt Euroopa Parlamendi liikmete vastu esitatud ahistamiskaebuste menetlemisega, samal ajal kui töökohal ahistamise ärahoidmisega tegelev nõuandekomitee tegeleb muude ametlike menetlustega, mis on seotud parlamendi administratsiooni ja fraktsioonide töötajatega, et hinnata võimalikke juhtumeid ning vältida seksuaalset ahistamist ja väärkohtlemist;

| U. | arvestades, et poliitikutel on kodanike valitud esindajatena väga suur vastutus anda positiivset eeskuju seksuaalse ahistamise vältimisel ja võitluses selle vastu; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et poliitikutel on kodanike valitud esindajatena väga suur vastutus anda positiivset eeskuju seksuaalse ahistamise vältimisel ja võitluses selle vastu;

Nulltolerants ning võitlus seksuaalse ahistamise ja seksuaalse väärkohtlemise vastu ELis

| 1. | mõistab teravalt hukka igasuguse seksuaalse vägivalla ja füüsilise või psühholoogilise ahistamise ning peab taunitavaks, et neisse suhtutakse liiga leebelt, kuigi tegelikult on nende puhul tegemist põhiõiguste süstemaatilise rikkumise ja raske kuriteoga, mille eest tuleb sellele vastavalt karistada; rõhutab, et karistamatusele tuleb lõpp teha ja selleks tuleb tagada nende tegude toimepanijate vastutusele võtmine; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nõuab seksuaalse ahistamise ja väärkohtlemise vastase õigusraamistiku efektiivset rakendamist ning kutsub ühtlasi ELi liikmesriike ja avaliku ja erasektori ettevõtteid üles võtma lisameetmeid, et seksuaalset ahistamist töökohtadel tulemuslikult tõkestada ja sellele lõpp teha; rõhutab vajadust järgida spetsiaalseid õigusmenetlusi, mis on kehtestatud töökohal aset leidnud seksuaalse ahistamise juhtumite käsitlemiseks; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tunneb heameelt selliste algatuste üle nagu liikumine #MeToo, mille eesmärk on teatada seksuaalse ahistamise ja naistevastase vägivalla juhtumitest; avaldab tugevat toetust kõigile kampaanias osalenud naistele ja tütarlastele, sealhulgas neile, kes on paljastanud selliste tegude toimepanijaid; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles asjakohaselt jälgima nende ELi direktiivide korrektset rakendamist, millega keelatakse sooline ja seksuaalne ahistamine, ning tagama, et ELi liikmesriigid tugevdaksid võrdõiguslikkust edendavate, diskrimineerimisjuhtumeid käsitlevate asutuste isikkoosseisu ja annaksid neile täpsed volitused ja piisavad vahendid, mis võimaldaksid hõlmata tööhõive, füüsilisest isikust ettevõtjana tegutsemise ning kaupade ja teenuste kättesaadavuse valdkonda; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kutsub komisjoni üles hindama, vahetama ja võrdlema töökohal seksuaalse ahistamise vastu võitlemise parimaid tavasid ja levitama oma hindamise tulemusi, et liikmesriigid saaksid võtta mõjusaid meetmeid ergutamaks ettevõtteid, sotsiaalpartnereid ja kutseõppega seotud organisatsioone vältima töökohtadel igasugust soolist diskrimineerimist, eelkõige ahistamist ja seksuaalset ahistamist; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, kui tähtis on, et kõik mehed osaleksid aktiivselt muutustes ning igasugusele ahistamisele ja seksuaalsele vägivallale lõpu tegemises ning võitleksid nende asjaolude ja struktuuride vastu, mis kas või passiivselt võimaldavad ahistamiseni viivat käitumist, ja reageeriksid igale üleastumisele või kohatule käitumisele; kutsub liikmesriike üles mehi aktiivselt teadlikkus- ja ennetuskampaaniatesse kaasama; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on veendunud, et tähtsaimate seksuaalse ahistamise vastu võitlemise meetmete hulka kuuluvad vähese teavitamise ja sotsiaalse häbimärgistamise probleemidega tegelemine, töökohtadel vastutuse tagamise menetluste rakendamine, meeste ja poiste aktiivne kaasamine vägivalla ennetamisse ning meetmed, mida võetakse uute, näiteks küberruumis täheldatavate vägivallavormide vastu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | peab ülimalt murettekitavaks, et naiste ahistamine internetis ja eriti sotsiaalmeedias, alates soovimatust kontaktist, trollimisest ja küberkiusamisest kuni seksuaalse ahistamise ja vägistamis- ning tapmisähvardusteni, levib meie digitaalühiskonnas aina laiemalt ning tekitab ühtlasi uusi naiste ja tüdrukute vastase vägivalla vorme, nagu küberkiusamine, küberahistamine, alandavate kujutiste kasutamine internetis ning eraviisiliste fotode ja videote levitamine sotsiaalmeedias ilma asjaosaliste nõusolekuta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tagama, et naistevastase vägivalla vastu võitlemise programmide rahastamismehhanisme oleks võimalik kasutada teadlikkuse suurendamiseks ja nende kodanikuühiskonna organisatsioonide toetamiseks, kes võitlevad naistevastase vägivalla, sealhulgas seksuaalse ahistamise vastu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kiirendama Istanbuli konventsiooni ratifitseerimist; kutsub liikmesriike üles täielikult rakendama Istanbuli konventsiooni, sealhulgas looma algandmete kogumise süsteemi, mis hõlmab tegude toimepanijate soo ja vanuse lõikes eristatud andmeid ning andmeid toimepanija ja tema ohvri vaheliste suhete, sealhulgas seksuaalse ahistamise kohta; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub komisjonil esitada direktiivi ettepaneku naiste ja tütarlaste vastase vägivalla ja soolise vägivalla kõigi vormide vastu võitlemiseks; kordab oma üleskutset komisjonile esitada ELi terviklik strateegia võitluseks soolise vägivalla kõigi vormide, sealhulgas naiste ja tütarlaste seksuaalse ahistamise ja seksuaalse väärkohtlemise vastu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palub nõukogul kasutada sillaklauslit ja võtta vastu ühehäälse otsuse, millega naiste- ja tüdrukutevastast vägivalda (ja soolise vägivalla muid vorme) tunnistataks ELi toimimise lepingu artikli 83 lõikes 1 nimetatud kuriteoliigina; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab naiste paremat kaasamist otsustusprotsessidesse, ametiühingutesse ning avaliku ja erasektori organisatsioonide juhtivatele ametikohtadele; palub komisjonil ja liikmesriikidel koos vabaühenduste, sotsiaalpartnerite ja võrdõiguslikkust edendavate asutustega tõhustada seksuaalse ahistamise ja soolise diskrimineerimise ohvrite õiguste selgitamiseks olulisi teadlikkuse suurendamise meetmeid; rõhutab, et liikmesriigid, tööandjate organisatsioonid ja ametiühingud peavad viivitamata aitama suurendada teadlikkust seksuaalsest ahistamisest ning toetama ja julgustama naisi, et nad sellistest juhtumitest viivitamata teataksid; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, kui tähtsad on koolitused ja teadlikkuse tõstmise kampaaniad, kus käsitletakse ametlikke menetlusi, mis puudutavad töökohal toimuvast seksuaalsest ahistamisest teatamist ja ahistamise ohvrite õigusi, kuna sellega tugevdatakse väärikuse kaitset tööelus ja propageeritakse nulltolerantsi kui käitumisnormi; |
| --- | --- |

14.

Seksuaalne ahistamine parlamentides, sh Euroopa Parlamendis

| 15. | mõistab hukka meedias avalikustatud seksuaalse ahistamise juhtumid ja avaldab kindlat toetust seksuaalse ahistamise ja väärkohtlemise ohvritele; rõhutab, et ELi institutsioonid peavad oma tõsiseltvõetavuse huvides kindlalt vastustama igasugust soolist diskrimineerimist ja kõiki soolist võrdõiguslikkust takistavaid tegusid; |
| --- | --- |

15.

| 16. | märgib, et Euroopa Parlament võttis juhatuse 14. aprilli 2014. aasta otsusega vastu uued eeskirjad, mis hõlmavad selliste eriotstarbeliste organite loomist nagu nõuandekomitee, mis tegeleb parlamendiliikmete registreeritud assistentide ja Euroopa Parlamendi liikmete vaheliste ahistamiskaebustega ning töökohal ahistamise ärahoidmisega, ning varem moodustatud nõuandekomitee, mis tegeleb Euroopa Parlamendi töötajate ahistamist käsitlevate kaebustega ja töökohal ahistamise ärahoidmisega; väljendab rahulolu konfidentsiaalse teatamisvõimaluse loomise üle ning teadlikkuse tõstmise kampaania käivitamise üle, mille eesmärk on võidelda seksuaalse ahistamise vastu Euroopa Parlamendis; märgib, et teised ELi institutsioonid on loonud samalaadsed organid; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kutsub parlamendi presidenti ja administratsiooni üles






  — | kiiresti ja põhjalikult, kuid samas kannatanute privaatsust austades uurima hiljutisi meediateateid seksuaalse ahistamise ja väärkohtlemise juhtumite kohta Euroopa Parlamendis, teavitama parlamendiliikmeid uurimistulemustest ja soovitama asjakohaseid meetmeid uute juhtumite ärahoidmiseks; |
| --- | --- | --- |

17.

—

kiiresti ja põhjalikult, kuid samas kannatanute privaatsust austades uurima hiljutisi meediateateid seksuaalse ahistamise ja väärkohtlemise juhtumite kohta Euroopa Parlamendis, teavitama parlamendiliikmeid uurimistulemustest ja soovitama asjakohaseid meetmeid uute juhtumite ärahoidmiseks;

| — | hindama ja vajadusel muutma pädevate asutuste isikkooseisu, et tagada nende sõltumatus ja sooline tasakaalustatus, ning veelgi tugevdama ja edendama nõuandekomiteed, mis tegeleb parlamendiliikmete registreeritud assistentide poolt Euroopa Parlamendi liikmete vastu esitatud ahistamiskaebuste menetlemisega ja ahistamise ärahoidmisega töökohal, samuti ahistamise ennetamisega tegelevat personali nõuandekomiteed, tunnistades nende töö tähtsust; |
| --- | --- |

—

hindama ja vajadusel muutma pädevate asutuste isikkooseisu, et tagada nende sõltumatus ja sooline tasakaalustatus, ning veelgi tugevdama ja edendama nõuandekomiteed, mis tegeleb parlamendiliikmete registreeritud assistentide poolt Euroopa Parlamendi liikmete vastu esitatud ahistamiskaebuste menetlemisega ja ahistamise ärahoidmisega töökohal, samuti ahistamise ennetamisega tegelevat personali nõuandekomiteed, tunnistades nende töö tähtsust;

| — | muutma kodukorda, et kõigisse ahistamise ennetamise nõuandekomiteedesse oleksid kaasatud ka praktikandid, ning suurendama huvi nõuandekomiteede positiivsete meetmete vastu ja vältima nende oluliste komiteestruktuuride liikmete puhul huvide konflikti; uurima ametlikke juhtumeid, pidama aja jooksul ilmnenud juhtumite kohta konfidentsiaalset registrit ning võtma kasutusele parimad vahendid nulltolerantsi tagamiseks institutsiooni kõigil tasanditel; |
| --- | --- |

—

muutma kodukorda, et kõigisse ahistamise ennetamise nõuandekomiteedesse oleksid kaasatud ka praktikandid, ning suurendama huvi nõuandekomiteede positiivsete meetmete vastu ja vältima nende oluliste komiteestruktuuride liikmete puhul huvide konflikti; uurima ametlikke juhtumeid, pidama aja jooksul ilmnenud juhtumite kohta konfidentsiaalset registrit ning võtma kasutusele parimad vahendid nulltolerantsi tagamiseks institutsiooni kõigil tasanditel;

| — | moodustama sõltumatutest ekspertidest töörühma, kelle ülesanne oleks uurida seksuaalse ahistamise ja väärkohtlemise juhtumitega seotud olukorda parlamendis, kes hindaks nõuandekomiteed, mis tegeleb parlamendiliikme registreeritud assistentide poolt Euroopa Parlamendi liikmete vastu esitatud ahistamiskaebuste menetlemisega ja ahistamise ärahoidmisega töökohal, samuti ahistamise ennetamisega tegelevat personali nõuandekomiteed, ning kes esitaks ettepanekud asjakohaste muudatuste tegemiseks; |
| --- | --- |

—

moodustama sõltumatutest ekspertidest töörühma, kelle ülesanne oleks uurida seksuaalse ahistamise ja väärkohtlemise juhtumitega seotud olukorda parlamendis, kes hindaks nõuandekomiteed, mis tegeleb parlamendiliikme registreeritud assistentide poolt Euroopa Parlamendi liikmete vastu esitatud ahistamiskaebuste menetlemisega ja ahistamise ärahoidmisega töökohal, samuti ahistamise ennetamisega tegelevat personali nõuandekomiteed, ning kes esitaks ettepanekud asjakohaste muudatuste tegemiseks;

| — | parlamendi ja/või kohaliku politsei menetlustes täielikult toetama kannatanuid; võtma vajaduse korral kasutusele hädakaitse- või kaitsemeetmed ning täielikult rakendama personalieeskirjade artiklit 12a, tagamaks, et juhtumeid uuritakse põhjalikult ja kohaldatakse distsiplinaarmeetmeid; |
| --- | --- |

—

parlamendi ja/või kohaliku politsei menetlustes täielikult toetama kannatanuid; võtma vajaduse korral kasutusele hädakaitse- või kaitsemeetmed ning täielikult rakendama personalieeskirjade artiklit 12a, tagamaks, et juhtumeid uuritakse põhjalikult ja kohaldatakse distsiplinaarmeetmeid;

| — | tagama ennetamise ja toetamise huvides seksuaalse ahistamise vastase kindla ja tulemusliku tegevuskava rakendamise ning korraldama kõigile parlamenditöötajatele ja -liikmetele kohustusliku koolituse, mille teemaks on austus ja väärikus töökohal, et kindlustada nulltolerantsi muutumine normiks; täielikult osalema kõigile parlamendiliikmetele ning administratsiooni talitustele teadlikkuse tõstmise kampaaniate korraldamises, pöörates erilist tähelepanu kõige nõrgemas olukorras olevatele rühmadele, nagu praktikandid, parlamendiliikmete registreeritud assistendid ja lepingulised töötajad; |
| --- | --- |

—

tagama ennetamise ja toetamise huvides seksuaalse ahistamise vastase kindla ja tulemusliku tegevuskava rakendamise ning korraldama kõigile parlamenditöötajatele ja -liikmetele kohustusliku koolituse, mille teemaks on austus ja väärikus töökohal, et kindlustada nulltolerantsi muutumine normiks; täielikult osalema kõigile parlamendiliikmetele ning administratsiooni talitustele teadlikkuse tõstmise kampaaniate korraldamises, pöörates erilist tähelepanu kõige nõrgemas olukorras olevatele rühmadele, nagu praktikandid, parlamendiliikmete registreeritud assistendid ja lepingulised töötajad;

| — | looma kannatanute toetuseks, nõustamiseks ja vajaduse korral nende nimel esinemiseks parlamendi struktuuridele kohandatud konfidentsiaalsete nõustajate institutsioonilise võrgustiku, nagu see juba toimib Euroopa Komisjoni töötajate puhul; |
| --- | --- |

—

looma kannatanute toetuseks, nõustamiseks ja vajaduse korral nende nimel esinemiseks parlamendi struktuuridele kohandatud konfidentsiaalsete nõustajate institutsioonilise võrgustiku, nagu see juba toimib Euroopa Komisjoni töötajate puhul;

| 18. | kutsub kõiki kolleege üles toetama kannatanuid ning julgustama neid rääkima ja seksuaalse ahistamise juhtumitest teatama, kasutades parlamendi administratsiooni parandatud ametlikke menetlusi ja/või teavitades politseid; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kavatseb võtta vastu sisereeglid rikkumisest teatamise kohta, et kaitsta rikkumisest teatajate õigusi ja huve ning tagada kohased õiguskaitsevahendid, kui neid seoses rikkumistest teatamisega õigesti ja õiglaselt ei kohelda; |
| --- | --- |

19.

| 20. | on väga mures, et parlamendiliikmete registreeritud assistendid kardavad väga sageli seksuaalse ahistamise juhtumitest teatada, sest parlamendiliikme registreeritud assistentide põhikirja „usalduse kaotuse“ klausel tähendab, et neid võib vallandada väga lühikese etteteatamisega; nõuab sõltumatute ekspertide osalemist vallandamismenetlustes koos administratsiooni esindajatega, et langetataks erapooletu otsus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | soovitab Euroopa Ombudsmanil esitada aastas korra parlamendi soolise võrdõiguslikkuse ja mitmekesisuse kõrgetasemelisele töörühmale andmed kaebuste kohta, mis on laekunud soolise võrdõiguslikkusega seotud haldusomavoli kohta parlamendis, võttes nõuetekohaselt arvesse Euroopa Parlamendi otsust ombudsmani ülesannete täitmist reguleeriva korra ja üldtingimuste kohta; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kutsub liikmesriike üles uurima seksuaalse ahistamise ja kuritarvitamisega seonduvat olukorda oma parlamentides, võtma aktiivseid meetmeid ahistamise vastu võitlemiseks ning rakendama ja asjakohaselt ellu viima poliitikat, mis tagaks valitud parlamendiliikmetele ja parlamendi töötajatele nende töökohas austuse ja väärikuse; nõuab, et sellise poliitika rakendamist kontrollitaks; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kutsub liikmesriike üles pakkuma kaitset ja tuge avalikkusega suhtlevatele parlamendiliikmetele, eelkõige nendele, kes kogevad seksuaalset väärkohtlemist ja soolise vägivallaga ähvardamist, sealhulgas internetis; |
| --- | --- |

23.

| 24. | nõuab parimate tavade vahetamise korraldamist kõigil tasanditel selliste teiste institutsioonide ja organisatsioonidega nagu ÜRO Soolise Võrdõiguslikkuse ja Naiste Õiguste Edendamise Agentuur, Euroopa Nõukogu, ELi institutsioonid ja soolise võrdõiguslikkuse edendamises osalevad huvirühmad; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kutsub kõiki poliitikuid üles andma parlamentides ja mujal vastutustundlikku eeskuju seksuaalse ahistamise ennetamisel ja selle vastu võitlemisel; |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele ning Euroopa Nõukogu Parlamentaarsele Assambleele. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  http://fra.europa.eu/en/publication/2014/violence-against-women-eu-wide-survey-main-results-report

(2)  ELT L 204, 26.7.2006, lk 23.

(3)  ELT L 373, 21.12.2004, lk 37.

(4)  ELT L 315, 14.11.2012, lk 57.

(5)  https://rm.coe.int/168008482e

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0329.

(7)  EÜT C 77 E, 28.3.2002, lk 138.

(8)  ELT C 285 E, 21.10.2010, lk 53.

(9)  ELT C 296 E, 2.10.2012, lk 26.

(10)  ELT C 168 E, 14.6.2013, lk 102.

(11)  ELT C 285, 29.8.2017, lk 2.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0451.

(13)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0073.

(14)  ELT C 316, 30.8.2016, lk 2.

(15)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0402.

(16)  http://ec.europa.eu/justice/gender-equality/files/your_rights/final_harassement_en.pdf

(17)  http://www.un.org/womenwatch/daw/beijing/platform/violence.htm

(18)  Vt kuriteoohvrite õiguste direktiivi põhjendust 17.

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/200 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/200

---

P8_TA(2017)0418

Euroala majanduspoliitika

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2017. aasta resolutsioon euroala majanduspoliitika kohta (2017/2114(INI))

(2018/C 346/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artiklit 136, ning protokolle (nr 1) ja (nr 2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut (ELi toimimise leping), eriti selle artikli 121 lõiget 2 ja artiklit 136, ning protokolle (nr 1) ja (nr 2),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. mai 2017. aasta teatist 2017. aasta riigipõhiste soovituste kohta (COM(2017)0500), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. mai 2017. aasta teatist 2017. aasta riigipõhiste soovituste kohta (COM(2017)0500),

| — | võttes arvesse oma 15. veebruari 2017. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2017. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. veebruari 2017. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2017. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (1),

| — | võttes arvesse komisjoni 22. veebruari 2017. aasta teatist „Euroopa poolaasta 2017: struktuurireformide elluviimisel ning makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamisel ja korrigeerimisel tehtud edusammude hindamine ning määruse (EL) nr 1176/2011 kohase põhjaliku analüüsi tulemused“ (COM(2017)0090), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 22. veebruari 2017. aasta teatist „Euroopa poolaasta 2017: struktuurireformide elluviimisel ning makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamisel ja korrigeerimisel tehtud edusammude hindamine ning määruse (EL) nr 1176/2011 kohase põhjaliku analüüsi tulemused“ (COM(2017)0090),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „2017. aasta majanduskasvu analüüs“ (COM(2016)0725), aruandeid „Häiremehhanismi aruanne 2017“ (COM(2016)0728) ja „Projekt: komisjoni ja nõukogu ühine tööhõivearuanne 2017“ (COM(2016)0729) ning komisjoni soovitust võtta vastu nõukogu soovitus euroala majanduspoliitika kohta (COM(2015)0692), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „2017. aasta majanduskasvu analüüs“ (COM(2016)0725), aruandeid „Häiremehhanismi aruanne 2017“ (COM(2016)0728) ja „Projekt: komisjoni ja nõukogu ühine tööhõivearuanne 2017“ (COM(2016)0729) ning komisjoni soovitust võtta vastu nõukogu soovitus euroala majanduspoliitika kohta (COM(2015)0692),

| — | võttes arvesse komisjoni 16. novembri 2016. aasta teatist „Euroala positiivse eelarvepoliitika poole“ (COM(2016)0727), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 16. novembri 2016. aasta teatist „Euroala positiivse eelarvepoliitika poole“ (COM(2016)0727),

| — | võttes arvesse Euroopa Eelarvenõukogu 20. juuni 2017. aasta aruannet „Euroala jaoks kohase tulevase eelarvepoliitika hindamine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Eelarvenõukogu 20. juuni 2017. aasta aruannet „Euroala jaoks kohase tulevase eelarvepoliitika hindamine“,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga 2017. aasta jaanuari üldtoimetist nr 182 „Euroala eelarvepoliitika“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 2017. aasta jaanuari üldtoimetist nr 182 „Euroala eelarvepoliitika“,

| — | võttes arvesse nõukogu 21. märtsi 2017. aasta soovitust euroala majanduspoliitika kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 21. märtsi 2017. aasta soovitust euroala majanduspoliitika kohta (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 23. mai 2017. aasta järeldusi põhjalike analüüside ja 2016. aasta riigipõhiste soovituste rakendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. mai 2017. aasta järeldusi põhjalike analüüside ja 2016. aasta riigipõhiste soovituste rakendamise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 16. juuni 2017. aasta järeldusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluste lõpetamise kohta kahe liikmesriigi suhtes ja majandus- ja eelarvepoliitika kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. juuni 2017. aasta järeldusi ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluste lõpetamise kohta kahe liikmesriigi suhtes ja majandus- ja eelarvepoliitika kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 2017. aasta mai Euroopa 2017. aasta kevade majandusprognoosi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2017. aasta mai Euroopa 2017. aasta kevade majandusprognoosi,

| — | võttes arvesse Eurostati andmestikus esitatud reaalset SKPd elaniku kohta, kasvumäära ja koondandmeid 31. mai 2017. aasta seisuga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Eurostati andmestikus esitatud reaalset SKPd elaniku kohta, kasvumäära ja koondandmeid 31. mai 2017. aasta seisuga,

| — | võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 30. novembri 2016. aasta statistilisi andmeid maksude kogutulu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsiooni (OECD) 30. novembri 2016. aasta statistilisi andmeid maksude kogutulu kohta,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahaliidu stabiilsuse, koordineerimise ja juhtimise lepingut,

| — | võttes arvesse COP21 kokkulepet, mis võeti vastu Pariisi kliimakonverentsil 12. detsembril 2015, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse COP21 kokkulepet, mis võeti vastu Pariisi kliimakonverentsil 12. detsembril 2015,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1175/2011 (millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta) (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1175/2011 (millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1466/97 eelarveseisundi järelevalve ning majanduspoliitika järelevalve ja kooskõlastamise tõhustamise kohta) (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2011. aasta direktiivi 2011/85/EL liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2011. aasta direktiivi 2011/85/EL liikmesriikide eelarveraamistiku nõuete kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1174/2011 euroalal esineva ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1174/2011 euroalal esineva ülemäärase makromajandusliku tasakaalustamatuse korrigeerimiseks võetavate täitemeetmete kohta (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1177/2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 8. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1177/2011, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1467/97 ülemäärase eelarvepuudujäägi menetluse rakendamise kiirendamise ja selgitamise kohta (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1176/2011 makromajandusliku tasakaalustamatuse ennetamise ja korrigeerimise kohta (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1173/2011 eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. novembri 2011. aasta määrust (EL) nr 1173/2011 eelarvejärelevalve tõhusa rakendamise kohta euroalal (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 473/2013 euroala liikmesriikide eelarvekavade seire ja hindamise ning nende ülemäärase eelarvepuudujäägi korrigeerimise tagamise ühiste eeskirjade kohta (9),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 472/2013, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet euroala liikmesriikide üle, millel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2013. aasta määrust (EL) nr 472/2013, millega tugevdatakse majanduse ja eelarve järelevalvet euroala liikmesriikide üle, millel on või võivad tekkida tõsised raskused finantsstabiilsuse tagamisel (10),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A8-0310/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A8-0310/2017),

| A. | arvestades, et komisjoni prognooside kohaselt oli 2016. aastal euroala SKP kasvumäär 1,8 % ja 2017. aastal peaks selleks jääma stabiilselt 1,7 % ning kogu ELis 1,9 %, ületades kriisieelse taseme, kuid jäädes siiski ebapiisavaks, kusjuures ELis on kasvumäärade vahel märkimisväärsed erinevused; arvestades, et viimastel aastatel on peamine kasvumootor olnud erasektori tarbimine, mis võib küll käesoleval aastal väheneda tarbijahindade inflatsiooni ajutise kasvu tõttu; sellegipoolest eeldatakse, et sisenõudlus parandab kasvuväljavaadet keskpikas perspektiivis; arvestades, et majanduskasv ELis on endiselt liiga väike, et liikmesriikides uusi töökohti luua, ja palju väiksem kogu maailmas prognoositavast majanduskasvust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjoni prognooside kohaselt oli 2016. aastal euroala SKP kasvumäär 1,8 % ja 2017. aastal peaks selleks jääma stabiilselt 1,7 % ning kogu ELis 1,9 %, ületades kriisieelse taseme, kuid jäädes siiski ebapiisavaks, kusjuures ELis on kasvumäärade vahel märkimisväärsed erinevused; arvestades, et viimastel aastatel on peamine kasvumootor olnud erasektori tarbimine, mis võib küll käesoleval aastal väheneda tarbijahindade inflatsiooni ajutise kasvu tõttu; sellegipoolest eeldatakse, et sisenõudlus parandab kasvuväljavaadet keskpikas perspektiivis; arvestades, et majanduskasv ELis on endiselt liiga väike, et liikmesriikides uusi töökohti luua, ja palju väiksem kogu maailmas prognoositavast majanduskasvust;

| B. | arvestades, et 2017. aasta aprillis oli euroala ja ELi 28 liikmesriigi töötuse määr vastavalt 9,3 % ja 7,8 % ehk kõige madalamal tasemel 2009. aasta märtsist ja 2008. aasta detsembrist alates, kuid ikkagi kõrgemal kriisieelsest tasemest; arvestades, et ELis on töötuse määr jätkuvalt väga erinev, olles vahemikus 3,2–23,2 %; arvestades, et 2017. aasta aprillis oli euroala ja ELi 28 liikmesriigi noorte töötuse määr ikka veel kõrge, täpsemalt 18,7 % ja 16,7 %; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2017. aasta aprillis oli euroala ja ELi 28 liikmesriigi töötuse määr vastavalt 9,3 % ja 7,8 % ehk kõige madalamal tasemel 2009. aasta märtsist ja 2008. aasta detsembrist alates, kuid ikkagi kõrgemal kriisieelsest tasemest; arvestades, et ELis on töötuse määr jätkuvalt väga erinev, olles vahemikus 3,2–23,2 %; arvestades, et 2017. aasta aprillis oli euroala ja ELi 28 liikmesriigi noorte töötuse määr ikka veel kõrge, täpsemalt 18,7 % ja 16,7 %;

| C. | arvestades, et euroala valitsemissektori puudujääk peaks 2017. aastal olema 1,4 % ja 2018. aastal 1,3 % ning see peaks olema liikmesriigiti erinev; arvestades, et valitsemissektori võla suhe SKPsse on 2017. aastal eeldatavalt 90,3 % ja 2018. aastal 89,0 %; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et euroala valitsemissektori puudujääk peaks 2017. aastal olema 1,4 % ja 2018. aastal 1,3 % ning see peaks olema liikmesriigiti erinev; arvestades, et valitsemissektori võla suhe SKPsse on 2017. aastal eeldatavalt 90,3 % ja 2018. aastal 89,0 %;

| D. | arvestades, et üleilmne majanduskasv on jätkuvalt habras ning euroala majandust mõjutab suurenev ebakindlus ja olulised sise- ja välispoliitilised probleemid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et üleilmne majanduskasv on jätkuvalt habras ning euroala majandust mõjutab suurenev ebakindlus ja olulised sise- ja välispoliitilised probleemid;

| E. | arvestades, et ELi liiga väikese tootlikkuse ja ülemaailmse konkurentsivõime tõttu on vaja sotsiaalselt tasakaalustatud struktuurireforme, eelarve järjepidevat kohandamist ja investeeringuid liikmesriikides, et muuta majanduskasv ja tööhõive jätkusuutlikuks ja kaasavaks ning saavutada ülespoole suunatud lähenemine teiste maailma majandustega ja ELis; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ELi liiga väikese tootlikkuse ja ülemaailmse konkurentsivõime tõttu on vaja sotsiaalselt tasakaalustatud struktuurireforme, eelarve järjepidevat kohandamist ja investeeringuid liikmesriikides, et muuta majanduskasv ja tööhõive jätkusuutlikuks ja kaasavaks ning saavutada ülespoole suunatud lähenemine teiste maailma majandustega ja ELis;

| F. | arvestades, et tööhõive määr euroalal kasvas 2016. aastal 1,4 %; arvestades, et 2017. aasta märtsis oli töötuse määr 9,5 % võrreldes 10,2 %-ga 2016. aasta märtsis; arvestades, et hoolimata hiljutistest edusammudest pole töötuse määr langenud veel kriisieelsele tasemele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tööhõive määr euroalal kasvas 2016. aastal 1,4 %; arvestades, et 2017. aasta märtsis oli töötuse määr 9,5 % võrreldes 10,2 %-ga 2016. aasta märtsis; arvestades, et hoolimata hiljutistest edusammudest pole töötuse määr langenud veel kriisieelsele tasemele;

| G. | arvestades, et tööhõive määr ELi 28 liikmesriigis kasvas 2016. aastal 1,2 % ning et 2017. aasta esimeses kvartalis oli tööga hõivatud 234,2 miljonit inimest, mis on läbi aegade kõrgeim näitaja (11); arvestades aga, et seoses majanduskasvuga loodud töökohtade suur arv varjab ka probleeme, näiteks töötundide arv ei ole täielikult taastunud ning tootlikkuse kasv on jäänud tagasihoidlikuks; arvestades, et kui need tegurid on püsivad, võivad need avaldada lisasurvet pikaajalise majanduskasvu väljavaadetele ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele ELis (12); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et tööhõive määr ELi 28 liikmesriigis kasvas 2016. aastal 1,2 % ning et 2017. aasta esimeses kvartalis oli tööga hõivatud 234,2 miljonit inimest, mis on läbi aegade kõrgeim näitaja (11); arvestades aga, et seoses majanduskasvuga loodud töökohtade suur arv varjab ka probleeme, näiteks töötundide arv ei ole täielikult taastunud ning tootlikkuse kasv on jäänud tagasihoidlikuks; arvestades, et kui need tegurid on püsivad, võivad need avaldada lisasurvet pikaajalise majanduskasvu väljavaadetele ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele ELis (12);

| H. | arvestades, et tööhõive määr on naiste hulgas üldiselt madalam: 2015. aastal oli 20–64-aastaste meeste tööhõive määr ELi 28 liikmesriigis 75,9 %, kuid naiste puhul 64,3 %; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et tööhõive määr on naiste hulgas üldiselt madalam: 2015. aastal oli 20–64-aastaste meeste tööhõive määr ELi 28 liikmesriigis 75,9 %, kuid naiste puhul 64,3 %;

| I. | arvestades, et 2017. aasta märtsis oli noorte töötuse määr 19,4 % võrreldes 21,3 %-ga 2016. aasta märtsis; arvestades, et noorte töötuse määr on endiselt lubamatult kõrge; arvestades, et 2015. aastal oli mittetöötavate ja mitteõppivate noorte (NEET-noored) osakaal endiselt suur ja moodustas 14,8 % 15–29aastastest noortest (s.o 14 miljonit inimest); arvestades, et NEET-noortega seotud kulud liidus on hinnanguliselt 153 miljardit eurot aastas (1,21 % SKPst) – toetuste ning saamata jäänud tulu ja maksudena (13), samas kui noortegarantii kasutuselevõtu hinnanguline kogukulu euroalal on 21 miljardit eurot aastas (0,22 % SKPst); arvestades, et praegu on noorte tööhõive algatusele eraldatud 1 miljard eurot, millele lisandub veel 1 miljard eurot Euroopa Sotsiaalfondist ajavahemikus 2017–2020; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 2017. aasta märtsis oli noorte töötuse määr 19,4 % võrreldes 21,3 %-ga 2016. aasta märtsis; arvestades, et noorte töötuse määr on endiselt lubamatult kõrge; arvestades, et 2015. aastal oli mittetöötavate ja mitteõppivate noorte (NEET-noored) osakaal endiselt suur ja moodustas 14,8 % 15–29aastastest noortest (s.o 14 miljonit inimest); arvestades, et NEET-noortega seotud kulud liidus on hinnanguliselt 153 miljardit eurot aastas (1,21 % SKPst) – toetuste ning saamata jäänud tulu ja maksudena (13), samas kui noortegarantii kasutuselevõtu hinnanguline kogukulu euroalal on 21 miljardit eurot aastas (0,22 % SKPst); arvestades, et praegu on noorte tööhõive algatusele eraldatud 1 miljard eurot, millele lisandub veel 1 miljard eurot Euroopa Sotsiaalfondist ajavahemikus 2017–2020;

| J. | arvestades, et kuigi pikaajaline töötus ELi 28 liikmesriigis on langenud 5 %-lt 2014. aastal 4 %-le 2016. aastal, on tegemist probleemiga, mis moodustab ligi poole kogu töötusest; märgib murega, et 2016. aasta väga pikaajalise töötuse määr 2,5 % on siiski 1 % võrra kõrgem kui 2008. aasta vastav näitaja; arvestades, et liikmesriikide vahel on endiselt suured erinevused; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et kuigi pikaajaline töötus ELi 28 liikmesriigis on langenud 5 %-lt 2014. aastal 4 %-le 2016. aastal, on tegemist probleemiga, mis moodustab ligi poole kogu töötusest; märgib murega, et 2016. aasta väga pikaajalise töötuse määr 2,5 % on siiski 1 % võrra kõrgem kui 2008. aasta vastav näitaja; arvestades, et liikmesriikide vahel on endiselt suured erinevused;

| K. | arvestades, et paljudes liikmesriikides väheneb tööealise elanikkonna ja tööjõu hulk endiselt, eelkõige madala sündimuse tagajärjel; arvestades, et naiste tööalase konkurentsivõime parandamine ning rändajate, pagulaste ja varjupaigataotlejate jätkuv saabumine on liikmesriikide võimalus selle probleemiga toime tulla ja tugevdada tööjõulist elanikkonda ELis; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et paljudes liikmesriikides väheneb tööealise elanikkonna ja tööjõu hulk endiselt, eelkõige madala sündimuse tagajärjel; arvestades, et naiste tööalase konkurentsivõime parandamine ning rändajate, pagulaste ja varjupaigataotlejate jätkuv saabumine on liikmesriikide võimalus selle probleemiga toime tulla ja tugevdada tööjõulist elanikkonda ELis;

| L. | arvestades, et üks strateegia „Euroopa 2020“ viiest eesmärgist on vähendada vaesuses ja sotsiaalses tõrjutuses elavate või sellisesse olukorda sattumise ohus olevate inimeste arvu vähemalt 20 miljoni võrra; arvestades, et vaesus väheneb, kuna 2015. aastal oli vaesusse ja sotsiaalsesse tõrjutusse sattumise ohus 4,8 miljonit inimest vähem kui 2012. aastal; arvestades, et 2015. aasta näitaja ületab 2008. aasta vastavat näitajat siiski veel 1,6 miljoni inimese võrra; arvestades, et 2012. aastal oli ELis vaesusse ja sotsiaalsesse tõrjutusse sattumise ohus 32,2 miljonit puudega inimest; arvestades, et 2013. aastal elas ELi 28 liikmesriigis 26,5 miljonit last vaesusse ja sotsiaalsesse tõrjutusse sattumise ohus; arvestades, et vaesusse ja sotsiaalsesse tõrjutusse sattumise ohu määr 23,7 % on endiselt lubamatult kõrge ning et see näitaja on teatavates liikmesriikides pidevalt väga kõrge; arvestades, et lisaks on kütteostuvõimetus ikka veel nii suur, et 11 % ELi elanikkonnast, kes on sellest mõjutatud, võib sattuda majanduslikult ebasoodsate olude nõiaringi; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et üks strateegia „Euroopa 2020“ viiest eesmärgist on vähendada vaesuses ja sotsiaalses tõrjutuses elavate või sellisesse olukorda sattumise ohus olevate inimeste arvu vähemalt 20 miljoni võrra; arvestades, et vaesus väheneb, kuna 2015. aastal oli vaesusse ja sotsiaalsesse tõrjutusse sattumise ohus 4,8 miljonit inimest vähem kui 2012. aastal; arvestades, et 2015. aasta näitaja ületab 2008. aasta vastavat näitajat siiski veel 1,6 miljoni inimese võrra; arvestades, et 2012. aastal oli ELis vaesusse ja sotsiaalsesse tõrjutusse sattumise ohus 32,2 miljonit puudega inimest; arvestades, et 2013. aastal elas ELi 28 liikmesriigis 26,5 miljonit last vaesusse ja sotsiaalsesse tõrjutusse sattumise ohus; arvestades, et vaesusse ja sotsiaalsesse tõrjutusse sattumise ohu määr 23,7 % on endiselt lubamatult kõrge ning et see näitaja on teatavates liikmesriikides pidevalt väga kõrge; arvestades, et lisaks on kütteostuvõimetus ikka veel nii suur, et 11 % ELi elanikkonnast, kes on sellest mõjutatud, võib sattuda majanduslikult ebasoodsate olude nõiaringi;

| M. | arvestades, et olukord ja tingimused tööturul on liikmesriigiti väga erinevad, kuigi need erinevused on vähenemas; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et olukord ja tingimused tööturul on liikmesriigiti väga erinevad, kuigi need erinevused on vähenemas;

| N. | arvestades, et tööhõive ja töö uued vormid levivad tänu tööturu digipöördele üha laialdasemalt; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et tööhõive ja töö uued vormid levivad tänu tööturu digipöördele üha laialdasemalt;

| 1. | tunnustab asjaolu, et on näha paremaid tulemusi Euroopa majanduses, mis on üha laiapõhjalisem ja mida toetavad mõõdukas, kriisieelset taset ületav SKP kasv ja langev, kuigi endiselt kõrge töötuse määr; on seisukohal, et positiivse suundumuse aluseks on viimaste aastate poliitilised meetmed; märgib, et majanduse tagasihoidlik elavnemine on siiski habras ja ühiskonna ja piirkondade lõikes ebaühtlane ning SKP elaniku kohta ei suurene peaaegu üldse; avaldab kahetsust, et majandusarengut pärsivad ikka veel kriisi tagajärjed; märgib, et vaatamata olulistele edusammudele on paljude liikmesriikide võlakoormus jätkuvalt kõrgem stabiilsuse ja kasvu paktis kehtestatud künnisest; |
| --- | --- |

1.

| 2. | võtab murega teadmiseks, et SKP ja tootlikkuse kasvumäärad ei ole oma täielikku potentsiaali saavutanud, ning rõhutab, et seepärast ei ole põhjust enesega rahuloluks ja et see tagasihoidlik taastumine eeldab püsivaid jõupingutusi suurema vastupanuvõime ning keskpika perioodi ja pikaajalise jätkusuutlikkuse saavutamiseks suurema majanduskasvu ja tööhõive kaudu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et Euroopal on kasutamata majanduslikku potentsiaali, sest majanduskasv ja tööhõive suurenevad ebaühtlaselt; rõhutab, et see on tingitud liikmesriikide majanduse ebaühtlastest tulemustest; toonitab, et sotsiaalselt tasakaalustatud struktuurireformide elluviimine ja suuremad avaliku sektori ja erainvesteeringud nii liikmesriikides kui ka ELi tasandil võivad aidata kaasa majanduskasvu suurenemisele vähemalt 1 % võrra; tuletab meelde, et Euroopa poolaasta prioriteetseimaks teemaks peaks jääma majandus- ja eelarvepoliitika koordineerimine eesmärgiga aidata kaasa lähenemise ja stabiilsuse tagamisele ELis; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on seisukohal, et ELi ja euroala elavdamise jätkamiseks pikemas perspektiivis on vaja rohkem ülespoole suunatud majanduslikku ja sotsiaalset lähenemist ja üldist konkurentsivõimet; on seisukohal, et jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu tagamiseks on väga olulised olemasolevad majandus- ja tööhõivenäitajad; |
| --- | --- |

4.

| 5. | on seisukohal, et selleni jõudmiseks on vaja täiustada majanduskasvu struktuurilisi tingimusi; on seisukohal, et kõikide liikmesriikide potentsiaalne majanduskasv peaks pikas perspektiivis suurenema vähemalt 3 %-ni; selle tagamiseks tuleb rohkem keskenduda majanduslikule lähenemisele, kus võib liikmesriikide potentsiaalse majanduskasvu suurendamise selgete võrdlusaluste kehtestamisega luua vajalikud suunised poliitikameetmete võtmiseks; juhib tähelepanu, et sellistes korrapärastes võrdlusuuringutes tuleks nõuetekohaselt arvesse võtta liikmesriikide individuaalseid struktuurilisi tugevaid ja nõrku külgi ning püüelda kaasava ja jätkusuutliku majanduskasvu poole; see peaks hõlmama selliseid valdkondi nagu digitaalmajandus, teenustesektor, energiaturg, kuid ka avalike teenuste kvaliteet, investeerimistingimused ning haridussüsteemide kaasavus ja valmisolek; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab, et see täiendaks praegu riikide eelarve kvaliteedi ja haldamise parendamiseks tehtavaid jõupingutusi, käsitledes majanduskasvu käivitajaid kooskõlas liidu eelarve-eeskirjadega ja austades täielikult kehtivaid paindlikkuse klausleid; |
| --- | --- |

6.

Struktuuripoliitika

| 7. | on seisukohal, et euroalal valitseva ebaühtlase majanduskasvu ja tööhõive tõttu tuleb majanduspoliitikat paremini koordineerida, eelkõige riikide suurema ja ühtse isevastutuse ning riigipõhiste soovituste usaldusväärse rakendamise kaudu, et muu hulgas edendada ka ülespoole suunatud lähenemist, sealhulgas ELi õiguse parema rakendamise ja täitmise kaudu; rõhutab, et reformides tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta iga liikmesriigi konkreetset olukorda ja eriprobleeme; palub komisjonil tagada struktuurireformide ja ELi kulude kooskõla; tuletab sellega seoses meelde ka tehnilise abi tähtsust selleks, et aidata liikmesriikidel suurendada suutlikkust ja hakata kasutama ühtset partnerlusel põhinevat lähenemisviisi, mis võimaldab tagada riigipõhiste soovituste rakendamise tulemuste eest suurema aruandekohustuse ja isevastutuse; |
| --- | --- |

7.

| 8. | märgib, et noorte töötus on euroala riikides endiselt liiga suur, ja juhib tähelepanu sellele, et püsivalt suur noorte töötus kujutab endast pikaajalist struktuurset riski; nõustub sellega, et kriisi tagajärgedega (alates pikaajalisest töötusest, tööhõivest, mille puhul ei kasutata täielikult ära oskusi ja võimeid, ning vananevatest ühiskondadest kuni era- ja valitsemissektori võla kõrge tasemeni) tegelemine on jätkuvalt kiireloomuline prioriteet, mis eeldab jätkusuutlike ja kaasavate reformide rakendamist; |
| --- | --- |

8.

| 9. | on arvamusel, et kriisi tagajärjed, nagu võlgnevuse ja töötuse kõrge tase teatavates majandussektorites, pärsivad jätkuvalt jätkusuutlikku majanduskasvu ja kujutavad endast võimalikke langusriske; kutsub liikmesriike üles võlgnevuse ülemäärast taset alandama; tunneb sellega seoses muret asjaolu pärast, et teatavates liikmesriikides esineval viivislaenude püsivalt kõrgel tasemel võib olla märkimisväärne ülekanduv mõju ühest liikmesriigist teise ning pankade ja riikide vahel, mis kujutab endast ohtu finantsstabiilsusele Euroopas; märgib, et finantssektori kapitalipuhvreid on suurendatud, kuid probleemid on tingitud madalast tulususest, millele lisandub viivislaenude kõrge tase; on veendunud, et viivislaenudega tegelemise ELi strateegia pakuks terviklikuma lahenduse, mis hõlmaks mitmesuguseid vastastikku täiendavaid poliitikameetmeid, mida võetakse vajaduse korral nii riigi kui ka Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

9.

| 10. | on arvamusel, et reformid ja algatused, mille eesmärk on parandada ettevõtluskeskkonda, on vajalikud selleks, et suurendada euroalal tootlikkust, hinnapõhist ja hinnavälist konkurentsivõimet, investeeringuid ja tööhõivet; on veendunud, et tuleb teha täiendavaid pingutusi selleks, et soodustada VKEde juurdepääsu rahastamisele, mis on ettevõtjate jaoks ülimalt oluline innovatsiooni ja laienemist võimaldav tegur; rõhutab sellega seoses, kui tähtsad on tulevikku suunatud ning pakkumise ja nõudluse poolele kohandatud reformid; |
| --- | --- |

10.

| 11. | on seisukohal, et hästi toimivad ja tootlikud tööturud koos piisava sotsiaalkaitse ja -dialoogiga aitavad suurendada tööhõivet ja tagada jätkusuutlikku majanduskasvu; rõhutab, kui tähtis on säilitada kõrged tööhõive määrad, kui need on juba kord saavutatud; märgib, et tööhõive edasist suurenemist ja töötuse määrade alandamist liikmesriikides piiravad ka oskuste nappus, vananevad ühiskonnad ja arvukad muud probleemid; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, kui tähtis on vastutustundlik ja majanduskasvu soodustav palkade areng, mis võimaldab head elatustaset, vastab tootlikkusele ja milles võetakse arvesse konkurentsivõimet; võtab teadmiseks asjaolu, et prognooside kohaselt saab palkade kasv olema suhteliselt mõõdukas; on seisukohal, et struktuurireformide esmatähtis eesmärk peaks olema tootlikkuse kasv; nõustub komisjoni seisukohaga, et palku on võimalik tõsta ja et sellel võib olla positiivne mõju üldisele tarbimisele; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et maksumäärad peaksid samuti toetama konkurentsivõimet, investeeringuid ja töökohtade loomist; nõuab maksureforme, et parandada maksude kogumist, ennetada maksustamise vältimist, maksudest kõrvalehoidumist ja agressiivset maksuplaneerimist ning võidelda tööjõu suure maksukoormuse vastu Euroopas, tagades samal ajal sotsiaalkaitsesüsteemide jätkusuutlikkuse; on veendunud, et tööjõu maksukoormuse vähendamine suurendaks tööhõivet ja soodustaks majanduskasvu; rõhutab, et fiskaalstiimulid võivad võimaluse korral ka madalamate maksude kaudu toetada sisenõudlust, sotsiaalkaitset ning investeeringute ja tööjõu pakkumist; |
| --- | --- |

13.

Investeeringud

| 14. | nõustub, et majanduse elavnemist tuleb toetada avaliku ja erasektori eelkõige innovatsioonialaste investeeringutega, ning märgib, et investeerimislõhe ei ole euroalal veel kadunud; tunneb heameelt asjaolu üle, et teatavates liikmesriikides on investeeringud ületanud juba kriisieelse taseme, ning peab kahetsusväärseks, et teistes liikmesriikides esineb ikka veel investeeringutealane mahajäämus või nende tegemine ei ole veel saavutanud vajalikku kiirust; rõhutab, et lisameetmeid tuleb võtta ka selleks, et tegeleda pärast kriisi algust tekkinud investeerimislõhe probleemiga; |
| --- | --- |

14.

| 15. | on seisukohal, et reformid, millega kõrvaldatakse era- ja avaliku sektori investeeringute kitsaskohad, võimaldaksid majandustegevuse kohest toetamist ja aitaksid samal ajal luua tingimused pikaajaliseks jätkusuutlikuks majanduskasvuks; juhib tähelepanu asjaolule, et investeeringute tegemine haridusse, innovatsiooni ning teadus- ja arendustegevusse võimaldaks paremini kohaneda teadmistepõhise majandusega; rõhutab ühtlasi, et investeeringute ligimeelitamisel ja suurendamisel ning majanduskasvu ja töökohtade rahastamise tõhustamisel on otsustava tähtsusega tegur kapitaliturgude liidu väljakujundamine; |
| --- | --- |

15.

| 16. | peab teadusuuringuid, tehnoloogiat ja haridust euroala pikaajalise majandusliku arengu jaoks ülimalt oluliseks; rõhutab erinevusi, mis esinevad liikmesriikide vahel kõnealustesse valdkondadesse tehtavates investeeringutes, ning juhib tähelepanu asjaolule, et investeeringute tegemine aitaks kaasa innovatsiooni arengule ja võimaldaks paremini kohaneda teadmistepõhise majandusega vastavalt strateegiale „Euroopa 2020“; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tunneb heameelt asjaolu üle, et õigeaegselt saavutatud kokkulepe läbivaadatud Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi üle aitab parandada kõnealuse vahendi tulemuslikkust ja tegeleda selle rakendamisel seni esinenud puudustega, hõlbustades arvukamate suure potentsiaaliga projektide rahastamist ja tagades täiendavuse põhimõtte range järgimise, ning suurendada fondi geograafilist ulatust ja kasutamist, toetades investeeringuid, mida muidu ei tehtaks; |
| --- | --- |

17.

| 18. | märgib Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide eesmärkide erinevust Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi omadest ning seetõttu ka Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide jätkuvat tähtsust, muu hulgas jätkusuutlike struktuurireformide toetamisel; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et täielikult toimiv kapitaliturgude liit võib pikemas perspektiivis pakkuda VKEdele uusi rahastamisvõimalusi, mis on täienduseks sellele, mida pakub pangandussektor; rõhutab, et VKEd moodustavad Euroopa majanduse selgroo, ning on seetõttu seisukohal, et nende puhul rahastamisele juurdepääsu suurendamine ja nende tegevusega seotud ettevõtlusalase ebakindluse vastu võitlemine peaks olema üks peamine prioriteet, mille eesmärk on parandada konkurentsivõimet euroalal; toonitab vajadust vähendada bürokraatiat, ratsionaliseerida valitsemissektori teenuseid ja muuta need tõhusamaks; |
| --- | --- |

19.

Eelarvepoliitika

| 20. | on seisukohal, et euroala ja kogu liidu stabiilsuse jaoks on kõige tähtsam hoolikalt läbi mõeldud ja ettenägelik eelarvepoliitika; rõhutab, et selles valdkonnas on õigusaktidega ette nähtud ning majandus- ja rahaliidu korrektse toimimise jaoks peamine, et eelarvepoliitikat kooskõlastataks tihedalt ning täidetaks ja järgitaks liidu eeskirju, mis tähendab ka kehtivatest paindlikkuse klauslitest täielikku kinnipidamist; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tunneb sellega seoses heameelt selle üle, et riikide rahandusolukord on paranemas, sest euroalas peaks valitsemissektori eelarvepuudujääk prognooside kohaselt vähenema; et liikmesriigid oleksid väliste šokkide eest kaitstud, tuleb aga püüda riigivõlga veel rohkem vähendada, kuid soodustada samal ajal majanduskasvu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nõustub komisjoniga, et valitsemissektori võlg on teatavates liikmesriikides endiselt suur ja nende riikide rahandus tuleb muuta jätkusuutlikuks, soodustades samal ajal majanduskasvu ja töökohtade loomist; juhib sellega seoses tähelepanu sellele, et madala intressimääraga maksed, leebe rahapoliitika, ühekordsed meetmed ja muud võlakoormust leevendavad tegurid on vaid ajutised, ning rõhutab seetõttu, et riikide rahandus tuleb muuta jätkusuutlikuks, arvesse tuleb võtta ka tulevasi kohustusi ja tegutseda pikaajalise majanduskasvu nimel; juhib tähelepanu sellele, et võlateeninduskulud võivad suureneda; rõhutab, et üldine võlasumma peab vähenema; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et riikide ja euroala tasandi eelarvepoliitikas tuleb tasakaalustada riigi rahanduse pikaajaline jätkusuutlikkus, mis peab olema täielikult kooskõlas stabiilsuse ja kasvu paktiga ja vastama pakti paindlikkussätetele, ja lühiajaline makromajanduslik stabiliseerimine; |
| --- | --- |

23.

| 24. | juhib tähelepanu sellele, et eurot puudutav üldine eelarvepoliitika oli 2016. aastal valdavalt neutraalne ja peab selliseks jääma ka 2017. aastal; tuletab meelde, et oma 2016. aasta teatises nõudis komisjon positiivset eelarvepoliitikat, kuid eurorühm jõudis järeldusele, et üldiselt neutraalne eelarvepoliitika on 2017. aastal asjakohases tasakaalus, ja otsustas seetõttu rõhutada, kui tähtis on luua asjakohane tasakaal jätkusuutlikkuse tagamise vajaduse ja elavnemise tugevdamiseks tehtavate investeeringute toetamise vajaduse vahel, millega aidatakse saavutada tasakaalustatum poliitikameetmete kombinatsioon; võtab sellega seoses teadmiseks esimese, 20. juuni 2017. aasta aruande, mis käsitleb euroala jaoks kohase tulevase eelarvepoliitika hindamist ja mille koostas sõltumatu Euroopa Eelarvenõukogu; palub komisjonil ja liikmesriikidel näha ette eelarvepoliitika, mis on vastavaid olusid arvestades kohane; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab aga, et üldises käsitluses tuleks võtta arvesse, et olukord on liikmesriigiti erinev ja iga liikmesriigi jaoks on vaja erinevat eelarvepoliitikat; rõhutab, et üldine eelarvepoliitika ei tähenda seda, et eri liikmesriikide eelarveülejääki ja -puudujääki saab üksteisega tasaarvestada; |
| --- | --- |

25.

Riigipõhised soovitused

| 26. | märgib, et liikmesriigid on 2016. aasta soovitustest kahe kolmandiku rakendamisel teinud aja jooksul vähemalt mingeidki edusamme; on aga seisukohal, et riigipõhiseid soovitusi rakendatakse ikka veel liiga aeglaselt ja see takistab euroalas lähenemist; on arvamusel, et liikmesriigid vastutavad tagajärgede eest, mis riigipõhiste soovituste täitmata jäämisega kaasnevad, ja loodab seetõttu, et liikmesriigid teevad kokkulepitud riigipõhiste soovitustel alusel vajalike poliitikameetmete võtmiseks rohkem pingutusi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | möönab, et eelarvepoliitika ja aktiivse tööturupoliitika valdkonnas on liikmesriigid riigipõhiste soovituste rakendamisel edusamme teinud, aga näiteks teenuste konkurentsi ja ettevõtluskeskkonna puhul ei ole rakendamine olnud piisav; loodab, et liikmesriigid, kellele antud soovituste täitmine on euroalas valitseva tasakaalustamatuse kõrvaldamiseks väga tähtis, pingutavad rohkem, et võtta riigipõhiste soovituste alusel vajalikke poliitikameetmeid; |
| --- | --- |

27.

| 28. | peab kiiduväärseks komisjoni soovitust mitmes liikmesriigis ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus lõpetada; peab kiiduväärseks varasemaid ja praegusi eelarve- ja reformimeetmeid, tänu millele on ülemäärase eelarvepuudujäägi menetlus nende liikmesriikide jaoks lõppenud, kuid rõhutab, et pingutusi tuleb jätkata, et tagada jätkusuutlik riigi rahandus ka pikas perspektiivis, toetades samal ajal majanduskasvu ja töökohtade loomist; palub, et komisjon kohaldaks oma eeskirju järjekindlalt, et tagada stabiilsuse ja kasvu pakti korrektne rakendamine; |
| --- | --- |

28.

| 29. | märgib, et 12 liikmesriigis valitseb eri laadi ja raskusastmega makromajanduslik tasakaalustamatus ning kuues liikmesriigis on tasakaalustamatus ülemäärane; võtab teadmiseks, et komisjon jõudis järeldusele, et praegu ei ole üheski liikmesriigis põhjust makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse karmistamiseks; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et makromajandusliku tasakaalustamatuse menetluse eesmärk on vältida liikmesriikides tasakaalustamatust, et negatiivne mõju ei kanduks üle teistele liikmesriikidele; |
| --- | --- |

30.

| 31. | peab seepärast väga tähtsaks, et kõik liikmesriigid võtaksid makromajandusliku tasakaalustamatuse ja eelkõige suure võla, jooksevkonto ülejäägi ja konkurentsivõime tasakaalustamatuse vähendamiseks vajalikud poliitikameetmed ning keskenduksid sotsiaalselt tasakaalustatud ja kaasavatele struktuurireformidele, mis tagab iga üksiku liikmesriigi majanduse jätkusuutlikkuse ja tänu sellele Euroopa majanduse üldise konkurentsivõime ja vastupidavuse; |
| --- | --- |

31.

Euroala majanduspoliitika raporti sektoreid käsitlev osa

Tööhõive- ja sotsiaalpoliitika

| 32. | on seisukohal, et vaja on jätkuvaid jõupingutusi, et saavutada tasakaal Euroopa poolaasta protsessi majandusliku ja sotsiaalse mõõtme vahel ning edendada sotsiaalselt ja majanduslikult tasakaalustatud struktuurireforme, mis vähendavad ebavõrdsust ning edendavad inimväärsete töökohtade loomist, mis toob kaasa kvaliteetse tööhõive, jätkusuutliku majanduskasvu ja sotsiaalsed investeeringud; toetab Euroopa poolaasta raames sotsiaalnäitajate tulemustabeli kasutamist; nõuab, et riigipõhistes soovitustes pöörataks rohkem tähelepanu tööturu struktuurilisele tasakaalustamatusele; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kordab nõudmist käsitleda kolme uut peamist tööhõivenäitajat võrdsetel alustel olemasolevate majandusnäitajatega, tagades seega sisemise tasakaalustamatuse parema hindamise ning muutes struktuurireformid tõhusamaks; teeb ettepaneku lisada riigipõhiste soovituste struktuuri mittekaristuslik sotsiaalse tasakaalustamatuse menetlus, et hoida ära võistlus madalaimate sotsiaalsete normide nimel, tuginedes sotsiaalsete ja tööhõivenäitajate tulemuslikule kasutamisele makromajanduslikus järelevalves; märgib, et ebavõrdsus on suurenenud ligikaudu kümnes liikmesriigis ning see on ELis üks peamisi sotsiaal-majanduslikke probleeme (14); |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab, et sotsiaalselt ja majanduslikult vastutustundlikud reformid peavad põhinema solidaarsusel, integratsioonil ja sotsiaalsel õiglusel; rõhutab, et reformidega peaks arvesse võtma ka jätkusuutlikku toetust sotsiaalsele ja majanduslikule taastumisele, looma kvaliteetseid töökohti, suurendama sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust, kaitsma haavatavaid ühiskonnarühmi ja parandama kõigi kodanike elutingimusi; |
| --- | --- |

34.

| 35. | on veendunud, et Euroopa poolaasta protsess peaks aitama lahendada mitte ainult olemasolevaid, vaid ka alles tekkivaid ühiskondlikke probleeme, et tagada suurem majanduslik tõhusus koos sotsiaalselt ühtekuuluvama Euroopa Liiduga; tunnistab sellega seoses vajadust hinnata ELi poliitika sotsiaalset mõju; |
| --- | --- |

35.

| 36. | palub komisjonil tagada piisav rahastamine võitluseks noorte töötusega, mis on ELis endiselt lubamatult kõrge, ning jätkata noorte tööhõive algatusega ka pärast praeguse mitmeaastase finantsraamistiku lõppu, parandades samal ajal algatuse toimimist ja elluviimist, ning võtta arvesse Euroopa Kontrollikoja hiljutise noorte töötust ja noorte tööhõive algatust käsitleva eriaruande järeldusi; kutsub liikmesriike üles viima Euroopa Kontrollikoja soovitused ellu ja tagama noortegarantii täieliku kättesaadavuse; peab kahetsusväärseks eelarvelisi ümberpaigutusi Euroopa Sotsiaalfondist, sh noorte tööhõive algatusest, Euroopa solidaarsuskorpusele, mida tuleks rahastada hoopis kõigi rahastamisvahendite abil, mida on võimalik kasutada kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku määruse kohaselt; rõhutab vajadust loodud töökohtade kvalitatiivse ja kvantitatiivse hindamise järele; rõhutab, et ELi vahendeid ei tohiks kasutada riiklike sotsiaalhüvitiste asendamiseks; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab, et noortegarantii rakendamist tuleks tõhustada nii riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil ning toonitab selle tähtsust üleminekul koolist tööle; märgib, et erilist tähelepanu tuleb pöörata noortele naistele ja tütarlastele, kellele võidakse hea kvaliteediga tööpakkumiste, jätkuõppe, praktika- või õpipoisiõppe koha saamisel teha soolisi takistusi; rõhutab vajadust tagada, et noortegarantii jõuaks noorte inimesteni, kes on tõrjutuse ja äärmise vaesuse mitmekordses ohus; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub liikmesriike üles rakendama ettepanekuid, mis sisalduvad nõukogu 15. veebruari 2016. aasta soovituses pikaajaliste töötute integreerimise kohta tööturule (15); |
| --- | --- |

38.

| 39. | on arvamusel, et aktiivse ja jätkusuutliku tööjõuturupoliitika ulatust, tõhusust ja tulemuslikkust tuleb suurendada piisava ja asjakohase rahastamisega, keskendudes keskkonna-, tööandja-, töötaja-, tervise- ja tarbijakaitsele; on seisukohal, et tõsiselt tuleb tegeleda palgavaesuse nähtusega; |
| --- | --- |

39.

| 40. | peab kahetsusväärseks, et komisjon ei ole oma hinnangute/soovituste paketis pööranud piisavalt tähelepanu sotsiaalmajandusele; juhib tähelepanu, et selles sektoris tegutseb 2 miljonit äriühingut, mis annavad tööd rohkem kui 14 miljonile inimesele ning aitavad saavutada 2020. aastaks seatud eesmärke; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles sotsiaalseid ettevõtteid rohkem tunnustama ja suurendama Euroopa sotsiaalmajanduse tegevuskava abil nende nähtavust; on seisukohal, et ebapiisav tunnustamine teeb rahastamise saamise nende jaoks raskemaks; kutsub komisjoni üles esitama ettepanekut Euroopa põhikirja loomiseks ühistutele, ühingutele, sihtasutustele ja vastastikustele ühingutele; |
| --- | --- |

40.

| 41. | tuletab meelde vajadust toetada ja tugevdada sotsiaaldialoogi, kollektiivläbirääkimisi ja töötajate seisukohta palgakujundussüsteemides, millel on otsustava tähtsusega roll töötingimuste kõrge taseme saavutamises; rõhutab, et tööõigus ja ranged sotsiaalnormid täidavad sotsiaalses turumajanduses olulist rolli, toetades sissetulekuid ja julgustades investeerimist võimekusse; rõhutab, et kõigis ELi õigusaktides tuleb austada ametiühingute õigusi ja vabadusi, järgida kollektiivlepinguid vastavalt liikmesriikide tavadele ning toetada töö saamisel ja kutsealale pääsemisel võrdset kohtlemist; |
| --- | --- |

41.

| 42. | kutsub komisjoni üles lähtuma Euroopa Parlamendi resolutsioonist, esitades ambitsioonikaid ettepanekuid tugeva Euroopa sotsiaalõiguste samba loomiseks ning aluslepingute sotsiaalsete eesmärkide täielikuks saavutamiseks, et parandada kõigi elu- ja töötingimusi ning pakkuda igaühele häid võimalusi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | hoiatab väheneva palgatulu osakaalu, töötasu ja sissetulekute kasvava ebavõrdsuse ning suureneva palgavaesuse eest ELis; tuletab meelde, et nii Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni inimõiguste ülddeklaratsioonis (1948) kui ka Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni põhikirjas (1919) tunnistatakse, et töötajad peavad saama äraelamist võimaldavat töötasu, ning et kõik inimõiguste deklaratsioonid väljendavad sama seisukohta, et tasu peaks olema perekonna toetamiseks piisav; |
| --- | --- |

43.

| 44. | rõhutab, et töötasu peab võimaldama töötajatel rahuldada nii enda kui ka oma perekonna vajadusi ning et iga töötaja peaks Euroopa Liidus saama äraelamist võimaldavat töötasu, mis ei taga pelgalt niisuguseid hädavajalikke asju nagu põhitoiduained, peavari ja rõivad, vaid millest piisab ka tervishoiu, hariduse, transpordi, meelelahutuse ja mõningate säästude jaoks, mis aitavad toime tulla ettenägematute sündmuste nagu haiguste või õnnetusjuhtumitega; toonitab, et just selline on inimväärne elatustase, mille peaks ELis töötajatele ja nende perekondadele tagama äraelamist võimaldav töötasu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | palub komisjonil uurida, kuidas määrata kindlaks, mida võiks äraelamist võimaldav töötasu hõlmata ja kuidas seda tuleks mõõta, et varustada sotsiaalpartnerid võrdlusvahendiga ning aidata vahetada parimaid tavasid selles valdkonnas; |
| --- | --- |

45.

| 46. | tuletab meelde, et inimväärne töötasu on oluline mitte üksnes sotsiaalse ühtekuuluvuse, vaid ka tugeva majanduse ja tootliku tööjõu säilitamise jaoks; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles rakendama meetmeid, mille eesmärk on parandada töökohtade kvaliteeti ja vähendada palgaerinevusi; |
| --- | --- |

46.

| 47. | juhib tähelepanu sellele, et sotsiaalkindlustussüsteeme, mille eest vastutavad liikmesriigid, tuleb Euroopa tasandil ka edaspidi paremini koordineerida; rõhutab, et esmatähtis on tagada sotsiaalkindlustussüsteemide jätkusuutlikkus ja õiglus, mis on Euroopa sotsiaalse mudeli kesksed sambad; toonitab, et piisav, jätkusuutlik pension on universaalne õigus; palub liikmesriikidel tagada jätkuvate demograafiliste muutuste olukorras piisavad ja jätkusuutlikud pensionid; rõhutab, et pensionisüsteemid peaksid tagama piisava pensionisissetuleku, mis ületab vaesuspiiri ja võimaldab pensionäridel säilitada korraliku elatustaseme; on veendunud, et parim viis naistele ja meestele jätkusuutlike, turvaliste ja piisavate pensionide tagamiseks on tõsta üldist tööhõive määra ja suurendada kvaliteetsete töökohtade arvu kõigis vanuserühmades ning parandada töö- ja tööhõivetingimusi; juhib tähelepanu asjaolule, et sooline pensionilõhe on endiselt märkimisväärne ning sellel on negatiivsed sotsiaalsed ja majanduslikud tagajärjed; rõhutab sellega seoses, kui tähtis on integreerida naised tööturule ja võtta muid asjakohaseid meetmeid, et võidelda naiste ja meeste palgaerinevuse ja eakate inimeste vaesusega; on veendunud, et pensionisüsteemide ja eelkõige pensioniea reformid peaksid kajastama ka tööturu suundumusi, sündimust, tervise ja jõukuse olukorda, töötingimusi ja majandusliku sõltuvuse määra; |
| --- | --- |

47.

| 48. | on seisukohal, et nendes reformides tuleb arvesse võtta ka miljonite niisuguste töötajate, eelkõige naiste, noorukite ja füüsilisest isikust ettevõtjate olukorda Euroopas, kes seisavad silmitsi ebakindlate töösuhete, sunnitud töötuse perioodide ja tööaja vähendamisega; |
| --- | --- |

48.

| 49. | palub komisjonil ka edaspidi pöörata erilist tähelepanu lastehoiuteenuste parandamisele ja paindlikule tööajale, vananevate meeste ja naiste ning teiste ülalpeetavate isikute pikaajalise hoolduse vajadusele; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rõhutab, et mittepiisavad ja puudulikult eesmärgistatud investeeringud oskuste arendamisse ja elukestvasse õppesse, eelkõige digitaaloskuste ja programmeerimise, aga ka kasvavates sektorites, nagu rohemajanduses vajalike oskuste arendamisse, võivad vähendada liidu konkurentsivõimet; kutsub liikmesriike üles tagama paremat teadmiste ja parimate tavade vahetamist ja koostööd ELi tasandil, et aidata kaasa oskuste arendamisele kvalifikatsioonide ning vastavate haridus- ja koolitusprogrammide ja -õppekavade uuendamise kaudu; märgib, kui tähtsad on mitteformaalses ja informaalses õpikeskkonnas omandatud oskused; rõhutab seetõttu, et tähtis on mitteformaalse ja informaalse õppimise vormis omandatud teadmiste valideerimissüsteem, eelkõige kui need teadmised ja kogemused on omandatud vabatahtliku tegevuse kaudu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | on seisukohal, et parem oskuste nõudlusega vastavusse viimine ja kvalifikatsioonide vastastikuse tunnustamise parandamine on oluline selleks, et vähendada oskuste puudujääki ja nõudlusele mittevastavust, rõhutab sellega seoses kutsehariduse ja -õppe ning õpipoisiõppe potentsiaalset tähtsust; palub komisjonil töötada välja üleeuroopaline oskuste vajaduste prognoosimise vahend, mis hõlmaks ka kasvavates sektorites vajalikke oskusi; on veendunud, et tulevaste vajalike oskuste prognoosimiseks on vaja kõigil tasanditel igati kaasata kõik tööturu sidusrühmad; |
| --- | --- |

51.

| 52. | nõuab tungivalt, et komisjon kehtestaks kõik sobivad noorte liikuvuse suurendamise mehhanismid, sealhulgas õpipoisiõpe; palub liikmesriikidel toetada õpipoisiõpet ja kasutada täiel määral ära programmis „ERASMUS+“ õpipoiste jaoks eraldatud vahendeid, et tagada selle koolitusliigi kvaliteet ja atraktiivsus; nõuab EURESe määruse paremat rakendamist; rõhutab, et riiklike ametiasutuste ja sidusrühmade vahelise koostöö parandamine kohalikul tasandil ning sünergia parandamine valitsuste tasandil suurendaks programmide ulatust ja mõju; |
| --- | --- |

52.

| 53. | on seisukohal, et tuleb parandada juurdepääsetavust haridusele ja selle kvaliteeti; tuletab meelde, et liikmesriikide ülesanne on tagada taskukohane juurdepääs kvaliteetsele haridusele ja koolitusele kogu ELis, sõltumata tööturu vajadustest; märgib, et paljudes liikmesriikides on vaja teha suuremaid jõupingutusi tööealise elanikkonna harimiseks, sealhulgas pakkudes rohkem võimalusi täiskasvanute hariduseks ja kutseõppeks; rõhutab eelkõige elukestvat õpet, sealhulgas naiste õpet, sest see annab võimaluse pidevalt muutuval tööturul ümber õppida; nõuab ka edaspidi loodusteaduste, tehnoloogia, inseneriteaduse ja matemaatika õppeainete tütarlastele suunatud propageerimist, et muuta olemasolevaid haridusstereotüüpe ning võidelda pikaajalise soolise tööhõive-, palga- ja pensionilõhega; |
| --- | --- |

53.

| 54. | rõhutab vajadust investeerida inimestesse elutsükli võimalikult varases etapis, et vähendada ebavõrdsust ja toetada sotsiaalset kaasamist noores eas; nõuab seetõttu juurdepääsu kvaliteetsetele, kaasavatele ja taskukohastele alushariduse ja lastehoiuteenustele kõigi liikmesriikide kõigi laste jaoks; rõhutab ka vajadust võidelda koolis stereotüüpide vastu alates noorimast east, edendades soolist võrdõiguslikkust hariduse kõigil tasanditel; ergutab komisjoni ja liikmesriike täielikult rakendama lastesse investeerimist käsitlevat soovitust ja jälgima hoolikalt selles osas tehtavaid edusamme; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles töötama välja ja võtma kasutusele selliseid algatusi nagu lastegarantii, millega seataks lapsed praeguste vaesuse leevendamise meetmete keskmesse; |
| --- | --- |

54.

| 55. | rõhutab tulevasel tööturul toimuvaid põhjalikke muutusi pärast tehisintellekti kasutuselevõttu; palub liikmesriikidel ja komisjonil töötada välja vahendid ning koostööalgatused, kaasates tööturu osapooli, et parandada selles sektoris oskusi sissejuhatava, esmase ja pideva koolituse abil; |
| --- | --- |

55.

| 56. | nõuab sel eesmärgil ning ka töö- ja eraelu ühitamiseks, et tööturu osapooltega konsulteerides kaalutaks turvalise paindlikkuse korraldust, sealhulgas kaugtööd ja paindlikku tööaega; |
| --- | --- |

56.

| 57. | rõhutab investeeringute tähtsust inimkapitali, mis on arengu, konkurentsivõime ja majanduskasvu tõukejõuks; |
| --- | --- |

57.

| 58. | rõhutab, et parem töö- ja eraelu tasakaal ning tugevam sooline võrdõiguslikkus on olulised naiste tööturul osalemise toetamiseks; toonitab asjaolu, et naiste majandusliku mõjuvõimu suurendamise seisukohast on otsustava tähtsusega tööturu ja sotsiaalhoolekande süsteemide muutmine ja kohandamine, et võtta arvesse naiste elutsüklit; |
| --- | --- |

58.

| 59. | väljendab heameelt seoses ettepanekuga võtta vastu direktiiv, mis käsitleb töö- ja eraelu tasakaalu, ja peab seda esimeseks positiivseks sammuks oma laste ja teiste ülalpeetavate eest hoolitsevate meeste ja naiste töö- ja eraelu ühitamise suunas ning naiste tööturul osalemise suurendamiseks; rõhutab, et piisava tasu, tugeva sotsiaalkindlustuse ja -kaitse tagamine on otsustava tähtsusega nende eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

59.

| 60. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles kujundama muutustele viivat poliitikat ja investeerima teadlikkuse suurendamise kampaaniatesse, et ületada soolised stereotüübid ning edendada hoolduskohustuste ja majapidamistööde võrdsemat jaotust, pöörates samuti tähelepanu meeste õigusele ja vajadusele hoolduskohustusi täita, ilma et neid halvustataks või karistataks; |
| --- | --- |

60.

| 61. | kutsub liikmesriike üles kehtestama ennetavat poliitikat ja tegema sobivaid investeeringuid, mis on kujundatud nii, et need toetaksid naiste ja meeste sisenemist jätkusuutlikule ja kvaliteetseid töökohti pakkuvale tööturule, sinna naasmist ja seal püsimist pärast perekonna või hooldamisega seotud puhkust, kooskõlas Euroopa sotsiaalharta artikliga 27; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kutsub liikmesriike üles suurendama kaitset diskrimineerimise ja seadusevastase vallandamise eest seoses töö ja eraelu ühitamisega; kutsub sellega seoses komisjoni ja liikmesriike üles esitama ettepanekuid poliitika kohta, mille abil parandada diskrimineerimisvastaste meetmete jõustamist töökohal, muu hulgas suurendades teavituskampaaniate kaudu teadlikkust õigusest võrdsele kohtlemisele, pöörates ümber tõendamiskoormise ning volitades riiklikke võrdõiguslikkust edendavaid asutusi omal algatusel läbi viima ametlikke uurimisi seoses võrdõiguslikkuse küsimustega ja aitama võimalikke diskrimineerimise ohvreid; |
| --- | --- |

62.

| 63. | rõhutab, et võitluses vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu on üks olulisematest teguritest pikaajaliste töötute integreerimine individuaalselt väljatöötatud meetmete abil, mis aitab ka suurendada riiklike sotsiaalkindlustussüsteemide jätkusuutlikkust; peab sellist integratsiooni vajalikuks, võttes arvesse nende kodanike sotsiaalset olukorda ning nende vajadusi seoses piisava sissetuleku, sobiva elamispinna, ühistranspordi, tervishoiu ja lastehoiuga; rõhutab, et on vaja riiklikul tasandil rakendatud poliitikate paremat järelevalvet Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

63.

| 64. | rõhutab, kui tähtis on aru saada tööhõive ja töö uutest vormidest ning koguda võrreldavaid andmeid selle teema kohta, et suurendada tööturgu käsitlevate õigusaktide tõhusust, suurendades lõpptulemusena tööhõivet ja jätkusuutlikku majanduskasvu; |
| --- | --- |

64.

| 65. | nõuab integreeritud vaesusevastase võitluse strateegia loomist selleks, et saavutada Euroopa 2020. aasta vaesuse vähendamise eesmärk; rõhutab liikmesriikide miinimumsissetuleku kavade rolli vaesuse vähendamisel, eelkõige siis, kui need ühendada abisaajaid hõlmavate sotsiaalse kaasatuse meetmetega; nõuab, et liikmesriigid töötaksid järk-järgult välja miinimumsissetuleku kehtestamise kavad, mis ei oleks mitte ainult asjakohased, vaid tagaksid ka piisava katvuse ja kasutuselevõtu; on seisukohal, et piisav miinimumsissetulek tähendab sissetulekut, mis on hädavajalik inimväärse elu elamiseks ja ühiskonnas täiel määral osalemiseks kogu eluea jooksul; juhib tähelepanu, et miinimumsissetulek saab olla piisav vaid juhul, kui ületab vaesuspiiri, et rahuldada inimeste põhivajadused, sealhulgas ka muud kui rahalised aspektid, nagu juurdepääs haridusele ja elukestvale õppele, inimväärsele eluasemele, kvaliteetsetele tervishoiuteenustele, ühiskondlikule tegevusele ja kodanikuosalusele; |
| --- | --- |

65.

| 66. | nõuab, et riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud asutused kasutaksid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde tõhusamalt, eesmärgipäraselt ning jälgiksid nende kasutamist hoolikamalt, et edendada investeeringuid kvaliteetsetesse sotsiaal-, tervishoiu-, haridus- ja tööhõiveteenustesse ning võidelda kütteostuvõimetuse, kasvavate elamiskulude, sotsiaalse tõrjutuse, halbade elutingimuste ja olemasolevate eluruumide ebapiisava kvaliteedi vastu; |
| --- | --- |

66.

| 67. | palub, et komisjon toetaks liikmesriike konkreetsete investeerimisprogrammide loomisel piirkondade tarbeks, kus töötuse, sh noorte töötuse ja pikaajalise töötuse määrad ületavad 30 %; |
| --- | --- |

67.

| 68. | palub komisjonil pühendada järgmine kevadine ülemkogu sotsiaalsetele investeeringutele sektoritesse, mille puhul on olemas kindlad tõendid, et need edendavad ühiskondlikku ja majanduslikku kasu (näiteks alusharidus ja lastehoid, põhi- ja keskharidus, koolitus ja aktiivne tööturupoliitika, taskukohane eluase ja sotsiaalmajutus ning tervishoid); |
| --- | --- |

68.

| 69. | nõuab, et päevakorras keskendutaks rohkem parlamendi seisukohale ja et seda võetaks arvesse enne otsuse tegemist; nõuab Euroopa poolaasta raames tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu rolli suurendamist; |
| --- | --- |

69.

| 70. | nõuab, et tehtaks rohkem ühiseid jõupingutusi rändajate ja sisserändetaustaga inimeste tööturule integreerimise parandamiseks; |
| --- | --- |

70.

Regionaalpoliitika

| 71. | väljendab heameelt selle üle, et ühtekuuluvuspoliitika vahendite suurus ajavahemikul 2014–2020 on jooksevhindades 454 miljardit eurot; rõhutab aga, et ELi ühtekuuluvuspoliitika ei ole ainult vahend, vaid pikaajaline struktuuripoliitika, mis on suunatud piirkondlike arenguerinevuste vähendamisele ning investeeringute, tööhõive, konkurentsivõime, kestliku arengu ja majanduskasvu edendamisele, ning see on kõige tähtsam ja ulatuslikum poliitikasuund majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamiseks kõigis liikmesriikides, ilma et tehtaks vahet euroalasse kuuluvatel ja mittekuuluvatel riikidel; tuletab meelde, et ELi eelarve on 50 korda väiksem kui ELi 28 liikmesriigi valitsemissektori kulutused kokku, moodustades umbes 1 % ELi 28 liikmesriigi SKPst; rõhutab seetõttu, et ELi ja liikmesriikide eelarvete, poliitiliste prioriteetide ning meetmete ja projektide vahel tuleb saavutada koostoime, mille sihiks peab olema ELi eesmärkide täitmine, hoides samas ELi poliitilise raamistiku majandusliku ja sotsiaalse mõõtme tasakaalus; juhib tähelepanu, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfonde puudutavad kaasrahastamise nõuded on koostoime saavutamise oluline mehhanism; on arvamusel, et ELi eelarve ühtsus tuleks säilitada; väljendab heameelt praegusel programmitöö perioodil võetud meetmete üle, et ühitada ühtekuuluvuspoliitika paremini aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegiaga „Euroopa 2020“; |
| --- | --- |

71.

o

o o

| 72. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Euroopa Keskpangale. |
| --- | --- |

72.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0038.

(2)  ELT C 92, 24.3.2017, lk 1.

(3)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 12.

(4)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 41.

(5)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 8.

(6)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 33.

(7)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 25.

(8)  ELT L 306, 23.11.2011, lk 1.

(9)  ELT L 140, 27.5.2013, lk 11.

(10)  ELT L 140, 27.5.2013, lk 1.

(11)  Euroopa tööhõive ja sotsiaalarengu aastaaruanne (2017), lk 11.

(12)  Samas, lk 46.

(13)  Eurofoundi aruanne noorte töötuse kohta.

(14)  Euroopa tööhõive ja sotsiaalarengu aastaaruanne (2017), lk 47.

(15)  ELT C 67, 20.2.2016, lk 1.

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/212 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/212

---

P8_TA(2017)0419

Läbirääkimisvolitused kaubandusläbirääkimiste pidamiseks Austraaliaga

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2017. aasta resolutsioon parlamendi soovitusega nõukogule kavandatavate läbirääkimisvolituste andmiseks kaubandusläbirääkimiste pidamiseks Austraaliaga (2017/2192(INI))

(2018/C 346/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497),

| — | võttes arvesse komisjoni presidendi Jean-Claude Junckeri, Euroopa Ülemkogu eesistuja Donald Tuski ja Austraalia peaministri Malcolm Turnbulli 15. novembril 2015 tehtud ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni presidendi Jean-Claude Junckeri, Euroopa Ülemkogu eesistuja Donald Tuski ja Austraalia peaministri Malcolm Turnbulli 15. novembril 2015 tehtud ühisavaldust,

| — | võttes arvesse ELi ja Austraalia 29. oktoobril 2008 sõlmitud partnerlusraamistikku ning ELi ja Austraalia 5. märtsil 2015 sõlmitud raamlepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Austraalia 29. oktoobril 2008 sõlmitud partnerlusraamistikku ning ELi ja Austraalia 5. märtsil 2015 sõlmitud raamlepingut,

| — | võttes arvesse muid ELi ja Austraalia kahepoolseid lepinguid, eelkõige vastavushindamise, sertifikaatide ja märgiste vastastikuse tunnustamise lepingut ning veinikaubanduse lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse muid ELi ja Austraalia kahepoolseid lepinguid, eelkõige vastavushindamise, sertifikaatide ja märgiste vastastikuse tunnustamise lepingut ning veinikaubanduse lepingut,

| — | võttes arvesse 14. septembril 2017 avaldatud komisjoni kaubanduspaketti, milles komisjon võttis kohustuse avalikustada kõik tulevased kaubandusläbirääkimiste volitused, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. septembril 2017 avaldatud komisjoni kaubanduspaketti, milles komisjon võttis kohustuse avalikustada kõik tulevased kaubandusläbirääkimiste volitused,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ning eelkõige 25. veebruari 2016. aasta resolutsiooni Austraalia ja Uus-Meremaaga vabakaubanduslepingu läbirääkimiste avamise kohta (1) ja 12. septembri 2012. aasta seadusandlikku resolutsiooni nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Austraalia vahelise lepingu sõlmimist, millega muudetakse lepingut vastastikuse tunnustamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone ning eelkõige 25. veebruari 2016. aasta resolutsiooni Austraalia ja Uus-Meremaaga vabakaubanduslepingu läbirääkimiste avamise kohta (1) ja 12. septembri 2012. aasta seadusandlikku resolutsiooni nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Austraalia vahelise lepingu sõlmimist, millega muudetakse lepingut vastastikuse tunnustamise kohta (2),

| — | võttes arvesse G20 rühma riikide riigipeade ja valitsusjuhtide kommünikeed, mis avaldati pärast 15. ja 16. novembril 2014 Brisbane’is toimunud kohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G20 rühma riikide riigipeade ja valitsusjuhtide kommünikeed, mis avaldati pärast 15. ja 16. novembril 2014 Brisbane’is toimunud kohtumist,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Austraalia välisministri 22. aprillil 2015 tehtud ühisavaldust ELi ja Austraalia partnerluse tihendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ning Austraalia välisministri 22. aprillil 2015 tehtud ühisavaldust ELi ja Austraalia partnerluse tihendamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 16. mail 2017 esitatud arvamust 2/15, mis käsitleb liidu pädevust allkirjastada ja sõlmida vabakaubandusleping Singapuriga (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 16. mail 2017 esitatud arvamust 2/15, mis käsitleb liidu pädevust allkirjastada ja sõlmida vabakaubandusleping Singapuriga (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2016. aasta uuringut tulevaste kaubanduslepingute kumulatiivse mõju kohta ELi põllumajandusele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. novembri 2016. aasta uuringut tulevaste kaubanduslepingute kumulatiivse mõju kohta ELi põllumajandusele,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõiget 3 ja artiklit 218, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõiget 3 ja artiklit 218,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 3,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A8-0311/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A8-0311/2017),

| A. | arvestades, et EL ja Austraalia teevad ühiste probleemide lahendamiseks koostööd paljudes eri valdkondades ja mitmel rahvusvahelisel foorumil, sealhulgas mitmepoolsel areenil kaubanduspoliitilistes küsimustes; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL ja Austraalia teevad ühiste probleemide lahendamiseks koostööd paljudes eri valdkondades ja mitmel rahvusvahelisel foorumil, sealhulgas mitmepoolsel areenil kaubanduspoliitilistes küsimustes;

| B. | arvestades, et EL on Austraalia suuruselt kolmas kaubanduspartner, kellega kahepoolse kaubavahetuse maht oli 2015. aastal üle 45,5 miljardi euro, kusjuures ELil oli rohkem kui 19 miljardi euroga positiivne kaubandusbilanss; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL on Austraalia suuruselt kolmas kaubanduspartner, kellega kahepoolse kaubavahetuse maht oli 2015. aastal üle 45,5 miljardi euro, kusjuures ELil oli rohkem kui 19 miljardi euroga positiivne kaubandusbilanss;

| C. | arvestades, et ELi välismaiste otseinvesteeringute maht Austraalias oli 2015. aastal 145,8 miljardit eurot; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi välismaiste otseinvesteeringute maht Austraalias oli 2015. aastal 145,8 miljardit eurot;

| D. | arvestades, et Austraalia on ühinemas riigihankeid käsitleva lepinguga; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Austraalia on ühinemas riigihankeid käsitleva lepinguga;

| E. | arvestades, et EL viis 22. aprillil 2015 lõpule läbirääkimised ELi ja Austraalia raamlepingu üle; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et EL viis 22. aprillil 2015 lõpule läbirääkimised ELi ja Austraalia raamlepingu üle;

| F. | arvestades, et Euroopa põllumajandussektor ja kindlad põllumajandustooted, nagu veise- ja lambaliha, piimatooted, teravili ja suhkur – sealhulgas teatavad suhkrusordid – on nendel läbirääkimistel eriti tundlikud küsimused; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa põllumajandussektor ja kindlad põllumajandustooted, nagu veise- ja lambaliha, piimatooted, teravili ja suhkur – sealhulgas teatavad suhkrusordid – on nendel läbirääkimistel eriti tundlikud küsimused;

| G. | arvestades, et Austraalia on maailma suuruselt kolmas veiseliha ja suhkru eksportija ning on tähtsal kohal piimatoodete ja teravilja ülemaailmsel eksporditurul; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Austraalia on maailma suuruselt kolmas veiseliha ja suhkru eksportija ning on tähtsal kohal piimatoodete ja teravilja ülemaailmsel eksporditurul;

| H. | arvestades, et EL ja Austraalia peavad mõnepoolseid läbirääkimisi, et veelgi liberaliseerida keskkonnatoodetega ja teenustega kauplemist (vastavalt keskkonnatoodete lepingu ja teenustekaubanduse lepinguga); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EL ja Austraalia peavad mõnepoolseid läbirääkimisi, et veelgi liberaliseerida keskkonnatoodetega ja teenustega kauplemist (vastavalt keskkonnatoodete lepingu ja teenustekaubanduse lepinguga);

| I. | arvestades, et Austraalia on osaline Vaikse ookeani ülese partnerluse (TPP) läbirääkimistes, mis on lõpule viidud, kuid mille tulevik on veel ebakindel, ning käimasolevates Aasia ja Vaikse ookeani piirkondliku laiaulatusliku majanduspartnerluse läbirääkimistes, milles osalevad Austraalia tähtsaimad kaubanduspartnerid; arvestades, et Austraalial on alates 2015. aastast vabakaubandusleping Hiinaga; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Austraalia on osaline Vaikse ookeani ülese partnerluse (TPP) läbirääkimistes, mis on lõpule viidud, kuid mille tulevik on veel ebakindel, ning käimasolevates Aasia ja Vaikse ookeani piirkondliku laiaulatusliku majanduspartnerluse läbirääkimistes, milles osalevad Austraalia tähtsaimad kaubanduspartnerid; arvestades, et Austraalial on alates 2015. aastast vabakaubandusleping Hiinaga;

| J. | arvestades, et Austraalia võttis TPPs olulisi kohustusi edendada teatavate liikide pikaajalist kaitset ja võidelda ebaseadusliku looduslike liikidega kaubitsemisega tõhustatud kaitsemeetmete abil, ning arvestades, et Austraalia sätestas ka nõuded keskkonnakaitse tulemuslikuks jõustamiseks ja võttis kohustuse teha tõhustatud piirkondlikku koostööd; arvestades, et selliseid kohustusi tuleks kasutada ELi ja Austraalia vabakaubanduslepingu sätete võrdlusalusena; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Austraalia võttis TPPs olulisi kohustusi edendada teatavate liikide pikaajalist kaitset ja võidelda ebaseadusliku looduslike liikidega kaubitsemisega tõhustatud kaitsemeetmete abil, ning arvestades, et Austraalia sätestas ka nõuded keskkonnakaitse tulemuslikuks jõustamiseks ja võttis kohustuse teha tõhustatud piirkondlikku koostööd; arvestades, et selliseid kohustusi tuleks kasutada ELi ja Austraalia vabakaubanduslepingu sätete võrdlusalusena;

| K. | arvestades, et Austraalia on üks ELi vanimaid ja lähimaid partnereid, tal on liiduga ühised väärtused ning siht edendada üleilmse eeskirjadepõhise süsteemi raames heaolu ja julgeolekut; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Austraalia on üks ELi vanimaid ja lähimaid partnereid, tal on liiduga ühised väärtused ning siht edendada üleilmse eeskirjadepõhise süsteemi raames heaolu ja julgeolekut;

| L. | arvestades, et Austraalia on ratifitseerinud ja rakendanud peamised sotsiaalseid, töötajate ja inimõigusi ning keskkonnakaitset käsitlevad rahvusvahelised paktid ja järgib täielikult õigusriigi põhimõtteid; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Austraalia on ratifitseerinud ja rakendanud peamised sotsiaalseid, töötajate ja inimõigusi ning keskkonnakaitset käsitlevad rahvusvahelised paktid ja järgib täielikult õigusriigi põhimõtteid;

| M. | arvestades, et Austraalia on üks ainult kuuest WTO liikmest, kellel veel ei ole sooduspääsu ELi turule ja kellega ei toimu sellealaseid läbirääkimisi; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Austraalia on üks ainult kuuest WTO liikmest, kellel veel ei ole sooduspääsu ELi turule ja kellega ei toimu sellealaseid läbirääkimisi;

| N. | arvestades, et pärast 15. novembri 2015. aasta ühisavaldust tehti algust analüüsiga, et uurida ELi ja Austraalia vabakaubanduslepingu läbirääkimiste alustamise teostatavust ja ühiseid eesmärke; arvestades, et analüüs on lõpule viidud; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et pärast 15. novembri 2015. aasta ühisavaldust tehti algust analüüsiga, et uurida ELi ja Austraalia vabakaubanduslepingu läbirääkimiste alustamise teostatavust ja ühiseid eesmärke; arvestades, et analüüs on lõpule viidud;

| O. | arvestades, et Euroopa Parlamendil palutakse otsustada, kas anda nõusolek võimaliku ELi ja Austraalia vabakaubanduslepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa Parlamendil palutakse otsustada, kas anda nõusolek võimaliku ELi ja Austraalia vabakaubanduslepingu sõlmimiseks;

Strateegiline, poliitiline ja majanduslik taust

| 1. | toonitab ELi ning Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna vaheliste suhete süvendamise tähtsust, muu hulgas selleks, et tugevdada Euroopas majanduskasvu, ning rõhutab, et see kajastub ELi kaubanduspoliitikas; tunnistab, et Austraalial on selles strateegias keskne osa ning et kaubandussuhete laiendamine ja süvendamine võib aidata nimetatud sihti saavutada; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunnustab Austraaliat tema tugeva ja järjepideva pühendumuse eest mitmepoolse kaubanduse küsimustele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on seisukohal, et liidu kahepoolse ja piirkondliku koostöö strateegiate kõiki võimalusi saab kasutada vaid siis, kui järgitakse eeskirjade- ja väärtustepõhist kaubavahetust, ning et nende strateegiate oluline osa on Austraaliaga kvaliteetse, kõrgete eesmärkidega, tasakaalustatud ja õiglase vabakaubanduslepingu sõlmimine vastastikkuse ja vastastikuse kasu vaimus, samas mingil juhul kahjustamata mitmepoolsete edusammude saavutamise püüdlusi või juba sõlmitud mitme- ja kahepoolsete lepingute rakendamist; on veendunud, et süvendatud kahepoolsest koostööst võib saada vaheaste liikumisel edasise mitmepoolse koostöö suunas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on veendunud, et kaasaegse, süvitsi mineva, kõrgete eesmärkidega, tasakaalustatud, õiglase ja laiaulatusliku vabakaubanduslepingu sõlmimiseks peetavad läbirääkimised on sobiv vahend kahepoolse partnerluse süvendamiseks ning olemasolevate, juba küpsete kaubandus- ja investeerimissuhete edasiseks tugevdamiseks; on seisukohal, et neist läbirääkimistest võib saada näide uue põlvkonna vabakaubanduslepingutest, milles Austraalia kõrgelt arenenud majandust ja õiguskeskkonda arvesse võttes rõhutatakse suuremate sihtide seadmise tähtsust ja kaasaegsete vabakaubanduslepingute toimeala laiendamist; |
| --- | --- |

4.

Analüüs

| 5. | märgib, et 6. aprillil 2017 viidi lõpule ELi ja Austraalia analüüs, mis pälvis nii komisjoni kui ka Austraalia valitsuse heakskiidu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tunnustab komisjoni mõjuhindamise õigeaegse lõpuleviimise ja avaldamise eest, et põhjalikult hinnata ELi ja Austraalia tõhustatud kaubandus- ja investeerimissuhetest tulenevat võimalikku kasu ja kahju mõlema poole elanikele ja ettevõtjatele, sealhulgas äärepoolseimatele piirkondadele ning ülemeremaadele ja -territooriumitele, pöörates samas erilist tähelepanu sotsiaalsele ja keskkonnamõjule, k.a ELi tööturule avaldatavale mõjule, ning prognoosida ja võtta arvesse Brexiti võimalikku mõju Austraaliast ELi suunduvatele kauba- ja investeeringuvoogudele, eelkõige pakkumiste vahetamise ettevalmistamisel ja kvootide arvutamisel; |
| --- | --- |

6.

Läbirääkimisvolitused

| 7. | kutsub nõukogu üles andma komisjonile volitused alustada Austraaliaga läbirääkimisi kaubandus- ja investeerimislepingu sõlmimiseks, võttes seejuures arvesse analüüsi tulemusi, käesolevas resolutsioonis antud soovitusi, mõjuhinnangut ja selgeid eesmärke; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kiidab heaks komisjoni otsuse rõhutada, et rohelise kasti maksed ei moonuta kaubandust ning neid ei peaks käsitlema dumpinguvastaste või tasakaalustusmeetmetega; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub nõukogu üles läbirääkimisjuhiste vastuvõtmise otsust tehes täielikult austama ELi ja liikmesriikide pädevuse jagunemist, nagu võib järeldada Euroopa Liidu Kohtu 16. mai 2017. aasta arvamusest 2/15; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palub komisjonil ja nõukogul esitada võimalikult kiiresti ettepanek kaubanduslepingute tulevase üldise ülesehituse kohta, võttes arvesse ELi ja Singapuri vabakaubanduslepingut käsitlevat Euroopa Liidu Kohtu arvamust 2/15, ning teha selgelt vahet üksnes ELi ainupädevusse kuuluvaid küsimusi käsitleval kaubandus- ja välismaiste otseinvesteeringute liberaliseerimise lepingul ning võimalikul teisel lepingul, mis hõlmab ELi ja liikmesriikide jagatud pädevusse kuuluvaid küsimusi; rõhutab, et selline vahetegemine mõjutaks parlamentaarset ratifitseerimisprotsessi ning selle mõte ei ole mitte liikmesriikide demokraatlike menetluste eiramine, vaid ELi aluslepingutel põhinev kohustuste demokraatlik delegeerimine; nõuab Euroopa Parlamendi tihedat kaasamist kõigisse praegustesse ja tulevastesse vabakaubanduslepingute läbirääkimistesse nende kõigil etappidel; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub komisjonil (lõplikult vormistatud lepingute esitamisel allkirjastamiseks ja sõlmimiseks) ja nõukogul (lepingute allkirjastamise ja sõlmimise kohta otsuse tegemisel) täielikult austada pädevuse jagunemist ELi ja selle liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kutsub komisjoni üles, seejuures liidu läbirääkimispositsiooni nõrgestamata, korraldama läbirääkimisi võimalikult läbipaistvalt, tagades vähemalt samal tasemel läbipaistvuse ja üldsusega konsulteerimise nagu Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) läbirääkimistel USAga, pidama selleks pidevat dialoogi sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonnaga ning täiel määral järgima muudel läbirääkimistel kujunenud parimaid tavasid; väljendab rahulolu komisjoni algatusega avaldada kõik oma kaubanduslepingute läbirääkimisjuhiseid käsitlevad soovitused ning peab seda soodsaks pretsedendiks; nõuab tungivalt, et nõukogu seda eeskuju järgiks ning avaldaks läbirääkimisjuhised kohe, kui need on vastu võetud; |
| --- | --- |

12.

| 13. | rõhutab, et vabakaubandusleping peab parandama turulepääsu ja soodustama kaubavahetust kohapeal, looma inimväärseid töökohti, tagama mõlema poole kodanike hüvanguks soolise võrdõiguslikkuse, toetama kestlikku arengut ja ELi norme, kaitsma üldhuviteenuseid ja järgima demokraatlikke menetlusi ning kõige selle juures parandama ELi ekspordivõimalusi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et kõrgete eesmärkidega lepingus tuleb sisukalt käsitleda investeerimist, kaubavahetust ja teenustekaubandust (lähtudes Euroopa Parlamendi hiljutistest soovitustest, mis puudutavad reservatsioone poliitilise tegevusruumi ja tundlike sektorite puhul), tolliprotseduuride ja kaubanduse lihtsustamist, digiteerimist, e-kaubandust ja andmekaitset, tehnoloogiauuringuid ja innovatsiooni toetamist, riigihankeid, energeetikat, riigiettevõtteid, konkurentsi, kestlikku arengut, regulatiivsed küsimusi, nagu kõrged sanitaar- ja fütosanitaarnormid ning muud põllumajandus- ja toiduainetetööstuse toodete normid, tegemata sealjuures järeleandmisi ELi kõrgetes standardites, töö- ja keskkonnastandardite alaseid kindlaid ja jõustatavaid kohustusi ning maksustamise vältimise ja korruptsiooni vastast võitlust, mis peab samas jääma liidu ainupädevusse, pöörates selle kõige juures erilist tähelepanu mikroettevõtetele ja VKEdele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub nõukogu üles läbirääkimisjuhistes selgesõnaliselt tunnustama teise poole kohustusi põlisrahvaste küsimuses ning lubama sellega seoses reservatsioonide tegemist siseriiklikes soodustuste kavades; rõhutab, et lepingus tuleks korrata mõlema poole kohustust järgida ILO konventsiooni nr 169 põlisrahvaste õiguste kohta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et kalavarude puudulik majandamine ja ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük võib kaubandust, arengut ja keskkonda oluliselt kahjustada ning et osapooled peavad võtma endale sisulisi kohustusi haide, raide, kilpkonnade ja mereimetajate kaitsmiseks ning ülepüügi, ülemäärase püügivõimsuse ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi tõkestamiseks; |
| --- | --- |

16.

| 17. | rõhutab, et asendamise, vähendamise ja täiustamise põhimõtted loomade teaduslikel eesmärkidel kasutamise osas on ELi õigusaktides tugevalt juurdunud; toonitab, kui oluline on, et loomkatseid ja -uuringuid käsitlevaid olemasolevaid ELi meetmeid ei kaotataks ega nõrgendataks, ei piirataks loomade kasutamist käsitlevate tulevaste õigusnormide kehtestamist ning et ELi teadusasutusi ei seataks ebasoodsasse konkurentsiolukorda; on seisukohal, et osapooled peavad püüdlema asendamise, vähendamise ja täiustamise põhimõtteid käsitlevate parimate tavade valdkonnas õigusnormide ühtlustamise poole, et suurendada katsete tulemuslikkust ning vähendada kulusid ja vajadust loomi kasutada; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et tuleb lisada meetmed põllumajandusliku toidutööstuse toodete võltsimise kaotamiseks; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et selleks, et vabakaubandusleping kujuneks ELi majanduse jaoks tõeliselt kasulikuks, tuleks läbirääkimisjuhistesse lisada järgmised aspektid:






  a) | kaubavahetuse ja teenustekaubanduse liberaliseerimine ja mõlemale poolele tegeliku juurdepääsu võimaldamine teineteise kauba- ja teenuseturgudele, milleks tuleb kaotada mittevajalikud õiguslikud tõkked ja samas tagada, et leping kuidagi ei takistaks kummagi poole proportsionaalset reguleerimistegevust, mis on suunatud õiguspäraste poliitikaeesmärkide täitmisele; leping i) ei tohi takistada osapooltel üldhuviteenuste määratlemist, reguleerimist, pakkumist ja toetamist ning peab sisaldama sellekohaseid selgeid sätteid; ii) ei tohi kohustada valitsusi mingeid teenuseid erastama ega takistada neid üldsusele osutatavate teenuste ulatust laiendamast; iii) ei tohi takistada valitsustel taastada riiklikku kontrolli selliste varasemalt erastatud teenuste üle nagu veevarustus, haridus, tervishoiu- ja sotsiaalteenused, ei tohi alandada ELi kõrgeid norme tervishoiu, toidu, tarbijakaitse, keskkonna, tööõiguse ja -ohutuse valdkonnas ega tohi, erinevalt varasematest kaubanduslepingutest, piirata kunsti ja kultuuri, hariduse ning sotsiaal- ja tervishoiuteenuste riiklikku rahastamist; kohustuste võtmisel tuleks tugineda teenuskaubanduse üldlepingule (GATS); sellega seoses juhib tähelepanu vajadusele säilitada Euroopa tootjatele praegu esitatavad nõuded; |
| --- | --- | --- |

19.

a)

kaubavahetuse ja teenustekaubanduse liberaliseerimine ja mõlemale poolele tegeliku juurdepääsu võimaldamine teineteise kauba- ja teenuseturgudele, milleks tuleb kaotada mittevajalikud õiguslikud tõkked ja samas tagada, et leping kuidagi ei takistaks kummagi poole proportsionaalset reguleerimistegevust, mis on suunatud õiguspäraste poliitikaeesmärkide täitmisele; leping i) ei tohi takistada osapooltel üldhuviteenuste määratlemist, reguleerimist, pakkumist ja toetamist ning peab sisaldama sellekohaseid selgeid sätteid; ii) ei tohi kohustada valitsusi mingeid teenuseid erastama ega takistada neid üldsusele osutatavate teenuste ulatust laiendamast; iii) ei tohi takistada valitsustel taastada riiklikku kontrolli selliste varasemalt erastatud teenuste üle nagu veevarustus, haridus, tervishoiu- ja sotsiaalteenused, ei tohi alandada ELi kõrgeid norme tervishoiu, toidu, tarbijakaitse, keskkonna, tööõiguse ja -ohutuse valdkonnas ega tohi, erinevalt varasematest kaubanduslepingutest, piirata kunsti ja kultuuri, hariduse ning sotsiaal- ja tervishoiuteenuste riiklikku rahastamist; kohustuste võtmisel tuleks tugineda teenuskaubanduse üldlepingule (GATS); sellega seoses juhib tähelepanu vajadusele säilitada Euroopa tootjatele praegu esitatavad nõuded;

| b) | niivõrd kui leping võib sisaldada siseriiklike regulatsioonide peatükki, ei tohi läbirääkijad tugineda vajalikkuse kriteeriumitele; |
| --- | --- |

b)

niivõrd kui leping võib sisaldada siseriiklike regulatsioonide peatükki, ei tohi läbirääkijad tugineda vajalikkuse kriteeriumitele;

| c) | kohustused, mis käsitlevad WTO eeskirjadest ulatuslikumaid dumpinguvastaseid ja tasakaalustusmeetmeid, jättes piisavate ühiste konkurentsinormide ja koostöö korral nende kohaldamise võimaluse korral välja; |
| --- | --- |

c)

kohustused, mis käsitlevad WTO eeskirjadest ulatuslikumaid dumpinguvastaseid ja tasakaalustusmeetmeid, jättes piisavate ühiste konkurentsinormide ja koostöö korral nende kohaldamise võimaluse korral välja;

| d) | tarbetute mittetariifsete tõkete vähendamine ning reguleerimisalase koostöö dialoogide süvendamine ja laiendamine peab selle praktilisuse ja vastastikuse kasulikkuse korral toimuma vabatahtlikkuse alusel ega tohi takistada kumbagi osapoolt võtmast regulatiivseid, õiguslikke ja poliitilisi meetmeid, arvestades et reguleerimisalase koostöö eesmärk on soodustada maailmamajanduse juhtimist rahvusvaheliste normide ulatuslikuma ühtlustamise ja nendealase koostöö kaudu, mille üheks näiteks on ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) normide vastuvõtmine ja rakendamine, tagades seejuures tarbijakaitse (nt toiduohutuse valdkonnas), keskkonnakaitse (nt looma- ja taimetervise ja loomade heaolu valdkonnas) ning sotsiaal- ja töötajate kaitse kõrgeima taseme; |
| --- | --- |

d)

tarbetute mittetariifsete tõkete vähendamine ning reguleerimisalase koostöö dialoogide süvendamine ja laiendamine peab selle praktilisuse ja vastastikuse kasulikkuse korral toimuma vabatahtlikkuse alusel ega tohi takistada kumbagi osapoolt võtmast regulatiivseid, õiguslikke ja poliitilisi meetmeid, arvestades et reguleerimisalase koostöö eesmärk on soodustada maailmamajanduse juhtimist rahvusvaheliste normide ulatuslikuma ühtlustamise ja nendealase koostöö kaudu, mille üheks näiteks on ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) normide vastuvõtmine ja rakendamine, tagades seejuures tarbijakaitse (nt toiduohutuse valdkonnas), keskkonnakaitse (nt looma- ja taimetervise ja loomade heaolu valdkonnas) ning sotsiaal- ja töötajate kaitse kõrgeima taseme;

| e) | olulised järeleandmised riigihangete valdkonnas kõigil valitsemistasanditel, sh riigiettevõtete ja eri- või ainuõigustega ettevõtete puhul, tagades Euroopa ettevõtetele turulepääsu strateegilise tähtsusega sektorites ning ELi riigihanketurgudega võrdväärse avatuse, arvestades, et menetluste lihtsustamine ja läbipaistvus (ka välisriikidest pärit) pakkumuste esitajate osas võib ka tulemuslikult aidata tõkestada korruptsiooni ja tugevdada avaliku halduse usaldusväärsust ning tõhustada maksumaksjate raha kasutamist tarnete kvaliteedi, tõhususe, tulemuslikkuse ja aruandekohustuse mõttes; riigihankelepingute sõlmimisel tuleb tagada ökoloogiliste ja sotsiaalsete kriteeriumite kohaldamine; |
| --- | --- |

e)

olulised järeleandmised riigihangete valdkonnas kõigil valitsemistasanditel, sh riigiettevõtete ja eri- või ainuõigustega ettevõtete puhul, tagades Euroopa ettevõtetele turulepääsu strateegilise tähtsusega sektorites ning ELi riigihanketurgudega võrdväärse avatuse, arvestades, et menetluste lihtsustamine ja läbipaistvus (ka välisriikidest pärit) pakkumuste esitajate osas võib ka tulemuslikult aidata tõkestada korruptsiooni ja tugevdada avaliku halduse usaldusväärsust ning tõhustada maksumaksjate raha kasutamist tarnete kvaliteedi, tõhususe, tulemuslikkuse ja aruandekohustuse mõttes; riigihankelepingute sõlmimisel tuleb tagada ökoloogiliste ja sotsiaalsete kriteeriumite kohaldamine;

| f) | eraldi peatükk, et võtta arvesse VKEde ja mikroettevõtete huvisid ja vajadusi turulepääsu lihtsustamise küsimustes, milles käsitletaks muu hulgas tehniliste standardite ühilduvuse suurendamist ja tolliprotseduuride sujuvamaks muutmist, kusjuures eesmärk oleks konkreetsete ärivõimaluste loomine ja ettevõtete rahvusvahelisemaks muutmine; |
| --- | --- |

f)

eraldi peatükk, et võtta arvesse VKEde ja mikroettevõtete huvisid ja vajadusi turulepääsu lihtsustamise küsimustes, milles käsitletaks muu hulgas tehniliste standardite ühilduvuse suurendamist ja tolliprotseduuride sujuvamaks muutmist, kusjuures eesmärk oleks konkreetsete ärivõimaluste loomine ja ettevõtete rahvusvahelisemaks muutmine;

| g) | arvestades Euroopa Liidu Kohtu arvamust 2/15 ELi ja Singapuri vabakaubanduslepingu kohta, mille kohaselt kaubandus ja kestlik areng kuuluvad ELi ainupädevusse ning kestlik areng on ELi ühise kaubanduspoliitika lahutamatu osa, peab iga tulevane leping sisaldama jõulist ja kõrgete eesmärkidega kestliku arengu peatükki; tulemuslikke dialoogi-, järelevalve- ja koostöövahendeid käsitlevad sätted, sealhulgas siduvad ja jõustatavad sätted, mille suhtes kohaldatakse asjakohaseid ja tõhusaid vaidluste lahendamise mehhanisme ning mille puhul võetakse mitmesuguste jõustamismeetodite seas muu hulgas arvesse ka sanktsioonidel põhinevat mehhanismi ja mis võimaldavad sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna nõuetekohast osalemist ning tihedat koostööd asjaomaste mitmepoolsete organisatsioonide ekspertidega; kaubandusega seotud tööturu- ja keskkonnaküsimusi ning kestliku arengu tähtsust kaubanduse ja investeeringute jaoks käsitleva peatüki sätted, sealhulgas sellised, millega edendatakse asjaomaste rahvusvaheliselt kokku lepitud eeskirjade ja põhimõtete (nt tööõiguse põhireeglid, ILO neli peamist valitsemistava käsitlevat konventsiooni ja mitmepoolsed, sh kliimamuutusi käsitlevad keskkonnakonventsioonid) järgimist ja tulemuslikku rakendamist; |
| --- | --- |

g)

arvestades Euroopa Liidu Kohtu arvamust 2/15 ELi ja Singapuri vabakaubanduslepingu kohta, mille kohaselt kaubandus ja kestlik areng kuuluvad ELi ainupädevusse ning kestlik areng on ELi ühise kaubanduspoliitika lahutamatu osa, peab iga tulevane leping sisaldama jõulist ja kõrgete eesmärkidega kestliku arengu peatükki; tulemuslikke dialoogi-, järelevalve- ja koostöövahendeid käsitlevad sätted, sealhulgas siduvad ja jõustatavad sätted, mille suhtes kohaldatakse asjakohaseid ja tõhusaid vaidluste lahendamise mehhanisme ning mille puhul võetakse mitmesuguste jõustamismeetodite seas muu hulgas arvesse ka sanktsioonidel põhinevat mehhanismi ja mis võimaldavad sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna nõuetekohast osalemist ning tihedat koostööd asjaomaste mitmepoolsete organisatsioonide ekspertidega; kaubandusega seotud tööturu- ja keskkonnaküsimusi ning kestliku arengu tähtsust kaubanduse ja investeeringute jaoks käsitleva peatüki sätted, sealhulgas sellised, millega edendatakse asjaomaste rahvusvaheliselt kokku lepitud eeskirjade ja põhimõtete (nt tööõiguse põhireeglid, ILO neli peamist valitsemistava käsitlevat konventsiooni ja mitmepoolsed, sh kliimamuutusi käsitlevad keskkonnakonventsioonid) järgimist ja tulemuslikku rakendamist;

| h) | nõue, et osapooled peavad edendama ettevõtjate sotsiaalset vastutust, kaasa arvatud rahvusvaheliselt tunnustatud õigusaktide osas, ning valdkondlike OECD suuniste ja ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete järgimist; |
| --- | --- |

h)

nõue, et osapooled peavad edendama ettevõtjate sotsiaalset vastutust, kaasa arvatud rahvusvaheliselt tunnustatud õigusaktide osas, ning valdkondlike OECD suuniste ja ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete järgimist;

| i) | liidu pädevusse kuuluvat investeeringute liberaliseerimist käsitlevad põhjalikud sätted, mille juures võetakse arvesse viimaseid poliitilisi arenguid, näiteks Euroopa Liidu Kohtu 16. mai 2017. aasta arvamust 2/15 ELi ja Singapuri vabakaubanduslepingu kohta; |
| --- | --- |

i)

liidu pädevusse kuuluvat investeeringute liberaliseerimist käsitlevad põhjalikud sätted, mille juures võetakse arvesse viimaseid poliitilisi arenguid, näiteks Euroopa Liidu Kohtu 16. mai 2017. aasta arvamust 2/15 ELi ja Singapuri vabakaubanduslepingu kohta;

| j) | jõulised ja täitmisele pööratavad meetmed, mis hõlmavad intellektuaalomandi õiguste, sealhulgas veinide, piiritusjookide ning muude põllumajandus- ja toiduainetetööstuse toodete geograafiliste tähiste tunnustamist ja kaitset, kasutades võrdlusalusena ELi ja Austraalia lepingu sätteid veinisektori kohta ja püüdes samas olemasolevat õigusraamistikku täiustada ning tagada kõigi geograafiliste tähiste kõrgetasemelise kaitse; üleilmsete väärtusahelate keerukale keskkonnale sobivad lihtsustatud tolliprotseduurid ning lihtsad ja paindlikud päritolureeglid, mis muu hulgas suurendavad läbipaistvust ja aruandekohustust ning mille puhul võimalikult sageli kasutatakse mitmepoolseid päritolureegleid või muudel puhkudel selliseid mittekoormavaid päritolureegleid nagu tariifistiku alamrubriigi muutmine; |
| --- | --- |

j)

jõulised ja täitmisele pööratavad meetmed, mis hõlmavad intellektuaalomandi õiguste, sealhulgas veinide, piiritusjookide ning muude põllumajandus- ja toiduainetetööstuse toodete geograafiliste tähiste tunnustamist ja kaitset, kasutades võrdlusalusena ELi ja Austraalia lepingu sätteid veinisektori kohta ja püüdes samas olemasolevat õigusraamistikku täiustada ning tagada kõigi geograafiliste tähiste kõrgetasemelise kaitse; üleilmsete väärtusahelate keerukale keskkonnale sobivad lihtsustatud tolliprotseduurid ning lihtsad ja paindlikud päritolureeglid, mis muu hulgas suurendavad läbipaistvust ja aruandekohustust ning mille puhul võimalikult sageli kasutatakse mitmepoolseid päritolureegleid või muudel puhkudel selliseid mittekoormavaid päritolureegleid nagu tariifistiku alamrubriigi muutmine;

| k) | ambitsioonikad ja tasakaalustatud põllumajanduse ja kalanduse peatükid, mis võivad konkurentsivõimet tõsta ning tootjatele ja tarbijatele kasu tuua vaid juhul, kui neis nõuetekohaselt arvestatakse kõigi Euroopa tootjate ja tarbijate huve ning võetakse arvesse asjaolu, et mitmete tundlike põllumajandustoodete suhtes tuleks kohaldada sobivaid meetmeid, näiteks rakendada neile tariifikvoote või piisavaid üleminekuperioode, võetakse vajalikul määral arvesse kaubanduslepingute kumuleeruvat mõju põllumajandusele ning ühe võimalusena jäetakse kõige tundlikumad sektorid läbirääkimiste temaatikast välja; lisatakse kasutatav, sobiv, tulemuslik ja kiire kahepoolne kaitseklausel, millega saab sooduskohtlemise ajutiselt peatada juhul, kui kaubanduslepingu jõustumisel kasvanud import tundlikke sektoreid tõsiselt kahjustab või võib neid tõsiselt kahjustada; |
| --- | --- |

k)

ambitsioonikad ja tasakaalustatud põllumajanduse ja kalanduse peatükid, mis võivad konkurentsivõimet tõsta ning tootjatele ja tarbijatele kasu tuua vaid juhul, kui neis nõuetekohaselt arvestatakse kõigi Euroopa tootjate ja tarbijate huve ning võetakse arvesse asjaolu, et mitmete tundlike põllumajandustoodete suhtes tuleks kohaldada sobivaid meetmeid, näiteks rakendada neile tariifikvoote või piisavaid üleminekuperioode, võetakse vajalikul määral arvesse kaubanduslepingute kumuleeruvat mõju põllumajandusele ning ühe võimalusena jäetakse kõige tundlikumad sektorid läbirääkimiste temaatikast välja; lisatakse kasutatav, sobiv, tulemuslik ja kiire kahepoolne kaitseklausel, millega saab sooduskohtlemise ajutiselt peatada juhul, kui kaubanduslepingu jõustumisel kasvanud import tundlikke sektoreid tõsiselt kahjustab või võib neid tõsiselt kahjustada;

| l) | ambitsioonikad sätted, mis võimaldavad digitaalse ökosüsteemi täielikku toimimist ning edendavad piiriüleseid andmevoogusid, sh sellised põhimõtted nagu aus konkurents ja ulatuslikud piiriülese andmeedastuse eeskirjad, mis on ELi praeguste ja tulevaste andmekaitse ja eraelu puutumatuse eeskirjadega igati kooskõlas ega piira nende kohaldamist, arvestades, et andmevood on teenustemajanduse olulised tõukejõud ja tavapäraste tootmisettevõtete üleilmsete väärtusahelate kesksed komponendid, mistõttu põhjendamatuid lokaliseerimisnõudeid tuleks võimalikult piirata; andmekaitse ja eraelu puutumatus ei ole kaubandustõkked, vaid Euroopa Liidu lepingu artiklis 39 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 7 ja 8 sätestatud põhiõigused; |
| --- | --- |

l)

ambitsioonikad sätted, mis võimaldavad digitaalse ökosüsteemi täielikku toimimist ning edendavad piiriüleseid andmevoogusid, sh sellised põhimõtted nagu aus konkurents ja ulatuslikud piiriülese andmeedastuse eeskirjad, mis on ELi praeguste ja tulevaste andmekaitse ja eraelu puutumatuse eeskirjadega igati kooskõlas ega piira nende kohaldamist, arvestades, et andmevood on teenustemajanduse olulised tõukejõud ja tavapäraste tootmisettevõtete üleilmsete väärtusahelate kesksed komponendid, mistõttu põhjendamatuid lokaliseerimisnõudeid tuleks võimalikult piirata; andmekaitse ja eraelu puutumatus ei ole kaubandustõkked, vaid Euroopa Liidu lepingu artiklis 39 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 7 ja 8 sätestatud põhiõigused;

| m) | ülemeremaade ja -territooriumite ning äärepoolseimate piirkondade kohtlemist käsitlevad konkreetsed ja ühemõttelised sätted, millega tagatakse läbirääkimistel nende erihuvide arvessevõtmine; |
| --- | --- |

m)

ülemeremaade ja -territooriumite ning äärepoolseimate piirkondade kohtlemist käsitlevad konkreetsed ja ühemõttelised sätted, millega tagatakse läbirääkimistel nende erihuvide arvessevõtmine;

Euroopa Parlamendi roll

| 20. | rõhutab, et pärast ELi ja Singapuri vabakaubanduslepingut käsitleva Euroopa Liidu Kohtu arvamuse 2/15 avaldamist peaks Euroopa Parlamendi tähtsus suurenema ELi vabakaubanduslepingute läbirääkimiste kõigil etappidel, alates läbirääkimisvolituste vastuvõtmisest kuni lepingu lõpliku sõlmimiseni; ootab Austraaliaga läbirääkimiste alustamist ning kavatseb neid hoolikalt jälgida ja nende edukale lõpuleviimisele kaasa aidata; tuletab komisjonile meelde tema kohustust läbirääkimiste kõigil etappidel (nii läbirääkimisvoorude eel kui ka nende järel) Euroopa Parlamenti kiiresti ja täielikult teavitada; kavatseb läbirääkimiste ja tulevase lepinguga seotud õiguslikke ja regulatiivseid küsimusi uurida nii, et see ei piira tema kui kaasseadusandja eelisõigusi; kinnitab oma peamist kohustust – esindada ELi kodanikke – ning loodab aidata kaasa läbirääkimiste käigus toimuvatele kaasavatele ja avatud aruteludele; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tuletab meelde, et Euroopa Parlamendil palutakse anda nõusolek tulevasele lepingule, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingus, ja seepärast tuleks parlamendi seisukohti kõikides etappides arvesse võtta; palub komisjonil ja nõukogul taotleda enne lepingu kohaldamist Euroopa Parlamendi nõusolekut ning lisada nimetatud tava institutsioonidevahelisse kokkuleppesse; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tuletab meelde, et Euroopa Parlament hakkab tulevase lepingu rakendamist jälgima; |
| --- | --- |

22.

o

o o

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja teavitamise eesmärgil komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Austraalia valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0064.

(2)  ELT C 353 E, 3.12.2013, lk 210.

(3)  ECLI:EU:C:2017:376.

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/219 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/219

---

P8_TA(2017)0420

Läbirääkimisvolitused kaubandusläbirääkimiste pidamiseks Uus-Meremaaga

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2017. aasta resolutsioon parlamendi soovitusega nõukogule kavandatavate läbirääkimisvolituste andmiseks kaubandusläbirääkimiste pidamiseks Uus-Meremaaga (2017/2193(INI))

(2018/C 346/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 14. oktoobri 2015. aasta teatist „Kaubandus kõigile: vastutustundlikuma kaubandus- ja investeerimispoliitika poole“ (COM(2015)0497),

| — | võttes arvesse komisjoni presidendi Jean-Claude Junckeri, Euroopa Ülemkogu eesistuja Donald Tuski ja Uus-Meremaa peaministri John Key 29. oktoobri 2015. aasta ühisavaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni presidendi Jean-Claude Junckeri, Euroopa Ülemkogu eesistuja Donald Tuski ja Uus-Meremaa peaministri John Key 29. oktoobri 2015. aasta ühisavaldust,

| — | võttes arvesse ELi ja Uus-Meremaa 21. septembri 2007. aasta suhteid ja koostööd käsitlevat ühisdeklaratsiooni ning ELi ja Uus-Meremaa 5. oktoobri 2016. aasta suhteid ja koostööd käsitlevat partnerluslepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Uus-Meremaa 21. septembri 2007. aasta suhteid ja koostööd käsitlevat ühisdeklaratsiooni ning ELi ja Uus-Meremaa 5. oktoobri 2016. aasta suhteid ja koostööd käsitlevat partnerluslepingut,

| — | võttes arvesse 14. septembril 2017 avaldatud komisjoni kaubanduspaketti, milles komisjon võttis kohustuse avalikustada kõik tulevased kaubandusläbirääkimiste volitused, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 14. septembril 2017 avaldatud komisjoni kaubanduspaketti, milles komisjon võttis kohustuse avalikustada kõik tulevased kaubandusläbirääkimiste volitused,

| — | võttes arvesse 3. juulil 2017 allkirjastatud ELi ja Uus-Meremaa tolliküsimustes tehtavat koostööd ja vastastikust haldusabi käsitlevat lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. juulil 2017 allkirjastatud ELi ja Uus-Meremaa tolliküsimustes tehtavat koostööd ja vastastikust haldusabi käsitlevat lepingut,

| — | võttes arvesse Uus-Meremaa muid kahepoolseid lepinguid, eelkõige lepingut elusloomade ja loomsete toodetega kauplemisel kohaldatavate sanitaarmeetmete kohta ning vastavushindamiste vastastikuse tunnustamise lepingut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Uus-Meremaa muid kahepoolseid lepinguid, eelkõige lepingut elusloomade ja loomsete toodetega kauplemisel kohaldatavate sanitaarmeetmete kohta ning vastavushindamiste vastastikuse tunnustamise lepingut,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eelkõige 25. veebruari 2016. aasta resolutsiooni Austraalia ja Uus-Meremaaga vabakaubanduslepingu läbirääkimiste avamise kohta (1) ja 12. septembri 2012. aasta seadusandlikku resolutsiooni nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelise lepingu sõlmimist, millega muudetakse lepingut vastastikuse tunnustamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, eelkõige 25. veebruari 2016. aasta resolutsiooni Austraalia ja Uus-Meremaaga vabakaubanduslepingu läbirääkimiste avamise kohta (1) ja 12. septembri 2012. aasta seadusandlikku resolutsiooni nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Uus-Meremaa vahelise lepingu sõlmimist, millega muudetakse lepingut vastastikuse tunnustamise kohta (2),

| — | võttes arvesse G20 rühma riikide riigipeade ja valitsusjuhtide kommünikeed, mis avaldati pärast 15. ja 16. novembril 2014 Brisbane’is toimunud kohtumist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse G20 rühma riikide riigipeade ja valitsusjuhtide kommünikeed, mis avaldati pärast 15. ja 16. novembril 2014 Brisbane’is toimunud kohtumist,

| — | võttes arvesse president Herman Van Rompuy, president José Manuel Barroso ja peaminister John Key 25. märtsi 2014. aasta ühisdeklaratsiooni Uus-Meremaa ja Euroopa Liidu vahelise partnerluse süvendamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse president Herman Van Rompuy, president José Manuel Barroso ja peaminister John Key 25. märtsi 2014. aasta ühisdeklaratsiooni Uus-Meremaa ja Euroopa Liidu vahelise partnerluse süvendamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 16. mai 2017. aasta arvamust 2/15 liidu pädevuse kohta allkirjastada ja sõlmida vabakaubandusleping Singapuriga (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 16. mai 2017. aasta arvamust 2/15 liidu pädevuse kohta allkirjastada ja sõlmida vabakaubandusleping Singapuriga (3),

| — | võttes arvesse komisjoni 15. novembril 2016 avaldatud uuringut tulevaste kaubanduslepingute kumuleeruva mõju kohta ELi põllumajandusele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 15. novembril 2016 avaldatud uuringut tulevaste kaubanduslepingute kumuleeruva mõju kohta ELi põllumajandusele,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni digitaalse kaubanduse strateegiat käsitleva raporti projekti (2017/2065(INI)), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni digitaalse kaubanduse strateegiat käsitleva raporti projekti (2017/2065(INI)),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõiget 3 ja artiklit 218, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 207 lõiget 3 ja artiklit 218,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 108 lõiget 3,

| — | võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A8-0312/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raportit ja põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A8-0312/2017),

| A. | arvestades, et EL ja Uus-Meremaa teevad koostööd väga erinevate ühiste probleemide lahendamiseks ning mitmetel rahvusvahelistel foorumitel, muu hulgas kaubanduspoliitika küsimuste lahendamiseks mitmepoolses kontekstis; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL ja Uus-Meremaa teevad koostööd väga erinevate ühiste probleemide lahendamiseks ning mitmetel rahvusvahelistel foorumitel, muu hulgas kaubanduspoliitika küsimuste lahendamiseks mitmepoolses kontekstis;

| B. | arvestades, et 2015. aastal oli EL Uus-Meremaa suuruselt teine kaubanduspartner Austraalia järel ning et ELi ja Uus-Meremaa vahelise kaupadega kauplemise maht oli 8,1 miljardit eurot ja nendevahelise teenustekaubanduse maht 4,3 miljardit eurot; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2015. aastal oli EL Uus-Meremaa suuruselt teine kaubanduspartner Austraalia järel ning et ELi ja Uus-Meremaa vahelise kaupadega kauplemise maht oli 8,1 miljardit eurot ja nendevahelise teenustekaubanduse maht 4,3 miljardit eurot;

| C. | arvestades, et ELi välismaiste otseinvesteeringute maht Uus-Meremaal oli 2015. aastal ligi 10 miljardit eurot; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ELi välismaiste otseinvesteeringute maht Uus-Meremaal oli 2015. aastal ligi 10 miljardit eurot;

| D. | arvestades, et Uus-Meremaa on ühinenud riigihankeid käsitleva lepinguga; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Uus-Meremaa on ühinenud riigihankeid käsitleva lepinguga;

| E. | arvestades, et 30. juulil 2014 viis EL lõpule läbirääkimised ELi ja Uus-Meremaa suhteid ja koostööd käsitleva partnerluslepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 30. juulil 2014 viis EL lõpule läbirääkimised ELi ja Uus-Meremaa suhteid ja koostööd käsitleva partnerluslepingu sõlmimiseks;

| F. | arvestades, et Euroopa põllumajandussektor ning sellised põllumajandustooted nagu veise-, vasika- ja lambaliha, piimatooted, teraviljad ja suhkur, sealhulgas teatavad suhkrusordid, on neil läbirääkimistel eriti tundlikud teemad; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa põllumajandussektor ning sellised põllumajandustooted nagu veise-, vasika- ja lambaliha, piimatooted, teraviljad ja suhkur, sealhulgas teatavad suhkrusordid, on neil läbirääkimistel eriti tundlikud teemad;

| G. | arvestades, et Uus-Meremaa on maailma juhtiv võieksportija, suuruselt teine piimapulbri eksportija ning oluline osaleja ka muude piimatoodete ning veise-, vasika- ja lambaliha ülemaailmsetel eksporditurgudel; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Uus-Meremaa on maailma juhtiv võieksportija, suuruselt teine piimapulbri eksportija ning oluline osaleja ka muude piimatoodete ning veise-, vasika- ja lambaliha ülemaailmsetel eksporditurgudel;

| H. | arvestades, et EL ja Uus-Meremaa osalevad mitmepoolsetel läbirääkimistel keskkonnatoodetega ja teenustega kauplemise edasiseks liberaliseerimiseks (vastavalt keskkonnatoodete leping ja teenustekaubanduse leping); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et EL ja Uus-Meremaa osalevad mitmepoolsetel läbirääkimistel keskkonnatoodetega ja teenustega kauplemise edasiseks liberaliseerimiseks (vastavalt keskkonnatoodete leping ja teenustekaubanduse leping);

| I. | arvestades, et EL tunnistab Uus-Meremaal toimiva isikuandmete kaitse piisavaks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et EL tunnistab Uus-Meremaal toimiva isikuandmete kaitse piisavaks;

| J. | arvestades, et Uus-Meremaa osales lõpulejõudnud läbirääkimistel ebaselge tulevikuga Vaikse ookeani ülese partnerluse teemal ning osaleb käimasolevatel piirkondliku laiaulatusliku majanduspartnerluse läbirääkimistel Ida-Aasias, mis hõlmavad tema peamisi kaubanduspartnereid; arvestades, et Uus-Meremaal on alates 2008. aastast vabakaubandusleping Hiinaga; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Uus-Meremaa osales lõpulejõudnud läbirääkimistel ebaselge tulevikuga Vaikse ookeani ülese partnerluse teemal ning osaleb käimasolevatel piirkondliku laiaulatusliku majanduspartnerluse läbirääkimistel Ida-Aasias, mis hõlmavad tema peamisi kaubanduspartnereid; arvestades, et Uus-Meremaal on alates 2008. aastast vabakaubandusleping Hiinaga;

| K. | arvestades, et Uus-Meremaa panustas oluliselt Vaikse ookeani ülesesse partnerlusse, et pikas perspektiivis edendada teatavate liikide kaitset ning tõhusamate kaitsemeetmete abil tõkestada ebaseaduslikku looduslike liikidega kaubitsemist, ning arvestades, et lisaks on ta kehtestanud nõuded keskkonnakaitsemeetmete tulemuslikuks jõustamiseks ja tõhustatud piirkondlikus koostöös osalemiseks; arvestades, et selliselt võetud kohustused peaksid toimima ELi ja Uus-Meremaa vabakaubanduslepingu võrdlusnäitajatena; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Uus-Meremaa panustas oluliselt Vaikse ookeani ülesesse partnerlusse, et pikas perspektiivis edendada teatavate liikide kaitset ning tõhusamate kaitsemeetmete abil tõkestada ebaseaduslikku looduslike liikidega kaubitsemist, ning arvestades, et lisaks on ta kehtestanud nõuded keskkonnakaitsemeetmete tulemuslikuks jõustamiseks ja tõhustatud piirkondlikus koostöös osalemiseks; arvestades, et selliselt võetud kohustused peaksid toimima ELi ja Uus-Meremaa vabakaubanduslepingu võrdlusnäitajatena;

| L. | arvestades, et Uus-Meremaa on üks ELi vanimaid ja lähimaid partnereid, kellega me jagame ühiseid väärtusi ning kohustust edendada üleilmses reeglitepõhises süsteemis jõukust ja julgeolekut; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Uus-Meremaa on üks ELi vanimaid ja lähimaid partnereid, kellega me jagame ühiseid väärtusi ning kohustust edendada üleilmses reeglitepõhises süsteemis jõukust ja julgeolekut;

| M. | arvestades, et Uus-Meremaa on ratifitseerinud ja rakendanud peamised sotsiaalseid õigusi, tööõigust ja inimõigusi ning keskkonnakaitset käsitlevad rahvusvahelised konventsioonid ja järgib täielikult õigusriigi põhimõtteid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Uus-Meremaa on ratifitseerinud ja rakendanud peamised sotsiaalseid õigusi, tööõigust ja inimõigusi ning keskkonnakaitset käsitlevad rahvusvahelised konventsioonid ja järgib täielikult õigusriigi põhimõtteid;

| N. | arvestades, et Uus-Meremaa on üks ainult kuuest WTO liikmest, kellel veel ei ole sooduspääsu ELi turule ja kellega ei toimu sellealaseid läbirääkimisi; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Uus-Meremaa on üks ainult kuuest WTO liikmest, kellel veel ei ole sooduspääsu ELi turule ja kellega ei toimu sellealaseid läbirääkimisi;

| O. | arvestades, et 29. oktoobri 2015. aasta ühisavalduse järel käivitati ettevalmistav analüüs, et uurida ELi ja Uus-Meremaa vaheliste vabakaubanduslepingu läbirääkimiste teostatavust ja mõlema poole soovi nende alustamiseks; arvestades, et see analüüs on lõpule viidud; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et 29. oktoobri 2015. aasta ühisavalduse järel käivitati ettevalmistav analüüs, et uurida ELi ja Uus-Meremaa vaheliste vabakaubanduslepingu läbirääkimiste teostatavust ja mõlema poole soovi nende alustamiseks; arvestades, et see analüüs on lõpule viidud;

| P. | arvestades, et tulevikus palutakse Euroopa Parlamendil otsustada, kas anda nõusolek võimaliku ELi ja Uus-Meremaa vabakaubanduslepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et tulevikus palutakse Euroopa Parlamendil otsustada, kas anda nõusolek võimaliku ELi ja Uus-Meremaa vabakaubanduslepingu sõlmimiseks;

Strateegiline, poliitiline ja majanduslik taust

| 1. | toonitab ELi ning Aasia ja Vaikse ookeani piirkonna vaheliste suhete süvendamise tähtsust, muu hulgas selleks, et tugevdada Euroopas majanduskasvu, ning rõhutab, et see kajastub ELi kaubanduspoliitikas; tunnistab, et Uus-Meremaal on selles strateegias keskne osa ning et kaubandussuhete laiendamine ja süvendamine võib aidata nimetatud sihti saavutada; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunnustab Uus-Meremaad tema tugeva ja järjepideva pühendumuse eest mitmepoolse kaubanduse küsimustele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on seisukohal, et liidu kahe- ja mitmepoolse koostöö strateegiad on realiseeritavad vaid reeglite- ja väärtustepõhise kaubavahetuse raames ning et Uus-Meremaaga heatasemelise, auahne, tasakaalustatud ja õiglase vabakaubanduslepingu sõlmimine vastastikkuse ja vastastikuse kasu vaimus ei kahjusta kuidagi ei mitmepoolsel tasandil edenemise püüdlusi ega ka juba sõlmitud kahe- ja mitmepoolsete lepingute täitmist, ning et see on nimetatud strateegiate keskne osa; on veendunud, et süvendatud kahepoolsest koostööst võib saada vaheaste liikumisel edasise mitmepoolse koostöö suunas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on veendunud, et kaasaegse, süvitsi mineva, auahne, tasakaalustatud, õiglase ja põhjaliku vabakaubanduslepingu sõlmimiseks peetavad läbirääkimised on sobiv vahend kahepoolse partnerluse süvendamiseks ning seniste, küpsete kaubandus- ja investeerimissuhete edasiseks tugevdamiseks; on seisukohal, et neist läbirääkimistest võib saada näide uue põlvkonna vabakaubanduslepingutest, milles Uus-Meremaa kõrgelt arenenud majandust ja õiguskeskkonda arvesse võttes rõhutatakse suuremate sihtide seadmise tähtsust ja kaasaegsete vabakaubanduslepingute toimeala laiendamist; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et EL ja Uus-Meremaa on säästva keskkonnapoliitika osas maailmas juhtpositsioonil ning et seetõttu on neil võimalus vägagi kaugeleulatuvas säästva arengu peatükis kokku leppida ja see ellu viia; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hoiatab ohu eest, et kokkuleppe põllumajandust puudutavad sätted võivad osutuda tugevalt tasakaalustamatuks Euroopa kahjuks, ja kiusatuse eest kasutada põllumajandust survevahendina, et saavutada tööstustoodete ja teenuste ulatuslikum pääs Uus-Meremaa turule; |
| --- | --- |

6.

Analüüs

| 7. | märgib, et 7. märtsil 2017 viidi lõpule ELi ja Uus-Meremaa ettevalmistav analüüs, mis pälvis nii komisjoni kui ka Uus-Meremaa valitsuse heakskiidu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | väljendab rahulolu komisjoni poolt õigeaegselt lõpule viidud ja avaldatud mõjuhinnangu üle, millega püütakse põhjalikult hinnata ELi ja Uus-Meremaa vaheliste kaubandus- ja investeeringusuhete süvendamisest mõlema poole, sealhulgas äärepoolseimate piirkondade ja ülemereterritooriumite elanikele ja ettevõtjatele tulenevaid võimalikke kasusid ja kahjusid ning seejuures pöörata erilist tähelepanu selle sotsiaalsetele ja keskkonnamõjudele, k.a mõju ELi tööturule; ühtlasi püütakse ette näha ja arvesse võtta Brexiti võimalikku mõju Uus-Meremaalt ELi suunduvatele kauba- ja investeeringuvoogudele, eelkõige vastastikusel pakkumiste esitamisel ja kvootide arvutamisel; |
| --- | --- |

8.

Läbirääkimisvolitused

| 9. | palub, et nõukogu volitaks komisjoni alustama Uus-Meremaaga läbirääkimisi kaubandus- ja investeerimislepingu sõlmimiseks, võttes seejuures arvesse analüüsi tulemusi, käesolevas resolutsioonis antud soovitusi, mõjuhinnangut ja selgeid eesmärke; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palub, et nõukogu oma otsuses läbirääkimissuuniste vastuvõtmise kohta täiel määral järgiks ELi ja selle liikmesriikide vahelist pädevuste jagunemist, nagu see on väljendatud Euroopa Liidu Kohtu 16. mai 2017. aasta arvamuses 2/15; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub komisjonil ja nõukogul esitada võimalikult kiiresti ettepanek tulevaste kaubanduslepingute üldise ülesehituse kohta, võttes arvesse ELi ja Singapuri vahelist vabakaubanduslepingut käsitlevat Euroopa Liidu Kohtu arvamust 2/15, ning teha selgelt vahet üksnes ELi ainupädevusse kuuluvaid küsimusi käsitleval kaubandus- ja välismaiste otseinvesteeringute lepingul, ning võimalikul teisel lepingul, mis hõlmab ka küsimusi, mis kuuluvad samaaegselt nii ELi kui ka liikmesriikide pädevusse; rõhutab, et selline vahetegemine mõjutaks parlamentaarset ratifitseerimismenetlust ning selle mõte ei ole mitte liikmesriikide demokraatlike menetluste eiramine, vaid Euroopa lepingutel põhinev kohustuste demokraatlik delegeerimine; nõuab Euroopa Parlamendi tihedat kaasamist kõigisse praegustesse ja tulevastesse vabakaubanduslepingute läbirääkimistesse nende kõigil etappidel; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palub komisjonil lepingute lõppversioone allkirjastamiseks ja sõlmimiseks esitades, ning nõukogul nende allkirjastamise ja sõlmimise küsimuste otsustamisel täiel määral järgida pädevuste jagunemist ELi ja liikmesriikide vahel; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kutsub komisjoni üles, seejuures liidu läbirääkimispositsiooni nõrgestamata, korraldama läbirääkimisi võimalikult läbipaistvalt, tagades vähemalt samal tasemel läbipaistvuse ja üldsusega konsulteerimise nagu Atlandi-ülese kaubandus- ja investeerimispartnerluse (TTIP) läbirääkimistel USAga, pidama selleks pidevat dialoogi sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonnaga ning täiel määral järgima muudel läbirääkimistel kujunenud parimaid tavasid; väljendab rahulolu komisjoni algatusega avaldada kõik oma kaubanduslepingute läbirääkimissuuniseid käsitlevad soovitused, ning peab seda soodsaks pretsedendiks; nõuab, et nõukogu seda eeskuju järgiks ning avaldaks läbirääkimissuunised kohe, kui need on vastu võetud; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et vabakaubandusleping peab kohtadel parandama turulepääsu ja soodustama kaubavahetust, looma inimväärseid töökohti, tagama mõlema poole kodanike hüvanguks soolise võrdõiguslikkuse, toetama säästvat arengut ja ELi norme, kaitsma üldhuviteenuseid ja järgima demokraatlikke menetlusi, ning kõige selle juures parandama ELi ekspordivõimalusi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rõhutab, et ambitsioonikas lepingus tuleb sisukalt käsitleda investeeringuid, kaupade ja teenustega kauplemist (järgides Euroopa Parlamendi hiljutisi soovitusi poliitilise manööverdamisruumi ja tundlike sektorite kohta), tolliküsimusi ja kaubanduse hõlbustamist, digiteerimist, e-kaubandust ja andmekaitset, tehnoloogilisi uuringuid ja innovatsiooni toetamist, riigihankeid, energeetikat, riigiettevõtteid, konkurentsi ja säästva arengu küsimusi, selliseid regulatiivseid küsimusi nagu kõrged sanitaar- ja fütosanitaarnormid ning muud põllumajandustooteid ja toiduaineid puudutavad normid, lõdvendamata seejuures ELi kõrgeid nõudeid, jõulisi ja jõustatavaid tööõigus- ja keskkonnanorme ning maksude vältimise ja korruptsiooni vastast võitlust, jäädes kõige selle juures liide ainupädevuse piiresse ning pöörates erilist tähelepanu VKEde ja mikroettevõtete vajadustele; |
| --- | --- |

15.

| 16. | palub, et nõukogu sõnaselgelt tunnistaks vastaspoole kohustusi põlisrahvaste suhtes; |
| --- | --- |

16.

| 17. | toonitab, et ELil on üleilmne juhtpositsioon loomade heaolu küsimustes ning et kuna ELi ja Uus-Meremaa vabakaubandusleping mõjutab miljoneid põllumajandusloomi, tuleb komisjonil tagada, et osapooled võtaksid endale ulatuslikud kohustused põllumajandusloomade kaitse ja heaolu parandamiseks; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et looduslike liikidega ebaseaduslikul kaubitsemisel on märkimisväärne ökoloogiline, majanduslik ja sotsiaalne mõju ning et kaugeleulatuv leping peab edendama kõigi looduslike liikide ja nende elupaikade kaitset ning aitama otsustavalt võidelda looduslike liikide ebaseadusliku püüdmise/korjamise, nendega kaubitsemise ja nende ümberpaigutamise vastu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et kalanduse puudulik haldamine ja ebaseaduslik, teatamata ja reguleerimata kalapüük võib kaubandust, arengut ja keskkonda oluliselt kahjustada, ning et osapooled peavad võtma endale sisulisi kohustusi haide, raide, kilpkonnade ja mereimetajate kaitsmiseks ning ülepüügi, ülemäärase püügivõimsuse ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi tõkestamiseks; |
| --- | --- |

19.

| 20. | rõhutab, et selleks, et vabakaubanduslepingul oleks tõepoolest ELi majandusele soodne mõju, tuleks läbirääkimissuunistesse lisada järgmised punktid:






  a) | kaupade ja teenustega kauplemise liberaliseerimine ja mõlemale poolele tegeliku juurdepääsu võimaldamine teineteise kauba- ja teenuseturgudele, milleks tuleb kaotada mittevajalikud õiguslikud tõkked ja samas tagada, et leping kuidagi ei takistaks kummagi poole proportsionaalset reguleerimistegevust, mis on suunatud õiguspäraste poliitikaeesmärkide täitmisele; leping i) ei tohi takistada osapooltel üldhuviteenuste määratlemist, reguleerimist, pakkumist ja toetamist ning peab sisaldama sellekohaseid selgeid sätteid; ii) ei tohi kohustada valitsusi mingeid teenuseid erastama ega takistada neid üldsusele osutatavate teenuste ulatust laiendamast; iii) ei tohi takistada valitsustel taastada riiklikku kontrolli selliste varasemalt erastatud teenuste üle nagu veevarustus, haridus, tervishoiu- ja sotsiaalteenused, ei tohi alandada ELi kõrgeid norme tervishoiu, toidu, tarbijakaitse, keskkonna, tööõiguse ja -ohutuse valdkonnas ega tohi, erinevalt varasematest kaubanduslepingutest, piirata kunsti ja kultuuri, hariduse ning sotsiaal- ja tervishoiuteenuste riiklikku rahastamist; kohustuste võtmisel tuleks tugineda teenuskaubanduse üldlepingule (GATS); sellega seoses juhib tähelepanu vajadusele säilitada Euroopa tootjatele praegu esitatavad nõuded; |
| --- | --- | --- |

20.

a)

kaupade ja teenustega kauplemise liberaliseerimine ja mõlemale poolele tegeliku juurdepääsu võimaldamine teineteise kauba- ja teenuseturgudele, milleks tuleb kaotada mittevajalikud õiguslikud tõkked ja samas tagada, et leping kuidagi ei takistaks kummagi poole proportsionaalset reguleerimistegevust, mis on suunatud õiguspäraste poliitikaeesmärkide täitmisele; leping i) ei tohi takistada osapooltel üldhuviteenuste määratlemist, reguleerimist, pakkumist ja toetamist ning peab sisaldama sellekohaseid selgeid sätteid; ii) ei tohi kohustada valitsusi mingeid teenuseid erastama ega takistada neid üldsusele osutatavate teenuste ulatust laiendamast; iii) ei tohi takistada valitsustel taastada riiklikku kontrolli selliste varasemalt erastatud teenuste üle nagu veevarustus, haridus, tervishoiu- ja sotsiaalteenused, ei tohi alandada ELi kõrgeid norme tervishoiu, toidu, tarbijakaitse, keskkonna, tööõiguse ja -ohutuse valdkonnas ega tohi, erinevalt varasematest kaubanduslepingutest, piirata kunsti ja kultuuri, hariduse ning sotsiaal- ja tervishoiuteenuste riiklikku rahastamist; kohustuste võtmisel tuleks tugineda teenuskaubanduse üldlepingule (GATS); sellega seoses juhib tähelepanu vajadusele säilitada Euroopa tootjatele praegu esitatavad nõuded;

| b) | niivõrd kui leping võib sisaldada siseriiklike regulatsioonide peatükki, ei tohi läbirääkijad tugineda vajalikkuse kriteeriumitele; |
| --- | --- |

b)

niivõrd kui leping võib sisaldada siseriiklike regulatsioonide peatükki, ei tohi läbirääkijad tugineda vajalikkuse kriteeriumitele;

| c) | piisavate ühiste konkurentsinormide ja koostöö korral tõenäoliselt ei kohaldata antud valdkonnas WTO eeskirjadest ulatuslikumaid dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid meetmeid; |
| --- | --- |

c)

piisavate ühiste konkurentsinormide ja koostöö korral tõenäoliselt ei kohaldata antud valdkonnas WTO eeskirjadest ulatuslikumaid dumpinguvastaseid ja tasakaalustavaid meetmeid;

| d) | asjatute mittetariifsete tõkete alandamine ning reguleerimisalase koostöö dialoogide süvendamine ja laiendamine peab selle praktilisuse ja vastastikuse kasulikkuse korral toimuma vabatahtlikkuse alusel ega tohi takistada kumbagi osapoolt võtmast regulatiivseid, õiguslikke ja poliitilisi meetmeid, arvestades et reguleerimisalase koostöö eesmärk on soodustada maailmamajanduse juhtimist rahvusvaheliste normide ulatuslikuma ühtlustamise ja koostöö kaudu, mille üheks näiteks on ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni normide vastuvõtmine ja rakendamine; seejuures tuleb tagada tarbijakaitse (nt toiduohutuse valdkonnas), keskkonnakaitse (nt looma- ja taimetervise ja loomade heaolu valdkonnas), sotsiaalkaitse ja töötajate kaitse kõrgeim tase; |
| --- | --- |

d)

asjatute mittetariifsete tõkete alandamine ning reguleerimisalase koostöö dialoogide süvendamine ja laiendamine peab selle praktilisuse ja vastastikuse kasulikkuse korral toimuma vabatahtlikkuse alusel ega tohi takistada kumbagi osapoolt võtmast regulatiivseid, õiguslikke ja poliitilisi meetmeid, arvestades et reguleerimisalase koostöö eesmärk on soodustada maailmamajanduse juhtimist rahvusvaheliste normide ulatuslikuma ühtlustamise ja koostöö kaudu, mille üheks näiteks on ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni normide vastuvõtmine ja rakendamine; seejuures tuleb tagada tarbijakaitse (nt toiduohutuse valdkonnas), keskkonnakaitse (nt looma- ja taimetervise ja loomade heaolu valdkonnas), sotsiaalkaitse ja töötajate kaitse kõrgeim tase;

| e) | olulised järeleandmised riigihangete valdkonnas kõigil valitsustasanditel, sh riigiettevõtete ja eri- või ainuõigustega ettevõtete puhul, tagades Euroopa ettevõtetele turulepääsu strateegilise tähtsusega sektorites ning ELi riigihanketurgudega võrdväärse avatuse, arvestades, et menetluste lihtsustamine ja läbipaistvus (ka välisriikidest pärit) pakkumuste esitajate osas võib ka tulemuslikult aidata tõkestada korruptsiooni ja tugevdada avaliku halduse usaldusväärsust ning tõhustada maksumaksjate raha kasutamist tarnete kvaliteedi, tõhususe, tulemuslikkuse ja aruandekohustuse mõttes; tagada riigihankelepingute sõlmimisel ökoloogiliste ja sotsiaalsete kriteeriumite kohaldamine; |
| --- | --- |

e)

olulised järeleandmised riigihangete valdkonnas kõigil valitsustasanditel, sh riigiettevõtete ja eri- või ainuõigustega ettevõtete puhul, tagades Euroopa ettevõtetele turulepääsu strateegilise tähtsusega sektorites ning ELi riigihanketurgudega võrdväärse avatuse, arvestades, et menetluste lihtsustamine ja läbipaistvus (ka välisriikidest pärit) pakkumuste esitajate osas võib ka tulemuslikult aidata tõkestada korruptsiooni ja tugevdada avaliku halduse usaldusväärsust ning tõhustada maksumaksjate raha kasutamist tarnete kvaliteedi, tõhususe, tulemuslikkuse ja aruandekohustuse mõttes; tagada riigihankelepingute sõlmimisel ökoloogiliste ja sotsiaalsete kriteeriumite kohaldamine;

| f) | eraldi peatükk, et võtta arvesse VKEde ja mikroettevõtete huvisid ja vajadusi turulepääsu lihtsustamise küsimustes, milles käsitletaks muu hulgas tehniliste standardite vastastikuse sobivuse suurendamist ja tolliprotseduuride sujuvamaks muutmist, kusjuures eesmärk oleks konkreetsete ärivõimaluste loomine ja ettevõtete rahvusvahelisemaks muutmine; |
| --- | --- |

f)

eraldi peatükk, et võtta arvesse VKEde ja mikroettevõtete huvisid ja vajadusi turulepääsu lihtsustamise küsimustes, milles käsitletaks muu hulgas tehniliste standardite vastastikuse sobivuse suurendamist ja tolliprotseduuride sujuvamaks muutmist, kusjuures eesmärk oleks konkreetsete ärivõimaluste loomine ja ettevõtete rahvusvahelisemaks muutmine;

| g) | arvestades Euroopa Liidu Kohtu arvamust 2/15 ELi ja Singapuri vabakaubanduslepingu kohta, mille kohaselt kaubandus ja säästev areng kuuluvad ELi ainupädevusse ning säästev areng on ELi ühtse kaubanduspoliitika lahutamatu osa, peab iga tulevane leping sisaldama jõulist ja ambitsioonikat säästva arengu peatükki; tulemuslikud dialoogi-, järelevalve- ja koostöövahendid, sealhulgas siduvad ja jõustatavad sätted, mille suhtes kohaldatakse asjakohaseid ja tõhusaid vaidluste lahendamise mehhanisme, mille puhul võetakse mitmesuguste jõustamismeetodite seas muu hulgas arvesse ka sanktsioonidel põhinevat mehhanismi ja mis võimaldavad sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna nõuetekohast osalemist ning tihedat koostööd asjaomaste mitmepoolsete organisatsioonide ekspertidega; kaubandusega seotud tööturu- ja keskkonnaküsimusi ning säästva arengu tähtsust kaubanduse ja investeeringute jaoks käsitleva peatüki sätted, sealhulgas sellised, millega edendatakse asjaomaste rahvusvaheliselt kokku lepitud eeskirjade ja põhimõtete (nt tööõiguse põhireeglid, ILO neli peamist juhtkonventsiooni ja mitmepoolsed, sh kliimamuutusi käsitlevad keskkonnakonventsioonid) edendamist ja tulemuslikku rakendamist; |
| --- | --- |

g)

arvestades Euroopa Liidu Kohtu arvamust 2/15 ELi ja Singapuri vabakaubanduslepingu kohta, mille kohaselt kaubandus ja säästev areng kuuluvad ELi ainupädevusse ning säästev areng on ELi ühtse kaubanduspoliitika lahutamatu osa, peab iga tulevane leping sisaldama jõulist ja ambitsioonikat säästva arengu peatükki; tulemuslikud dialoogi-, järelevalve- ja koostöövahendid, sealhulgas siduvad ja jõustatavad sätted, mille suhtes kohaldatakse asjakohaseid ja tõhusaid vaidluste lahendamise mehhanisme, mille puhul võetakse mitmesuguste jõustamismeetodite seas muu hulgas arvesse ka sanktsioonidel põhinevat mehhanismi ja mis võimaldavad sotsiaalpartnerite ja kodanikuühiskonna nõuetekohast osalemist ning tihedat koostööd asjaomaste mitmepoolsete organisatsioonide ekspertidega; kaubandusega seotud tööturu- ja keskkonnaküsimusi ning säästva arengu tähtsust kaubanduse ja investeeringute jaoks käsitleva peatüki sätted, sealhulgas sellised, millega edendatakse asjaomaste rahvusvaheliselt kokku lepitud eeskirjade ja põhimõtete (nt tööõiguse põhireeglid, ILO neli peamist juhtkonventsiooni ja mitmepoolsed, sh kliimamuutusi käsitlevad keskkonnakonventsioonid) edendamist ja tulemuslikku rakendamist;

| h) | nõue, et osapooled peavad edendama ettevõtjate sotsiaalset vastutust, sealhulgas rahvusvaheliselt tunnustatud abivahendite osas, ning valdkondlike OECD suuniste ja ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete järgimist; |
| --- | --- |

h)

nõue, et osapooled peavad edendama ettevõtjate sotsiaalset vastutust, sealhulgas rahvusvaheliselt tunnustatud abivahendite osas, ning valdkondlike OECD suuniste ja ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete järgimist;

| i) | liidu pädevusse kuuluvat investeeringute liberaliseerimist käsitlevad põhjalikud sätted, mille juures võetakse arvesse viimaseid poliitilisi arenguid, näiteks Euroopa Liidu Kohtu 16. mai 2017. aasta arvamust 2/15 ELi ja Singapuri vabakaubanduslepingu kohta; |
| --- | --- |

i)

liidu pädevusse kuuluvat investeeringute liberaliseerimist käsitlevad põhjalikud sätted, mille juures võetakse arvesse viimaseid poliitilisi arenguid, näiteks Euroopa Liidu Kohtu 16. mai 2017. aasta arvamust 2/15 ELi ja Singapuri vabakaubanduslepingu kohta;

| j) | jõulised ja jõustatavad meetmed, mis hõlmavad intellektuaalomandi õiguste, sealhulgas veinide, piiritusjookide ning muude põllumajandus- ja toiduainetetööstuse toodete geograafiliste tähiste tunnustamist ja kaitset; üleilmsete väärtusahelate keerukale maailmale sobivad lihtsustatud tolliprotseduurid ning lihtsad ja paindlikud päritolureeglid, mis muu hulgas suurendavad läbipaistvust ja aruandekohustust ning mille puhul võimalikult sageli kasutatakse mitmepoolseid päritolureegleid või muudel puhkudel selliseid mittekoormavaid päritolureegleid nagu tariifistiku alamrubriigi muutmine; |
| --- | --- |

j)

jõulised ja jõustatavad meetmed, mis hõlmavad intellektuaalomandi õiguste, sealhulgas veinide, piiritusjookide ning muude põllumajandus- ja toiduainetetööstuse toodete geograafiliste tähiste tunnustamist ja kaitset; üleilmsete väärtusahelate keerukale maailmale sobivad lihtsustatud tolliprotseduurid ning lihtsad ja paindlikud päritolureeglid, mis muu hulgas suurendavad läbipaistvust ja aruandekohustust ning mille puhul võimalikult sageli kasutatakse mitmepoolseid päritolureegleid või muudel puhkudel selliseid mittekoormavaid päritolureegleid nagu tariifistiku alamrubriigi muutmine;

| k) | ambitsioonikad ja tasakaalustatud põllumajanduse ja kalanduse peatükid, mis võivad konkurentsivõimet tõsta ning tootjatele ja tarbijatele kasu tuua vaid juhul, kui neis nõuetekohaselt arvestatakse kõigi Euroopa tootjate ja tarbijate huvidega ning võetakse arvesse asjaolu, et mitmete tundlike põllumajandustoodete suhtes tuleks kohaldada sobivaid meetmeid, näiteks rakendada neile tariifikvoote või piisavaid üleminekuperioode, võetakse vajalikul määral arvesse kaubanduslepingute kumuleeruvat mõju põllumajandusele ning ühe võimalusena jäetakse kõige haavatavamad sektorid läbirääkimiste temaatikast välja; lisatakse kasutatav, sobiv, tulemuslik ja kiire kahepoolne kaitseklausel, millega saab sooduskohtlemise ajutiselt peatada juhul, kui kaubanduslepingu jõustumisel kasvanud import haavatavaid sektoreid tõsiselt kahjustab või võib neid tõsiselt kahjustada; |
| --- | --- |

k)

ambitsioonikad ja tasakaalustatud põllumajanduse ja kalanduse peatükid, mis võivad konkurentsivõimet tõsta ning tootjatele ja tarbijatele kasu tuua vaid juhul, kui neis nõuetekohaselt arvestatakse kõigi Euroopa tootjate ja tarbijate huvidega ning võetakse arvesse asjaolu, et mitmete tundlike põllumajandustoodete suhtes tuleks kohaldada sobivaid meetmeid, näiteks rakendada neile tariifikvoote või piisavaid üleminekuperioode, võetakse vajalikul määral arvesse kaubanduslepingute kumuleeruvat mõju põllumajandusele ning ühe võimalusena jäetakse kõige haavatavamad sektorid läbirääkimiste temaatikast välja; lisatakse kasutatav, sobiv, tulemuslik ja kiire kahepoolne kaitseklausel, millega saab sooduskohtlemise ajutiselt peatada juhul, kui kaubanduslepingu jõustumisel kasvanud import haavatavaid sektoreid tõsiselt kahjustab või võib neid tõsiselt kahjustada;

| l) | ambitsioonikad sätted, mis võimaldavad digitaalse ökosüsteemi täielikku toimimist ning edendavad piiriüleseid andmevoogusid, sh sellised põhimõtted nagu aus konkurents ja ambitsioonikad piiriülese andmeside eeskirjad, mis on ELi praeguste ja tulevaste andmekaitse ja eraelu puutumatuse eeskirjadega igati kooskõlas ega piira nende kohaldamist, arvestades, et andmevood on teenusmajanduse olulised tõukejõud ja tavapäraste töötleva tööstuse ettevõtete ülemaailmsete väärtusahelate kesksed komponendid, mistõttu põhjendamatuid lokaliseerimisnõudeid tuleks võimalikult piirata; andmekaitse ja eraelu puutumatus on mitte kaubandustõkked, vaid Euroopa Liidu lepingu artiklis 39 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 7 ja 8 sätestatud põhiõigused; |
| --- | --- |

l)

ambitsioonikad sätted, mis võimaldavad digitaalse ökosüsteemi täielikku toimimist ning edendavad piiriüleseid andmevoogusid, sh sellised põhimõtted nagu aus konkurents ja ambitsioonikad piiriülese andmeside eeskirjad, mis on ELi praeguste ja tulevaste andmekaitse ja eraelu puutumatuse eeskirjadega igati kooskõlas ega piira nende kohaldamist, arvestades, et andmevood on teenusmajanduse olulised tõukejõud ja tavapäraste töötleva tööstuse ettevõtete ülemaailmsete väärtusahelate kesksed komponendid, mistõttu põhjendamatuid lokaliseerimisnõudeid tuleks võimalikult piirata; andmekaitse ja eraelu puutumatus on mitte kaubandustõkked, vaid Euroopa Liidu lepingu artiklis 39 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 7 ja 8 sätestatud põhiõigused;

| m) | ülemeremaade ja -territooriumite ning äärepoolseimate piirkondade kohtlemist käsitlevad konkreetsed ja ühemõttelised sätted, millega tagatakse läbirääkimistel nende erihuvide arvessevõtmine; |
| --- | --- |

m)

ülemeremaade ja -territooriumite ning äärepoolseimate piirkondade kohtlemist käsitlevad konkreetsed ja ühemõttelised sätted, millega tagatakse läbirääkimistel nende erihuvide arvessevõtmine;

| 21. | kutsub komisjoni üles kindlustama tasakaalustatud kokkuleppe olulise osana põllumajandustoodete märgistamise, jälgitavuse ja tegeliku päritoluga seotud kaitse, et vältida tarbijatele väära või eksitava mulje jätmist; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab ELi ühtse turu ja Uus-Meremaa turu mastaapide erinevust, mida tuleb nende kahe vahel sõlmitavas võimalikus vabakaubanduslepingus arvesse võtta; |
| --- | --- |

22.

Euroopa Parlamendi roll

| 23. | rõhutab, et pärast ELi ja Singapuri vahelist vabakaubanduslepingut käsitleva Euroopa Liidu Kohtu arvamuse 2/15 avaldamist peaks Euroopa Parlament nägema, et tema tähtsus on suurenenud ELi vabakaubanduslepingute läbirääkimiste kõigil etappidel, läbirääkimisvolituste vastuvõtmisest alates ja lepingu lõpliku sõlmimisega lõpetades; ootab Uus-Meremaaga peetavate läbirääkimiste käivitumist ning kavatseb neid hoolikalt jälgida ja nende edukale lõpuleviimisele kaasa aidata; tuletab komisjonile meelde tema kohustust läbirääkimiste kõigil etappidel (nii läbirääkimisvoorude eel kui ka nende järel) Euroopa Parlamenti kiiresti ja täielikult teavitada; kavatseb läbirääkimiste ja tulevase lepinguga seotud õiguslikke ja regulatiivseid küsimusi uurida nii, et see ei piira tema kui kaasseadusandja eelisõigusi; rõhutab oma keskset kohustust toimida ELi kodanike esindajana ning on valmis läbirääkimiste käigus kaasavaid ja avatud arutelusid hõlbustama; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu kohaselt küsitakse tulevase lepingu sõlmimiseks Euroopa Parlamendi nõusolekut, mistõttu tema seisukohti tuleks igas läbirääkimiste järgus nõuetekohaselt arvesse võtta; palub komisjonil ja nõukogul taotleda enne lepingu ajutist kohaldamist Euroopa Parlamendi nõusolekut ning lisada nimetatud tava institutsioonidevahelisse kokkuleppesse; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tuletab meelde, et parlament hakkab tulevase lepingu rakendamist jälgima; |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ning teavitamise eesmärgil komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Uus-Meremaa valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid: P8_TA(2016)0064.

(2)  ELT C 353 E, 3.12.2013, lk 210.

(3)  ECLI:EU:C:2017:376.

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/226 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/226

---

P8_TA(2017)0421

ELi õiguse kohaldamise järelevalve 2015

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2017. aasta resolutsioon ELi õiguse kohaldamise järelevalve 2015 kohta (2017/2011(INI))

(2018/C 346/29)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ELi õiguse kohaldamise järelevalve 32. aastaaruannet (2014) (COM(2015)0329), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi õiguse kohaldamise järelevalve 32. aastaaruannet (2014) (COM(2015)0329),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu õiguse kohaldamise järelevalve 33. aastaaruannet (2015) (COM(2016)0463), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu õiguse kohaldamise järelevalve 33. aastaaruannet (2015) (COM(2016)0463),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet „Katseprojekti „EU Pilot“ hindamise aruanne“ (COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet „Katseprojekti „EU Pilot“ hindamise aruanne“ (COM(2010)0070),

| — | võttes arvesse oma 6. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni ELi õiguse kohaldamise järelevalvet käsitleva 2014. aasta aruande kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni ELi õiguse kohaldamise järelevalvet käsitleva 2014. aasta aruande kohta (1),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet „Katseprojekti „EU Pilot“ teine hindamisaruanne“ (COM(2011)0930), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet „Katseprojekti „EU Pilot“ teine hindamisaruanne“ (COM(2011)0930),

| — | võttes arvesse komisjoni 20. märtsi 2002. aasta teatist, milles käsitletakse suhtlemist ühenduse õiguse rikkumiste kohta kaebuse esitanuga (COM(2002)0141), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 20. märtsi 2002. aasta teatist, milles käsitletakse suhtlemist ühenduse õiguse rikkumiste kohta kaebuse esitanuga (COM(2002)0141),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. aprilli 2012. aasta teatist „Liidu õiguse kohaldamise kohta kaebuse esitanuga suhtlemise ajakohastamine“ (COM(2012)0154), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. aprilli 2012. aasta teatist „Liidu õiguse kohaldamise kohta kaebuse esitanuga suhtlemise ajakohastamine“ (COM(2012)0154),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2014. aasta teatist „ELi uus õigusriigi tugevdamise raamistik“ (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. märtsi 2014. aasta teatist „ELi uus õigusriigi tugevdamise raamistik“ (COM(2014)0158),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. mai 2015. aasta teatist „Parem õigusloome paremate tulemuste saavutamiseks – ELi tegevuskava“ (COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. mai 2015. aasta teatist „Parem õigusloome paremate tulemuste saavutamiseks – ELi tegevuskava“ (COM(2015)0215),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. detsembri 2016. aasta teatist „ELi õigus: parema kohaldamisega paremad tulemused“ (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. detsembri 2016. aasta teatist „ELi õigus: parema kohaldamisega paremad tulemused“ (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkulepet (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkulepet (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 28. mai 2001. aasta otsust 2001/470/EÜ, millega luuakse tsiviil- ja kaubandusasju käsitlev Euroopa kohtute võrk (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 28. mai 2001. aasta otsust 2001/470/EÜ, millega luuakse tsiviil- ja kaubandusasju käsitlev Euroopa kohtute võrk (4),

| — | võttes arvesse 13. aprilli 2016. aasta Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelist parema õigusloome kokkulepet (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 13. aprilli 2016. aasta Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel sõlmitud institutsioonidevahelist parema õigusloome kokkulepet (5),

| — | võttes arvesse oma 10. septembri 2015. aasta resolutsiooni ELi õiguse kohaldamise järelevalvet käsitleva 30. ja 31. aastaaruande (2012–2013) kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. septembri 2015. aasta resolutsiooni ELi õiguse kohaldamise järelevalvet käsitleva 30. ja 31. aastaaruande (2012–2013) kohta (6),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile ELi demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni soovitustega komisjonile ELi demokraatia, õigusriigi põhimõtte ja põhiõiguste mehhanismi loomise kohta (7),

| — | võttes arvesse oma 9. juuni 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu avatud, tõhusa ja sõltumatu halduse kohta (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuni 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Liidu avatud, tõhusa ja sõltumatu halduse kohta (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 267 ja 288, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 267 ja 288,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ja artikli 132 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52 ja artikli 132 lõiget 2,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning põhiseaduskomisjoni ja petitsioonikomisjoni arvamusi (A8-0265/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit ning põhiseaduskomisjoni ja petitsioonikomisjoni arvamusi (A8-0265/2017),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 17 on komisjoni peamise ülesandena sätestatud aluslepingute täitmise järelevalve; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 17 on komisjoni peamise ülesandena sätestatud aluslepingute täitmise järelevalve;

| B. | arvestades, et ELi lepingu artikli 4 lõike 3, ELi toimimise lepingu artikli 288 lõike 3 ja artikli 291 lõike 1 kohaselt on liikmesriikidel esmane vastutus ELi õigusaktide nõuetekohase ja kindlaksmääratud aja jooksul ülevõtmise, kohaldamise ja rakendamise eest, samuti piisavate õiguskaitsevahendite rakendamise eest, et tagada ELi õigusega hõlmatud valdkondades tulemuslik õiguskaitse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et ELi lepingu artikli 4 lõike 3, ELi toimimise lepingu artikli 288 lõike 3 ja artikli 291 lõike 1 kohaselt on liikmesriikidel esmane vastutus ELi õigusaktide nõuetekohase ja kindlaksmääratud aja jooksul ülevõtmise, kohaldamise ja rakendamise eest, samuti piisavate õiguskaitsevahendite rakendamise eest, et tagada ELi õigusega hõlmatud valdkondades tulemuslik õiguskaitse;

| C. | arvestades, et Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt peab liikmesriik andma komisjonile selget ja täpset teavet selle kohta, kuidas ELi direktiivid võetakse üle siseriiklikku õigusesse (9); |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Liidu Kohtu väljakujunenud kohtupraktika kohaselt peab liikmesriik andma komisjonile selget ja täpset teavet selle kohta, kuidas ELi direktiivid võetakse üle siseriiklikku õigusesse (9);

| D. | arvestades, et kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga komisjoni selgitavate dokumentide kohta (10) ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 27. oktoobri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (11) võib liikmesriikidel, kui nad komisjoni siseriiklikest ülevõtmismeetmetest teavitavad, põhjendatud juhtudel olla kohustus anda ka lisateavet nn selgitavate dokumentide näol, milles selgitatakse, kuidas direktiivid on siseriiklikesse õigusaktidesse üle võetud (12); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga komisjoni selgitavate dokumentide kohta (10) ning Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 27. oktoobri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta (11) võib liikmesriikidel, kui nad komisjoni siseriiklikest ülevõtmismeetmetest teavitavad, põhjendatud juhtudel olla kohustus anda ka lisateavet nn selgitavate dokumentide näol, milles selgitatakse, kuidas direktiivid on siseriiklikesse õigusaktidesse üle võetud (12);

| E. | arvestades, et vastavalt ELi lepingu artikli 6 lõikele 1 on Euroopa Liidu põhiõiguste hartal aluslepingutega võrreldes samaväärne õigusjõud ning see on ette nähtud liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele ning liikmesriikidele liidu õiguse kohaldamise korral (harta artikli 51 lõige 1); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et vastavalt ELi lepingu artikli 6 lõikele 1 on Euroopa Liidu põhiõiguste hartal aluslepingutega võrreldes samaväärne õigusjõud ning see on ette nähtud liidu institutsioonidele, organitele ja asutustele ning liikmesriikidele liidu õiguse kohaldamise korral (harta artikli 51 lõige 1);

| F. | arvestades, et liidul on mitmeid vahendeid ja protsesse, mille abil tagada aluslepingutes sisalduvate põhimõtete ja väärtuste täielik ja korrektne järgimine, põhimõtteid ja väärtusi, mis on sätestatud aluslepingutes, kuid tegelikkuses tunduvad need vahendid olevat piiratud ulatusega, ebakohased või ebatõhusad; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et liidul on mitmeid vahendeid ja protsesse, mille abil tagada aluslepingutes sisalduvate põhimõtete ja väärtuste täielik ja korrektne järgimine, põhimõtteid ja väärtusi, mis on sätestatud aluslepingutes, kuid tegelikkuses tunduvad need vahendid olevat piiratud ulatusega, ebakohased või ebatõhusad;

| G. | arvestades, et seetõttu on vaja luua uus mehhanism, mis annaks ühtse ja sidusa raamistiku, toetudes olemasolevatele vahenditele ja mehhanismidele, mida tuleks kohaldada ühetaoliselt kõigis ELi institutsioonides ja kõigis liikmesriikides; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et seetõttu on vaja luua uus mehhanism, mis annaks ühtse ja sidusa raamistiku, toetudes olemasolevatele vahenditele ja mehhanismidele, mida tuleks kohaldada ühetaoliselt kõigis ELi institutsioonides ja kõigis liikmesriikides;

| H. | arvestades, et vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 258 esimesele ja teisele lõigule esitab komisjon liikmesriigile põhjendatud arvamuse, kui ta on arvamusel, et liikmesriik ei ole täitnud aluslepingutest tulenevat kohustust, ning komisjon võib anda asja Euroopa Liidu Kohtusse, kui asjaomane riik ei järgi seda arvamust komisjoni seatud tähtaja jooksul; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et vastavalt ELi toimimise lepingu artikli 258 esimesele ja teisele lõigule esitab komisjon liikmesriigile põhjendatud arvamuse, kui ta on arvamusel, et liikmesriik ei ole täitnud aluslepingutest tulenevat kohustust, ning komisjon võib anda asja Euroopa Liidu Kohtusse, kui asjaomane riik ei järgi seda arvamust komisjoni seatud tähtaja jooksul;

| I. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppes nähakse ette kõiki ametliku teatamise kirjal põhinevaid rikkumismenetlusi käsitleva teabe jagamine, kuid see ei hõlma mitteametlikku menetlust EU Pilot, mis eelneb ametlike rikkumismenetluste algatamisele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja Euroopa Komisjoni suhete raamkokkuleppes nähakse ette kõiki ametliku teatamise kirjal põhinevaid rikkumismenetlusi käsitleva teabe jagamine, kuid see ei hõlma mitteametlikku menetlust EU Pilot, mis eelneb ametlike rikkumismenetluste algatamisele;

| J. | arvestades, et EU Pilot-menetluste eesmärk on soodustada tihedamat ja sidusamat koostööd komisjoni ja liikmesriikide vahel, et kõrvaldada ELi õiguse rikkumised varajases etapis kahepoolse dialoogi abil, et võimaluse korral vältida vajadust kasutada ametlikke rikkumismenetlusi; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et EU Pilot-menetluste eesmärk on soodustada tihedamat ja sidusamat koostööd komisjoni ja liikmesriikide vahel, et kõrvaldada ELi õiguse rikkumised varajases etapis kahepoolse dialoogi abil, et võimaluse korral vältida vajadust kasutada ametlikke rikkumismenetlusi;

| K. | arvestades, et 2015. aastal sai komisjon 3 450 kaebust võimalike ELi õiguse rikkumiste kohta, kusjuures liikmesriikidest esitati kõige rohkem kaebusi Itaalia (637), Hispaania (342) ja Saksamaa (274) vastu; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et 2015. aastal sai komisjon 3 450 kaebust võimalike ELi õiguse rikkumiste kohta, kusjuures liikmesriikidest esitati kõige rohkem kaebusi Itaalia (637), Hispaania (342) ja Saksamaa (274) vastu;

| L. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 41 määratletakse õigus heale haldusele kui igaühe õigus sellele, et liidu institutsioonid käsitleksid tema küsimusi erapooletult, õiglaselt ja mõistliku aja jooksul, ning ELi toimimise lepingu artiklis 298 sätestatakse, et liidu institutsioone, organeid ja asutusi abistab nende ülesannete täitmisel avatud, tõhus ja sõltumatu Euroopa halduskorraldus; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 41 määratletakse õigus heale haldusele kui igaühe õigus sellele, et liidu institutsioonid käsitleksid tema küsimusi erapooletult, õiglaselt ja mõistliku aja jooksul, ning ELi toimimise lepingu artiklis 298 sätestatakse, et liidu institutsioone, organeid ja asutusi abistab nende ülesannete täitmisel avatud, tõhus ja sõltumatu Euroopa halduskorraldus;

| 1. | tunnustab komisjoni 2015. aasta aruannet ELi õiguse kohaldamise järelevalve kohta, milles keskendutakse ELi acquis’ rakendamisele, ning märgib, et aruande kohaselt olid 2015. aastal kolm valdkonda, kus liikmesriikide suhtes kõige rohkem ülevõtmisega seotud rikkumismenetlusi kohaldati, liikuvus ja transport, energeetika ning keskkond; märgib, et nimetatud kolme valdkonna kohta algatati 2015. aastal kõige rohkem uurimisi ka süsteemi EU Pilot raames, ning peamised asjaomased liikmesriigid olid Itaalia, Portugal ja Saksamaa; palub komisjonil anda põhjuste kohta üksikasjalikuma selgituse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et Euroopa Komisjon tegeleb Euroopa halva õhukvaliteedi probleemiga ning on algatanud mitu rikkumismenetlust seoses direktiivi 2008/50/EÜ rikkumise ja NO2 piirnormide pideva ületamisega; peab aga kahetsusväärseks, et 2015. aastal ei olnud Euroopa Komisjonil samaväärseid kontrollivolitusi, et hoida ära saastet tekitavate diiselmootoriga autode ühtsele turule viimine, mis suurendavad märkimisväärselt NO2 keskkonda eraldumist, põhjustades vastavate piirnormide ületamist, ja mis ei vasta ELi eeskirjadele, mis käsitlevad mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite heidetega; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on seisukohal, et rikkumismenetluste suur arv 2015. aastal näitab, et ELi õigusaktide õigeaegse ja nõuetekohase rakendamise tagamine liikmesriikides on endiselt tõsine probleem ja üks ELi prioriteete; leiab, et kui ELi õigust liikmesriikides tulemuslikult rakendatakse, usaldavad liidu kodanikud seda rohkem; kutsub liikmesriike üles suurendama pingutusi, et ELi õiguse ülevõtmine ja rakendamine toimuks õigeaegselt ja tulemuslikult; |
| --- | --- |

3.

| 4. | märgib, et 2015. aasta lõpus oli pooleli 1 368 rikkumismenetlust – natuke rohkem kui 2014. aastal, kuid siiski vähem, kui oli olnud 2011. aastal; |
| --- | --- |

4.

| 5. | möönab, et esmane vastutus ELi õiguse nõuetekohase rakendamise ja kohaldamise eest on liikmesriikidel, kuid rõhutab, et see ei vabasta ELi institutsioone kohustusest järgida ELi teisese õiguse loomisel ELi esmast õigust; rõhutab aga, et komisjon pakub liikmesriikidele mitmeid vahendeid, mis peaksid neil aitama leida ühiseid lahendusi, näiteks käsiraamatud, eksperdirühmad ja spetsiaalsed veebisaidid – alates dialoogist ülevõtmiskavade teemal kuni dokumentideni, milles selgitatakse, kuidas ülevõtmisega seotud probleeme varakult tuvastada ja lahendada; palub, et liikmesriigid võtaksid kõik vajalikud meetmed, et täita oma kohustusi, mis lepiti kokku liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühises poliitilises deklaratsioonis selgitavate dokumentide kohta, ning muu hulgas esitaksid vastavustabelid selge ja täpse teabega riiklike meetmete kohta, millega direktiivid siseriiklikku õigusse üle võetakse; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kutsub veel kord komisjoni üles ühendama kõik erinevad portaalid, juurdepääsupunktid ja teabesaidid üheks väravaks, mis annab kodanikele hõlpsa juurdepääsu veebipõhisele kaebuste esitamise vormile ja kasutajasõbralikule teabele rikkumismenetluste kohta; |
| --- | --- |

6.

| 7. | võtab teadmiseks, et komisjon nõuab liikmesriikidelt – kui need otsustavad direktiivide ülevõtmisel riigi õigusaktidesse lisada teatavaid elemente –, et liikmesriigid selgitaksid, milliste sätete eest vastutab EL ja milliste eest liikmesriik; juhib samal ajal tähelepanu sellele, et see ei piira liikmesriikide õigust kehtestada riigi tasandil näiteks kõrgemaid sotsiaalseid ja keskkonnastandardeid; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et Euroopa Parlament peaks saama jälgida ka seda, kuidas komisjon rakendab määrusi – sarnaselt sellega kuidas ta jälgib direktiivide rakendamist komisjoni poolt; palub komisjonil tagada, et edaspidi sisaldaksid aastaaruanded ELi õiguse kohaldamise järelevalve kohta ka andmeid määruste rakendamise kohta; kutsub liikmesriike üles esitama komisjonile riigi õigusaktid, millega määrused üle võetakse või millega neid rakendatakse, et tagada nende nõuetekohane täitmine ja täpsustada, millised osad tulenevad ELi õigusaktist ja millised on riigipoolsed lisandused; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab, et ülevõtmise tähtaegadest tuleb kinni pidada; nõuab, et ELi institutsioonid seaksid realistlikud rakendamistähtajad; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toonitab, et EL on loodud kui õigusriigil ja inimõiguste austamisel rajanev liit (ELi lepingu artikkel 2); rõhutab, et Euroopa Liidu lepingu artiklis 2 nimetatud väärtused kujutavad endast liidu alusmüüri ja seetõttu tuleks pidevalt hinnata, kuidas liikmesriigid neid väärtusi järgivad; kordab, et liikmesriikide ja ELi institutsioonide tegevuse ja tegevusetuse hoolikas järelevalve on äärmiselt tähtis, ja väljendab muret selle pärast, kui palju esitatakse parlamendile petitsioone ja komisjonile kaebusi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et rikkumisest teatajad võivad olla abiks ELi institutsioonide ja liikmesriikide ametiasutuste teavitamisel liidu õiguse väära kohaldamise juhtumitest; kordab, et nende tegevust tuleb soodustada, mitte takistada; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tunnistab, et petitsioonid annavad otsesest allikast olulist teavet – ning mitte ainult ELi õiguse kohaldamisel esinevate rikkumiste ja puuduste kohta liikmesriikides, vaid ka võimalike lünkade kohta ELi õigusaktides ning kodanike ettepanekute kohta seoses uute võimalike õigusaktidega või seoses kehtivate õigusaktide täiustamisega; kinnitab, et petitsioonide tulemuslik menetlemine paneb proovile komisjoni ja parlamendi suutlikkuse õigusaktide ülevõtmise ja väära rakendamisega seotud probleemidele reageerida ja neid lahendada, kuid lõppkokkuvõttes ka suurendab nende suutlikkust; märgib, et komisjon peab ELi õiguse rakendamist esmatähtsaks, et kodanikud saaksid sellest kasu oma igapäevaelus; tõstab esile vajadust tagada, et otsustamisprotsessid ja juhtimine oleksid täielikult läbipaistvad, erapooletud ja sõltumatud; |
| --- | --- |

12.

| 13. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et puudub täpne statistika selle kohta, kui palju oli neid petitsioone, mille põhjal menetlust EU Pilot või rikkumismenetlust alustati; kutsub seetõttu Euroopa Komisjoni üles edastama korrapäraselt kohtuasjade ja/või käimasolevate menetlustega seotud aruandeid, et lihtsustada struktureeritud dialoogi ja vähendada vaidluste lahendamisele kuluvat aega; palub komisjonil konsulteerida nende aruannete teemal petitsioonikomisjoniga, kaasates ennetavalt asepresidendi, kes vastutab õiguse kohaldamise ja lihtsustamise eest; palub komisjonil kaasata petitsioonide esitajad nende põhjal alustatud menetlustesse EU Pilot, et hõlbustada muu hulgas dialoogi petitsioonide esitajate ja asjaomaste riiklike ametiasutuste vahel; |
| --- | --- |

13.

| 14. | peab kahetsusväärseks üha suuremaid viivitusi loomade kaitset ja heaolu käsitleva Euroopa Liidu strateegia 2012–2015 rakendamisel, kuna need takistavad uue üleliidulise strateegia käivitamist loomade heaolu täieliku ja tõhusa kaitse tagamiseks sellise ajakohastatud, kõikehõlmava ja selge õigusraamistiku kaudu, mis vastaks täielikult ELi toimimise lepingu artikli 13 nõuetele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib, et petitsioonikomisjonile on esitatud arvukalt petitsioone laste huvidega seonduvat juhtumite kohta, ning loodab, et Brüsseli IIa määruse käimasolev läbivaatamine aitab määruse lüngad ja selle elluviimisega seotud puudujäägid kõrvaldada; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rõhutab, et viimastel aastatel on täheldatud puudujääke pettuse ja rahapesu vastaste meetmete kohaldamises; kutsub komisjoni üles suurendama pingutusi, et tagada neid küsimusi käsitlevate Euroopa õigusaktide range kohaldamine; |
| --- | --- |

16.

| 17. | märgib, et ELi õiguse õigeaegne ja nõuetekohane ülevõtmine riiklikku õigusse ja rakendamine ning selge siseriiklik õigusraamistik, milles täielikult järgitakse aluslepingutes ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sisalduvaid väärtusi, põhimõtteid ja õigusi, peaksid olema liikmesriikide prioriteedid, et vältida ELi õiguse rikkumisi ning saavutada kogu kavandatud kasu, mida ELi õiguse tõhus ja tulemuslik kohaldamine võimaldab; rõhutab sellega seoses, et kõik ELi institutsioonid on oma tegevuses või tegevusetuses seotud ELi aluslepingute ja ELi põhiõiguste hartaga (13); |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub komisjoni üles liikmesriikidelt nõudma, et nad tagaksid isikute vaba liikumist käsitlevate ELi eeskirjade range täitmise ning eelkõige sellega seotud majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste täieliku kaitse; tuletab meelde, et põhiõiguste täieliku kaitsmise kontekstis on isikute vaba liikumine lisaks sellele, et see on ELis üks põhivabadustest ja lahutamatu osa ELi kodakondsusest, ka ELi kodanike ja nende perekondade, aga ka ELi kuvandi jaoks väga oluline küsimus, mis on sageli petitsioonide teema, eelkõige seoses juurdepääsuga sotsiaalkindlustusele; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tuletab meelde oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni ja palub komisjonil tegutseda vastavalt resolutsioonis esitatud soovitustele; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tunnistab, et ka Euroopa Parlamendil on tähtis roll, kui ta teostab poliitilist kontrolli komisjoni täitemeetmete üle, kontrollib ELi õiguse rakendamise järelevalve aastaaruandeid ja võtab vastu asjakohaseid resolutsioone; leiab, et parlament saaks ELi õigusaktide õigeaegsele ja nõuetekohasele ülevõtmisele veelgi rohkem kaasa aidata, jagades riikide parlamentidega varem loodud ühenduste kaudu seadusandlikku otsustusprotsessiga seotud ekspertteadmisi; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab, et sotsiaalpartneritel, kodanikuühiskonna organisatsioonidel, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteel, Regioonide Komiteel ja muudel sidusrühmadel on oluline roll õigusaktide loomisel ning järelevalvel liikmesriikides ELi õiguse ülevõtmise ja kohaldamisega seotud puudujääkide üle ja nendest teatamisel; rõhutab sellega seoses läbipaistvuse põhimõtet, mis sisaldub ELi aluslepingutes, ja ELi kodanike õigust õiguskaitsele ja heale haldusele, nagu on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklites 41 ja 47; tuletab meelde, et muu hulgas peaksid need õigused ja põhimõtted olema väga tähtsad ka liikmesriikidele, kui nad esitavad eelnõusid ELi õigusaktide rakendamiseks; |
| --- | --- |

21.

| 22. | tunneb heameelt selle üle, et 2015. aastal avatud uute EU Piloti toimikute arv kahanes 2014. aastaga võrreldes umbes 30 % (2015. aastal 881, 2014. aastal 1 208); märgib siiski, et keskmine lahendamise määr püsis stabiilsena ning jäi 2015. aastal 2014. aastaga võrreldes täpselt samaks (75 %); |
| --- | --- |

22.

| 23. | väljendab heameelt asjaolu üle, et esimest korda alates 2011. aastast on uute kaebuste arv 2014. aastaga võrreldes vähenenud ligikaudu 9 %, kusjuures kokku esitati 3 450 uut kaebust; peab aga äärmiselt murettekitavaks, et kõige rohkem uusi kaebusi on tööhõive, sotsiaalküsimuste ja sotsiaalse kaasatuse valdkonnas; märgib, et tööhõive, sotsiaalküsimused ja sotsiaalse kaasatus, siseturg, tööstus, ettevõtlus ja VKEd, õigusküsimused ja tarbijad, maksusüsteem ja tolliliit ning keskkonnaküsimused olid need teemad, mis 2015. aastal andsid kokku 72 % kõikidest liikmesriikide vastu esitatud kaebustest; |
| --- | --- |

23.

| 24. | peab kahetsusväärseks, et 2015. aastal ei täitnud liikmesriigid mitte kõikidel juhtudel oma kohustust esitada koos riiklike meetmetega, millega direktiivid riigi õiguskorda üle võeti, ka selgitavad dokumendid; on seisukohal, et komisjon peaks andma liikmesriikidele rohkem tuge nende selgitavate dokumentide ja vastavustabelite koostamiseks; kutsub komisjoni üles jätkama ELi õiguse rakendamist käsitlevates aastaaruannetes Euroopa Parlamendi ja nõukogu teavitamist selgitavate dokumentide kohta; |
| --- | --- |

24.

| 25. | on seisukohal, et ELi õiguse täitmata jätmise eest määratavad rahalised karistused peaksid olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad, võtma arvesse korduvaid rikkumisi samas valdkonnas ning austama liikmesriikide seaduslikke õigusi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | toonitab, et kõiki ELi institutsioone seovad ELi aluslepingud ja ELi põhiõiguste harta (14); |
| --- | --- |

26.

| 27. | kordab, et komisjonile või muudele ELi institutsioonidele ESMi asutamislepinguga (või muude asjakohaste lepingutega) antud ülesanded kohustavad neid vastavalt lepingu artikli 13 lõigetele 3 ja 4 tagama, et eespool nimetatud lepingute alusel sõlmitud vastastikuse mõistmise memorandumid oleksid kooskõlas ELi õigusega; rõhutab, et seepärast peaksid ELi institutsioonid hoiduma vastastikuse mõistmise memorandumi sõlmimisest, mille vastavuses ELi õigusele nad kahtlevad (15); |
| --- | --- |

27.

| 28. | rõhutab ELi tasandi varjupaiganormide siseriiklikusse õigusesse ülevõtmise ja praktilise rakendamise tähtsust (näiteks seoses vastuvõtutingimuste direktiivi (direktiiv 2013/33/EL (16)) rakendamisega liikmesriikides) (17); peab kahetsusväärseks komisjoni poolt pagulaskriisiga toimetulekuks välja pakutud ümberpaigutamismehhanismi puudulikku rakendamist ja kasutamist; kutsub seetõttu komisjoni üles pöörama erilist tähelepanu varjupaiga ja rände valdkonnas võetud meetmete rakendamisele, et tagada, et neis järgitaks Euroopa Liidu põhiõiguste harta põhimõtteid, ja algatada vajaduse korral rikkumismenetlusi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | tõdeb murega, et teatavad liikmesriigid eiravad oma varjupaiga ja rändega seotud kohustusi; kiidab heaks komisjoni poolt liikmesriikide suhtes võetud kindla seisukoha ELi õiguse kohaldamise kohta varjupaiga ja rände valdkonnas; tuletab meelde, et Euroopasse suunduvate rändevoogude tõttu on EL silmitsi enneolematu õigusliku, poliitilise ja humanitaarprobleemiga; kutsub liikmesriike üles võtma pagulaste vastuvõtmisel ja jaotamisel arvesse ka rahvusvahelisi inimõiguste konventsioone; väljendab lootust, et komisjon jälgib süstemaatiliselt Euroopa rände tegevuskava rakendamist liikmesriikide poolt; tuletab meelde, et efektiivne ELi rändepoliitika peab tuginema liikmesriikidevahelisele tasakaalule vastutuse ja solidaarsuse küsimuses; |
| --- | --- |

29.

| 30. | peab kahetsusväärseks, et mõnes liikmesriigis esineb ELi keskkonnaalaste õigusaktide rakendamisel ja järgimisel endiselt märkimisväärseid puudusi; märgib, et nii on see eelkõige jäätmekäitluse, reovee töötlemise taristu ja õhu kvaliteedi piirväärtuste järgimise puhul; on sellega seoses seisukohal, et komisjon peaks püüdma välja selgitada, millised on selle olukorra põhjused liikmesriikides; |
| --- | --- |

30.

| 31. | innustab ELi institutsioone täitma nende ülesannet järgida ELi esmaseid õigusakte, kui koostatakse ELi teisese õiguse eeskirju, otsustatakse mitmesuguste valdkondade poliitikameetmeid või allkirjastatakse kokkuleppeid või lepinguid ELi-väliste institutsioonidega, ning lisaks täitma nende ülesannet aidata kõikide olemasolevate vahendite abil kaasa ELi liikmesriikide pingutustele võtta ELi õigusaktid üle kõigis valdkondades ning järgida liidu väärtusi ja põhimõtteid, eelkõige võttes arvesse viimasel ajal liikmesriikides toimunut; |
| --- | --- |

31.

| 32. | peab kahetsusväärseks, et Euroopa Parlament ei saa veel läbipaistvat ja õigeaegset teavet ELi õigusaktide rakendamise kohta; tuletab meelde, et muudetud raamkokkuleppes Euroopa Parlamendi ja komisjoni suhete kohta kohustub komisjon tegema parlamendile kättesaadavaks koondteabe kõigi rikkumismenetluste kohta alates ametlikust teavitamiskirjast, sealhulgas taotluse korral [...] rikkumismenetluste sisu kohta, ning eeldab, et seda klauslit hakatakse tegelikkuses heauskselt kohaldama; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kutsub komisjoni üles muutma ELi õiguse järgimine tõeliseks poliitiliseks prioriteediks ja püüdlema selle poole tihedas koostöös Euroopa Parlamendiga, kelle kohustus on nõuda komisjonilt vastutust ning kaasseadusandjana ja oma seadusandliku tegevuse pidevaks parandamiseks kindlustada enda täielik teavitamine; nõuab, et komisjon tagaks järelmeetmete võtmise igale Euroopa Parlamendi resolutsioonile, mis käsitleb ELi õiguse rakendamise järelevalvet; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tuletab meelde, et oma 15. jaanuari 2013. aasta resolutsioonis (18) ja 9. juuni 2016. aasta resolutsioonis nõudis parlament määruse vastuvõtmist Euroopa Liidu avatud, tõhusa ja sõltumatu halduse kohta vastavalt ELi toimimise lepingu artiklile 298, ja palub komisjonil jätkata teisena nimetatud resolutsioonile lisatud määruse ettepaneku kaalumist; |
| --- | --- |

34.

| 35. | õhutab, et kuna liidus puuduvad hea halduse ühtsed ja terviklikud kodifitseeritud reeglid, on kodanikel raske hõlpsasti ja täielikult mõista oma liidu õigusest tulenevaid haldusõigusi ning see halvendab ka kodanike õiguskaitset; rõhutab seetõttu, et hea halduse reeglite kodifitseerimine määrusena, milles sätestatakse haldusmenetluse eri aspektid, sealhulgas teavitamine, siduvad tähtajad, õigus ärakuulamisele ja iga isiku õigus oma toimikuga tutvuda, võrdub kodanike õiguste tugevdamise ja läbipaistvuse suurendamisega; täpsustab, et need reeglid täiendavad kehtivaid liidu õigusakte, kui tekib õiguslikke lünki ja tõlgenduslikke probleeme, ning suurendavad nende kättesaadavust; kordab seetõttu oma üleskutset, et komisjon esitaks tervikliku seadusandliku ettepaneku Euroopa Liidu haldusmenetluse õigusnormide kohta, võttes arvesse kõiki selles vallas parlamendi poolt astutud samme ning liidus ja selle liikmesriikides toimuvat; |
| --- | --- |

35.

| 36. | tuletab meelde, et eelotsused aitavad täpsustada, mil viisil tuleb Euroopa Liidu õigust kohaldada; on seisukohal, et selle menetluse kasutamine võimaldab Euroopa õigusakte ühtselt tõlgendada ja rakendada; soovitab seetõttu liikmesriikide kohtutel pöörduda kahtluse korral küsimustega Euroopa Liidu Kohtu poole ja sellega vältida rikkumismenetlusi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | on seisukohal, et selleks, et ELi poliitika tooks kasu nii üksikisikutele kui ettevõtjatele, on ülimalt tähtis ELi õigustikku nõuetekohaselt kohaldada; palub seetõttu komisjonil tugevdada ELi õiguse rakendamist, tuginedes struktureeritud ja süsteemsele õigusaktide ülevõtmisele ning siseriiklike õigusaktide vastavuse kontrollimisele täielikus kooskõlas ELi aluslepingute ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga; juhib tähelepanu sellele, et ELi õigusaktid on vaba ja demokraatliku protsessi tulemus; väljendab rahulolu selle üle, et jälgides ELi õiguse kohaldamist liikmesriikides, võtab komisjon nõuetekohaselt arvesse parema õigusloome põhimõtteid; |
| --- | --- |

37.

| 38. | rõhutab, et õigusaktide väljatöötamisel ja kohaldamisel ELi institutsioonide ja liikmesriikide poolt on väga olulisel kohal läbipaistvus; juhib tähelepanu sellele, et nii ELi õiguse rakendamise lihtsustamiseks liikmesriikide poolt ja selle kättesaadavaks tegemiseks ELi kodanikele peavad ELi õigusaktid olema selged, arusaadavad, järjepidevad ja täpsed, võttes samas arvesse ka Euroopa Liidu Kohtu praktikat, mis rõhutab, et ELi normid peavad olema prognoositavad (19); |
| --- | --- |

38.

| 39. | on veendunud, et riikide parlamentide kaasamine seadusandlike ettepanekute sisu käsitlevasse dialoogi, kui see on asjakohane, aitab edendada ELi õiguse tulemuslikku rakendamist; juhib tähelepanu sellele, et riikide parlamentide järelevalve oma valitsuste üle, kui viimased on kaasatud õigusloomeprotsessi, aitab tulemuslikumalt kohaldada ELi õigusakte, nagu on sätestatud aluslepingutes; rõhutab, et seetõttu peaks liikmesriikide parlamentidel olema sõnaõigus Euroopa seadusandlike menetluste varajases etapis ning kutsub Euroopa institutsioone ja liikmesriike üles algatama arutelu protokolli (nr 1) üle, mis käsitleb riikide parlamentide rolli Euroopa Liidus ning protokolli (nr 2) üle, mis käsitleb subsidiaarsust ja proportsionaalsust, vaadates võimaluse korral läbi varajase hoiatamise süsteemi ja parandades sellega seega nn kollase kaardi menetluse kohaldamist; |
| --- | --- |

39.

| 40. | kutsub Euroopa Parlamenti ja liikmesriikide parlamente üles tihendama omavahelist koostööd ja tugevdama sidemeid; tuletab meelde, et riikide parlamentidel on järelevalvefunktsioon oma valitsuste osalemise üle Euroopa Liidu Nõukogu otsustusprotsessis ja rõhutab, et Euroopa Parlamendi ja riikide parlamentide vahel peaksid toimuma regulaarsed konsultatsioonid ja arvamuste vahetused, eelkõige õigusloome protsessi algusjärgus; |
| --- | --- |

40.

| 41. | tuletab meelde, et riikide parlamentidel on oluline roll selles, et kontrollida ELi õiguse nõuetekohast rakendamist liikmesriikide poolt; kutsub neid üles täitma seda rolli aktiivselt ja ennetavalt; juhib tähelepanu sellele, et liikmesriikide parlamendid peaksid aitama vältida ELi õigusaktide ülereguleerivat rakendamist liikmesriikide tasandil, hoidmaks ära liigsete nõuete kehtestamist ja tarbetut halduskoormust; loodab, et liikmesriigid märgivad selgelt ära ja dokumenteerivad riiklikud kohustused, mis lisatakse ELi õigusaktidele rakendamise käigus; on mures, et ELi õigusaktidele lisatakse liiga palju riiklikke meetmeid ja see suurendab tarbetult euroskepsist; |
| --- | --- |

41.

| 42. | märgib, et teabevahetus ja koostöö ELiga töötavate riiklike parlamendikomisjonide vahel võib aidata saavutada tõhusamaid õigusakte ja seda tuleks kasutada ka selleks, et toetada ELi õigusaktide tulemuslikumalt kohaldamist liikmesriikides; soovitab kasutada IPEXi platvormi kui vahendit teabevahetuseks riikide parlamentide ja Euroopa Parlamendi vahel; kutsub liikmesriikide parlamente üles aktiivselt osalema regulaarsetel parlamentidevahelistel komisjonide kohtumistel, mida korraldab Euroopa Parlament; |
| --- | --- |

42.

| 43. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0385.

(2)  ELT C 18, 19.1.2017, lk 10.

(3)  ELT L 304, 20.11.2010, lk 47.

(4)  EÜT L 174, 27.6.2001, lk 25.

(5)  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

(6)  ELT C 316, 22.9.2017, lk 246.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0409.

(8)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0279.

(9)  Kohtuasi C-427/07, komisjon vs. Iirimaa, punkt 107.

(10)  ELT C 369, 17.12.2011, lk 14.

(11)  ELT C 369, 17.12.2011, lk 15.

(12)  Kooskõlas liikmesriikide ja komisjoni 28. septembri 2011. aasta ühise poliitilise deklaratsiooniga selgitavate dokumentide kohta kohustuvad liikmesriigid põhjendatud juhtudel lisama ülevõtmismeetmeid käsitlevale teatele ühe või mitu dokumenti, milles selgitatakse seost direktiivi osade ja ülevõtvate siseriiklike õigusaktide vastavate osade vahel.

(13)  Vt muu hulgas: Euroopa Liidu Kohtu 20. septembri 2016. aasta otsus – Ledra Advertising Ltd (C-8/15 P), (C-9/15 P), Andreas Eleftheriou (C-9/15 P), Eleni Eleftheriou (C-9/15 P), Lilia Papachristofi (C-9/15 P), Christos Theophilou (C-10/15 P), Eleni Theophilou (C-10/15 P) vs. Euroopa Komisjon ja Euroopa Keskpank (liidetud kohtuasjad C-8/15 P ja C-10/15 P), ECLI:EU:C:2016:701, punkt 67 jj;

(14)  Euroopa Kohtu 20. septembri 2016. aasta otsus, liidetud kohtuasjad C-8/15 P kuni C-10/15 P, punkt 67 ff.

(15)  Ibid., punkt 58 jj; vt selle kohta 27. novembri 2012. aasta otsust kohtuasjas Pringle C-370/12, punkt 164.

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiiv 2013/33/EL, millega sätestatakse rahvusvahelise kaitse taotlejate vastuvõtu nõuded (ELT L 180, 29.6.2013, lk 96).

(17)  Vt muu hulgas: S. Carrera/S. Blockmans/D. Gross/E. Guild, „The EU’s Response to the Refugee Crisis – Taking Stock and Setting Policy Priorities“, Centre for European Policy Studies (CEPS), essee nr 20, 16. detsember 2015 – https://www.ceps.eu/system/files/EU%20Response%20to%20the%202015%20Refugee%20Crisis_0.pdf.

(18)  Euroopa Parlamendi 15. jaanuari 2013. aasta resolutsioon soovitustega Euroopa Komisjonile Euroopa Liidu haldusmenetlusõiguse kohta (ELT C 440, 30.12.2015, lk 17).

(19)  Euroopa Liidu Kohtu 10. septembri 2009. aasta otsus kohtuasjas Plantanol GmbH & Co.KG vs. Hauptzollamt Darmstadt, C-201/08, ECLI:EU:C:2009:539, punkt 46.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 3. oktoober 2017

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/234 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/234

---

P8_TA(2017)0362

Teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramine elektri- ja elektroonikaseadmetes ***I

Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes (COM(2017)0038 – C8-0021/2017 – 2017/0013(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 346/30)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0038), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0038),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0021/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0021/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 5. juuli 2017. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 5. juuli 2017. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 28. juuni 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 28. juuni 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A8-0205/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit (A8-0205/2017),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

P8_TC1-COD(2017)0013

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. oktoobril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2017/..., millega muudetakse direktiivi 2011/65/EL teatavate ohtlike ainete kasutamise piiramise kohta elektri- ja elektroonikaseadmetes

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv (EL) 2017/2102) lõplikule kujule).

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/236 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/236

---

P8_TA(2017)0363

Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) konventsiooni alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed ***I

Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) konventsiooni alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed ning millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1936/2001, (EÜ) nr 1984/2003 ja (EÜ) nr 520/2007 (COM(2016)0401 – C8-0224/2016 – 2016/0187(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 346/31)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0401), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0401),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0224/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0224/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. oktoobri 2016. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. oktoobri 2016. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 14. juuni 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 14. juuni 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A8-0173/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A8-0173/2017),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud avalduse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT C 34, 2.2.2017, lk 142.

---

P8_TC1-COD(2016)0187

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 3. oktoobril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega kehtestatakse Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) konventsiooni alal kohaldatavad majandamis-, kaitse- ja kontrollimeetmed ning millega muudetakse nõukogu määruseid (EÜ) nr 1936/2001, (EÜ) nr 1984/2003 ja (EÜ) nr 520/2007

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2017/2107) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

EUROOPA PARLAMENDI DEKLARATSIOON

Euroopa Parlament väljendab sügavat muret tõsiasja pärast, et Euroopa Komisjon esitas 2017. aastal vastuvõtmiseks Rahvusvahelise Atlandi Tuunikala Kaitse Komisjoni (ICCAT) 2008. aastast pärit soovitused. See tähendab, et ligi kümme aastat ei ole liit täitnud oma rahvusvahelisi kohustusi.

Lisaks asjaolule, et sellist juhtumit on võimalik vaidlustada Euroopa Kohtus ja see kahjustab liidu kui kestliku arengu liidri mainet rahvusvahelistel foorumitel, on siin veel üks lisaprobleem, mis toob käitajatele kaasa õiguskindlusetuse ja õigustab sidusrühmade kriitikat: nimelt asjaolu, et institutsioonid kavatsevad vastu võtta ICCATi vananenud ja aegunud soovitused, ja eriti soovituse, mis puudutab Vahemere mõõkkala, mis on märgilise tähendusega liik, mille kohta võttis ICCAT eelmisel aastal vastu mitmeaastase Vahemere mõõkkala taastamiskava.

See tooks kaasa paradoksaalse olukorra, kus liit võtaks selle määrusega vastu mõõkkala puudutavad meetmed, mis on vahepeal asendatud uue taastamiskavaga, mida käitajad on pidanud alates 2017. aasta aprillist kohaldama. Selline olukord on õiguslikult ja eelkõige just poliitiliselt vastuvõetamatu.

Olukord on seda vähem vastuvõetav, et Euroopa Komisjon ei ole peaaegu kuus kuud pärast ICCATi poolt vastu võetud soovitust 16-05 (Vahemere mõõkkala kohta) vastu võtnud ühtegi ettepanekut kõnealuse soovituse ülevõtmiseks, olgugi et on üldteada, et varude seis on kriitiline ja taastamiskava käitajate suhtes igal juhul juba kohaldatakse. Tuleb märkida, et ülevõtmismenetlus ei ole keeruline, sest vastavad sätted on juba vastu võetud ja teksti tuleb kohandada vaid vähesel määral.

Euroopa Parlament nõuab tungivalt, et komisjon esitaks edaspidi kõik ettepanekud piirkondlike kalandusorganisatsioonide soovituste ülevõtmiseks mitte hiljem kui kuue kuu jooksul pärast nende vastuvõtmist.

Taastamiskava sisust

Euroopa Parlament peab tervitatavaks ICCATi soovitust 16-05, millega kehtestatakse Vahemere mõõkkala varude mitmeaastane taastamiskava.

Euroopa Parlament võtab teadmiseks Vahemere väikesemahulise kalapüügi sotsiaal-majandusliku mõõtme ning vajaduse viia nende kalavarude majandamisse muudatusi sisse järk-järgult ja paindlikult.

Ta rõhutab, et taastamiskava edukuse ja liikide tulemusliku majandamise nimel tuleb erakordseid jõupingutusi teha ka naabruses paikevatel kolmandatel riikidel.

Lõpetuseks rõhutab ta, et kvoodid tuleb käitajate vahel jaotada võrdselt ning võtta sealjuures arvesse ka tootmisnäitajaid ja käivet. Püügikvoote, mis on saadud ebaseaduslikust triivvõrkudega püügist, ei peaks arvestama varasemate püügikoguste ja õiguste hulka.

---

Kolmapäev, 4. oktoober 2017

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/238 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/238

---

P8_TA(2017)0368

Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna rahvusvahelise sihtasutuse asutamisleping ***

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna rahvusvahelise sihtasutuse asutamislepingu Euroopa Liidu nimel sõlmimise kohta (11342/2016 – C8-0458/2016 – 2016/0217(NLE))

(Nõusolek)

(2018/C 346/32)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (11342/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (11342/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna rahvusvahelise sihtasutuse asutamislepingu eelnõu (11356/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ning Ladina-Ameerika ja Kariibi piirkonna rahvusvahelise sihtasutuse asutamislepingu eelnõu (11356/2016),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 209 lõikele 2, artikli 212 lõikele 1, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ja artikli 218 lõike 8 teisele lõigule (C8-0458/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 209 lõikele 2, artikli 212 lõikele 1, artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a ja artikli 218 lõike 8 teisele lõigule (C8-0458/2016),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A8-0279/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni soovitust (A8-0279/2017),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Ladina-Ameerika ja Kariibi Riikide Ühenduse riikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/239 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/239

---

P8_TA(2017)0369

Viisainfosüsteemiga seotud Schengeni acquis’ sätted Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias *

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu otsuse eelnõu kohta, mis käsitleb viisainfosüsteemiga seotud Schengeni acquis’ teatavate sätete jõustamist Bulgaaria Vabariigis ja Rumeenias (10161/2017 – C8-0224/2017 – 2017/0808(CNS))

(Konsulteerimine)

(2018/C 346/33)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (10161/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (10161/2017),

| — | võttes arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemisakti artikli 4 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0224/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Bulgaaria Vabariigi ja Rumeenia ühinemisakti artikli 4 lõiget 2, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0224/2017),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 78c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 78c,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0286/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0286/2017),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/240 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/240

---

P8_TA(2017)0370

Sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud andmevahetus Tšehhi Vabariigis *

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõidukite registreerimisandmete automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Tšehhi Vabariigis (09893/2017 – C8-0197/2017 – 2017/0806(CNS))

(Konsulteerimine)

(2018/C 346/34)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (09893/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (09893/2017),

| — | võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0197/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0197/2017),

| — | võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eriti selle artiklit 33, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eriti selle artiklit 33,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 78c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 78c,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0288/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0288/2017),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/241 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/241

---

P8_TA(2017)0371

Sõrmejälgede andmeid käsitlev automatiseeritud andmevahetus Portugalis *

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Portugalis (09898/2017 – C8-0213/2017 – 2017/0807(CNS))

(Konsulteerimine)

(2018/C 346/35)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (09898/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (09898/2017),

| — | võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0213/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0213/2017),

| — | võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eriti selle artiklit 33, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eriti selle artiklit 33,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 78c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 78c,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0289/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0289/2017),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/242 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/242

---

P8_TA(2017)0372

Sõrmejälgede andmeid käsitlev automatiseeritud andmevahetus Kreekas *

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Kreekas (10476/2017 – C8-0230/2017 – 2017/0809(CNS))

(Konsulteerimine)

(2018/C 346/36)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (10476/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (10476/2017),

| — | võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0230/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0230/2017),

| — | võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eriti selle artiklit 33, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eriti selle artiklit 33,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 78c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 78c,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0287/2017); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0287/2017);

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/243 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/243

---

P8_TA(2017)0373

Reisilaevade ohutuseeskirjad ja -nõuded ***I

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2009/45/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta (COM(2016)0369 – C8-0208/2016 – 2016/0170(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 346/37)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0369), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0369),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 100 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0208/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 100 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0208/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. oktoobri 2016. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. oktoobri 2016. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega; |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega;

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 21. juuni 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 21. juuni 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ja õiguskomisjoni arvamust (A8-0167/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ja õiguskomisjoni arvamust (A8-0167/2017),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 34, 2.2.2017, lk 167.

---

P8_TC1-COD(2016)0170

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2017/..., millega muudetakse direktiivi 2009/45/EÜ reisilaevade ohutuseeskirjade ja -nõuete kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv (EL) 2017/2108) lõplikule kujule).

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/244 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/244

---

P8_TA(2017)0374

Liikmesriikide sadamatesse või sadamatest liiklevate reisilaevade pardal olevate isikute registreerimine ***I

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 98/41/EÜ ühenduse liikmesriikide sadamatesse või sadamatest liiklevate reisilaevade pardal olevate isikute registreerimise kohta ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/65/EL, milles käsitletakse liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja neist väljuvate laevade teavitusformaalsusi (COM(2016)0370 – C8-0209/2016 – 2016/0171(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 346/38)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0370), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0370),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 100 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0209/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 100 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0209/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. oktoobri 2016. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. oktoobri 2016. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 21. juuni 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 21. juuni 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A8-0168/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A8-0168/2017),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 34, 2.2.2017, lk 172.

---

P8_TC1-COD(2016)0171

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2017/..., millega muudetakse nõukogu direktiivi 98/41/EÜ ühenduse liikmesriikide sadamatesse või sadamatest liiklevate reisilaevade pardal olevate isikute registreerimise kohta ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/65/EL, milles käsitletakse liikmesriikide sadamatesse sisenevate ja neist väljuvate laevade teavitusformaalsusi

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv (EL) 2017/2109) lõplikule kujule).

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/245 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/245

---

P8_TA(2017)0375

Liinivedudel kasutatavate ro-ro-reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade ohutu käitamise kontrollsüsteem ***I

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon liinivedudel kasutatavate parvlaevade ja kiirreisilaevade ohutu käitamise tagamiseks kasutatava kontrollide süsteemi kohta, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/16/EÜ (mis käsitleb sadamariigi kontrolli) ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 1999/35/EÜ (COM(2016)0371 – C8-0210/2016 – 2016/0172(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 346/39)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0371), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0371),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 100 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0210/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 100 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0210/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. oktoobri 2016. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. oktoobri 2016. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 21. juuni 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 21. juuni 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A8-0165/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit (A8-0165/2017),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 34, 2.2.2017, lk 176.

---

P8_TC1-COD(2016)0172

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2017/..., mis käsitleb liinivedudel kasutatavate ro-ro-reisiparvlaevade ja kiirreisilaevade ohutu käitamise kontrollsüsteemi ja millega muudetakse direktiivi 2009/16/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 1999/35/EÜ

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv (EL) 2017/2110) lõplikule kujule).

---

Neljapäev, 5. oktoober 2017

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/246 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/246

---

P8_TA(2017)0384

Tõhustatud koostöö: Euroopa Prokuratuur ***

Euroopa Parlamendi 5. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu määruse eelnõu, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (09941/2017 – C8-0229/2017 – 2013/0255(APP))

(Seadusandlik erimenetlus – nõusolek)

(2018/C 346/40)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu määruse eelnõu (09941/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu määruse eelnõu (09941/2017),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 86 (C8-0229/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 86 (C8-0229/2017),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0290/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust (A8-0290/2017),

| 1. | annab nõusoleku nõukogu määruse eelnõule; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

---

Teisipäev, 24. oktoober 2017

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/247 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/247

---

P8_TA(2017)0386

ELi ja Maroko vaheline Euroopa-Vahemere lennundusleping ***

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahelise Euroopa – Vahemere piirkonna lennunduslepingu liidu nimel sõlmimise kohta (15653/2016 – C8-0094/2017 – 2006/0048(NLE))

(Nõusolek)

(2018/C 346/41)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (15653/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (15653/2016),

| — | võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahelist Euroopa-Vahemere lennunduslepingut (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Maroko Kuningriigi vahelist Euroopa-Vahemere lennunduslepingut (1),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0094/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2 ning artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0094/2017),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust (A8-0303/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust (A8-0303/2017),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Maroko Kuningriigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT L 386, 29.12.2006, lk 57.

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/248 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/248

---

P8_TA(2017)0387

Loa andmine Prantsusmaale kohaldada Guadeloupe’il, Prantsuse Guajaanas, Martinique’il ja Réunionis toodetud traditsioonilise rummi suhtes teatavate kaudsete maksude vähendatud määra *

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus, millega muudetakse nõukogu otsust nr 189/2014/EL, millega lubatakse Prantsusmaal kohaldada Guadeloupe’il, Prantsuse Guajaanas, Martinique’il ja Réunionis toodetud traditsioonilise rummi suhtes teatavate kaudsete maksude vähendatud määra ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2007/659/EÜ (COM(2017)0297 – C8-0212/2017 – 2017/0127(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

(2018/C 346/42)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2017)0297), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2017)0297),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 349, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0212/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 349, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0212/2017),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 78c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 78c,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A8-0304/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A8-0304/2017),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/249 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/249

---

P8_TA(2017)0388

Biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte: rahaline osalus *

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu 6. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 560/2014 biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte asutamise kohta (COM(2017)0068 – C8-0118/2017 – 2017/0024(NLE))

(Konsulteerimine)

(2018/C 346/43)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2017)0068), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2017)0068),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 187 ja artikli 188 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0118/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 187 ja artikli 188 esimest lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0118/2017),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 78c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 78c,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning eelarvekontrollikomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A8-0293/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni raportit ning eelarvekontrollikomisjoni ja regionaalarengukomisjoni arvamusi (A8-0293/2017),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

5.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Nõukogu määrusega (EL) nr 560/2014 (37) asutati biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte (edaspidi „BPT ühisettevõte“). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Nõukogu määrusega (EL) nr 560/2014 (37) asutati biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte (edaspidi „BPT ühisettevõte“).

| (1) | Nõukogu määrusega (EL) nr 560/2014 (37) asutati biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte (edaspidi „BPT ühisettevõte“)
  , mille eesmärk on aidata kaasa teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamisele, suurendades liidus investeeringuid jätkusuutlike biotoorainel põhinevate tööstusharude arendamisse
  . |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu määrusega (EL) nr 560/2014 (37) asutati biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõte (edaspidi „BPT ühisettevõte“)
  , mille eesmärk on aidata kaasa teadusuuringute ja innovatsiooni 2014.–2020. aasta raamprogrammi „Horisont 2020“ rakendamisele, suurendades liidus investeeringuid jätkusuutlike biotoorainel põhinevate tööstusharude arendamisse
  .

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Määruse (EL) nr 560/2014 lisas esitatud BPT ühisettevõtte põhikirja (edaspidi „põhikiri“) artikli 12 lõikes 4 on märgitud, et BPT ühisettevõtte muude liikmete kui
  liit
  rahaline osalus tegevuskuludes on määruse (EL) nr 560/2014 artiklis 1 sätestatud perioodi vältel, s.t alates BPT ühisettevõtte loomisest kuni 31. detsembrini 2024, vähemalt 182 500 000 eurot. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Määruse (EL) nr 560/2014 lisas esitatud BPT ühisettevõtte põhikirja (edaspidi „põhikiri“) artikli 12 lõikes 4 on märgitud, et BPT ühisettevõtte muude liikmete kui
  liit
  rahaline osalus tegevuskuludes on määruse (EL) nr 560/2014 artiklis 1 sätestatud perioodi vältel, s.t alates BPT ühisettevõtte loomisest kuni 31. detsembrini 2024, vähemalt 182 500 000 eurot.

| (2) | Määruse (EL) nr 560/2014 lisas esitatud BPT ühisettevõtte põhikirja (edaspidi „põhikiri“) artikli 12 lõikes 4 on märgitud, et BPT ühisettevõtte muude liikmete kui
  liidu
  rahaline osalus tegevuskuludes on määruse (EL) nr 560/2014 artiklis 1 sätestatud
  kümneaastase
  perioodi vältel, s.t alates BPT ühisettevõtte loomisest kuni 31. detsembrini 2024, vähemalt 182 500 000 eurot. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EL) nr 560/2014 lisas esitatud BPT ühisettevõtte põhikirja (edaspidi „põhikiri“) artikli 12 lõikes 4 on märgitud, et BPT ühisettevõtte muude liikmete kui
  liidu
  rahaline osalus tegevuskuludes on määruse (EL) nr 560/2014 artiklis 1 sätestatud
  kümneaastase
  perioodi vältel, s.t alates BPT ühisettevõtte loomisest kuni 31. detsembrini 2024, vähemalt 182 500 000 eurot.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2a) | Käesolev määrus on vastus konsortsiumi Bio-based Industries Consortium Aisbl (edaspidi „BTK“) ettepanekule ja kajastab muude ühisettevõtete parimaid tavasid. BPT ühisettevõtte tulemusliku programmi elluviimise ja üldise parema reguleerimise saavutamine peaks ka edaspidi põhinema tõhusamal koostööl ja biotoorainel põhineva ahela kõigi huvirühmade, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) kaasamisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2a)

Käesolev määrus on vastus konsortsiumi Bio-based Industries Consortium Aisbl (edaspidi „BTK“) ettepanekule ja kajastab muude ühisettevõtete parimaid tavasid. BPT ühisettevõtte tulemusliku programmi elluviimise ja üldise parema reguleerimise saavutamine peaks ka edaspidi põhinema tõhusamal koostööl ja biotoorainel põhineva ahela kõigi huvirühmade, eelkõige väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEde) kaasamisel.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | Bio-based Industries Consortium Aisbl (edaspidi „BTK“), mis on BPT ühisettevõtte muu liige kui liit, on jätkuvalt valmis toetama BPT ühisettevõtte tegevuskulusid põhikirja artikli 12 lõikes 4 sätestatud summas. Ta on siiski teinud ettepaneku võtta kasutusele teine rahastamisviis, mille puhul saaks tema koosseisu kuuluvad üksused maksta rahalisi osalusi kaudsete meetmete tasandil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Bio-based Industries Consortium Aisbl (edaspidi „BTK“), mis on BPT ühisettevõtte muu liige kui liit, on jätkuvalt valmis toetama BPT ühisettevõtte tegevuskulusid põhikirja artikli 12 lõikes 4 sätestatud summas. Ta on siiski teinud ettepaneku võtta kasutusele teine rahastamisviis, mille puhul saaks tema koosseisu kuuluvad üksused maksta rahalisi osalusi kaudsete meetmete tasandil.

| (3) | Bio-based Industries Consortium Aisbl (edaspidi „BTK“), mis on BPT ühisettevõtte muu liige kui liit, on
  endiselt kohustatud ja
  jätkuvalt valmis toetama BPT ühisettevõtte tegevuskulusid põhikirja artikli 12 lõikes 4 sätestatud summas. Ta on siiski teinud ettepaneku võtta kasutusele teine rahastamisviis, mille puhul saaks tema koosseisu kuuluvad üksused maksta rahalisi osalusi kaudsete meetmete tasandil. |
| --- | --- |

(3)

Bio-based Industries Consortium Aisbl (edaspidi „BTK“), mis on BPT ühisettevõtte muu liige kui liit, on
  endiselt kohustatud ja
  jätkuvalt valmis toetama BPT ühisettevõtte tegevuskulusid põhikirja artikli 12 lõikes 4 sätestatud summas. Ta on siiski teinud ettepaneku võtta kasutusele teine rahastamisviis, mille puhul saaks tema koosseisu kuuluvad üksused maksta rahalisi osalusi kaudsete meetmete tasandil.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (3a) | Käesoleva määruse tingis BTK ettepanek alternatiivse rahastamisviisi kohta, mille puhul tunnistatakse BPT ühisettevõtte kordumatut eripära. Komisjon uurib, kuidas saaks sellist alternatiivset rahastamisviisi rakendada teiste ühisettevõtete ja eelkõige Innovatiivsete Ravimite Algatuse Ühisettevõtte puhul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3a)

Käesoleva määruse tingis BTK ettepanek alternatiivse rahastamisviisi kohta, mille puhul tunnistatakse BPT ühisettevõtte kordumatut eripära. Komisjon uurib, kuidas saaks sellist alternatiivset rahastamisviisi rakendada teiste ühisettevõtete ja eelkõige Innovatiivsete Ravimite Algatuse Ühisettevõtte puhul.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | BPT algatuse eesmärki, milleks on tegevuse elluviimine koostöös huvirühmadega biotoorainel põhinevate väärtusahelate kõigist osadest, kaasa arvatud VKEd, teadus- ja tehnoloogiakeskused ning ülikoolid, on võimalik saavutada ainult nii, et BTKle ja tema koosseisu kuuluvatele üksustele antakse võimalus maksta rahalist osalust mitte üksnes BPT ühisettevõttele tehtavate maksetena,
  vaid ka rahalise osalusena BPT ühisettevõtte rahastatavates kaudsetes meetmetes
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

BPT algatuse eesmärki, milleks on tegevuse elluviimine koostöös huvirühmadega biotoorainel põhinevate väärtusahelate kõigist osadest, kaasa arvatud VKEd, teadus- ja tehnoloogiakeskused ning ülikoolid, on võimalik saavutada ainult nii, et BTKle ja tema koosseisu kuuluvatele üksustele antakse võimalus maksta rahalist osalust mitte üksnes BPT ühisettevõttele tehtavate maksetena,
  vaid ka rahalise osalusena BPT ühisettevõtte rahastatavates kaudsetes meetmetes
  .

| (4) | BPT algatuse eesmärki, milleks on tegevuse elluviimine
  kooskõlas programmi „Horisont 2020“ prioriteetidega ja
  koostöös huvirühmadega biotoorainel põhinevate väärtusahelate kõigist osadest, kaasa arvatud VKEd, teadus- ja tehnoloogiakeskused ning ülikoolid,
  ja liidu muutmine biotoorainel põhinevate toodete ja biokütuste turul teadusuuringute, tutvustamise ja kasutuselevõtu eesrindlaseks,
  on võimalik saavutada ainult nii, et BTKle ja tema koosseisu kuuluvatele üksustele antakse võimalus maksta rahalist osalust mitte üksnes BPT ühisettevõttele tehtavate maksetena
  . Selle uue makseviisiga tagatakse
  ,
  et rahaline osalus muutub BTKle ja tema koosseisu kuuluvatele üksustele majanduslikult tasuvamaks, mis omakorda peaks lihtsustama nende rahaliste kohustuste täitmist ettenähtud tähtaja jooksul
  . |
| --- | --- |

(4)

BPT algatuse eesmärki, milleks on tegevuse elluviimine
  kooskõlas programmi „Horisont 2020“ prioriteetidega ja
  koostöös huvirühmadega biotoorainel põhinevate väärtusahelate kõigist osadest, kaasa arvatud VKEd, teadus- ja tehnoloogiakeskused ning ülikoolid,
  ja liidu muutmine biotoorainel põhinevate toodete ja biokütuste turul teadusuuringute, tutvustamise ja kasutuselevõtu eesrindlaseks,
  on võimalik saavutada ainult nii, et BTKle ja tema koosseisu kuuluvatele üksustele antakse võimalus maksta rahalist osalust mitte üksnes BPT ühisettevõttele tehtavate maksetena
  . Selle uue makseviisiga tagatakse
  ,
  et rahaline osalus muutub BTKle ja tema koosseisu kuuluvatele üksustele majanduslikult tasuvamaks, mis omakorda peaks lihtsustama nende rahaliste kohustuste täitmist ettenähtud tähtaja jooksul
  .

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4a) | Komisjoni ühisettevõtte menetluses käsitleti esitatud muudatusettepanekute mõju ja tulemuslikkust ning neist saadud õppetunde. Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse käesoleva määruse tulemuslikkust, arvestades BTK võetud kohustust anda oma rahaline panus 31. detsembriks 2024. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4a)

Komisjoni ühisettevõtte menetluses käsitleti esitatud muudatusettepanekute mõju ja tulemuslikkust ning neist saadud õppetunde. Komisjon peaks esitama Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse käesoleva määruse tulemuslikkust, arvestades BTK võetud kohustust anda oma rahaline panus 31. detsembriks 2024.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5a) | Komisjon peaks tulevikus alati läbi viima avaliku konsultatsiooni, millega tagatakse, et kavandatavate muudatustega nõustuvad kõik huvitatud isikud ning et need töötatakse välja võimalikult läbipaistvalt ja avatult. Samamoodi peaks komisjon koostama kavandatavate meetmete mõjuhinnangud, kui parema õigusloome suunistes ei ole selgelt märgitud teisiti. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5a)

Komisjon peaks tulevikus alati läbi viima avaliku konsultatsiooni, millega tagatakse, et kavandatavate muudatustega nõustuvad kõik huvitatud isikud ning et need töötatakse välja võimalikult läbipaistvalt ja avatult. Samamoodi peaks komisjon koostama kavandatavate meetmete mõjuhinnangud, kui parema õigusloome suunistes ei ole selgelt märgitud teisiti.

---

(37)  Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 560/2014 biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte asutamise kohta (ELT L 169, 7.6.2014, lk 130).

(37)  Nõukogu 6. mai 2014. aasta määrus (EL) nr 560/2014 biotoorainel põhinevate tööstusharude ühisettevõtte asutamise kohta (ELT L 169, 7.6.2014, lk 130).

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/253 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/253

---

P8_TA(2017)0389

Furanüülfentanüüli suhtes kontrollimeetmete kehtestamine *

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu N-fenüül-N-[1-(2-fenüületüül)piperidiin-4-üül]furaan-2-karboksamiidi (furanüülfentanüüli) suhtes kontrollimeetmete kehtestamise kohta (11212/2017 – C8-0242/2017 – 2017/0152(NLE))

(Konsulteerimine)

(2018/C 346/44)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu eelnõu (11212/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu eelnõu (11212/2017),

| — | võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli (nr 36) (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0242/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli (nr 36) (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0242/2017),

| — | võttes arvesse nõukogu 10. mai 2005. aasta otsust 2005/387/JSK uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabe vahetuse, riski hindamise ja kontrolli kohta (1), eelkõige selle artikli 8 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 10. mai 2005. aasta otsust 2005/387/JSK uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabe vahetuse, riski hindamise ja kontrolli kohta (1), eelkõige selle artikli 8 lõiget 3,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 78c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 78c,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0309/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0309/2017),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  ELT L 127, 20.5.2005, lk 32.

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/254 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/254

---

P8_TA(2017)0391

Ebaseadusliku uimastiikaubandusega seotud kuriteod ja karistused ***II

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu raamotsust 2004/757/JSK uute psühhoaktiivsete ainete lisamiseks uimasti määratlusse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2005/387/JSK (10537/1/2017 – C8-0325/2017 – 2013/0304(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2018/C 346/45)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (10537/1/2017 – C8-0325/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (10537/1/2017 – C8-0325/2017),

| — | võttes arvesse Ühendkuningriigi Parlamendi Alamkoja ja Ühendkuningriigi Parlamendi Ülemkoja poolt protokolli (nr 2) (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühendkuningriigi Parlamendi Alamkoja ja Ühendkuningriigi Parlamendi Ülemkoja poolt protokolli (nr 2) (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. jaanuari 2014. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. jaanuari 2014. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2013)0618) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2013)0618) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 kohaselt heaks kiidetud esialgset kokkulepet,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 67a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 67a,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0317/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0317/2017),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  ELT C 177, 11.6.2014, lk 52.

(2)  Vastuvõetud tekstid, 17.4.2014, P7_TA(2014)0454.

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/255 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/255

---

P8_TA(2017)0392

CE-märgisega väetisetooted ***I

Euroopa Parlamendi 24. oktoobril 2017. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse eeskirjad CE-märgisega väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemise kohta ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1069/2009 ja (EÜ) nr 1107/2009 (COM(2016)0157 – C8-0123/2016 – 2016/0084(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 346/46)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse eeskirjad CE-märgisega
  väetisetoodete
  turul kättesaadavaks tegemise kohta ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1069/2009 ja (EÜ) nr 1107/2009 | EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse eeskirjad
  taimi toitainetega varustavate
  CE-märgisega
  toodete
  turul kättesaadavaks tegemise kohta ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1069/2009 ja (EÜ) nr 1107/2009

  (Muudatust „taimi toitainetega varustavad tooted“„väetisetoodete“ asemel kohaldatakse kogu tekstis. Kui kaasseadusandjad muudatuses kokku lepivad, tehakse vastavad muudatused kogu tekstis, sh neis osades, mis kajastuvad allpool toodud muudatusettepanekutes.) |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse eeskirjad CE-märgisega
  väetisetoodete
  turul kättesaadavaks tegemise kohta ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1069/2009 ja (EÜ) nr 1107/2009

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS, millega kehtestatakse eeskirjad
  taimi toitainetega varustavate
  CE-märgisega
  toodete
  turul kättesaadavaks tegemise kohta ning muudetakse määrusi (EÜ) nr 1069/2009 ja (EÜ) nr 1107/2009

(Muudatust „taimi toitainetega varustavad tooted“„väetisetoodete“ asemel kohaldatakse kogu tekstis. Kui kaasseadusandjad muudatuses kokku lepivad, tehakse vastavad muudatused kogu tekstis, sh neis osades, mis kajastuvad allpool toodud muudatusettepanekutes.)

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Väetiste siseturul kättesaadavaks tegemist käsitlevad tingimused on osaliselt ühtlustatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2003/2003 (15) kaudu, milles käsitletakse peaaegu eranditult väetisi, mis on saadud kaevandatud või keemiliselt toodetud
  anorgaanilistest
  materjalidest. Väetamiseks on vaja kasutada ka ringlussevõetud või orgaanilisi materjale. Kehtestada tuleks ühtlustatud tingimused, mille alusel sellistest ringlussevõetud või orgaanilistest materjalidest saadud väetised saab kättesaadavaks teha kogu siseturul, et luua oluline stiimul nende kasutamiseks. Seetõttu tuleks ühtlustamise kohaldamisala laiendada, et kaasata ringlussevõetud ja orgaanilised materjalid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Väetiste siseturul kättesaadavaks tegemist käsitlevad tingimused on osaliselt ühtlustatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2003/2003 (15) kaudu, milles käsitletakse peaaegu eranditult väetisi, mis on saadud kaevandatud või keemiliselt toodetud
  anorgaanilistest
  materjalidest. Väetamiseks on vaja kasutada ka ringlussevõetud või orgaanilisi materjale. Kehtestada tuleks ühtlustatud tingimused, mille alusel sellistest ringlussevõetud või orgaanilistest materjalidest saadud väetised saab kättesaadavaks teha kogu siseturul, et luua oluline stiimul nende kasutamiseks. Seetõttu tuleks ühtlustamise kohaldamisala laiendada, et kaasata ringlussevõetud ja orgaanilised materjalid.

| (1) | Väetiste siseturul kättesaadavaks tegemist käsitlevad tingimused on osaliselt ühtlustatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2003/2003 (15) kaudu, milles käsitletakse peaaegu eranditult väetisi, mis on saadud kaevandatud või keemiliselt toodetud
  mineraalsetest
  materjalidest. Väetamiseks on vaja kasutada ka ringlussevõetud või orgaanilisi materjale. Kehtestada tuleks ühtlustatud tingimused, mille alusel sellistest ringlussevõetud või orgaanilistest materjalidest saadud väetised saab kättesaadavaks teha kogu siseturul, et luua oluline stiimul nende kasutamiseks
  . Ringlussevõetud toitainete suurema kasutamise edendamine aitaks veelgi ringmajanduse arendamisele kaasa ning võimaldaks toitaineid üldiselt ressursitõhusamalt kasutada, vähendades samas liidu sõltuvust kolmandatest riikidest pärinevatest toitainetest
  . Seetõttu tuleks ühtlustamise kohaldamisala laiendada, et kaasata ringlussevõetud ja orgaanilised materjalid. |
| --- | --- |

(1)

Väetiste siseturul kättesaadavaks tegemist käsitlevad tingimused on osaliselt ühtlustatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 2003/2003 (15) kaudu, milles käsitletakse peaaegu eranditult väetisi, mis on saadud kaevandatud või keemiliselt toodetud
  mineraalsetest
  materjalidest. Väetamiseks on vaja kasutada ka ringlussevõetud või orgaanilisi materjale. Kehtestada tuleks ühtlustatud tingimused, mille alusel sellistest ringlussevõetud või orgaanilistest materjalidest saadud väetised saab kättesaadavaks teha kogu siseturul, et luua oluline stiimul nende kasutamiseks
  . Ringlussevõetud toitainete suurema kasutamise edendamine aitaks veelgi ringmajanduse arendamisele kaasa ning võimaldaks toitaineid üldiselt ressursitõhusamalt kasutada, vähendades samas liidu sõltuvust kolmandatest riikidest pärinevatest toitainetest
  . Seetõttu tuleks ühtlustamise kohaldamisala laiendada, et kaasata ringlussevõetud ja orgaanilised materjalid.

(See muudatusettepanek hõlmab ka horisontaalset tehnilist muudatust seoses mõistega „anorgaaniline“, mis on muudetud mõisteks „mineraalne“; Kui kaasseadusandjad muudatuses kokku lepivad, tehakse vastavad muudatused kogu tekstis, sh neis osades, mis kajastuvad allpool toodud muudatusettepanekutes.)

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (2a) | Toidus sisalduvad toitained pärinevad mullast; heas seisukorras toitaineterikas muld toodab tervislikku ja toitaineterikast toitu ja põllukultuure. Põllumajandustootjad vajavad oma muldade rikastamiseks laias valikus nii orgaanilisi kui ka sünteetilisi väetisi. Kui mullas toitained puuduvad või on ära kulutatud, ei saa taimed neid piisavalt ja taimede kasv võib peatuda või siis on nende toiteväärtus inimtarbimiseks liiga madal. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2a)

Toidus sisalduvad toitained pärinevad mullast; heas seisukorras toitaineterikas muld toodab tervislikku ja toitaineterikast toitu ja põllukultuure. Põllumajandustootjad vajavad oma muldade rikastamiseks laias valikus nii orgaanilisi kui ka sünteetilisi väetisi. Kui mullas toitained puuduvad või on ära kulutatud, ei saa taimed neid piisavalt ja taimede kasv võib peatuda või siis on nende toiteväärtus inimtarbimiseks liiga madal.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5a) | Loomasõnniku ja põllumajandusettevõtetes tekkinud komposti tõhusa kasutamise tagamiseks peaksid põllumajandustootjad kasutama neid tooteid, mille puhul järgitakse „vastutustundliku põllumajanduse“ põhimõtet, eelistades kohalikke turustuskanaleid, häid põllumajandus- ja keskkonnatavasid, mis on kooskõlas liidu keskkonnaõigusega, näiteks nitraadidirektiiviga või veepoliitika raamdirektiiviga. Tuleks julgustada kohapeal ja naabruskonna põllumajandusettevõtetes toodetud väetiste eelistamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5a)

Loomasõnniku ja põllumajandusettevõtetes tekkinud komposti tõhusa kasutamise tagamiseks peaksid põllumajandustootjad kasutama neid tooteid, mille puhul järgitakse „vastutustundliku põllumajanduse“ põhimõtet, eelistades kohalikke turustuskanaleid, häid põllumajandus- ja keskkonnatavasid, mis on kooskõlas liidu keskkonnaõigusega, näiteks nitraadidirektiiviga või veepoliitika raamdirektiiviga. Tuleks julgustada kohapeal ja naabruskonna põllumajandusettevõtetes toodetud väetiste eelistamist.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6a) | CE-märgisega väetisetootel võiks olla rohkem kui üks käesolevas määruse toote toimekategooriates kirjeldatud funktsioonidest. Kui nõue esitatakse ainult ühe nimetatud funktsiooni kohta, peaks olema piisav, kui toode vastab nimetatud funktsiooni kirjeldava toote toimekategooria nõuetele. Seevastu, kui nõue esitatakse rohkem kui ühe nimetatud funktsiooni kohta, tuleks CE-märgisega väetisetoodet käsitleda kui kahe või enama väetisetootest koostisaine kombinatsiooni ning tuleks nõuda iga väetisetootest koostisaine kooskõlastatust vastavalt selle funktsioonile. Seega peaks selliste kombinatsioonide katmiseks olema olemas konkreetne toote toimekategooria. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6a)

CE-märgisega väetisetootel võiks olla rohkem kui üks käesolevas määruse toote toimekategooriates kirjeldatud funktsioonidest. Kui nõue esitatakse ainult ühe nimetatud funktsiooni kohta, peaks olema piisav, kui toode vastab nimetatud funktsiooni kirjeldava toote toimekategooria nõuetele. Seevastu, kui nõue esitatakse rohkem kui ühe nimetatud funktsiooni kohta, tuleks CE-märgisega väetisetoodet käsitleda kui kahe või enama väetisetootest koostisaine kombinatsiooni ning tuleks nõuda iga väetisetootest koostisaine kooskõlastatust vastavalt selle funktsioonile. Seega peaks selliste kombinatsioonide katmiseks olema olemas konkreetne toote toimekategooria.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (6b) | Tootja, kes kasutab ühte või mitut CE-märgisega väetisetoodet, mis on juba läbinud kas sama tootja või mõne teise tootja poolt läbiviidud vastavushindamise, võib soovida tugineda nimetatud vastavushindamisele. Halduskoormuse vähendamiseks miinimumini tuleks ka tulemuseks saadud CE-märgisega väetisetoodet lugeda kahe või enama väetisetootest koostisaine kombinatsiooniks ning kombinatsioonile kohaldatavad vastavushindamise lisanõuded peaksid piirduma segamisest tulenevate aspektidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6b)

Tootja, kes kasutab ühte või mitut CE-märgisega väetisetoodet, mis on juba läbinud kas sama tootja või mõne teise tootja poolt läbiviidud vastavushindamise, võib soovida tugineda nimetatud vastavushindamisele. Halduskoormuse vähendamiseks miinimumini tuleks ka tulemuseks saadud CE-märgisega väetisetoodet lugeda kahe või enama väetisetootest koostisaine kombinatsiooniks ning kombinatsioonile kohaldatavad vastavushindamise lisanõuded peaksid piirduma segamisest tulenevate aspektidega.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | CE-märgisega väetisetoodetes sisalduvad saasteained, näiteks kaadmium, võivad kujutada ohtu inimeste ja loomade tervisele ja keskkonnale, kuna need kuhjuvad keskkonnas ja sisenevad toiduahelasse. Seepärast tuleks nende sisaldust sellistes toodetes piirata. Lisaks tuleks biojäätmetest saadud CE-märgisega väetisetoodetes sisalduvate lisandite –eelkõige polümeerid, aga ka metall ja klaas – esinemist takistada või piirata tehnilise teostatavuse piires, avastades sellised lisandid liigiti kogutud biojäätmetes enne töötlemist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

CE-märgisega väetisetoodetes sisalduvad saasteained, näiteks kaadmium, võivad kujutada ohtu inimeste ja loomade tervisele ja keskkonnale, kuna need kuhjuvad keskkonnas ja sisenevad toiduahelasse. Seepärast tuleks nende sisaldust sellistes toodetes piirata. Lisaks tuleks biojäätmetest saadud CE-märgisega väetisetoodetes sisalduvate lisandite –eelkõige polümeerid, aga ka metall ja klaas – esinemist takistada või piirata tehnilise teostatavuse piires, avastades sellised lisandid liigiti kogutud biojäätmetes enne töötlemist.

| (8) | CE-märgisega väetisetoodetes sisalduvad saasteained,
  kui neid ei kasutata nõuetekohaselt,
  näiteks kaadmium, võivad kujutada ohtu inimeste ja loomade tervisele ja keskkonnale, kuna need kuhjuvad keskkonnas ja sisenevad toiduahelasse. Seepärast tuleks nende sisaldust sellistes toodetes piirata. Lisaks tuleks biojäätmetest saadud CE-märgisega väetisetoodetes sisalduvate lisandite –eelkõige polümeerid, aga ka metall ja klaas – esinemist takistada või piirata tehnilise teostatavuse piires, avastades sellised lisandid liigiti kogutud biojäätmetes enne töötlemist. |
| --- | --- |

(8)

CE-märgisega väetisetoodetes sisalduvad saasteained,
  kui neid ei kasutata nõuetekohaselt,
  näiteks kaadmium, võivad kujutada ohtu inimeste ja loomade tervisele ja keskkonnale, kuna need kuhjuvad keskkonnas ja sisenevad toiduahelasse. Seepärast tuleks nende sisaldust sellistes toodetes piirata. Lisaks tuleks biojäätmetest saadud CE-märgisega väetisetoodetes sisalduvate lisandite –eelkõige polümeerid, aga ka metall ja klaas – esinemist takistada või piirata tehnilise teostatavuse piires, avastades sellised lisandid liigiti kogutud biojäätmetes enne töötlemist.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8a) | Liikmesriikidel, kellel juba on rangemad siseriiklikud piirnormid väetiste kaadmiumisisalduse kohta, tuleks lubada need piirnormid säilitada, kuni ülejäänud liit jõuab sama kaugele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8a)

Liikmesriikidel, kellel juba on rangemad siseriiklikud piirnormid väetiste kaadmiumisisalduse kohta, tuleks lubada need piirnormid säilitada, kuni ülejäänud liit jõuab sama kaugele.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8b) | Et hõlbustada fosfaatväetiste korral käesoleva määruse nõuetele vastavust ja hoogustada innovatsiooni, on vajalik programmi „Horisont 2020“, programmi „LIFE“, ringmajanduse rahalise toetamise platvormi, Euroopa Investeerimispanga (EIP) rahaliste vahendite ja vajaduse korral muude finantsinstrumentide kaudu pakkuda piisavalt stiimuleid asjakohaste tehnoloogiate arendamiseks, eelkõige mis puudutab kaadmiumi kõrvaldamise tehnoloogiaid, ja kaadmiumirikaste ohtlike jäätmete käitlemiseks. Komisjon peaks esitama igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande kaadmiumi vähendamise stiimulite ja sellel eesmärgil antava liidu toetuse kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8b)

Et hõlbustada fosfaatväetiste korral käesoleva määruse nõuetele vastavust ja hoogustada innovatsiooni, on vajalik programmi „Horisont 2020“, programmi „LIFE“, ringmajanduse rahalise toetamise platvormi, Euroopa Investeerimispanga (EIP) rahaliste vahendite ja vajaduse korral muude finantsinstrumentide kaudu pakkuda piisavalt stiimuleid asjakohaste tehnoloogiate arendamiseks, eelkõige mis puudutab kaadmiumi kõrvaldamise tehnoloogiaid, ja kaadmiumirikaste ohtlike jäätmete käitlemiseks. Komisjon peaks esitama igal aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande kaadmiumi vähendamise stiimulite ja sellel eesmärgil antava liidu toetuse kohta.

Muudatusettepanek 395

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8c) | Alates ... [käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäev] peaks komisjon kehtestamamehhanismi, mis veelgi parandab rahastamise kättesaadavust kaadmiumi kõrvaldamise tehnoloogiat käsitlevate teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks ning selle tehnoloogia rakendamiseks kõigi liidus kasutatavate fosfaatväetiste tootmisprotsessis, samuti võimalike kaadmiumi kõrvaldamise lahenduste jaoks, mis on tööstuslikus mahus majanduslikult mõeldavad ja võimaldavad tekkinud jäätmete käitlemist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8c)

Alates ... [käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäev] peaks komisjon kehtestamamehhanismi, mis veelgi parandab rahastamise kättesaadavust kaadmiumi kõrvaldamise tehnoloogiat käsitlevate teadusuuringute ja innovatsiooni jaoks ning selle tehnoloogia rakendamiseks kõigi liidus kasutatavate fosfaatväetiste tootmisprotsessis, samuti võimalike kaadmiumi kõrvaldamise lahenduste jaoks, mis on tööstuslikus mahus majanduslikult mõeldavad ja võimaldavad tekkinud jäätmete käitlemist.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Kõigile käesoleva määruse nõuetele vastavatel
  toodetel
  peaks olema lubatud vaba liikumine siseturul. Kui
  CE-märgisega väetisetoote
  üks või mitu koostisainet kuulub Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1069/2009 (18) kohaldamisalasse, kuid
  saavutab
  tootmisahelas punkti, pärast mida see ei kujuta enam ohtu inimeste või loomade tervisele (edaspidi „tootmisahela lõpp-punkt“), oleks toote suhtes kõnealuse määruse sätete jätkuv kohaldamine tarbetu halduskoormus. Seepärast tuleks sellised väetisetooted jätta kõnealuse määruse nõuete kohaldamisalast välja. Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1069/2009 vastavalt muuta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Kõigile käesoleva määruse nõuetele vastavatel
  toodetel
  peaks olema lubatud vaba liikumine siseturul. Kui
  CE-märgisega väetisetoote
  üks või mitu koostisainet kuulub Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1069/2009 (18) kohaldamisalasse, kuid
  saavutab
  tootmisahelas punkti, pärast mida see ei kujuta enam ohtu inimeste või loomade tervisele (edaspidi „tootmisahela lõpp-punkt“), oleks toote suhtes kõnealuse määruse sätete jätkuv kohaldamine tarbetu halduskoormus. Seepärast tuleks sellised väetisetooted jätta kõnealuse määruse nõuete kohaldamisalast välja. Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1069/2009 vastavalt muuta.

| (9) | Kõigile käesoleva määruse nõuetele vastavatel
  CE-märgisega väetisetoodetel
  peaks olema lubatud vaba liikumine siseturul. Kui üks või mitu koostisainet
  on loomsetest kõrvalsaadustest saadud toode, mis
  kuulub Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1069/200918 (18) kohaldamisalasse, kuid
  on jõudnud
  tootmisahelas punkti, pärast mida see ei kujuta enam ohtu inimeste või loomade tervisele (edaspidi „tootmisahela lõpp-punkt“), oleks toote suhtes kõnealuse määruse sätete jätkuv kohaldamine tarbetu halduskoormus. Seepärast tuleks sellised väetisetooted jätta kõnealuse määruse nõuete kohaldamisalast välja. Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1069/2009 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(9)

Kõigile käesoleva määruse nõuetele vastavatel
  CE-märgisega väetisetoodetel
  peaks olema lubatud vaba liikumine siseturul. Kui üks või mitu koostisainet
  on loomsetest kõrvalsaadustest saadud toode, mis
  kuulub Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1069/200918 (18) kohaldamisalasse, kuid
  on jõudnud
  tootmisahelas punkti, pärast mida see ei kujuta enam ohtu inimeste või loomade tervisele (edaspidi „tootmisahela lõpp-punkt“), oleks toote suhtes kõnealuse määruse sätete jätkuv kohaldamine tarbetu halduskoormus. Seepärast tuleks sellised väetisetooted jätta kõnealuse määruse nõuete kohaldamisalast välja. Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1069/2009 vastavalt muuta.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Vastavalt määruses
  (EÜ) nr 1069/2009
  sätestatud menetlustele
  tuleks kindlaks määrata iga loomseid kõrvalsaadusi sisaldava asjaomase koostisaine tootmisahela lõpp-punkt. Kui
  käesoleva määrusega reguleeritud tootmisprotsess algab
  enne, kui
  tootmisahela lõpp-punkt
  on
  saavutatud
  , tuleks CE-märgisega väetisetoodete suhtes korraga kohaldada nii määruse (EÜ) nr 1069/2009 kui ka käesoleva määruse protsessidega seotud nõudeid, mis tähendab seda, et kui sama näitajat reguleeritakse mõlema määrusega, kohaldatakse rangemat nõuet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Vastavalt määruses
  (EÜ) nr 1069/2009
  sätestatud menetlustele
  tuleks kindlaks määrata iga loomseid kõrvalsaadusi sisaldava asjaomase koostisaine tootmisahela lõpp-punkt. Kui
  käesoleva määrusega reguleeritud tootmisprotsess algab
  enne, kui
  tootmisahela lõpp-punkt
  on
  saavutatud
  , tuleks CE-märgisega väetisetoodete suhtes korraga kohaldada nii määruse (EÜ) nr 1069/2009 kui ka käesoleva määruse protsessidega seotud nõudeid, mis tähendab seda, et kui sama näitajat reguleeritakse mõlema määrusega, kohaldatakse rangemat nõuet.

| (10) | Iga koostisainete kategooria jaoks, mis sisaldab loomsetest kõrvalsaadustest saadud tooteid määruse
  (EÜ) nr 1069/2009
  tähenduses,
  tuleks kindlaks määrata iga loomseid kõrvalsaadusi sisaldava asjaomase koostisaine tootmisahela lõpp-punkt
  kooskõlas kõnealuses määruses sätestatud menetlustega. Et saada kasu tehnika arengust, luua tootjatele ja ettevõtjatele rohkem võimalusi ning anda võimalus kasutada rohkem loomsete kõrvalsaaduste, näiteks loomasõnniku toitaineid, tuleks kohe pärast käesoleva määruse jõustumist sätestada töötlemismeetodid ja taaskasutamiseeskirjad, mis käsitlevad loomseid kõrvalsaadusi, mille puhul on kindlaks määratud tootmisahela lõpp-punkt. Kui tegemist on väetisetoodetega, mis sisaldavad töödeldud loomset sõnnikut või koosnevad nendest, tuleks määratleda lõpp-punkti kriteeriumid. Selleks et laiendada või lisada koostisainete kategooriaid, et hõlmata rohkem loomseid kõrvalsaadusi, tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte. Kui nimetatud lõpp-punkti jõutakse
  enne
  CE-märgisega väetisetoote turule laskmist, kuid pärast seda
  , kui
  käesoleva määrusega reguleeritud tootmisprotsess
  on
  alanud
  , tuleks CE-märgisega väetisetoodete suhtes korraga kohaldada nii määruse (EÜ) nr 1069/2009 kui ka käesoleva määruse protsessidega seotud nõudeid, mis tähendab seda, et kui sama näitajat reguleeritakse mõlema määrusega, kohaldatakse rangemat nõuet. |
| --- | --- |

(10)

Iga koostisainete kategooria jaoks, mis sisaldab loomsetest kõrvalsaadustest saadud tooteid määruse
  (EÜ) nr 1069/2009
  tähenduses,
  tuleks kindlaks määrata iga loomseid kõrvalsaadusi sisaldava asjaomase koostisaine tootmisahela lõpp-punkt
  kooskõlas kõnealuses määruses sätestatud menetlustega. Et saada kasu tehnika arengust, luua tootjatele ja ettevõtjatele rohkem võimalusi ning anda võimalus kasutada rohkem loomsete kõrvalsaaduste, näiteks loomasõnniku toitaineid, tuleks kohe pärast käesoleva määruse jõustumist sätestada töötlemismeetodid ja taaskasutamiseeskirjad, mis käsitlevad loomseid kõrvalsaadusi, mille puhul on kindlaks määratud tootmisahela lõpp-punkt. Kui tegemist on väetisetoodetega, mis sisaldavad töödeldud loomset sõnnikut või koosnevad nendest, tuleks määratleda lõpp-punkti kriteeriumid. Selleks et laiendada või lisada koostisainete kategooriaid, et hõlmata rohkem loomseid kõrvalsaadusi, tuleks komisjonile anda õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte. Kui nimetatud lõpp-punkti jõutakse
  enne
  CE-märgisega väetisetoote turule laskmist, kuid pärast seda
  , kui
  käesoleva määrusega reguleeritud tootmisprotsess
  on
  alanud
  , tuleks CE-märgisega väetisetoodete suhtes korraga kohaldada nii määruse (EÜ) nr 1069/2009 kui ka käesoleva määruse protsessidega seotud nõudeid, mis tähendab seda, et kui sama näitajat reguleeritakse mõlema määrusega, kohaldatakse rangemat nõuet.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10a) | Loomsete kõrvalsaaduste suhtes, mida liikmesriikides väetiste tootmiseks juba ulatuslikult kasutatakse, tuleks põhjendamatu viivituseta ja hiljemalt üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumist kindlaks määrata lõpp-punkt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10a)

Loomsete kõrvalsaaduste suhtes, mida liikmesriikides väetiste tootmiseks juba ulatuslikult kasutatakse, tuleks põhjendamatu viivituseta ja hiljemalt üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumist kindlaks määrata lõpp-punkt.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Kui
  üks
  või
  mitu CE-märgisega väetisetoote koostisainet kuulub määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaldamisalasse, kuid
  ei ole
  jõudnud tootmisahela
  lõpp-punkti,
  oleks
  eksitav sätestada käesolevas määruses CE-märgise andmine
  tootele
  ,
  kuna sellise toote turul kättesaadavaks tegemise suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 nõudeid. Seetõttu
  tuleks
  kõnealused tooted
  käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Kui
  üks
  või
  mitu CE-märgisega väetisetoote koostisainet kuulub määruse (EÜ) nr 1069/2009 kohaldamisalasse, kuid
  ei ole
  jõudnud tootmisahela
  lõpp-punkti,
  oleks
  eksitav sätestada käesolevas määruses CE-märgise andmine
  tootele
  ,
  kuna sellise toote turul kättesaadavaks tegemise suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 nõudeid. Seetõttu
  tuleks
  kõnealused tooted
  käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta.

| (12) | Kui
  turul tehakse kättesaadavaks loomne kõrvalsaadus
  või
  sellest saadud toode, mille puhul ei ole määratletud tootmisahela lõpp-punkti või mille puhul
  ei ole
  turul kättesaadavaks tegemise hetkel
  lõpp-punkti
  jõutud
  ,
  kohaldatakse selle suhtes määruse (EÜ) nr 1069/2009 nõudeid. Seetõttu oleks
  eksitav sätestada käesolevas määruses CE-märgise andmine
  sellisele tootele. Kõik tooted
  ,
  mis sisaldavad selliseid loomseid kõrvalsaadusi või nendest saadud tooteid või mis koosnevad neist,
  tuleks
  seetõttu
  käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta. |
| --- | --- |

(12)

Kui
  turul tehakse kättesaadavaks loomne kõrvalsaadus
  või
  sellest saadud toode, mille puhul ei ole määratletud tootmisahela lõpp-punkti või mille puhul
  ei ole
  turul kättesaadavaks tegemise hetkel
  lõpp-punkti
  jõutud
  ,
  kohaldatakse selle suhtes määruse (EÜ) nr 1069/2009 nõudeid. Seetõttu oleks
  eksitav sätestada käesolevas määruses CE-märgise andmine
  sellisele tootele. Kõik tooted
  ,
  mis sisaldavad selliseid loomseid kõrvalsaadusi või nendest saadud tooteid või mis koosnevad neist,
  tuleks
  seetõttu
  käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Teatavate Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (20) tähenduses taaskasutusse võetud jäätmete puhul on täheldatud turu nõudlust nende kasutamiseks väetisetoodetena. Lisaks sellele on vajalikud teatavad nõuded, mis käsitlevad taaskasutamistoimingu sisendina kasutatavaid jäätmeid, töötlemisprotsesse ja -tehnikat ning taaskasutamistoimingu tulemusel saadud väetisetooteid, et tagada, et kõnealuste toodete kasutamine ei avalda keskkonnale ega inimese tervisele lõppkokkuvõttes kahjulikku mõju. CE-märgisega väetisetoodete puhul tuleks kõnealused nõuded sätestada käesolevas määruses. Seepärast ei tuleks alates hetkest, mil kõik käesoleva määruse nõuded on täidetud, pidada selliseid tooteid enam jäätmeteks direktiivi 2008/98/EÜ tähenduses. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Teatavate Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (20) tähenduses taaskasutusse võetud jäätmete puhul on täheldatud turu nõudlust nende kasutamiseks väetisetoodetena. Lisaks sellele on vajalikud teatavad nõuded, mis käsitlevad taaskasutamistoimingu sisendina kasutatavaid jäätmeid, töötlemisprotsesse ja -tehnikat ning taaskasutamistoimingu tulemusel saadud väetisetooteid, et tagada, et kõnealuste toodete kasutamine ei avalda keskkonnale ega inimese tervisele lõppkokkuvõttes kahjulikku mõju. CE-märgisega väetisetoodete puhul tuleks kõnealused nõuded sätestada käesolevas määruses. Seepärast ei tuleks alates hetkest, mil kõik käesoleva määruse nõuded on täidetud, pidada selliseid tooteid enam jäätmeteks direktiivi 2008/98/EÜ tähenduses.

| (13) | Teatavate Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (20) tähenduses taaskasutusse võetud jäätmete
  , näiteks struviidi, biosöe ja tuhasaaduste
  puhul on täheldatud turu nõudlust nende kasutamiseks väetisetoodetena. Lisaks sellele on vajalikud teatavad nõuded, mis käsitlevad taaskasutamistoimingu sisendina kasutatavaid jäätmeid, töötlemisprotsesse ja -tehnikat ning taaskasutamistoimingu tulemusel saadud väetisetooteid, et tagada, et kõnealuste toodete kasutamine ei avalda keskkonnale ega inimese tervisele lõppkokkuvõttes kahjulikku mõju. CE-märgisega väetisetoodete puhul tuleks kõnealused nõuded sätestada käesolevas määruses. Seepärast ei tuleks alates hetkest, mil kõik käesoleva määruse nõuded on täidetud, pidada selliseid tooteid enam jäätmeteks direktiivi 2008/98/EÜ tähenduses
  ning sellest tulenevalt peaks olema selliseid taaskasutusse võetud jäätmeid sisaldavatel toodetel või neist koosnevatel toodetel juurdepääs siseturule
  .
  Selleks et tagada õigusselgus, kasutada ära tehnika arengut ja anda tootjatele lisastiimuleid väärtuslike jäätmevoogude suuremaks kasutamiseks, tuleb kohe pärast käesoleva määruse jõustumist hakata tegema selliseid tooteid käsitlevaid teaduslikke analüüse ja sätestada taaskasutamisnõuded liidu tasandil. Seetõttu tuleks komisjonile kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 anda õigus võtta vastu õigusakte, et määratleda tarbetu viivituseta laiemad või täiendavad kategooriad koostisainete jaoks, mis sobivad CE-märgisega väetisetoodete tootmiseks. |
| --- | --- |

(13)

Teatavate Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/98/EÜ (20) tähenduses taaskasutusse võetud jäätmete
  , näiteks struviidi, biosöe ja tuhasaaduste
  puhul on täheldatud turu nõudlust nende kasutamiseks väetisetoodetena. Lisaks sellele on vajalikud teatavad nõuded, mis käsitlevad taaskasutamistoimingu sisendina kasutatavaid jäätmeid, töötlemisprotsesse ja -tehnikat ning taaskasutamistoimingu tulemusel saadud väetisetooteid, et tagada, et kõnealuste toodete kasutamine ei avalda keskkonnale ega inimese tervisele lõppkokkuvõttes kahjulikku mõju. CE-märgisega väetisetoodete puhul tuleks kõnealused nõuded sätestada käesolevas määruses. Seepärast ei tuleks alates hetkest, mil kõik käesoleva määruse nõuded on täidetud, pidada selliseid tooteid enam jäätmeteks direktiivi 2008/98/EÜ tähenduses
  ning sellest tulenevalt peaks olema selliseid taaskasutusse võetud jäätmeid sisaldavatel toodetel või neist koosnevatel toodetel juurdepääs siseturule
  .
  Selleks et tagada õigusselgus, kasutada ära tehnika arengut ja anda tootjatele lisastiimuleid väärtuslike jäätmevoogude suuremaks kasutamiseks, tuleb kohe pärast käesoleva määruse jõustumist hakata tegema selliseid tooteid käsitlevaid teaduslikke analüüse ja sätestada taaskasutamisnõuded liidu tasandil. Seetõttu tuleks komisjonile kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 anda õigus võtta vastu õigusakte, et määratleda tarbetu viivituseta laiemad või täiendavad kategooriad koostisainete jaoks, mis sobivad CE-märgisega väetisetoodete tootmiseks.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13a) | Praegu kasutavad tootjad mõningates tööstusprotsessides tekkivaid teatavaid kõrvalsaadusi, ühendtooteid ja ringlussevõetud tooteid CE-märgisega väetisetoodete koostisainetena. Käesoleva määrusega tuleks CE-märgisega väetisetoodete koostisosadele sätestada koostisainete kategooriate suhtes kehtivad nõuded. Vajaduse korral tuleks alates hetkest, mil kõik käesoleva määruse nõuded on täidetud, lõpetada selliste toodete lugemine jäätmeteks direktiivi 2008/98/EÜ tähenduses. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13a)

Praegu kasutavad tootjad mõningates tööstusprotsessides tekkivaid teatavaid kõrvalsaadusi, ühendtooteid ja ringlussevõetud tooteid CE-märgisega väetisetoodete koostisainetena. Käesoleva määrusega tuleks CE-märgisega väetisetoodete koostisosadele sätestada koostisainete kategooriate suhtes kehtivad nõuded. Vajaduse korral tuleks alates hetkest, mil kõik käesoleva määruse nõuded on täidetud, lõpetada selliste toodete lugemine jäätmeteks direktiivi 2008/98/EÜ tähenduses.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (14) | Teatavad ained ja segud, mida
  tavapäraselt
  nimetatakse agronoomilisteks lisaaineteks, parandavad väetises sisalduvate toitainete vabastamise võimet. Ained ja segud, mis tehakse turul kättesaadavaks eesmärgiga lisada need sel otstarbel CE-märgisega väetisetoodete hulka, peaksid vastama teatavatele tõhususe
  kriteeriumidele
  , mille eest vastutab ainete või segude tootja, ja seepärast tuleks neid käesoleva määruse alusel käsitada CE-märgisega väetisetoodetena. Samuti tuleks selliseid aineid või segusid sisaldavate CE-märgisega väetisetoodete suhtes kohaldada teatavaid tõhususe ja
  ohutuse kriteeriume
  . Seega tuleks ka selliseid aineid ja segusid reguleerida CE-märgisega väetisetoodete koostisainetena. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Teatavad ained ja segud, mida
  tavapäraselt
  nimetatakse agronoomilisteks lisaaineteks, parandavad väetises sisalduvate toitainete vabastamise võimet. Ained ja segud, mis tehakse turul kättesaadavaks eesmärgiga lisada need sel otstarbel CE-märgisega väetisetoodete hulka, peaksid vastama teatavatele tõhususe
  kriteeriumidele
  , mille eest vastutab ainete või segude tootja, ja seepärast tuleks neid käesoleva määruse alusel käsitada CE-märgisega väetisetoodetena. Samuti tuleks selliseid aineid või segusid sisaldavate CE-märgisega väetisetoodete suhtes kohaldada teatavaid tõhususe ja
  ohutuse kriteeriume
  . Seega tuleks ka selliseid aineid ja segusid reguleerida CE-märgisega väetisetoodete koostisainetena.

| (14) | Teatavad ained ja segud, mida nimetatakse agronoomilisteks lisaaineteks, parandavad väetises sisalduvate toitainete vabastamise võimet. Ained ja segud, mis tehakse turul kättesaadavaks eesmärgiga lisada need sel otstarbel CE-märgisega väetisetoodete hulka, peaksid vastama teatavatele tõhususe
  , ohutuse ja keskkonnakriteeriumidele
  , mille eest vastutab ainete või segude tootja, ja seepärast tuleks neid käesoleva määruse alusel käsitada CE-märgisega väetisetoodetena. Samuti tuleks selliseid aineid või segusid sisaldavate CE-märgisega väetisetoodete suhtes kohaldada teatavaid tõhususe
  , ohutuse
  ja
  keskkonnakriteeriume
  . Seega tuleks ka selliseid aineid ja segusid reguleerida CE-märgisega väetisetoodete koostisainetena. |
| --- | --- |

(14)

Teatavad ained ja segud, mida nimetatakse agronoomilisteks lisaaineteks, parandavad väetises sisalduvate toitainete vabastamise võimet. Ained ja segud, mis tehakse turul kättesaadavaks eesmärgiga lisada need sel otstarbel CE-märgisega väetisetoodete hulka, peaksid vastama teatavatele tõhususe
  , ohutuse ja keskkonnakriteeriumidele
  , mille eest vastutab ainete või segude tootja, ja seepärast tuleks neid käesoleva määruse alusel käsitada CE-märgisega väetisetoodetena. Samuti tuleks selliseid aineid või segusid sisaldavate CE-märgisega väetisetoodete suhtes kohaldada teatavaid tõhususe
  , ohutuse
  ja
  keskkonnakriteeriume
  . Seega tuleks ka selliseid aineid ja segusid reguleerida CE-märgisega väetisetoodete koostisainetena.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (14a) | Kuna tooted, mis lisaks väetavatele elementidele sisaldavad aineid ja segusid, on mõeldud pinnasesse lisamiseks ja keskkonda viimiseks, peaksid vastavuskriteeriumid kehtima kõigile tootes sisalduvatele ainetele, seda eelkõige juhul, kui need ained on väiksed või lagunevad väiksemateks osadeks, mis võivad pinnasesse ja veesüsteemidesse hajuda ning laiemasse keskkonda kanduda. Seega peaks biolagunevuse kriteeriumite ja vastavuse hindamine toimuma realistlikes in vivo tingimustes, kus võetakse arvesse erinevat lagunemise kiirust anaeroobsetes tingimustes, vee-elupaikades või vee all, liigniisketes tingimustes või külmunud pinnases. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14a)

Kuna tooted, mis lisaks väetavatele elementidele sisaldavad aineid ja segusid, on mõeldud pinnasesse lisamiseks ja keskkonda viimiseks, peaksid vastavuskriteeriumid kehtima kõigile tootes sisalduvatele ainetele, seda eelkõige juhul, kui need ained on väiksed või lagunevad väiksemateks osadeks, mis võivad pinnasesse ja veesüsteemidesse hajuda ning laiemasse keskkonda kanduda. Seega peaks biolagunevuse kriteeriumite ja vastavuse hindamine toimuma realistlikes in vivo tingimustes, kus võetakse arvesse erinevat lagunemise kiirust anaeroobsetes tingimustes, vee-elupaikades või vee all, liigniisketes tingimustes või külmunud pinnases.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Teatavad ained, segud ja mikroorganismid, mida
  tavapäraselt
  nimetatakse taimede biostimulaatoriteks, ei ole iseenesest
  toitained
  , kuid stimuleerivad siiski toitainete omastamist taimede poolt. Kui nende toodetega püütakse parandada üksnes taimede toitainete kasutamise tõhusust, vastupidavust abiootilisele stressile või põllumajanduskultuuride kvaliteedinäitajaid, on nad oma olemuselt lähemal väetisetoodetele kui enamikule taimekaitsevahendite kategooriatele. Seetõttu peaks selliste toodete puhul olema käesoleva määruse alusel võimalik kasutada CE-märgist ja need tuleks jätta välja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (21) kohaldamisalast. Määrust (EÜ) nr 1107/2009 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Teatavad ained, segud ja mikroorganismid, mida
  tavapäraselt
  nimetatakse taimede biostimulaatoriteks, ei ole iseenesest
  toitained
  , kuid stimuleerivad siiski toitainete omastamist taimede poolt. Kui nende toodetega püütakse parandada üksnes taimede toitainete kasutamise tõhusust, vastupidavust abiootilisele stressile või põllumajanduskultuuride kvaliteedinäitajaid, on nad oma olemuselt lähemal väetisetoodetele kui enamikule taimekaitsevahendite kategooriatele. Seetõttu peaks selliste toodete puhul olema käesoleva määruse alusel võimalik kasutada CE-märgist ja need tuleks jätta välja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (21) kohaldamisalast. Määrust (EÜ) nr 1107/2009 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

| (15) | Teatavad ained, segud ja mikroorganismid, mida nimetatakse taimede biostimulaatoriteks, ei ole iseenesest
  lisatavad toitained
  , kuid stimuleerivad siiski
  looduslikku
  toitainete omastamist taimede poolt. Kui nende toodetega püütakse parandada üksnes taimede toitainete kasutamise tõhusust, vastupidavust abiootilisele stressile või põllumajanduskultuuride kvaliteedinäitajaid,
  mulla orgaaniliste ühendite lagundamist või risosfääris sisalduvate toitainete kättesaadavuse suurendamist,
  on nad oma olemuselt lähemal väetisetoodetele kui enamikule taimekaitsevahendite kategooriatele
  . Seega toimivad need väetistele lisaks, et optimeerida väetiste tõhusust ja vähendada toitainete tarbimise mahtusid
  . Seetõttu peaks selliste toodete puhul olema käesoleva määruse alusel võimalik kasutada CE-märgist ja need tuleks jätta välja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (21) kohaldamisalast. Määrust (EÜ) nr 1107/2009 tuleks seetõttu vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(15)

Teatavad ained, segud ja mikroorganismid, mida nimetatakse taimede biostimulaatoriteks, ei ole iseenesest
  lisatavad toitained
  , kuid stimuleerivad siiski
  looduslikku
  toitainete omastamist taimede poolt. Kui nende toodetega püütakse parandada üksnes taimede toitainete kasutamise tõhusust, vastupidavust abiootilisele stressile või põllumajanduskultuuride kvaliteedinäitajaid,
  mulla orgaaniliste ühendite lagundamist või risosfääris sisalduvate toitainete kättesaadavuse suurendamist,
  on nad oma olemuselt lähemal väetisetoodetele kui enamikule taimekaitsevahendite kategooriatele
  . Seega toimivad need väetistele lisaks, et optimeerida väetiste tõhusust ja vähendada toitainete tarbimise mahtusid
  . Seetõttu peaks selliste toodete puhul olema käesoleva määruse alusel võimalik kasutada CE-märgist ja need tuleks jätta välja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1107/2009 (21) kohaldamisalast. Määrust (EÜ) nr 1107/2009 tuleks seetõttu vastavalt muuta.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15a) | Mikroorganismide korral tuleks koostisainete kategooriaid laiendada või neid lisada, et tagada innovatsioonipotentsiaal uute mikroobsete taime biostimulaatorite väljatöötamiseks ja avastamiseks ning et seda suurendada. Mikroorganismide ohutuse hindamise ühtlustatud meetodid tuleb selgelt määratleda, et stimuleerida innovatsiooni ja tagada tootjatele õiguskindlus nõuete osas, mis tulevad täita mikroorganismide CE-märgisega väetiste koostisainena kasutamiseks. Nimetatud ohutuse hindamise meetodite määratlemise ettevalmistav töö peaks algama kohe pärast käesoleva määruse jõustumist. Komisjonile tuleks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 anda õigus võtta vastu õigusakte, et tarbetu viivituseta määratleda nõuded, mida tootjad peavad järgima mikroorganismide ohutuse tõendamisel, et kasutada neid CE-märgisega väetisetoodetes. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15a)

Mikroorganismide korral tuleks koostisainete kategooriaid laiendada või neid lisada, et tagada innovatsioonipotentsiaal uute mikroobsete taime biostimulaatorite väljatöötamiseks ja avastamiseks ning et seda suurendada. Mikroorganismide ohutuse hindamise ühtlustatud meetodid tuleb selgelt määratleda, et stimuleerida innovatsiooni ja tagada tootjatele õiguskindlus nõuete osas, mis tulevad täita mikroorganismide CE-märgisega väetiste koostisainena kasutamiseks. Nimetatud ohutuse hindamise meetodite määratlemise ettevalmistav töö peaks algama kohe pärast käesoleva määruse jõustumist. Komisjonile tuleks kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 anda õigus võtta vastu õigusakte, et tarbetu viivituseta määratleda nõuded, mida tootjad peavad järgima mikroorganismide ohutuse tõendamisel, et kasutada neid CE-märgisega väetisetoodetes.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Kui tootel on üks või mitu funktsiooni, millest üks kuulub määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaldamisalasse,
  peaks toode
  jääma selliste toodete jaoks kohandatud ja nimetatud määrusega sätestatud kontrolli alla. Juhul kui sellistel toodetel on ka väetisetoote funktsioon, oleks eksitav sätestada nende toodete puhul käesoleva määrusega CE-märgis, kuna taimekaitsevahendi turul kättesaadavaks tegemine eeldab kehtiva turustusloa olemasolu asjaomases liikmesriigis. Seetõttu tuleks kõnealused tooted käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Kui tootel on üks või mitu funktsiooni, millest üks kuulub määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaldamisalasse,
  peaks toode
  jääma selliste toodete jaoks kohandatud ja nimetatud määrusega sätestatud kontrolli alla. Juhul kui sellistel toodetel on ka väetisetoote funktsioon, oleks eksitav sätestada nende toodete puhul käesoleva määrusega CE-märgis, kuna taimekaitsevahendi turul kättesaadavaks tegemine eeldab kehtiva turustusloa olemasolu asjaomases liikmesriigis. Seetõttu tuleks kõnealused tooted käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta.

| (16) | Kui tootel on üks või mitu funktsiooni, millest üks kuulub määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaldamisalasse,
  on need taimekaitsevahendid, mis jäävad nimetatud määruse kohaldamisalasse. Nimetatud tooted peaksid
  jääma selliste toodete jaoks kohandatud ja nimetatud määrusega sätestatud kontrolli alla. Juhul kui sellistel toodetel on ka väetisetoote funktsioon
  või mõju
  , oleks eksitav sätestada nende toodete puhul käesoleva määrusega CE-märgis, kuna taimekaitsevahendi turul kättesaadavaks tegemine eeldab kehtiva turustusloa olemasolu asjaomases liikmesriigis. Seetõttu tuleks kõnealused tooted käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta. |
| --- | --- |

(16)

Kui tootel on üks või mitu funktsiooni, millest üks kuulub määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaldamisalasse,
  on need taimekaitsevahendid, mis jäävad nimetatud määruse kohaldamisalasse. Nimetatud tooted peaksid
  jääma selliste toodete jaoks kohandatud ja nimetatud määrusega sätestatud kontrolli alla. Juhul kui sellistel toodetel on ka väetisetoote funktsioon
  või mõju
  , oleks eksitav sätestada nende toodete puhul käesoleva määrusega CE-märgis, kuna taimekaitsevahendi turul kättesaadavaks tegemine eeldab kehtiva turustusloa olemasolu asjaomases liikmesriigis. Seetõttu tuleks kõnealused tooted käesoleva määruse kohaldamisalast välja jätta.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Käesolev määrus
  ei tohiks takistada selliste liidu kehtivate õigusaktide kohaldamist, mis on seotud tervist, ohutust ja keskkonnakaitset käsitlevate aspektidega ja mis ei kuulu käesoleva määruse kohaldamisalasse. Seega tuleks käesolevat määrust kohaldada, ilma et see piiraks nõukogu direktiivi 86/278/EMÜ, (22) nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ, (23) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006, (24) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008, (25) komisjoni määruse (EÜ) nr 1881/2006, (26) nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ, (27) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (E
  Ü
  ) nr 98/2013 (28)

  ja
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1143/2014 (29) kohaldamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Käesolev määrus
  ei tohiks takistada selliste liidu kehtivate õigusaktide kohaldamist, mis on seotud tervist, ohutust ja keskkonnakaitset käsitlevate aspektidega ja mis ei kuulu käesoleva määruse kohaldamisalasse. Seega tuleks käesolevat määrust kohaldada, ilma et see piiraks nõukogu direktiivi 86/278/EMÜ, (22) nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ, (23) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006, (24) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008, (25) komisjoni määruse (EÜ) nr 1881/2006, (26) nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ, (27) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (E
  Ü
  ) nr 98/2013 (28)

  ja
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1143/2014 (29) kohaldamist.

| (17) | Olenemata taimi toitainetega varustavate CE-märgisega toodete liigist,
  ei tohiks
  käesolev määrus
  takistada selliste liidu kehtivate õigusaktide kohaldamist, mis on seotud tervist, ohutust ja keskkonnakaitset käsitlevate aspektidega ja mis ei kuulu käesoleva määruse kohaldamisalasse. Seega tuleks käesolevat määrust kohaldada, ilma et see piiraks nõukogu direktiivi 86/278/EMÜ, (22) nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ, (23) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006, (24) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008, (25) komisjoni määruse (EÜ) nr 1881/2006, (26) nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ, (27) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 98/2013 (28) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1143/2014, (29)

  nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ

   (29a)

  ja direktiivi 2000/60/EÜ

   (29b) kohaldamist. |
| --- | --- |

(17)

Olenemata taimi toitainetega varustavate CE-märgisega toodete liigist,
  ei tohiks
  käesolev määrus
  takistada selliste liidu kehtivate õigusaktide kohaldamist, mis on seotud tervist, ohutust ja keskkonnakaitset käsitlevate aspektidega ja mis ei kuulu käesoleva määruse kohaldamisalasse. Seega tuleks käesolevat määrust kohaldada, ilma et see piiraks nõukogu direktiivi 86/278/EMÜ, (22) nõukogu direktiivi 89/391/EMÜ, (23) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1907/2006, (24) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1272/2008, (25) komisjoni määruse (EÜ) nr 1881/2006, (26) nõukogu direktiivi 2000/29/EÜ, (27) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 98/2013 (28) Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 1143/2014, (29)

  nõukogu direktiivi 91/676/EMÜ

   (29a)

  ja direktiivi 2000/60/EÜ

   (29b) kohaldamist.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (17a) | Selliste toodete jälgitavus, mida ähvardab saastamine teatavatest problemaatilistest või problemaatiliseks peetavatest allikatest pärit orgaaniliste saasteainetega, tuleks tagada kuni orgaanilise aine allikani. See on vajalik tarbijate usalduse tagamiseks ja kahjude piiramiseks lokaalse saastumise korral. Selle tulemusena saab kindlaks teha ettevõtted, kes kasutavad neist allikatest pärit väetisetooteid. Nõue peaks olema kohustuslik, kui tooted sisaldavad materjale, mis on valmistatud kas jäätmetest või kõrvalsaadustest, mida ei ole orgaaniliste saasteainete, haigusetekitajate ja geneetilise materjali hävitamiseks töödeldud. Lisaks tervise- ja keskkonnaohtlikkuse vähendamisele on eesmärgiks ka rahustada üldsust ja leevendada põllumajandustootjate muresid seoses haigusetekitajate, orgaaniliste saasteainete ja geneetilise materjaliga. Maaomanike kaitsmiseks saaste eest, mis ei ole tekkinud nende süül, kutsutakse liikmesriike üles kehtestama nõuetekohased vastutuse määratlemise eeskirjad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17a)

Selliste toodete jälgitavus, mida ähvardab saastamine teatavatest problemaatilistest või problemaatiliseks peetavatest allikatest pärit orgaaniliste saasteainetega, tuleks tagada kuni orgaanilise aine allikani. See on vajalik tarbijate usalduse tagamiseks ja kahjude piiramiseks lokaalse saastumise korral. Selle tulemusena saab kindlaks teha ettevõtted, kes kasutavad neist allikatest pärit väetisetooteid. Nõue peaks olema kohustuslik, kui tooted sisaldavad materjale, mis on valmistatud kas jäätmetest või kõrvalsaadustest, mida ei ole orgaaniliste saasteainete, haigusetekitajate ja geneetilise materjali hävitamiseks töödeldud. Lisaks tervise- ja keskkonnaohtlikkuse vähendamisele on eesmärgiks ka rahustada üldsust ja leevendada põllumajandustootjate muresid seoses haigusetekitajate, orgaaniliste saasteainete ja geneetilise materjaliga. Maaomanike kaitsmiseks saaste eest, mis ei ole tekkinud nende süül, kutsutakse liikmesriike üles kehtestama nõuetekohased vastutuse määratlemise eeskirjad.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (17b) | Käesolev määrus ei peaks hõlmama töötlemata loomseid kõrvalsaadusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17b)

Käesolev määrus ei peaks hõlmama töötlemata loomseid kõrvalsaadusi.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (19a) | Kooskõlas ringmajandusega kasutavad tootjad juba konkreetsete tööstusprotsesside teatavaid kõrvalsaadusi ja ühendtooteid CE-märgisega väetisetoodete koostisainena. Selliste koostisainete kategooriatega seotud nõuded tuleks sätestada II lisas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19a)

Kooskõlas ringmajandusega kasutavad tootjad juba konkreetsete tööstusprotsesside teatavaid kõrvalsaadusi ja ühendtooteid CE-märgisega väetisetoodete koostisainena. Selliste koostisainete kategooriatega seotud nõuded tuleks sätestada II lisas.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (20) | Eri
  CE-märgisega väetisetoodetest koosnevat mehaanilist segu
  , millest iga koostisosa on edukalt läbinud kõnealuse materjali suhtes kohaldatavatele nõuetele vastavuse hindamise, võib pidada sobivaks CE-märgisega väetisetootena kasutamiseks, kui teatavad mehaanilisest segamisest tulenevad lisanõuded on täidetud. Selleks et vältida tarbetut halduskoormust, peaksid sellised mehaanilised
  segud
  seetõttu kuuluma eraldi kategooriasse, mille vastavushindamine peaks piirduma mehaanilisest segamisest tulenevate lisanõuetega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20)

Eri
  CE-märgisega väetisetoodetest koosnevat mehaanilist segu
  , millest iga koostisosa on edukalt läbinud kõnealuse materjali suhtes kohaldatavatele nõuetele vastavuse hindamise, võib pidada sobivaks CE-märgisega väetisetootena kasutamiseks, kui teatavad mehaanilisest segamisest tulenevad lisanõuded on täidetud. Selleks et vältida tarbetut halduskoormust, peaksid sellised mehaanilised
  segud
  seetõttu kuuluma eraldi kategooriasse, mille vastavushindamine peaks piirduma mehaanilisest segamisest tulenevate lisanõuetega.

| (20) | Eri
  toote toimekategooriatest pärinevate toodete kombinatsioon
  , millest iga koostisosa on edukalt läbinud kõnealuse materjali suhtes kohaldatavatele nõuetele vastavuse hindamise, võib pidada sobivaks CE-märgisega väetisetootena kasutamiseks, kui teatavad mehaanilisest segamisest tulenevad lisanõuded on täidetud. Selleks et vältida tarbetut halduskoormust, peaksid sellised mehaanilised
  kombinatsioonid
  seetõttu kuuluma eraldi kategooriasse, mille vastavushindamine peaks piirduma mehaanilisest segamisest tulenevate lisanõuetega. |
| --- | --- |

(20)

Eri
  toote toimekategooriatest pärinevate toodete kombinatsioon
  , millest iga koostisosa on edukalt läbinud kõnealuse materjali suhtes kohaldatavatele nõuetele vastavuse hindamise, võib pidada sobivaks CE-märgisega väetisetootena kasutamiseks, kui teatavad mehaanilisest segamisest tulenevad lisanõuded on täidetud. Selleks et vältida tarbetut halduskoormust, peaksid sellised mehaanilised
  kombinatsioonid
  seetõttu kuuluma eraldi kategooriasse, mille vastavushindamine peaks piirduma mehaanilisest segamisest tulenevate lisanõuetega.

(See muudatusettepanek hõlmab ka horisontaalset tehnilist muudatust seoses mõistega „segu“, mis on muudetud mõisteks „kombinatsioon“ (ainsuses ja mitmuses); kui kaasseadusandjad muudatuses kokku lepivad, tehakse vastavad muudatused kogu tekstis, sh neis osades, mis kajastuvad allpool toodud muudatusettepanekutes.)

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (25) | CE-märgisega
  väetisetoote
  turule laskmisel peaks importija turujärelevalve võimaldamiseks märkima
  väetisetoote
  pakendile oma nime, registreeritud kaubanime või registreeritud kaubamärgi ja postiaadressi ühenduse võtmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25)

CE-märgisega
  väetisetoote
  turule laskmisel peaks importija turujärelevalve võimaldamiseks märkima
  väetisetoote
  pakendile oma nime, registreeritud kaubanime või registreeritud kaubamärgi ja postiaadressi ühenduse võtmiseks.

| (25) | CE-märgisega
  toote
  turule laskmisel peaks importija turujärelevalve võimaldamiseks märkima
  toote
  pakendile oma nime, registreeritud kaubanime või registreeritud kaubamärgi ja postiaadressi ühenduse võtmiseks
  ning kolmanda riigi tootja
  . |
| --- | --- |

(25)

CE-märgisega
  toote
  turule laskmisel peaks importija turujärelevalve võimaldamiseks märkima
  toote
  pakendile oma nime, registreeritud kaubanime või registreeritud kaubamärgi ja postiaadressi ühenduse võtmiseks
  ning kolmanda riigi tootja
  .

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 31

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (31) | Kui harmoneeritud standardeid pole vastu võetud või kui need ei hõlma piisavalt üksikasjalikult käesolevas määruses sätestatud kvaliteedi- ja
  ohtusnõuete
  kõiki elemente, võib nende nõuete rakendamiseks olla tarvis
  ühetaolisi tingimusi
  . Seetõttu tuleks komisjonile anda volitused selliste rakendusaktide vastuvõtmiseks, kus kõnealused tingimused sätestatakse ühtsetes kirjeldustes. Õiguskindluse eesmärgil tuleks selgitada, et CE-märgisega väetisetooted peavad sellistele kirjeldustele vastama isegi juhul, kui neid peetakse harmoneeritud standarditele vastavaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(31)

Kui harmoneeritud standardeid pole vastu võetud või kui need ei hõlma piisavalt üksikasjalikult käesolevas määruses sätestatud kvaliteedi- ja
  ohtusnõuete
  kõiki elemente, võib nende nõuete rakendamiseks olla tarvis
  ühetaolisi tingimusi
  . Seetõttu tuleks komisjonile anda volitused selliste rakendusaktide vastuvõtmiseks, kus kõnealused tingimused sätestatakse ühtsetes kirjeldustes. Õiguskindluse eesmärgil tuleks selgitada, et CE-märgisega väetisetooted peavad sellistele kirjeldustele vastama isegi juhul, kui neid peetakse harmoneeritud standarditele vastavaks.

| (31) | Kui harmoneeritud standardeid pole vastu võetud või kui need ei hõlma piisavalt üksikasjalikult käesolevas määruses sätestatud kvaliteedi- ja
  ohutusnõuete
  kõiki elemente
  ning kui standardite vastuvõtmine või ajakohastamine nende nõuete kajastamiseks viibib asjatult
  , võib nende nõuete rakendamiseks
  ühetaoliste tingimuste sätestamiseks
  olla tarvis
  ajutisi meetmeid
  . Seetõttu tuleks komisjonile anda volitused selliste rakendusaktide vastuvõtmiseks, kus kõnealused tingimused sätestatakse ühtsetes kirjeldustes. Õiguskindluse eesmärgil tuleks selgitada, et CE-märgisega väetisetooted peavad sellistele kirjeldustele vastama isegi juhul, kui neid peetakse harmoneeritud standarditele vastavaks. |
| --- | --- |

(31)

Kui harmoneeritud standardeid pole vastu võetud või kui need ei hõlma piisavalt üksikasjalikult käesolevas määruses sätestatud kvaliteedi- ja
  ohutusnõuete
  kõiki elemente
  ning kui standardite vastuvõtmine või ajakohastamine nende nõuete kajastamiseks viibib asjatult
  , võib nende nõuete rakendamiseks
  ühetaoliste tingimuste sätestamiseks
  olla tarvis
  ajutisi meetmeid
  . Seetõttu tuleks komisjonile anda volitused selliste rakendusaktide vastuvõtmiseks, kus kõnealused tingimused sätestatakse ühtsetes kirjeldustes. Õiguskindluse eesmärgil tuleks selgitada, et CE-märgisega väetisetooted peavad sellistele kirjeldustele vastama isegi juhul, kui neid peetakse harmoneeritud standarditele vastavaks.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 47

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (47) | CE-märgisega väetisetooteid tuleks turule lasta ainult juhul, kui need on piisavalt tõhusad ega kujuta endast
  vastuvõetamatut
  ohtu inimeste, loomade või taimetervisele, ohutusele või keskkonnale, kui neid säilitatakse nõuetekohaselt ja kasutatakse eesmärgipäraselt, ning põhjendatult eeldatavate kasutustingimuste korral ehk kui selline kasutus tuleneb inimeste seaduskuulekast ja hõlpsasti prognoositavast käitumisest. Seepärast tuleks kehtestada ohutust ja kvaliteeti käsitlevad nõuded ning asjakohased kontrollimehhanismid. Lisaks ei tohiks CE-märgisega väetisetoodete otstarbekohane kasutamine põhjustada toidu või sööda ebaturvalisust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(47)

CE-märgisega väetisetooteid tuleks turule lasta ainult juhul, kui need on piisavalt tõhusad ega kujuta endast
  vastuvõetamatut
  ohtu inimeste, loomade või taimetervisele, ohutusele või keskkonnale, kui neid säilitatakse nõuetekohaselt ja kasutatakse eesmärgipäraselt, ning põhjendatult eeldatavate kasutustingimuste korral ehk kui selline kasutus tuleneb inimeste seaduskuulekast ja hõlpsasti prognoositavast käitumisest. Seepärast tuleks kehtestada ohutust ja kvaliteeti käsitlevad nõuded ning asjakohased kontrollimehhanismid. Lisaks ei tohiks CE-märgisega väetisetoodete otstarbekohane kasutamine põhjustada toidu või sööda ebaturvalisust.

| (47) | CE-märgisega väetisetooteid tuleks turule lasta ainult juhul, kui need on piisavalt tõhusad ega kujuta endast ohtu inimeste, loomade või taimetervisele, ohutusele või keskkonnale, kui neid säilitatakse nõuetekohaselt ja kasutatakse eesmärgipäraselt, ning põhjendatult eeldatavate kasutustingimuste korral ehk kui selline kasutus tuleneb inimeste seaduskuulekast ja hõlpsasti prognoositavast käitumisest. Seepärast tuleks kehtestada ohutust ja kvaliteeti käsitlevad nõuded ning asjakohased kontrollimehhanismid. Lisaks ei tohiks CE-märgisega väetisetoodete otstarbekohane kasutamine põhjustada toidu või sööda ebaturvalisust. |
| --- | --- |

(47)

CE-märgisega väetisetooteid tuleks turule lasta ainult juhul, kui need on piisavalt tõhusad ega kujuta endast ohtu inimeste, loomade või taimetervisele, ohutusele või keskkonnale, kui neid säilitatakse nõuetekohaselt ja kasutatakse eesmärgipäraselt, ning põhjendatult eeldatavate kasutustingimuste korral ehk kui selline kasutus tuleneb inimeste seaduskuulekast ja hõlpsasti prognoositavast käitumisest. Seepärast tuleks kehtestada ohutust ja kvaliteeti käsitlevad nõuded ning asjakohased kontrollimehhanismid. Lisaks ei tohiks CE-märgisega väetisetoodete otstarbekohane kasutamine põhjustada toidu või sööda ebaturvalisust.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 49

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (49) | Olemasolevat süsteemi tuleks täiendada menetlusega, mis võimaldaks huvitatud isikutel olla kursis meetmetega, mida kavandatakse seoses CE-märgisega väetisetoodetega, mis tekitavad
  vastuvõetamatuid
  riske inim-, looma- või taimetervisele, ohutusele või keskkonnale. See peaks võimaldama ka turujärelevalveasutustel koostöös asjaomaste ettevõtjatega selliste väetisetoodete suhtes algstaadiumis meetmeid võtta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(49)

Olemasolevat süsteemi tuleks täiendada menetlusega, mis võimaldaks huvitatud isikutel olla kursis meetmetega, mida kavandatakse seoses CE-märgisega väetisetoodetega, mis tekitavad
  vastuvõetamatuid
  riske inim-, looma- või taimetervisele, ohutusele või keskkonnale. See peaks võimaldama ka turujärelevalveasutustel koostöös asjaomaste ettevõtjatega selliste väetisetoodete suhtes algstaadiumis meetmeid võtta.

| (49) | Olemasolevat süsteemi tuleks täiendada menetlusega, mis võimaldaks huvitatud isikutel
  , kaasa arvatud tervishoiu ja tarbijate sidusrühmadel,
  olla kursis meetmetega, mida kavandatakse seoses CE-märgisega väetisetoodetega, mis tekitavad riske inim-, looma- või taimetervisele, ohutusele või keskkonnale. See peaks võimaldama ka turujärelevalveasutustel koostöös asjaomaste ettevõtjatega selliste väetisetoodete suhtes algstaadiumis meetmeid võtta. |
| --- | --- |

(49)

Olemasolevat süsteemi tuleks täiendada menetlusega, mis võimaldaks huvitatud isikutel
  , kaasa arvatud tervishoiu ja tarbijate sidusrühmadel,
  olla kursis meetmetega, mida kavandatakse seoses CE-märgisega väetisetoodetega, mis tekitavad riske inim-, looma- või taimetervisele, ohutusele või keskkonnale. See peaks võimaldama ka turujärelevalveasutustel koostöös asjaomaste ettevõtjatega selliste väetisetoodete suhtes algstaadiumis meetmeid võtta.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 55

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (55) | Jäätmete ringlussevõtu valdkonnas toimub paljulubav tehniline areng, näiteks reoveesetetest pärineva fosfori ringlussevõtmine
  ja
  väetisetoodete tootmine loomsetest kõrvalsaadustest (näiteks biosüsi). Selliseid materjale sisaldavad või sellistest materjalidest koosnevad tooted võiksid pääseda siseturule tarbetu viivituseta, kui tootmisprotsesse on teaduslikult analüüsitud ja protsessidega seotud nõuded on liidu tasandil kehtestatud. Komisjonile tuleks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte
  , et määrata CE-märgisega väetisetoodete või koostisainete jaoks kindlaks laiemad või täiendavad kategooriad, mida saab kasutada selliste
  toodete
  tootmisel. Loomsete kõrvalsaaduste
  puhul tuleks koostisainete kategooriaid laiendada või neid lisada vaid siis, kui tootmisahela lõpp-punkt on määratud kindlaks määruses (EÜ) nr 1069/2009 sätestatud menetluste kohaselt
  , kuna loomsed kõrvalsaadused, mille jaoks ei ole sellist lõpp-punkti kindlaks määratud, jäävad nii või teisiti käesoleva määruse kohaldamisalast välja
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(55)

Jäätmete ringlussevõtu valdkonnas toimub paljulubav tehniline areng, näiteks reoveesetetest pärineva fosfori ringlussevõtmine
  ja
  väetisetoodete tootmine loomsetest kõrvalsaadustest (näiteks biosüsi). Selliseid materjale sisaldavad või sellistest materjalidest koosnevad tooted võiksid pääseda siseturule tarbetu viivituseta, kui tootmisprotsesse on teaduslikult analüüsitud ja protsessidega seotud nõuded on liidu tasandil kehtestatud. Komisjonile tuleks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte
  , et määrata CE-märgisega väetisetoodete või koostisainete jaoks kindlaks laiemad või täiendavad kategooriad, mida saab kasutada selliste
  toodete
  tootmisel. Loomsete kõrvalsaaduste
  puhul tuleks koostisainete kategooriaid laiendada või neid lisada vaid siis, kui tootmisahela lõpp-punkt on määratud kindlaks määruses (EÜ) nr 1069/2009 sätestatud menetluste kohaselt
  , kuna loomsed kõrvalsaadused, mille jaoks ei ole sellist lõpp-punkti kindlaks määratud, jäävad nii või teisiti käesoleva määruse kohaldamisalast välja
  .

| (55) | Jäätmete ringlussevõtu valdkonnas toimub paljulubav tehniline areng, näiteks reoveesetetest
  (näiteks struviidist)
  pärineva fosfori ringlussevõtmine, väetisetoodete tootmine loomsetest kõrvalsaadustest (näiteks biosüsi
  ) ja fosfori taaskasutamine pärast põlemisprotsessi (näiteks tuhapõhised tooted
  ). Selliseid materjale sisaldavad või sellistest materjalidest koosnevad tooted võiksid pääseda siseturule tarbetu viivituseta, kui tootmisprotsesse on teaduslikult analüüsitud ja protsessidega seotud nõuded on liidu tasandil kehtestatud. Komisjonile tuleks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte
  nimetatud materjalide tootmises kasutamiseks sobivuse kohta. Loomsetest kõrvalsaadustest saadud
  toodete puhul tuleks koostisainete kategooriaid laiendada või neid lisada vaid siis, kui tootmisahela lõpp-punkt on määratud kindlaks määruses (EÜ) nr 1069/2009 sätestatud menetluste kohaselt. |
| --- | --- |

(55)

Jäätmete ringlussevõtu valdkonnas toimub paljulubav tehniline areng, näiteks reoveesetetest
  (näiteks struviidist)
  pärineva fosfori ringlussevõtmine, väetisetoodete tootmine loomsetest kõrvalsaadustest (näiteks biosüsi
  ) ja fosfori taaskasutamine pärast põlemisprotsessi (näiteks tuhapõhised tooted
  ). Selliseid materjale sisaldavad või sellistest materjalidest koosnevad tooted võiksid pääseda siseturule tarbetu viivituseta, kui tootmisprotsesse on teaduslikult analüüsitud ja protsessidega seotud nõuded on liidu tasandil kehtestatud. Komisjonile tuleks Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte
  nimetatud materjalide tootmises kasutamiseks sobivuse kohta. Loomsetest kõrvalsaadustest saadud
  toodete puhul tuleks koostisainete kategooriaid laiendada või neid lisada vaid siis, kui tootmisahela lõpp-punkt on määratud kindlaks määruses (EÜ) nr 1069/2009 sätestatud menetluste kohaselt.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 55 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (55a) | CE-märgisega väetisetoode võib sisaldada muid polümeere kui toitainepolümeerid, kuid see peaks siiski olema piiratud juhtudega, kus polümeeri otstarve on kontrollida toitainete vabanemist või suurendada CE-märgisega väetisetoote veesäilitusvõimet. Selliseid polümeere sisaldavatele uuenduslikele toodetele tuleks võimaldada juurdepääs siseturule. Selleks et vähendada ohtu inimeste tervisele, ohutusele või keskkonnale, mida võivad põhjustada muud polümeerid kui toitainepolümeerid, tuleks kehtestada nende biolagunduvuse kriteeriumid, nii et nad oleksid võimelised füüsikaliselt ja bioloogiliselt lagunema. Sel eesmärgil tuleks anda komisjonile Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt õigus võtta vastu õigusakte süsinikdioksiidiks (CO2) muundatava polümeerse süsiniku muundamiskriteeriumide ja vastava biolagunemise katsemeetodi määratlemiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(55a)

CE-märgisega väetisetoode võib sisaldada muid polümeere kui toitainepolümeerid, kuid see peaks siiski olema piiratud juhtudega, kus polümeeri otstarve on kontrollida toitainete vabanemist või suurendada CE-märgisega väetisetoote veesäilitusvõimet. Selliseid polümeere sisaldavatele uuenduslikele toodetele tuleks võimaldada juurdepääs siseturule. Selleks et vähendada ohtu inimeste tervisele, ohutusele või keskkonnale, mida võivad põhjustada muud polümeerid kui toitainepolümeerid, tuleks kehtestada nende biolagunduvuse kriteeriumid, nii et nad oleksid võimelised füüsikaliselt ja bioloogiliselt lagunema. Sel eesmärgil tuleks anda komisjonile Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 290 kohaselt õigus võtta vastu õigusakte süsinikdioksiidiks (CO2) muundatava polümeerse süsiniku muundamiskriteeriumide ja vastava biolagunemise katsemeetodi määratlemiseks.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 56

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (56) | Lisaks sellele peaks olema võimalik viivitamata reageerida uutele tähelepanekutele seoses tingimustega, mille kohaselt CE-märgisega väetisetooted peavad olema piisavalt tõhusad ning seoses uute riskihindamistega inimeste, loomade või taimetervise, ohutuse või keskkonna kohta. Komisjonile tuleks aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte, et muuta CE-märgisega väetisetoodete eri kategooriate suhtes kohaldatavaid nõudeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(56)

Lisaks sellele peaks olema võimalik viivitamata reageerida uutele tähelepanekutele seoses tingimustega, mille kohaselt CE-märgisega väetisetooted peavad olema piisavalt tõhusad ning seoses uute riskihindamistega inimeste, loomade või taimetervise, ohutuse või keskkonna kohta. Komisjonile tuleks aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte, et muuta CE-märgisega väetisetoodete eri kategooriate suhtes kohaldatavaid nõudeid.

| (56) | Lisaks sellele peaks olema võimalik viivitamata reageerida uutele tähelepanekutele seoses tingimustega, mille kohaselt CE-märgisega väetisetooted peavad olema piisavalt tõhusad ning seoses uute riskihindamistega inimeste, loomade või taimetervise, ohutuse või keskkonna kohta
  , võttes arvesse liikmesriikide ametiasutuste poolt või nendega koostöös teostatud hinnanguid
  . Komisjonile tuleks aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte, et muuta CE-märgisega väetisetoodete eri kategooriate suhtes kohaldatavaid nõudeid. |
| --- | --- |

(56)

Lisaks sellele peaks olema võimalik viivitamata reageerida uutele tähelepanekutele seoses tingimustega, mille kohaselt CE-märgisega väetisetooted peavad olema piisavalt tõhusad ning seoses uute riskihindamistega inimeste, loomade või taimetervise, ohutuse või keskkonna kohta
  , võttes arvesse liikmesriikide ametiasutuste poolt või nendega koostöös teostatud hinnanguid
  . Komisjonile tuleks aluslepingu artikli 290 kohaselt anda õigus võtta vastu õigusakte, et muuta CE-märgisega väetisetoodete eri kategooriate suhtes kohaldatavaid nõudeid.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 57

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (57) | Nende õiguste kasutamisel
  on eriti oluline, et komisjon viiks ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide
  ettevalmistamisel
  ja
  koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(57)

Nende õiguste kasutamisel
  on eriti oluline, et komisjon viiks ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide
  ettevalmistamisel
  ja
  koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  .

| (57) | Käesolevas määruses sätestatud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisel
  on eriti oluline, et komisjon viiks ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil
  , ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas


  13
  . 
  aprilli 2016


  . aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada
  delegeeritud õigusaktide
  ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament
  ja
  nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist
  . |
| --- | --- |

(57)

Käesolevas määruses sätestatud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisel
  on eriti oluline, et komisjon viiks ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil
  , ja et kõnealused konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas


  13
  . 
  aprilli 2016


  . aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Eelkõige selleks, et tagada
  delegeeritud õigusaktide
  ettevalmistamises võrdne osalemine, saavad Euroopa Parlament
  ja
  nõukogu kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel on pidev juurdepääs komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, millel arutatakse delegeeritud õigusaktide ettevalmistamist
  .

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 59 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (59a) | Kuna Euroopa Liit on fosfaatmaagi impordist väga sõltuv, on komisjon selle liigitanud kriitilise tähtsusega tooraineks. Seetõttu tuleb jälgida, kuidas mõjutab käesolev määrus üldisemalt toorainevarudele juurdepääsu ja konkreetsemalt fosfaatmaagi kättesaadavust ning mõlemal juhul ka hindu. Pärast sellist hindamist peaks komisjon negatiivse mõju korral võtma meetmeid, mida ta peab kaubandushäirete leevendamiseks asjakohaseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(59a)

Kuna Euroopa Liit on fosfaatmaagi impordist väga sõltuv, on komisjon selle liigitanud kriitilise tähtsusega tooraineks. Seetõttu tuleb jälgida, kuidas mõjutab käesolev määrus üldisemalt toorainevarudele juurdepääsu ja konkreetsemalt fosfaatmaagi kättesaadavust ning mõlemal juhul ka hindu. Pärast sellist hindamist peaks komisjon negatiivse mõju korral võtma meetmeid, mida ta peab kaubandushäirete leevendamiseks asjakohaseks.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – lõik 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | loomsed kõrvalsaadused, mille suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 nõudeid, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(a)

loomsed kõrvalsaadused, mille suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 nõudeid,

| (a) | loomsed kõrvalsaadused
  või loomsetest kõrvalsaadustest saadud tooted
  ,
  mis on turul kättesaadavaks tehtud ja
  mille suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 nõudeid, |
| --- | --- |

(a)

loomsed kõrvalsaadused
  või loomsetest kõrvalsaadustest saadud tooted
  ,
  mis on turul kättesaadavaks tehtud ja
  mille suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1069/2009 nõudeid,

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 2 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | direktiiv 91/676/EMÜ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ba)

direktiiv 91/676/EMÜ;

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 2 – punkt b b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | bb) | direktiiv 2000/60/EÜ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

bb)

direktiiv 2000/60/EÜ;

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | „
  väetisetoode“ –
  aine, segu, mikroorganism või mis tahes muu materjal, mida kasutatakse või kavatsetakse kasutada kas iseseisvalt või muude materjalidega segatuna
  taimedel
  või nende
  risosfääril
  ,
  et varustada taimi
  toitainetega või
  parandada
  nende
  toitainete omastamise tõhusust
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

„
  väetisetoode“ –
  aine, segu, mikroorganism või mis tahes muu materjal, mida kasutatakse või kavatsetakse kasutada kas iseseisvalt või muude materjalidega segatuna
  taimedel
  või nende
  risosfääril
  ,
  et varustada taimi
  toitainetega või
  parandada
  nende
  toitainete omastamise tõhusust
  ;

| 1) | „
  taimi toitainetega varustav toode“ –
  aine, segu, mikroorganism või mis tahes muu materjal, mida kasutatakse või kavatsetakse kasutada kas iseseisvalt või muude materjalidega segatuna
  seentel
  või nende
  mükosfääril või taimedel nende mis tahes kasvustaadiumis
  ,
  sealhulgas seemned, ja/või risosfääris, seente või taimede
  toitainetega
  varustamiseks
  või
  nende füüsikaliste või bioloogiliste kasvutingimuste või
  nende
  üldise elujõulisuse, saagikuse ja kvaliteedi parandamiseks, sh suurendades taime võimet toitaineid omastada (välja arvatud taimekaitsevahendid, mis kuuluvad määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaldamisalasse)
  ; |
| --- | --- |

1)

„
  taimi toitainetega varustav toode“ –
  aine, segu, mikroorganism või mis tahes muu materjal, mida kasutatakse või kavatsetakse kasutada kas iseseisvalt või muude materjalidega segatuna
  seentel
  või nende
  mükosfääril või taimedel nende mis tahes kasvustaadiumis
  ,
  sealhulgas seemned, ja/või risosfääris, seente või taimede
  toitainetega
  varustamiseks
  või
  nende füüsikaliste või bioloogiliste kasvutingimuste või
  nende
  üldise elujõulisuse, saagikuse ja kvaliteedi parandamiseks, sh suurendades taime võimet toitaineid omastada (välja arvatud taimekaitsevahendid, mis kuuluvad määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaldamisalasse)
  ;

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3) | „aine“ –
  määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 3 lõikes 1 määratletud
  aine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

„aine“ –
  määruse (EÜ) nr 1907/2006 artikli 3 lõikes 1 määratletud
  aine;

| 3) | „aine“ –
  looduslik või tootmismenetluse teel saadud keemiline element või selle ühendid koos püsivuse säilitamiseks vajalike ja tootmismenetlusest johtuvate lisanditega, välja arvatud lahustid, mida on võimalik ainest eraldada, mõjutamata
  aine
  püsivust või muutmata selle koostist
  ; |
| --- | --- |

3)

„aine“ –
  looduslik või tootmismenetluse teel saadud keemiline element või selle ühendid koos püsivuse säilitamiseks vajalike ja tootmismenetlusest johtuvate lisanditega, välja arvatud lahustid, mida on võimalik ainest eraldada, mõjutamata
  aine
  püsivust või muutmata selle koostist
  ;

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | „tehniline kirjeldus“ – dokument, milles nähakse ette CE-märgisega väetisetootele esitatavad tehnilised nõuded; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

„tehniline kirjeldus“ – dokument, milles nähakse ette CE-märgisega väetisetootele esitatavad tehnilised nõuded;

| 13) | „tehniline kirjeldus“ – dokument, milles nähakse ette CE-märgisega väetisetootele
  või selle tootmisprotsessile
  esitatavad tehnilised nõuded; |
| --- | --- |

13)

„tehniline kirjeldus“ – dokument, milles nähakse ette CE-märgisega väetisetootele
  või selle tootmisprotsessile
  esitatavad tehnilised nõuded;

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid ei takista selliste CE-märgisega väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemist, mis vastavad käesoleva määruse nõuetele. | Liikmesriigid ei takista
  käesoleva määrusega hõlmatud riskide ja aspektide osas
  selliste CE-märgisega väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemist, mis vastavad käesoleva määruse nõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid ei takista selliste CE-märgisega väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemist, mis vastavad käesoleva määruse nõuetele.

Liikmesriigid ei takista
  käesoleva määrusega hõlmatud riskide ja aspektide osas
  selliste CE-märgisega väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemist, mis vastavad käesoleva määruse nõuetele.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Käesolev määrus ei takistata liikmesriikidel säilitada või vastu võtta sätteid, mis on aluslepingutega kooskõlas ning käsitlevad CE-märgisega väetisetoodete kasutamist inimtervise ja keskkonna kaitse eesmärgil, tingimusel et need sätted ei nõua käesoleva määrusega kooskõlas olevate CE-märgisega väetisetoodete muutmist ega mõjuta nende turul kättesaadavaks tegemise tingimusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesolev määrus ei takistata liikmesriikidel säilitada või vastu võtta sätteid, mis on aluslepingutega kooskõlas ning käsitlevad CE-märgisega väetisetoodete kasutamist inimtervise ja keskkonna kaitse eesmärgil, tingimusel et need sätted ei nõua käesoleva määrusega kooskõlas olevate CE-märgisega väetisetoodete muutmist ega mõjuta nende turul kättesaadavaks tegemise tingimusi.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisjon avaldab käesoleva määruse Euroopa Liidu Teatajas avaldamisega samal ajal suunisdokumendi, milles tootjatele ja turujärelevalveasutustele antakse selge teave ja näidised, kuidas märgistus peab välja nägema. Suunisdokumendis määratletakse samuti III lisa 1. osa lõike 2 alapunktis d nimetatud muu asjakohane teave. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Komisjon avaldab käesoleva määruse Euroopa Liidu Teatajas avaldamisega samal ajal suunisdokumendi, milles tootjatele ja turujärelevalveasutustele antakse selge teave ja näidised, kuidas märgistus peab välja nägema. Suunisdokumendis määratletakse samuti III lisa 1. osa lõike 2 alapunktis d nimetatud muu asjakohane teave.

Muudatusettepanek 45

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 3

Artikkel 6 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Tootjad säilitavad tehnilist dokumentatsiooni ja ELi vastavusdeklaratsiooni
  kümne
  aasta jooksul pärast seda, kui kõnealuste dokumentidega hõlmatud CE-märgisega väetisetoode on turule lastud. | 3.   Tootjad säilitavad tehnilist dokumentatsiooni ja ELi vastavusdeklaratsiooni
  viie
  aasta jooksul pärast seda, kui kõnealuste dokumentidega hõlmatud CE-märgisega väetisetoode on turule lastud. |
| | (See on läbiv muudatusettepanek, mis käsitleb kogu tehnilise dokumentatsiooni säilitamisaega. Kui kaasseadusandjad muudatuses kokku lepivad, tehakse vastavad muudatused kogu tekstis, sh neis osades, mis kajastuvad allpool toodud muudatusettepanekutes.) |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Tootjad säilitavad tehnilist dokumentatsiooni ja ELi vastavusdeklaratsiooni
  kümne
  aasta jooksul pärast seda, kui kõnealuste dokumentidega hõlmatud CE-märgisega väetisetoode on turule lastud.

3.   Tootjad säilitavad tehnilist dokumentatsiooni ja ELi vastavusdeklaratsiooni
  viie
  aasta jooksul pärast seda, kui kõnealuste dokumentidega hõlmatud CE-märgisega väetisetoode on turule lastud.

(See on läbiv muudatusettepanek, mis käsitleb kogu tehnilise dokumentatsiooni säilitamisaega. Kui kaasseadusandjad muudatuses kokku lepivad, tehakse vastavad muudatused kogu tekstis, sh neis osades, mis kajastuvad allpool toodud muudatusettepanekutes.)

(See on läbiv muudatusettepanek, mis käsitleb kogu tehnilise dokumentatsiooni säilitamisaega. Kui kaasseadusandjad muudatuses kokku lepivad, tehakse vastavad muudatused kogu tekstis, sh neis osades, mis kajastuvad allpool toodud muudatusettepanekutes.)

Muudatusettepanek 46

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 4 – lõik 1

Artikkel 6 – lõige 4 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Tootjad tagavad, et seeriatoodanguna toodetavate CE-märgisega väetisetoodete puhul on kehtestatud menetlused käesoleva määruse nõuetele vastavuse säilimiseks. Muudatusi selliste väetisetoodete
  tootmismeetodis või
  omadustes ja muudatusi harmoneeritud standardites, artiklis 13 osutatud ühtses kirjelduses või muus tehnilises kirjelduses, mille põhjal CE-märgisega väetisetoote nõuetele vastavust kinnitatakse, võetakse nõuetekohaselt arvesse. | Tootjad tagavad, et seeriatoodanguna toodetavate CE-märgisega väetisetoodete puhul on kehtestatud menetlused käesoleva määruse nõuetele vastavuse säilimiseks. Muudatusi selliste väetisetoodete omadustes ja muudatusi harmoneeritud standardites, artiklis 13 osutatud ühtses kirjelduses või muus tehnilises kirjelduses, mille põhjal CE-märgisega väetisetoote nõuetele vastavust kinnitatakse, võetakse nõuetekohaselt arvesse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Tootjad tagavad, et seeriatoodanguna toodetavate CE-märgisega väetisetoodete puhul on kehtestatud menetlused käesoleva määruse nõuetele vastavuse säilimiseks. Muudatusi selliste väetisetoodete
  tootmismeetodis või
  omadustes ja muudatusi harmoneeritud standardites, artiklis 13 osutatud ühtses kirjelduses või muus tehnilises kirjelduses, mille põhjal CE-märgisega väetisetoote nõuetele vastavust kinnitatakse, võetakse nõuetekohaselt arvesse.

tootmismeetodis või

Tootjad tagavad, et seeriatoodanguna toodetavate CE-märgisega väetisetoodete puhul on kehtestatud menetlused käesoleva määruse nõuetele vastavuse säilimiseks. Muudatusi selliste väetisetoodete omadustes ja muudatusi harmoneeritud standardites, artiklis 13 osutatud ühtses kirjelduses või muus tehnilises kirjelduses, mille põhjal CE-märgisega väetisetoote nõuetele vastavust kinnitatakse, võetakse nõuetekohaselt arvesse.

Muudatusettepanek 47

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 4 – lõik 2

Artikkel 6 – lõige 4 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui seda peetakse seoses CE-märgisega väetisetoote toimimisega või sellest tuleneva ohu tõttu vajalikuks, kontrollivad tootjad selliseid turul kättesaadavaks tehtud väetisetooteid pisteliselt, uurivad kaebusi, ning
  kui see on vajalik,
  peavad registrit kaebuste, nõuetele mittevastavate CE-märgisega väetisetoodete ja selliste toodete tagasivõtmiste kohta ja teavitavad levitajaid sellisest järelevalvest. | Kui seda peetakse seoses CE-märgisega väetisetoote toimimisega või sellest tuleneva ohu tõttu vajalikuks, kontrollivad tootjad
  tarbijate tervise ja ohutuse ning keskkonna kaitsmiseks
  selliseid turul kättesaadavaks tehtud väetisetooteid pisteliselt, uurivad kaebusi, ning peavad registrit kaebuste, nõuetele mittevastavate CE-märgisega väetisetoodete ja selliste toodete tagasivõtmiste kohta ja teavitavad levitajaid
  ja turujärelevalveasutusi
  sellisest järelevalvest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui seda peetakse seoses CE-märgisega väetisetoote toimimisega või sellest tuleneva ohu tõttu vajalikuks, kontrollivad tootjad selliseid turul kättesaadavaks tehtud väetisetooteid pisteliselt, uurivad kaebusi, ning
  kui see on vajalik,
  peavad registrit kaebuste, nõuetele mittevastavate CE-märgisega väetisetoodete ja selliste toodete tagasivõtmiste kohta ja teavitavad levitajaid sellisest järelevalvest.

kui see on vajalik,

Kui seda peetakse seoses CE-märgisega väetisetoote toimimisega või sellest tuleneva ohu tõttu vajalikuks, kontrollivad tootjad
  tarbijate tervise ja ohutuse ning keskkonna kaitsmiseks
  selliseid turul kättesaadavaks tehtud väetisetooteid pisteliselt, uurivad kaebusi, ning peavad registrit kaebuste, nõuetele mittevastavate CE-märgisega väetisetoodete ja selliste toodete tagasivõtmiste kohta ja teavitavad levitajaid
  ja turujärelevalveasutusi
  sellisest järelevalvest.

tarbijate tervise ja ohutuse ning keskkonna kaitsmiseks

ja turujärelevalveasutusi

Muudatusettepanek 48

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 6

Artikkel 6 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Tootjad märgivad oma nime, registreeritud kaubanime või registreeritud kaubamärgi ja ühenduse võtmiseks kasutatava postiaadressi kas CE-märgisega väetisetoote pakendile, või kui väetisetoode tarnitakse ilma pakendita, väetisetootega kaasasolevasse dokumenti. Postiaadress osutab üheleainsale kohale, kus tootjaga saab ühendust võtta.
  Kontaktandmed
  esitatakse keeles, mis on lõppkasutajate ja turujärelevalveasutuste jaoks kergesti arusaadav. | 6.   Tootjad märgivad oma nime, registreeritud kaubanime või registreeritud kaubamärgi ja ühenduse võtmiseks kasutatava postiaadressi kas CE-märgisega väetisetoote pakendile, või kui väetisetoode tarnitakse ilma pakendita, väetisetootega kaasasolevasse dokumenti. Postiaadress osutab üheleainsale kohale, kus tootjaga saab ühendust võtta.
  Teave
  esitatakse
  selgelt, arusaadavalt ja loetavalt
  keeles, mis on lõppkasutajate ja turujärelevalveasutuste jaoks kergesti arusaadav
  ja mille määrab kindlaks asjaomane liikmesriik
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Tootjad märgivad oma nime, registreeritud kaubanime või registreeritud kaubamärgi ja ühenduse võtmiseks kasutatava postiaadressi kas CE-märgisega väetisetoote pakendile, või kui väetisetoode tarnitakse ilma pakendita, väetisetootega kaasasolevasse dokumenti. Postiaadress osutab üheleainsale kohale, kus tootjaga saab ühendust võtta.
  Kontaktandmed
  esitatakse keeles, mis on lõppkasutajate ja turujärelevalveasutuste jaoks kergesti arusaadav.

6.   Tootjad märgivad oma nime, registreeritud kaubanime või registreeritud kaubamärgi ja ühenduse võtmiseks kasutatava postiaadressi kas CE-märgisega väetisetoote pakendile, või kui väetisetoode tarnitakse ilma pakendita, väetisetootega kaasasolevasse dokumenti. Postiaadress osutab üheleainsale kohale, kus tootjaga saab ühendust võtta.
  Teave
  esitatakse
  selgelt, arusaadavalt ja loetavalt
  keeles, mis on lõppkasutajate ja turujärelevalveasutuste jaoks kergesti arusaadav
  ja mille määrab kindlaks asjaomane liikmesriik
  .

Muudatusettepanek 49

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 7

Artikkel 6 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   
  Tootjad
  tagavad, et CE-märgisega
  väetisetooted
  on
  märgistatud vastavalt III lisale,
  või kui väetisetoode tarnitakse ilma pakendita,
  et märgistamisteave on
  esitatud
  väetisetootega kaasasolevas dokumendis ja on toote turulelaskmise ajal kontrollimiseks kättesaadav. Märgistamisteave
  esitatakse lõppkasutajate jaoks kergesti arusaadavas, asjaomase liikmesriigi poolt kindlaks määratud keeles ja see on selge, arusaadav ja mõistetav. | 7.   
  Importijad
  tagavad, et CE-märgisega
  väetisetoode märgistatakse III lisa kohaselt, või kui pakend
  on
  liiga väike, et kogu teave sinna mahuks,
  või kui
  CE-märgisega
  väetisetoode tarnitakse ilma pakendita,
  peab nõutav teave olema
  esitatud
  CE-märgisega väetisetootega kaasasolevas dokumendis. III lisa alusel nõutav teave
  esitatakse lõppkasutajate jaoks kergesti arusaadavas, asjaomase liikmesriigi poolt kindlaks määratud keeles ja see on selge, arusaadav ja mõistetav. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7.   
  Tootjad
  tagavad, et CE-märgisega
  väetisetooted
  on
  märgistatud vastavalt III lisale,
  või kui väetisetoode tarnitakse ilma pakendita,
  et märgistamisteave on
  esitatud
  väetisetootega kaasasolevas dokumendis ja on toote turulelaskmise ajal kontrollimiseks kättesaadav. Märgistamisteave
  esitatakse lõppkasutajate jaoks kergesti arusaadavas, asjaomase liikmesriigi poolt kindlaks määratud keeles ja see on selge, arusaadav ja mõistetav.

7.   
  Importijad
  tagavad, et CE-märgisega
  väetisetoode märgistatakse III lisa kohaselt, või kui pakend
  on
  liiga väike, et kogu teave sinna mahuks,
  või kui
  CE-märgisega
  väetisetoode tarnitakse ilma pakendita,
  peab nõutav teave olema
  esitatud
  CE-märgisega väetisetootega kaasasolevas dokumendis. III lisa alusel nõutav teave
  esitatakse lõppkasutajate jaoks kergesti arusaadavas, asjaomase liikmesriigi poolt kindlaks määratud keeles ja see on selge, arusaadav ja mõistetav.

Muudatusettepanek 50

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 10 – sissejuhatav osa

Artikkel 6 – lõige 10 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 10.   Tootja esitab sihtliikmesriigi pädevale asutusele aruande IV lisas kirjeldatud detonatsioonikindluse katse kohta
  järgmiste
  CE-märgisega
  väetisetoodete puhul
  : | 10.   Tootja esitab sihtliikmesriigi pädevale asutusele aruande IV lisas kirjeldatud detonatsioonikindluse katse kohta
  ja tagab, et katse suudavad läbida järgmised
  CE-märgisega
  väetisetooted
  : |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

10.   Tootja esitab sihtliikmesriigi pädevale asutusele aruande IV lisas kirjeldatud detonatsioonikindluse katse kohta
  järgmiste
  CE-märgisega
  väetisetoodete puhul
  :

10.   Tootja esitab sihtliikmesriigi pädevale asutusele aruande IV lisas kirjeldatud detonatsioonikindluse katse kohta
  ja tagab, et katse suudavad läbida järgmised
  CE-märgisega
  väetisetooted
  :

Muudatusettepanek 51

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 10 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 6 – lõige 10 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | I lisa toote toimekategooria 7
  all kindlaks määratud väetisetoodete mehaanilised segud
  , mis sisaldavad punktis a osutatud väetist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

I lisa toote toimekategooria 7
  all kindlaks määratud väetisetoodete mehaanilised segud
  , mis sisaldavad punktis a osutatud väetist.

all kindlaks määratud väetisetoodete mehaanilised segud

| (b) | I lisa toote toimekategooria 7
  alla kuuluvate erinevate toote toimekategooriate kombinatsioonid
  , mis sisaldavad punktis a osutatud väetist. |
| --- | --- |

(b)

I lisa toote toimekategooria 7
  alla kuuluvate erinevate toote toimekategooriate kombinatsioonid
  , mis sisaldavad punktis a osutatud väetist.

alla kuuluvate erinevate toote toimekategooriate kombinatsioonid

Muudatusettepanek 52

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 10 – lõik 2

Artikkel 6 – lõige 10 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Aruanne esitatakse vähemalt viis
  päeva
  enne kõnealuste toodete turulelaskmist. | Aruanne esitatakse vähemalt viis
  tööpäeva
  enne kõnealuste toodete turulelaskmist.
  Komisjon esitab liikmesriikide pädevate asutuste nimekirja oma veebisaidil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Aruanne esitatakse vähemalt viis
  päeva
  enne kõnealuste toodete turulelaskmist.

päeva

Aruanne esitatakse vähemalt viis
  tööpäeva
  enne kõnealuste toodete turulelaskmist.
  Komisjon esitab liikmesriikide pädevate asutuste nimekirja oma veebisaidil.

tööpäeva

Komisjon esitab liikmesriikide pädevate asutuste nimekirja oma veebisaidil.

Muudatusettepanek 53

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1

Artikkel 8 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   
  Importijad lasevad
  turule üksnes nõuetele vastavaid CE-märgisega väetisetooteid. | 1.   
  Liitu tohib importida ning liidu
  turule
  tohib lasta
  üksnes nõuetele vastavaid CE-märgisega väetisetooteid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Importijad lasevad
  turule üksnes nõuetele vastavaid CE-märgisega väetisetooteid.

1.   
  Liitu tohib importida ning liidu
  turule
  tohib lasta
  üksnes nõuetele vastavaid CE-märgisega väetisetooteid.

Muudatusettepanek 54

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2

Artikkel 8 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Enne CE-märgisega väetisetoote turule laskmist tagavad importijad, et tootja on teostanud artiklis 14 osutatud asjakohase vastavushindamismenetluse. Nad tagavad, et tootja on koostanud tehnilise dokumentatsiooni, et CE-märgisega väetisetootega on kaasas ELi vastavusdeklaratsioon ja nõutud dokumendid ning et tootja on täitnud artikli 6 lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuded. Kui importija arvab või tal on põhjust uskuda, et CE-märgisega väetisetoode ei vasta
  I, II või III lisas
  sätestatud kohaldatavatele nõuetele, ei lase ta väetisetoodet turule enne, kui see on vastavusse viidud. Kui CE-märgisega väetisetoode põhjustab vastuvõetamatut riski inim-, looma- või taimetervisele või ohutusele või keskkonnale, teavitab importija sellest tootjat ja turujärelevalveasutusi. | 2.   Enne CE-märgisega väetisetoote turule laskmist tagavad importijad, et tootja on teostanud artiklis 14 osutatud asjakohase vastavushindamismenetluse. Nad tagavad, et tootja on koostanud tehnilise dokumentatsiooni, et CE-märgisega väetisetootega on kaasas ELi vastavusdeklaratsioon ja nõutud dokumendid ning et tootja on täitnud artikli 6 lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuded. Kui importija arvab või tal on põhjust uskuda, et CE-märgisega väetisetoode ei vasta
  käesolevas määruses
  sätestatud kohaldatavatele nõuetele, ei lase ta väetisetoodet turule enne, kui see on vastavusse viidud. Kui CE-märgisega väetisetoode põhjustab vastuvõetamatut riski inim-, looma- või taimetervisele või ohutusele või keskkonnale, teavitab importija sellest tootjat ja turujärelevalveasutusi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Enne CE-märgisega väetisetoote turule laskmist tagavad importijad, et tootja on teostanud artiklis 14 osutatud asjakohase vastavushindamismenetluse. Nad tagavad, et tootja on koostanud tehnilise dokumentatsiooni, et CE-märgisega väetisetootega on kaasas ELi vastavusdeklaratsioon ja nõutud dokumendid ning et tootja on täitnud artikli 6 lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuded. Kui importija arvab või tal on põhjust uskuda, et CE-märgisega väetisetoode ei vasta
  I, II või III lisas
  sätestatud kohaldatavatele nõuetele, ei lase ta väetisetoodet turule enne, kui see on vastavusse viidud. Kui CE-märgisega väetisetoode põhjustab vastuvõetamatut riski inim-, looma- või taimetervisele või ohutusele või keskkonnale, teavitab importija sellest tootjat ja turujärelevalveasutusi.

2.   Enne CE-märgisega väetisetoote turule laskmist tagavad importijad, et tootja on teostanud artiklis 14 osutatud asjakohase vastavushindamismenetluse. Nad tagavad, et tootja on koostanud tehnilise dokumentatsiooni, et CE-märgisega väetisetootega on kaasas ELi vastavusdeklaratsioon ja nõutud dokumendid ning et tootja on täitnud artikli 6 lõigetes 5 ja 6 sätestatud nõuded. Kui importija arvab või tal on põhjust uskuda, et CE-märgisega väetisetoode ei vasta
  käesolevas määruses
  sätestatud kohaldatavatele nõuetele, ei lase ta väetisetoodet turule enne, kui see on vastavusse viidud. Kui CE-märgisega väetisetoode põhjustab vastuvõetamatut riski inim-, looma- või taimetervisele või ohutusele või keskkonnale, teavitab importija sellest tootjat ja turujärelevalveasutusi.

Muudatusettepanek 55

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 3

Artikkel 8 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Importijad märgivad oma nime, registreeritud kaubanime või registreeritud kaubamärgi ja ühenduse võtmiseks kasutatava postiaadressi kas CE-märgisega väetisetoote pakendile, või kui CE-märgisega väetisetoode tarnitakse ilma pakendita, väetisetootega kaasasolevasse dokumenti. Kontaktandmed esitatakse keeles, mis on lõppkasutajate ja turujärelevalveasutuste jaoks kergesti arusaadav. | 3.   Importijad märgivad oma nime, registreeritud kaubanime või registreeritud kaubamärgi ja ühenduse võtmiseks kasutatava postiaadressi
  ning kolmanda riigi tootjad
  kas CE-märgisega väetisetoote pakendile, või kui CE-märgisega väetisetoode tarnitakse ilma pakendita, väetisetootega kaasasolevasse dokumenti. Kontaktandmed esitatakse keeles, mis on lõppkasutajate ja turujärelevalveasutuste jaoks kergesti arusaadav. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Importijad märgivad oma nime, registreeritud kaubanime või registreeritud kaubamärgi ja ühenduse võtmiseks kasutatava postiaadressi kas CE-märgisega väetisetoote pakendile, või kui CE-märgisega väetisetoode tarnitakse ilma pakendita, väetisetootega kaasasolevasse dokumenti. Kontaktandmed esitatakse keeles, mis on lõppkasutajate ja turujärelevalveasutuste jaoks kergesti arusaadav.

3.   Importijad märgivad oma nime, registreeritud kaubanime või registreeritud kaubamärgi ja ühenduse võtmiseks kasutatava postiaadressi
  ning kolmanda riigi tootjad
  kas CE-märgisega väetisetoote pakendile, või kui CE-märgisega väetisetoode tarnitakse ilma pakendita, väetisetootega kaasasolevasse dokumenti. Kontaktandmed esitatakse keeles, mis on lõppkasutajate ja turujärelevalveasutuste jaoks kergesti arusaadav.

Muudatusettepanek 56

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 4

Artikkel 8 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Importijad tagavad, et CE-märgisega väetisetoode märgistatakse III lisa kohaselt lõppkasutajate jaoks kergesti arusaadavas, asjaomase liikmesriigi poolt kindlaks määratud keeles. | 4.   Importijad tagavad, et CE-märgisega väetisetoode märgistatakse III lisa kohaselt
  , või kui pakend on liiga väike, et kogu teave sinna mahuks, või kui CE-märgisega väetisetoode tarnitakse ilma pakendita, peab nõutav teave olema esitatud CE-märgisega väetisetootega kaasasolevas dokumendis. III lisa alusel nõutav teave esitatakse
  lõppkasutajate jaoks kergesti arusaadavas, asjaomase liikmesriigi poolt kindlaks määratud keeles. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Importijad tagavad, et CE-märgisega väetisetoode märgistatakse III lisa kohaselt lõppkasutajate jaoks kergesti arusaadavas, asjaomase liikmesriigi poolt kindlaks määratud keeles.

4.   Importijad tagavad, et CE-märgisega väetisetoode märgistatakse III lisa kohaselt
  , või kui pakend on liiga väike, et kogu teave sinna mahuks, või kui CE-märgisega väetisetoode tarnitakse ilma pakendita, peab nõutav teave olema esitatud CE-märgisega väetisetootega kaasasolevas dokumendis. III lisa alusel nõutav teave esitatakse
  lõppkasutajate jaoks kergesti arusaadavas, asjaomase liikmesriigi poolt kindlaks määratud keeles.

Muudatusettepanek 57

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 6

Artikkel 8 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Kui seda peetakse seoses CE-märgisega väetisetoote toimimisega või sellest tuleneva ohu tõttu vajalikuks, kontrollivad importijad selliseid turul kättesaadavaks tehtud väetisetooteid pisteliselt, uurivad kaebusi, ning
  kui see on vajalik,
  peavad registrit kaebuste, nõuetele mittevastavate CE-märgisega väetisetoodete ja selliste toodete tagasivõtmiste kohta ja teavitavad levitajaid sellisest järelevalvest. | 6.   Kui seda peetakse seoses CE-märgisega väetisetoote toimimisega või sellest tuleneva ohu tõttu vajalikuks, kontrollivad importijad
  tarbijate tervise ja ohutuse ning keskkonna kaitsmiseks
  selliseid turul kättesaadavaks tehtud väetisetooteid pisteliselt, uurivad kaebusi, ning peavad registrit kaebuste, nõuetele mittevastavate CE-märgisega väetisetoodete ja selliste toodete tagasivõtmiste kohta ja teavitavad levitajaid sellisest järelevalvest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Kui seda peetakse seoses CE-märgisega väetisetoote toimimisega või sellest tuleneva ohu tõttu vajalikuks, kontrollivad importijad selliseid turul kättesaadavaks tehtud väetisetooteid pisteliselt, uurivad kaebusi, ning
  kui see on vajalik,
  peavad registrit kaebuste, nõuetele mittevastavate CE-märgisega väetisetoodete ja selliste toodete tagasivõtmiste kohta ja teavitavad levitajaid sellisest järelevalvest.

6.   Kui seda peetakse seoses CE-märgisega väetisetoote toimimisega või sellest tuleneva ohu tõttu vajalikuks, kontrollivad importijad
  tarbijate tervise ja ohutuse ning keskkonna kaitsmiseks
  selliseid turul kättesaadavaks tehtud väetisetooteid pisteliselt, uurivad kaebusi, ning peavad registrit kaebuste, nõuetele mittevastavate CE-märgisega väetisetoodete ja selliste toodete tagasivõtmiste kohta ja teavitavad levitajaid sellisest järelevalvest.

Muudatusettepanek 58

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 8

Artikkel 8 – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.   Importijad hoiavad
  kümne
  aasta jooksul pärast CE-märgisega väetisetoote turule laskmist turujärelevalveasutuste jaoks kättesaadavana ELi vastavusdeklaratsiooni koopia ning tagavad, et tehniline dokumentatsioon oleks kõnealuste asutuste nõudmisel neile kättesaadav. | 8.   Importijad hoiavad
  viie
  aasta jooksul pärast CE-märgisega väetisetoote turule laskmist turujärelevalveasutuste jaoks kättesaadavana ELi vastavusdeklaratsiooni koopia ning tagavad, et tehniline dokumentatsioon oleks kõnealuste asutuste nõudmisel neile kättesaadav.
  Taotluse korral teevad importijad ELi vastavusdeklaratsiooni koopia muudele asjaomastele ettevõtjatele kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8.   Importijad hoiavad
  kümne
  aasta jooksul pärast CE-märgisega väetisetoote turule laskmist turujärelevalveasutuste jaoks kättesaadavana ELi vastavusdeklaratsiooni koopia ning tagavad, et tehniline dokumentatsioon oleks kõnealuste asutuste nõudmisel neile kättesaadav.

8.   Importijad hoiavad
  viie
  aasta jooksul pärast CE-märgisega väetisetoote turule laskmist turujärelevalveasutuste jaoks kättesaadavana ELi vastavusdeklaratsiooni koopia ning tagavad, et tehniline dokumentatsioon oleks kõnealuste asutuste nõudmisel neile kättesaadav.
  Taotluse korral teevad importijad ELi vastavusdeklaratsiooni koopia muudele asjaomastele ettevõtjatele kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 59

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2 – lõik 1

Artikkel 9 – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Enne CE-märgisega väetisetoote turul kättesaadavaks tegemist kontrollivad levitajad, kas sellega on kaasas
  ELi vastavusdeklaratsioon ja
  nõutud dokumendid, kas see on märgistatud vastavalt III lisale keeles, millest saavad kergesti aru selle liikmesriigi lõppkasutajad, mille turul CE-märgisega väetisetoode
  kättesaavaks
  tehakse, ning kas tootja ja importija on täitnud vastavalt artikli 6 lõigetes 5 ja 6 ja artikli 8 lõikes 3 sätestatud nõuded. | Enne CE-märgisega väetisetoote turul kättesaadavaks tegemist kontrollivad levitajad, kas sellega on kaasas nõutud dokumendid, kas see on märgistatud vastavalt III lisale keeles, millest saavad kergesti aru selle liikmesriigi lõppkasutajad, mille turul CE-märgisega väetisetoode
  kättesaadavaks
  tehakse, ning kas tootja ja importija on täitnud vastavalt artikli 6 lõigetes 5 ja 6 ja artikli 8 lõikes 3 sätestatud nõuded.
  Kui pakend on liiga väike, et kogu teave sinna mahuks, või kui CE-märgisega väetisetoode tarnitakse ilma pakendita, kontrollivad levitajad, et nõutav teave oleks esitatud CE-märgisega väetisetootega kaasasolevas dokumendis. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Enne CE-märgisega väetisetoote turul kättesaadavaks tegemist kontrollivad levitajad, kas sellega on kaasas
  ELi vastavusdeklaratsioon ja
  nõutud dokumendid, kas see on märgistatud vastavalt III lisale keeles, millest saavad kergesti aru selle liikmesriigi lõppkasutajad, mille turul CE-märgisega väetisetoode
  kättesaavaks
  tehakse, ning kas tootja ja importija on täitnud vastavalt artikli 6 lõigetes 5 ja 6 ja artikli 8 lõikes 3 sätestatud nõuded.

ELi vastavusdeklaratsioon ja

kättesaavaks

Enne CE-märgisega väetisetoote turul kättesaadavaks tegemist kontrollivad levitajad, kas sellega on kaasas nõutud dokumendid, kas see on märgistatud vastavalt III lisale keeles, millest saavad kergesti aru selle liikmesriigi lõppkasutajad, mille turul CE-märgisega väetisetoode
  kättesaadavaks
  tehakse, ning kas tootja ja importija on täitnud vastavalt artikli 6 lõigetes 5 ja 6 ja artikli 8 lõikes 3 sätestatud nõuded.
  Kui pakend on liiga väike, et kogu teave sinna mahuks, või kui CE-märgisega väetisetoode tarnitakse ilma pakendita, kontrollivad levitajad, et nõutav teave oleks esitatud CE-märgisega väetisetootega kaasasolevas dokumendis.

kättesaadavaks

Kui pakend on liiga väike, et kogu teave sinna mahuks, või kui CE-märgisega väetisetoode tarnitakse ilma pakendita, kontrollivad levitajad, et nõutav teave oleks esitatud CE-märgisega väetisetootega kaasasolevas dokumendis.

Muudatusettepanek 60

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2 – lõik 2

Artikkel 9 – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui levitaja arvab või tal on põhjust uskuda, et CE-märgisega väetisetoode ei vasta
  I, II või III lisas
  sätestatud kohaldatavatele nõuetele, ei tee ta väetisetoodet turul kättesaadavaks enne, kui see on nõuetega vastavusse viidud. Kui CE-märgisega väetisetoode kujutab vastuvõetamatut riski inim-, looma- või taimetervisele, ohutusele või keskkonnale, teavitab levitaja sellest tootjat või importijat ja turujärelevalveasutusi. | Kui levitaja arvab või tal on põhjust uskuda, et CE-märgisega väetisetoode ei vasta
  käesolevas määruses
  sätestatud kohaldatavatele nõuetele, ei tee ta väetisetoodet turul kättesaadavaks enne, kui see on nõuetega vastavusse viidud. Kui CE-märgisega väetisetoode kujutab vastuvõetamatut riski inim-, looma- või taimetervisele, ohutusele või keskkonnale, teavitab levitaja sellest tootjat või importijat ja turujärelevalveasutusi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui levitaja arvab või tal on põhjust uskuda, et CE-märgisega väetisetoode ei vasta
  I, II või III lisas
  sätestatud kohaldatavatele nõuetele, ei tee ta väetisetoodet turul kättesaadavaks enne, kui see on nõuetega vastavusse viidud. Kui CE-märgisega väetisetoode kujutab vastuvõetamatut riski inim-, looma- või taimetervisele, ohutusele või keskkonnale, teavitab levitaja sellest tootjat või importijat ja turujärelevalveasutusi.

I, II või III lisas

Kui levitaja arvab või tal on põhjust uskuda, et CE-märgisega väetisetoode ei vasta
  käesolevas määruses
  sätestatud kohaldatavatele nõuetele, ei tee ta väetisetoodet turul kättesaadavaks enne, kui see on nõuetega vastavusse viidud. Kui CE-märgisega väetisetoode kujutab vastuvõetamatut riski inim-, looma- või taimetervisele, ohutusele või keskkonnale, teavitab levitaja sellest tootjat või importijat ja turujärelevalveasutusi.

käesolevas määruses

Muudatusettepanek 61

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõik 1

Artikkel 12 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Ilma et see piiraks artiklis 13 osutatud ühtse kirjelduse kohaldamist, eeldatakse CE-märgisega väetisetooted, mis on
  vastavuses harmoneeritud standardite või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, olevat vastavuses I, II ja III lisas sätestatud nõuetega, mida nimetatud standardid või nende osad käsitlevad. | CE-märgisega väetisetooted, mis on vastavuses või mida on analüüsitud
  vastavuses harmoneeritud standardite või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas,
  eeldatakse
  olevat vastavuses I, II ja III lisas sätestatud
  vastavate
  nõuetega, mida nimetatud standardid või nende osad käsitlevad. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Ilma et see piiraks artiklis 13 osutatud ühtse kirjelduse kohaldamist, eeldatakse CE-märgisega väetisetooted, mis on
  vastavuses harmoneeritud standardite või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, olevat vastavuses I, II ja III lisas sätestatud nõuetega, mida nimetatud standardid või nende osad käsitlevad.

Ilma et see piiraks artiklis 13 osutatud ühtse kirjelduse kohaldamist, eeldatakse CE-märgisega väetisetooted, mis on

CE-märgisega väetisetooted, mis on vastavuses või mida on analüüsitud
  vastavuses harmoneeritud standardite või nende osadega, mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas,
  eeldatakse
  olevat vastavuses I, II ja III lisas sätestatud
  vastavate
  nõuetega, mida nimetatud standardid või nende osad käsitlevad.

CE-märgisega väetisetooted, mis on vastavuses või mida on analüüsitud

eeldatakse

vastavate

Muudatusettepanek 62

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõik 1

Artikkel 13 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon võib võtta vastu rakendusakte
  ,
  milles sätestatakse ühtne kirjeldus
  ,
  millele vastavus tagab vastavuse I, II ja III lisas sätestatud nõuetele
  ,
  mis on hõlmatud kõnealuse kirjelduse või
  selle
  osadega
  . Rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 41 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. | Kui I, II või III lisas sätestatud nõue ei ole hõlmatud harmoneeritud standardite või nende osadega
  ,
  mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas
  ,
  ja kui komisjon täheldab pärast ühe või mitme Euroopa standardiorganisatsiooni taotlust koostada nimetatud nõude suhtes harmoneeritud standard põhjendamatuid viivitusi selle standardi vastuvõtmisel
  ,
  võib komisjon võtta vastu rakendusakte, milles sätestatakse ühtne kirjeldus
  selle
  nõude suhtes
  . Rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 41 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon võib võtta vastu rakendusakte
  ,
  milles sätestatakse ühtne kirjeldus
  ,
  millele vastavus tagab vastavuse I, II ja III lisas sätestatud nõuetele
  ,
  mis on hõlmatud kõnealuse kirjelduse või
  selle
  osadega
  . Rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 41 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Komisjon võib võtta vastu rakendusakte

milles sätestatakse ühtne kirjeldus

millele vastavus tagab vastavuse I, II ja III lisas sätestatud nõuetele

mis on hõlmatud kõnealuse kirjelduse või

osadega

Kui I, II või III lisas sätestatud nõue ei ole hõlmatud harmoneeritud standardite või nende osadega
  ,
  mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas
  ,
  ja kui komisjon täheldab pärast ühe või mitme Euroopa standardiorganisatsiooni taotlust koostada nimetatud nõude suhtes harmoneeritud standard põhjendamatuid viivitusi selle standardi vastuvõtmisel
  ,
  võib komisjon võtta vastu rakendusakte, milles sätestatakse ühtne kirjeldus
  selle
  nõude suhtes
  . Rakendusakt võetakse vastu kooskõlas artikli 41 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Kui I, II või III lisas sätestatud nõue ei ole hõlmatud harmoneeritud standardite või nende osadega

mille viited on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas

ja kui komisjon täheldab pärast ühe või mitme Euroopa standardiorganisatsiooni taotlust koostada nimetatud nõude suhtes harmoneeritud standard põhjendamatuid viivitusi selle standardi vastuvõtmisel

võib komisjon võtta vastu rakendusakte, milles sätestatakse ühtne kirjeldus

nõude suhtes

Muudatusettepanek 63

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 1

Artikkel 17 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   CE-märgis kinnitatakse nähtaval, loetaval ja kustutamatul viisil
  saatedokumentidele või
  pakendile, kui CE-märgisega väetisetoode tarnitakse
  pakendatult
  . | 1.   CE-märgis kinnitatakse nähtaval, loetaval ja kustutamatul viisil
  CE-märgisega väetisetoote
  pakendile
  või
  kui CE-märgisega väetisetoode tarnitakse
  ilma pakendita, CE-märgisega väetisetoote saatedokumentidele
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   CE-märgis kinnitatakse nähtaval, loetaval ja kustutamatul viisil
  saatedokumentidele või
  pakendile, kui CE-märgisega väetisetoode tarnitakse
  pakendatult
  .

1.   CE-märgis kinnitatakse nähtaval, loetaval ja kustutamatul viisil
  CE-märgisega väetisetoote
  pakendile
  või
  kui CE-märgisega väetisetoode tarnitakse
  ilma pakendita, CE-märgisega väetisetoote saatedokumentidele
  .

Muudatusettepanek 64

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 3 – lõik 1

Artikkel 17 – lõige 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| CE-märgisele järgneb
  selle
  teavitatud asutuse identifitseerimisnumber,
  kes osales
  IV lisas
  osutatud vastavushindamise moodulis D1
  . | CE-märgisele järgneb teavitatud asutuse identifitseerimisnumber,
  kui seda nõutakse
  IV lisas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

CE-märgisele järgneb
  selle
  teavitatud asutuse identifitseerimisnumber,
  kes osales
  IV lisas
  osutatud vastavushindamise moodulis D1
  .

selle

kes osales

osutatud vastavushindamise moodulis D1

CE-märgisele järgneb teavitatud asutuse identifitseerimisnumber,
  kui seda nõutakse
  IV lisas.

kui seda nõutakse

Muudatusettepanek 65

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõik 1

Artikkel 18 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Taaskasutamistoimingu
  läbinud
  CE-märgisega väetisetoode
  , mis täidab käesolevas määruses sätestatud nõuded
  , loetakse
  direktiivis
  2008/98/EÜ sätestatud nõuetele vastavaks, mistõttu ei käsitata seda enam jäätmena. | Kui materjal, mis oli varem jääde, on läbinud
  taaskasutamistoimingu
  ning käesolevale määrusele vastav
  CE-märgisega väetisetoode
  sisaldab sellist materjali või koosneb sellest
  , loetakse
  see materjal direktiivi
   2008/98/EÜ
  artikli 6 lõikes 1
  sätestatud nõuetele vastavaks, mistõttu ei käsitata seda enam jäätmena
  alates hetkest, mil koostatakse ELi vastavusdeklaratsioon
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Taaskasutamistoimingu
  läbinud
  CE-märgisega väetisetoode
  , mis täidab käesolevas määruses sätestatud nõuded
  , loetakse
  direktiivis
  2008/98/EÜ sätestatud nõuetele vastavaks, mistõttu ei käsitata seda enam jäätmena.

läbinud

, mis täidab käesolevas määruses sätestatud nõuded

direktiivis

Kui materjal, mis oli varem jääde, on läbinud
  taaskasutamistoimingu
  ning käesolevale määrusele vastav
  CE-märgisega väetisetoode
  sisaldab sellist materjali või koosneb sellest
  , loetakse
  see materjal direktiivi
   2008/98/EÜ
  artikli 6 lõikes 1
  sätestatud nõuetele vastavaks, mistõttu ei käsitata seda enam jäätmena
  alates hetkest, mil koostatakse ELi vastavusdeklaratsioon
  .

Kui materjal, mis oli varem jääde, on läbinud

ning käesolevale määrusele vastav

sisaldab sellist materjali või koosneb sellest

see materjal direktiivi

artikli 6 lõikes 1

alates hetkest, mil koostatakse ELi vastavusdeklaratsioon

Muudatusettepanek 66

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 30 – lõige 2

Artikkel 30 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Teavitav
  liikmesriik
  esitab komisjonile selle nõudmisel kogu teabe teavituse aluse või asjaomase teavitatud asutuse pädevuse säilimise kohta. | 2.   Teavitav
  asutus
  esitab komisjonile selle nõudmisel kogu teabe teavituse aluse või asjaomase teavitatud asutuse pädevuse säilimise kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Teavitav
  liikmesriik
  esitab komisjonile selle nõudmisel kogu teabe teavituse aluse või asjaomase teavitatud asutuse pädevuse säilimise kohta.

2.   Teavitav
  asutus
  esitab komisjonile selle nõudmisel kogu teabe teavituse aluse või asjaomase teavitatud asutuse pädevuse säilimise kohta.

Muudatusettepanek 67

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 3

Artikkel 31 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kui teavitatud asutus leiab, et tootja ei ole järginud I, II või III lisas sätestatud nõudeid, vastavaid harmoneeritud standardeid, artiklis 13 osutatud ühtset kirjeldust
  või muid tehnilisi kirjeldusi
  , nõuab ta kõnealuselt tootjalt asjakohaste parandusmeetmete võtmist ega väljasta
  sertifikaati
  . | 3.   Kui teavitatud asutus leiab, et tootja ei ole järginud I, II või III lisas sätestatud nõudeid, vastavaid harmoneeritud standardeid
  või
  artiklis 13 osutatud ühtset kirjeldust, nõuab ta kõnealuselt tootjalt asjakohaste parandusmeetmete võtmist ega väljasta
  vastavussertifikaati või kinnitusotsust
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kui teavitatud asutus leiab, et tootja ei ole järginud I, II või III lisas sätestatud nõudeid, vastavaid harmoneeritud standardeid, artiklis 13 osutatud ühtset kirjeldust
  või muid tehnilisi kirjeldusi
  , nõuab ta kõnealuselt tootjalt asjakohaste parandusmeetmete võtmist ega väljasta
  sertifikaati
  .

3.   Kui teavitatud asutus leiab, et tootja ei ole järginud I, II või III lisas sätestatud nõudeid, vastavaid harmoneeritud standardeid
  või
  artiklis 13 osutatud ühtset kirjeldust, nõuab ta kõnealuselt tootjalt asjakohaste parandusmeetmete võtmist ega väljasta
  vastavussertifikaati või kinnitusotsust
  .

Muudatusettepanek 68

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 4

Artikkel 31 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Kui pärast sertifikaadi väljastamist avastab teavitatud asutus nõuetele vastavuse jälgimisel, et CE-märgisega väetisetoode ei ole enam nõuetega vastavuses, nõuab ta tootjalt asjakohaste parandusmeetmete võtmist ja vajaduse korral peatab või tühistab sertifikaadi. | 4.   Kui pärast sertifikaadi
  või kinnitusotsuse
  väljastamist avastab teavitatud asutus nõuetele vastavuse jälgimisel, et CE-märgisega väetisetoode ei ole enam nõuetega vastavuses, nõuab ta tootjalt asjakohaste parandusmeetmete võtmist ja vajaduse korral peatab või tühistab sertifikaadi
  või kinnitusotsuse
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Kui pärast sertifikaadi väljastamist avastab teavitatud asutus nõuetele vastavuse jälgimisel, et CE-märgisega väetisetoode ei ole enam nõuetega vastavuses, nõuab ta tootjalt asjakohaste parandusmeetmete võtmist ja vajaduse korral peatab või tühistab sertifikaadi.

4.   Kui pärast sertifikaadi
  või kinnitusotsuse
  väljastamist avastab teavitatud asutus nõuetele vastavuse jälgimisel, et CE-märgisega väetisetoode ei ole enam nõuetega vastavuses, nõuab ta tootjalt asjakohaste parandusmeetmete võtmist ja vajaduse korral peatab või tühistab sertifikaadi
  või kinnitusotsuse
  .

Muudatusettepanek 69

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31 – lõige 5

Artikkel 31 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Kui parandusmeetmeid ei võeta või neil ei ole soovitud mõju, teavitatud asutus vastavalt vajadusele kas piirab sertifikaati või peatab või tühistab
  selle
  . | 5.   Kui parandusmeetmeid ei võeta või neil ei ole soovitud mõju
  ning CE-märgisega väetisetoode ei täida seega käesoleva määruse nõudeid
  ,
  siis
  teavitatud asutus vastavalt vajadusele kas piirab sertifikaati või
  kinnitusotsust või
  peatab või tühistab
  need
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Kui parandusmeetmeid ei võeta või neil ei ole soovitud mõju, teavitatud asutus vastavalt vajadusele kas piirab sertifikaati või peatab või tühistab
  selle
  .

5.   Kui parandusmeetmeid ei võeta või neil ei ole soovitud mõju
  ning CE-märgisega väetisetoode ei täida seega käesoleva määruse nõudeid
  ,
  siis
  teavitatud asutus vastavalt vajadusele kas piirab sertifikaati või
  kinnitusotsust või
  peatab või tühistab
  need
  .

Muudatusettepanek 70

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 33 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 33 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | sertifikaadi andmisest keeldumine, nende piiramine, peatamine või tühistamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

sertifikaadi andmisest keeldumine, nende piiramine, peatamine või tühistamine;

| (a) | sertifikaadi andmisest
  või kinnitusotsuse tegemisest
  keeldumine, nende piiramine, peatamine või tühistamine; |
| --- | --- |

(a)

sertifikaadi andmisest
  või kinnitusotsuse tegemisest
  keeldumine, nende piiramine, peatamine või tühistamine;

või kinnitusotsuse tegemisest

Muudatusettepanek 71

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37 – pealkiri

Artikkel 37 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Riiklikul tasandil
  ohtu kujutavate CE-märgisega väetisetoodetega tegelemise menetlus | Ohtu kujutavate CE-märgisega väetisetoodetega tegelemise
  riikliku tasandi
  menetlus |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Riiklikul tasandil
  ohtu kujutavate CE-märgisega väetisetoodetega tegelemise menetlus

Riiklikul tasandil

Ohtu kujutavate CE-märgisega väetisetoodetega tegelemise
  riikliku tasandi
  menetlus

riikliku tasandi

Muudatusettepanek 72

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37 – lõige 1 – lõik 1

Artikkel 37 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui ühe liikmesriigi turujärelevalveasutustel on piisavalt põhjust arvata, et CE-märgisega väetisetoode kujutab endast
  vastuvõetamatut
  ohtu inim-, looma- või taimetervisele või ohutusele või keskkonnale, viivad nad läbi asjaomase väetisetoote hindamise, lähtudes käesolevas määruses sätestatud nõuetest. Asjaomased ettevõtjad teevad turujärelevalveasutustega sel eesmärgil vajalikul viisil koostööd. | Kui ühe liikmesriigi turujärelevalveasutustel on piisavalt põhjust arvata, et CE-märgisega väetisetoode kujutab endast ohtu inim-, looma- või taimetervisele või ohutusele või keskkonnale
  või muudele käesoleva määrusega hõlmatud avaliku huvi kaitse aspektidele
  , viivad nad läbi asjaomase väetisetoote hindamise, lähtudes
  kõigist
  käesolevas määruses sätestatud nõuetest. Asjaomased ettevõtjad teevad turujärelevalveasutustega sel eesmärgil vajalikul viisil koostööd. |
| | (See muudatusettepanek hõlmab ka horisontaalset muudatust seoses mõistega „vastuvõetamatu oht“ (ainsuses või mitmuses), mis on muudetud mõisteks „oht“ (ainsuses); kui kaasseadusandjad muudatuses kokku lepivad, tehakse vastavad muudatused kogu tekstis, sh neis osades, mis kajastuvad allpool toodud muudatusettepanekutes.) |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui ühe liikmesriigi turujärelevalveasutustel on piisavalt põhjust arvata, et CE-märgisega väetisetoode kujutab endast
  vastuvõetamatut
  ohtu inim-, looma- või taimetervisele või ohutusele või keskkonnale, viivad nad läbi asjaomase väetisetoote hindamise, lähtudes käesolevas määruses sätestatud nõuetest. Asjaomased ettevõtjad teevad turujärelevalveasutustega sel eesmärgil vajalikul viisil koostööd.

vastuvõetamatut

Kui ühe liikmesriigi turujärelevalveasutustel on piisavalt põhjust arvata, et CE-märgisega väetisetoode kujutab endast ohtu inim-, looma- või taimetervisele või ohutusele või keskkonnale
  või muudele käesoleva määrusega hõlmatud avaliku huvi kaitse aspektidele
  , viivad nad läbi asjaomase väetisetoote hindamise, lähtudes
  kõigist
  käesolevas määruses sätestatud nõuetest. Asjaomased ettevõtjad teevad turujärelevalveasutustega sel eesmärgil vajalikul viisil koostööd.

või muudele käesoleva määrusega hõlmatud avaliku huvi kaitse aspektidele

kõigist

(See muudatusettepanek hõlmab ka horisontaalset muudatust seoses mõistega „vastuvõetamatu oht“ (ainsuses või mitmuses), mis on muudetud mõisteks „oht“ (ainsuses); kui kaasseadusandjad muudatuses kokku lepivad, tehakse vastavad muudatused kogu tekstis, sh neis osades, mis kajastuvad allpool toodud muudatusettepanekutes.)

(See muudatusettepanek hõlmab ka horisontaalset muudatust seoses mõistega „vastuvõetamatu oht“ (ainsuses või mitmuses), mis on muudetud mõisteks „oht“ (ainsuses); kui kaasseadusandjad muudatuses kokku lepivad, tehakse vastavad muudatused kogu tekstis, sh neis osades, mis kajastuvad allpool toodud muudatusettepanekutes.)

Muudatusettepanek 73

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37 – lõige 1 – lõik 2

Artikkel 37 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui turujärelevalveasutused leiavad hindamise käigus, et CE-märgisega väetisetoode ei vasta käesolevas määruses sätestatud nõuetele, nõuavad nad viivitamata, et ettevõtja võtaks
  mõistliku aja jooksul
  kõik vajalikud parandusmeetmed väetisetoote vastavusse viimiseks kõnealuste nõuetega, kõrvaldaks väetisetoote turult, võtaks selle tagasi
  või
  kõrvaldaks CE-märgise. | Kui turujärelevalveasutused leiavad hindamise käigus, et CE-märgisega väetisetoode ei vasta käesolevas määruses sätestatud nõuetele, nõuavad nad viivitamata, et ettevõtja võtaks kõik vajalikud parandusmeetmed väetisetoote vastavusse viimiseks kõnealuste nõuetega, kõrvaldaks väetisetoote turult
  või
  võtaks selle tagasi
  mõistliku aja jooksul, mille nad ohu laadi arvestades määravad, ja
  kõrvaldaks CE-märgise. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui turujärelevalveasutused leiavad hindamise käigus, et CE-märgisega väetisetoode ei vasta käesolevas määruses sätestatud nõuetele, nõuavad nad viivitamata, et ettevõtja võtaks
  mõistliku aja jooksul
  kõik vajalikud parandusmeetmed väetisetoote vastavusse viimiseks kõnealuste nõuetega, kõrvaldaks väetisetoote turult, võtaks selle tagasi
  või
  kõrvaldaks CE-märgise.

mõistliku aja jooksul

või

Kui turujärelevalveasutused leiavad hindamise käigus, et CE-märgisega väetisetoode ei vasta käesolevas määruses sätestatud nõuetele, nõuavad nad viivitamata, et ettevõtja võtaks kõik vajalikud parandusmeetmed väetisetoote vastavusse viimiseks kõnealuste nõuetega, kõrvaldaks väetisetoote turult
  või
  võtaks selle tagasi
  mõistliku aja jooksul, mille nad ohu laadi arvestades määravad, ja
  kõrvaldaks CE-märgise.

või

mõistliku aja jooksul, mille nad ohu laadi arvestades määravad, ja

Muudatusettepanek 74

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37 – lõige 4 – lõik 1

Artikkel 37 – lõige 4 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui asjaomane ettevõtja ei võta lõike 1 teises lõigus osutatud ajavahemiku jooksul piisavaid parandusmeetmeid, võtavad turujärelevalveasutused kõik asjakohased ajutised meetmed, et riigisisesel turul CE-märgisega väetisetoote kättesaadavaks tegemine keelata või seda piirata, väetisetoode turult kõrvaldada või tagasi võtta. | Kui asjaomane ettevõtja ei võta lõike 1 teises lõigus osutatud ajavahemiku jooksul piisavaid parandusmeetmeid, võtavad turujärelevalveasutused kõik asjakohased ajutised meetmed, et riigisisesel turul CE-märgisega väetisetoote kättesaadavaks tegemine keelata või seda piirata, väetisetoode turult kõrvaldada või tagasi võtta.
  Turujärelevalveasutuste kohustused selles valdkonnas ei piira liikmesriikide võimalust reguleerida väetisetooteid, millel ei ole turul kättesaadavaks tegemise ajal CE-märgist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui asjaomane ettevõtja ei võta lõike 1 teises lõigus osutatud ajavahemiku jooksul piisavaid parandusmeetmeid, võtavad turujärelevalveasutused kõik asjakohased ajutised meetmed, et riigisisesel turul CE-märgisega väetisetoote kättesaadavaks tegemine keelata või seda piirata, väetisetoode turult kõrvaldada või tagasi võtta.

Kui asjaomane ettevõtja ei võta lõike 1 teises lõigus osutatud ajavahemiku jooksul piisavaid parandusmeetmeid, võtavad turujärelevalveasutused kõik asjakohased ajutised meetmed, et riigisisesel turul CE-märgisega väetisetoote kättesaadavaks tegemine keelata või seda piirata, väetisetoode turult kõrvaldada või tagasi võtta.
  Turujärelevalveasutuste kohustused selles valdkonnas ei piira liikmesriikide võimalust reguleerida väetisetooteid, millel ei ole turul kättesaadavaks tegemise ajal CE-märgist.

Turujärelevalveasutuste kohustused selles valdkonnas ei piira liikmesriikide võimalust reguleerida väetisetooteid, millel ei ole turul kättesaadavaks tegemise ajal CE-märgist.

Muudatusettepanek 75

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37 – lõige 5 – punkt b

Artikkel 37 – lõige 5 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | puudused artiklis 12 osutatud harmoneeritud standardites
  , mille alusel vastavust eeldatakse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

puudused artiklis 12 osutatud harmoneeritud standardites
  , mille alusel vastavust eeldatakse.

, mille alusel vastavust eeldatakse.

| (b) | puudused artiklis 12 osutatud harmoneeritud standardites; |
| --- | --- |

(b)

puudused artiklis 12 osutatud harmoneeritud standardites;

Muudatusettepanek 76

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 37 – lõige 5 – punkt b a (uus)

Artikkel 37 – lõige 5 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ba) | puudused artiklis 13 osutatud ühtses kirjelduses. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(ba)

(ba)

puudused artiklis 13 osutatud ühtses kirjelduses.

puudused artiklis 13 osutatud ühtses kirjelduses.

Muudatusettepanek 77

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 38 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 38 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kui riiklikku meedet peetakse põhjendatuks ja CE-märgisega väetisetoote mittevastavust põhjendatakse puudustega artikli 37 lõike 5 punktis ba osutatud ühtses kirjelduses, võtab komisjon viivitamata vastu rakendusaktid, millega asjaomast ühtset kirjeldust muudetakse või see kehtetuks tunnistatakse. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 41 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Kui riiklikku meedet peetakse põhjendatuks ja CE-märgisega väetisetoote mittevastavust põhjendatakse puudustega artikli 37 lõike 5 punktis ba osutatud ühtses kirjelduses, võtab komisjon viivitamata vastu rakendusaktid, millega asjaomast ühtset kirjeldust muudetakse või see kehtetuks tunnistatakse. Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 41 lõikes 3 osutatud kontrollimenetlusega.

Muudatusettepanek 78

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 39 – lõige 1

Artikkel 39 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Kui liikmesriik leiab peale artikli 37 lõike 1 kohast hindamist, et CE-märgisega väetisetoode, mis vastab käesoleva määruse nõuetele, kujutab endast siiski ohtu inim-, looma- või taimetervisele, ohutusele või keskkonnale, nõuab ta, et asjaomane ettevõtja võtaks mõistliku aja jooksul kõik asjakohased meetmed tagamaks, et asjaomane väetisetoode ei kujutaks endast
  turule laskmisel
  enam ohtu, kõrvaldaks asjaomase väetisetoote turult või võtaks selle tagasi. | 1.   Kui liikmesriik leiab peale artikli 37 lõike 1 kohast hindamist, et CE-märgisega väetisetoode, mis vastab käesoleva määruse nõuetele, kujutab endast siiski ohtu inim-, looma- või taimetervisele, ohutusele või keskkonnale
  või muudele käesoleva määrusega hõlmatud avaliku huvi kaitse aspektidele
  , nõuab ta
  viivitamata
  , et asjaomane ettevõtja võtaks mõistliku aja jooksul
  , mille turujärelevalveasutus ohu laadi arvestades määrab,
  kõik asjakohased meetmed tagamaks, et asjaomane väetisetoode ei kujutaks endast
  turul kättesaadavaks tegemisel
  enam ohtu, kõrvaldaks asjaomase väetisetoote turult või võtaks selle tagasi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Kui liikmesriik leiab peale artikli 37 lõike 1 kohast hindamist, et CE-märgisega väetisetoode, mis vastab käesoleva määruse nõuetele, kujutab endast siiski ohtu inim-, looma- või taimetervisele, ohutusele või keskkonnale, nõuab ta, et asjaomane ettevõtja võtaks mõistliku aja jooksul kõik asjakohased meetmed tagamaks, et asjaomane väetisetoode ei kujutaks endast
  turule laskmisel
  enam ohtu, kõrvaldaks asjaomase väetisetoote turult või võtaks selle tagasi.

1.   Kui liikmesriik leiab peale artikli 37 lõike 1 kohast hindamist, et CE-märgisega väetisetoode, mis vastab käesoleva määruse nõuetele, kujutab endast siiski ohtu inim-, looma- või taimetervisele, ohutusele või keskkonnale
  või muudele käesoleva määrusega hõlmatud avaliku huvi kaitse aspektidele
  , nõuab ta
  viivitamata
  , et asjaomane ettevõtja võtaks mõistliku aja jooksul
  , mille turujärelevalveasutus ohu laadi arvestades määrab,
  kõik asjakohased meetmed tagamaks, et asjaomane väetisetoode ei kujutaks endast
  turul kättesaadavaks tegemisel
  enam ohtu, kõrvaldaks asjaomase väetisetoote turult või võtaks selle tagasi.

Muudatusettepanek 79

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 40 – lõige 1 – punkt c

Artikkel 40 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | CE-märgisega väetisetootega
  ei ole
  kaasas ELi vastavusdeklaratsiooni
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

CE-märgisega väetisetootega
  ei ole
  kaasas ELi vastavusdeklaratsiooni
  ;

CE-märgisega väetisetootega

kaasas ELi vastavusdeklaratsiooni

| (c) | ELi vastavusdeklaratsiooni
  ei ole
  koostatud
  ; |
| --- | --- |

(c)

ELi vastavusdeklaratsiooni
  ei ole
  koostatud
  ;

ELi vastavusdeklaratsiooni

koostatud

Muudatusettepanek 80

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 1

Artikkel 42 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 43 vastu delegeeritud õigusakte I–IV lisa muutmiseks, et kohandada neid tehnika arenguga ja lihtsustada selliste CE-märgisega väetisetoodete juurdepääsu siseturule ja vaba liikumist siseturul, | 1.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 43 vastu delegeeritud õigusakte I–IV lisa muutmiseks, et kohandada neid tehnika arenguga
  – võttes arvesse liikmesriikides juba lubatud tooteid
  ja
  materjale –, eelkõige loomsetest kõrvalsaadustest ja taaskasutusse võetud jäätmetest väetisetoodete tootmise valdkonnas, ning
  lihtsustada selliste CE-märgisega väetisetoodete juurdepääsu siseturule ja vaba liikumist siseturul, |
| (a) | millega siseturul kauplemise maht on
  tõenäoliselt
  märkimisväärne ja |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 43 vastu delegeeritud õigusakte I–IV lisa muutmiseks, et kohandada neid tehnika arenguga ja lihtsustada selliste CE-märgisega väetisetoodete juurdepääsu siseturule ja vaba liikumist siseturul,

1.   Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 43 vastu delegeeritud õigusakte I–IV lisa muutmiseks, et kohandada neid tehnika arenguga
  – võttes arvesse liikmesriikides juba lubatud tooteid
  ja
  materjale –, eelkõige loomsetest kõrvalsaadustest ja taaskasutusse võetud jäätmetest väetisetoodete tootmise valdkonnas, ning
  lihtsustada selliste CE-märgisega väetisetoodete juurdepääsu siseturule ja vaba liikumist siseturul,

(a)

millega siseturul kauplemise maht on
  tõenäoliselt
  märkimisväärne ja

tõenäoliselt

| (a) | millega siseturul kauplemise maht on
  potentsiaalselt
  märkimisväärne ja |
| --- | --- |

(a)

millega siseturul kauplemise maht on
  potentsiaalselt
  märkimisväärne ja

potentsiaalselt

| (b) | mille puhul on teaduslikke tõendeid, et need ei kujuta endast ohtu inim-, looma- või taimetervisele, ohutusele või keskkonnale ja et need on piisavalt tõhusad. |
| --- | --- |

(b)

mille puhul on teaduslikke tõendeid, et need ei kujuta endast ohtu inim-, looma- või taimetervisele, ohutusele või keskkonnale ja et need on piisavalt tõhusad.

| (b) | mille puhul on teaduslikke tõendeid, et need ei kujuta endast ohtu inim-, looma- või taimetervisele, ohutusele või keskkonnale ja et need on piisavalt tõhusad. |
| --- | --- |

(b)

mille puhul on teaduslikke tõendeid, et need ei kujuta endast ohtu inim-, looma- või taimetervisele, ohutusele või keskkonnale ja et need on piisavalt tõhusad.

Muudatusettepanek 81

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 42 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Komisjon võtab pärast ... [käesoleva määruse jõustumise kuupäev] põhjendamatu viivituseta vastu delegeeritud õigusaktid kooskõlas lõikega 1, et muuta II lisas sätestatud koostisainete kategooriaid ja lisada nimetatud koostisainete kategooriatesse eelkõige loomsed kõrvalsaadused, mille puhul on lõpp-punkt kindlaks määratud, struviit, biosüsi ja tuhapõhised tooted, ning sätestada nõuded nende toodete lisamiseks asjaomastesse kategooriatesse. Nimetatud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisel võtab komisjon eelkõige arvesse tehnoloogia arengut toitainete taaskasutamise valdkonnas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Komisjon võtab pärast ... [käesoleva määruse jõustumise kuupäev] põhjendamatu viivituseta vastu delegeeritud õigusaktid kooskõlas lõikega 1, et muuta II lisas sätestatud koostisainete kategooriaid ja lisada nimetatud koostisainete kategooriatesse eelkõige loomsed kõrvalsaadused, mille puhul on lõpp-punkt kindlaks määratud, struviit, biosüsi ja tuhapõhised tooted, ning sätestada nõuded nende toodete lisamiseks asjaomastesse kategooriatesse. Nimetatud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisel võtab komisjon eelkõige arvesse tehnoloogia arengut toitainete taaskasutamise valdkonnas.

Muudatusettepanek 345

Muudatusettepanek 345

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 1 b (uus)

Artikkel 42 – lõige 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Komisjonile antakse vastavalt artiklile 43 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et pikendada I lisa II osa PFC 1(B) punkti 3 alapunkti a alapunktis 2 ja I lisa II osa PFC 1(C)(I) punkti 2 alapunkti a alapunktis 2 toodud piirnormi 20 mg/kg jõustumise kuupäeva, kui tal põhjalikust mõjuhinnangust lähtuvalt põhjust arvata, et rangema piirnormi kehtestamine ohustaks tõsiselt väetisetoodete liitu tarnimist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1b.
     
  Komisjonile antakse vastavalt artiklile 43 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et pikendada I lisa II osa PFC 1(B) punkti 3 alapunkti a alapunktis 2 ja I lisa II osa PFC 1(C)(I) punkti 2 alapunkti a alapunktis 2 toodud piirnormi 20 mg/kg jõustumise kuupäeva, kui tal põhjalikust mõjuhinnangust lähtuvalt põhjust arvata, et rangema piirnormi kehtestamine ohustaks tõsiselt väetisetoodete liitu tarnimist.

Muudatusettepanek 82

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 2 – sissejuhatav osa

Artikkel 42 – lõige 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui komisjon muudab II lisa, et lisada
  lõike 1 kohaselt
  selliste organismide koostisainete kategooriasse uusi
  mikroorganisme
  , teeb ta seda järgmiste andmete alusel: | 2.   Kui komisjon muudab II lisa, et lisada selliste organismide koostisainete kategooriasse uusi
  mikroorganismide tüvesid
  , teeb ta seda
  , kui ta on kindlaks teinud, et kõik täiendava mikroorganismi asjaomased tüved vastavad käesoleva artikli lõike 1 punkti b nõuetele,
  järgmiste andmete alusel: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui komisjon muudab II lisa, et lisada
  lõike 1 kohaselt
  selliste organismide koostisainete kategooriasse uusi
  mikroorganisme
  , teeb ta seda järgmiste andmete alusel:

2.   Kui komisjon muudab II lisa, et lisada selliste organismide koostisainete kategooriasse uusi
  mikroorganismide tüvesid
  , teeb ta seda
  , kui ta on kindlaks teinud, et kõik täiendava mikroorganismi asjaomased tüved vastavad käesoleva artikli lõike 1 punkti b nõuetele,
  järgmiste andmete alusel:

Muudatusettepanek 83

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 2 – punkt a

Artikkel 42 – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | mikroorganismi nimi; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

mikroorganismi nimi;

| (a) | mikroorganismi nimi
  tüve tasandil
  ; |
| --- | --- |

(a)

mikroorganismi nimi
  tüve tasandil
  ;

tüve tasandil

Muudatusettepanek 84

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 2 – punkt c

Artikkel 42 – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | mikroorganismi
  turvalise tootmise
  ja
  kasutamisega seotud varasemad andmed
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

mikroorganismi
  turvalise tootmise
  ja
  kasutamisega seotud varasemad andmed
  ;

turvalise tootmise

kasutamisega seotud varasemad andmed

| (c) | mikroorganismi
  turvalist tootmist
  ja
  kasutamist käsitlev teaduskirjandus
  ; |
| --- | --- |

(c)

mikroorganismi
  turvalist tootmist
  ja
  kasutamist käsitlev teaduskirjandus
  ;

turvalist tootmist

kasutamist käsitlev teaduskirjandus

Muudatusettepanek 85

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 2 – punkt d

Artikkel 42 – lõige 2 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | taksonoomiline suhe mikroorganismi liigiga, mis täidab Euroopa Toiduohutusameti kehtestatud ohutuse eeldusele vastavaks kvalifitseerimise nõuded; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

taksonoomiline suhe mikroorganismi liigiga, mis täidab Euroopa Toiduohutusameti kehtestatud ohutuse eeldusele vastavaks kvalifitseerimise nõuded;

| (d) | taksonoomiline suhe mikroorganismi liigiga, mis täidab Euroopa Toiduohutusameti kehtestatud ohutuse eeldusele vastavaks kvalifitseerimise nõuded
  , või viide kasutatud mikroorganismide deklareeritud vastavusele asjaomaste mikroorganismide ohutust käsitlevatele harmoneeritud standarditele, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, või vastavusele komisjoni vastu võetud mikroorganismide ohutushindamise nõuetele, juhul kui selliseid harmoneeritud standardeid ei ole kehtestatud
  ; |
| --- | --- |

(d)

taksonoomiline suhe mikroorganismi liigiga, mis täidab Euroopa Toiduohutusameti kehtestatud ohutuse eeldusele vastavaks kvalifitseerimise nõuded
  , või viide kasutatud mikroorganismide deklareeritud vastavusele asjaomaste mikroorganismide ohutust käsitlevatele harmoneeritud standarditele, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, või vastavusele komisjoni vastu võetud mikroorganismide ohutushindamise nõuetele, juhul kui selliseid harmoneeritud standardeid ei ole kehtestatud
  ;

, või viide kasutatud mikroorganismide deklareeritud vastavusele asjaomaste mikroorganismide ohutust käsitlevatele harmoneeritud standarditele, mis on avaldatud Euroopa Liidu Teatajas, või vastavusele komisjoni vastu võetud mikroorganismide ohutushindamise nõuetele, juhul kui selliseid harmoneeritud standardeid ei ole kehtestatud

Muudatusettepanek 86

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 2 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 42 – lõige 2 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Asjaomases valdkonnas toimuva kiire tehnoloogia arengu kajastamiseks võtab komisjon hiljemalt ... [üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] vastu delegeeritud õigusaktid kooskõlas artikliga 43, et määrata kindlaks kriteeriumid selliste mikroorganismide hindamiseks, mida võib kasutada taimi toitainetega varustavates toodetes, ilma et need oleks nimeliselt kantud positiivsesse loetellu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Asjaomases valdkonnas toimuva kiire tehnoloogia arengu kajastamiseks võtab komisjon hiljemalt ... [üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] vastu delegeeritud õigusaktid kooskõlas artikliga 43, et määrata kindlaks kriteeriumid selliste mikroorganismide hindamiseks, mida võib kasutada taimi toitainetega varustavates toodetes, ilma et need oleks nimeliselt kantud positiivsesse loetellu.

Asjaomases valdkonnas toimuva kiire tehnoloogia arengu kajastamiseks võtab komisjon hiljemalt ... [üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] vastu delegeeritud õigusaktid kooskõlas artikliga 43, et määrata kindlaks kriteeriumid selliste mikroorganismide hindamiseks, mida võib kasutada taimi toitainetega varustavates toodetes, ilma et need oleks nimeliselt kantud positiivsesse loetellu.

Muudatusettepanek 87

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 3 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 42 – lõige 3 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Hiljemalt ... [kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] võtab komisjon kooskõlas artikliga 43 vastu delegeeritud õigusaktid, millega muudetakse II lisa, et lisada tootmisahela lõpp-punktid, mis on kindlaks määratud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teise lõiguga, seoses II lisa CMC 11 all loetletud loomsete kõrvalsaadustega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Hiljemalt ... [kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] võtab komisjon kooskõlas artikliga 43 vastu delegeeritud õigusaktid, millega muudetakse II lisa, et lisada tootmisahela lõpp-punktid, mis on kindlaks määratud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teise lõiguga, seoses II lisa CMC 11 all loetletud loomsete kõrvalsaadustega.

Hiljemalt ... [kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] võtab komisjon kooskõlas artikliga 43 vastu delegeeritud õigusaktid, millega muudetakse II lisa, et lisada tootmisahela lõpp-punktid, mis on kindlaks määratud kooskõlas määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teise lõiguga, seoses II lisa CMC 11 all loetletud loomsete kõrvalsaadustega.

Muudatusettepanek 88

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 42 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisel muudab komisjon II lisas sätestatud koostisainete kategooriat, milles on kehtestatud nõuded muudele polümeeridele kui toitainepolümeerid, et kajastada viimaseid teaduslikke tõendeid ja tehnoloogia arengut, ning hiljemalt ... [kolm aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva] määrab kindlaks süsinikdioksiidiks (CO2) muundatava polümeerse süsiniku muundamiskriteeriumid ja vastava biolagunemise katsemeetodi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisel muudab komisjon II lisas sätestatud koostisainete kategooriat, milles on kehtestatud nõuded muudele polümeeridele kui toitainepolümeerid, et kajastada viimaseid teaduslikke tõendeid ja tehnoloogia arengut, ning hiljemalt ... [kolm aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva] määrab kindlaks süsinikdioksiidiks (CO2) muundatava polümeerse süsiniku muundamiskriteeriumid ja vastava biolagunemise katsemeetodi.

Muudatusettepanek 89

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 42 – lõige 3 b (uus)

Artikkel 42 – lõige 3 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  Lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisel muudab komisjon II lisas sätestatud koostisainete kategooriat, milles on kehtestatud kriteeriumid muudele tööstuse kõrvalsaadustele, et kajastada kasutatavaid tootmisviise, tehnoloogia arengut ja viimaseid teaduslikke tõendeid, ning hiljemalt ... [üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] määrab kindlaks kriteeriumid tööstuse kõrvalsaaduste lisamiseks koostisainete kategooriasse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3b.
     
  Lõikes 1 osutatud delegeeritud õigusaktide vastuvõtmisel muudab komisjon II lisas sätestatud koostisainete kategooriat, milles on kehtestatud kriteeriumid muudele tööstuse kõrvalsaadustele, et kajastada kasutatavaid tootmisviise, tehnoloogia arengut ja viimaseid teaduslikke tõendeid, ning hiljemalt ... [üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] määrab kindlaks kriteeriumid tööstuse kõrvalsaaduste lisamiseks koostisainete kategooriasse.

Muudatusettepanek 91

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 43 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 43 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

Muudatusettepanek 92

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 44 – lõik 1

Artikkel 44 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad käesoleva määruse rikkumise eest kohaldatavate karistuste kohta ning võtavad nende rakendamise tagamiseks kõik vajalikud meetmed. Kehtestatavad karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teavitavad komisjoni viivitama kõnealustest eeskirjadest ja meetmetest ja kõikidest nende hilisematest muudatustest. | Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad käesoleva määruse rikkumise eest kohaldatavate karistuste kohta ning võtavad nende rakendamise tagamiseks kõik vajalikud meetmed. Kehtestatavad karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teavitavad komisjoni viivitama kõnealustest eeskirjadest ja meetmetest ja kõikidest nende hilisematest muudatustest.
  Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada karistusi käsitlevate eeskirjade täitmine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad käesoleva määruse rikkumise eest kohaldatavate karistuste kohta ning võtavad nende rakendamise tagamiseks kõik vajalikud meetmed. Kehtestatavad karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teavitavad komisjoni viivitama kõnealustest eeskirjadest ja meetmetest ja kõikidest nende hilisematest muudatustest.

Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad käesoleva määruse rikkumise eest kohaldatavate karistuste kohta ning võtavad nende rakendamise tagamiseks kõik vajalikud meetmed. Kehtestatavad karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teavitavad komisjoni viivitama kõnealustest eeskirjadest ja meetmetest ja kõikidest nende hilisematest muudatustest.
  Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada karistusi käsitlevate eeskirjade täitmine.

Liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada karistusi käsitlevate eeskirjade täitmine.

Muudatusettepanek 93

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 45 – lõik 1 – punkt 1 a (uus)

Artikkel 45 – lõik 1 – punkt 1 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1069/2009

Artikkel 5 – lõige 2 – lõik 1a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1a) | Lõikesse 2 lisatakse esimese lõigu järele järgmine lõik:



  „Loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete puhul, mis kuuluvad artikli 32 kohaldamisalasse ja mida liikmesriikides juba laialdaselt kasutatakse väetiste tootmiseks, määrab komisjon asjaomase lõpp-punkti kindlaks hiljemalt ... [kuus kuud pärast väetisemääruse jõustumise kuupäeva].“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(1a)

(1a)

Lõikesse 2 lisatakse esimese lõigu järele järgmine lõik:

„Loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete puhul, mis kuuluvad artikli 32 kohaldamisalasse ja mida liikmesriikides juba laialdaselt kasutatakse väetiste tootmiseks, määrab komisjon asjaomase lõpp-punkti kindlaks hiljemalt ... [kuus kuud pärast väetisemääruse jõustumise kuupäeva].“

„Loomsetest kõrvalsaadustest saadud toodete puhul, mis kuuluvad artikli 32 kohaldamisalasse ja mida liikmesriikides juba laialdaselt kasutatakse väetiste tootmiseks, määrab komisjon asjaomase lõpp-punkti kindlaks hiljemalt ... [kuus kuud pärast väetisemääruse jõustumise kuupäeva].“

Muudatusettepanek 94

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 46 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 46 – lõik 1 – punkt 2

Määrus (EÜ) nr 1107/2009

Artikkel 3 – punkt 34 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (3)
  „34. | „taime biostimulaator“ – toode, mis stimuleerib taimede toitainete omastamise protsessi sõltumata
  toote
  toitainete sisaldusest ja mille ainus eesmärk on parandada taime ühte või mitut järgmist omadust: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(3)
  „34.

(3)

„taime biostimulaator“ – toode, mis stimuleerib taimede toitainete omastamise protsessi sõltumata
  toote
  toitainete sisaldusest ja mille ainus eesmärk on parandada taime ühte või mitut järgmist omadust:

toote

| „34. | „taime biostimulaator“ – toode, mis
  sisaldab mis tahes ainet või mikroorganismi, mis
  stimuleerib taimede toitainete omastamise protsessi sõltumata
  selle
  toitainete sisaldusest
  , või selliste ainete ja/või mikroorganismide mis tahes kombinatsiooni
  ja mille ainus eesmärk on parandada taime
  või taime risosfääri
  ühte või mitut järgmist omadust: |
| --- | --- |

„34.

„taime biostimulaator“ – toode, mis
  sisaldab mis tahes ainet või mikroorganismi, mis
  stimuleerib taimede toitainete omastamise protsessi sõltumata
  selle
  toitainete sisaldusest
  , või selliste ainete ja/või mikroorganismide mis tahes kombinatsiooni
  ja mille ainus eesmärk on parandada taime
  või taime risosfääri
  ühte või mitut järgmist omadust:

sisaldab mis tahes ainet või mikroorganismi, mis

selle

, või selliste ainete ja/või mikroorganismide mis tahes kombinatsiooni

või taime risosfääri

Muudatusettepanek 95

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 46 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 46 – lõik 1 – punkt 2

Määrus (EÜ) nr 1107/2009

Artikkel 3 – punkt 34 – alapunkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | põllumajanduskultuuride
  kvaliteedinäitajad
  .” |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

põllumajanduskultuuride
  kvaliteedinäitajad
  .”

kvaliteedinäitajad

| (c) | põllumajanduskultuuride
  kvaliteet
  .” |
| --- | --- |

(c)

põllumajanduskultuuride
  kvaliteet
  .”

kvaliteet

Muudatusettepanek 96

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 46 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 46 – lõik 1 – punkt 2

Määrus (EÜ) nr 1107/2009

Artikkel 3 – punkt 34 – alapunkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ca) | mullas või risosfääris sisalduvate toitainete kättesaadavus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(ca)

(ca)

mullas või risosfääris sisalduvate toitainete kättesaadavus;

mullas või risosfääris sisalduvate toitainete kättesaadavus;

Muudatusettepanek 97

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 46 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 46 – lõik 1 – punkt 2

Määrus (EÜ) nr 1107/2009

Artikkel 3 – punkt 34 – alapunkt c b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (cb) | orgaaniliste ühendite lagundamine mullas; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(cb)

(cb)

orgaaniliste ühendite lagundamine mullas;

orgaaniliste ühendite lagundamine mullas;

Muudatusettepanek 98

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 46 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 46 – lõik 1 – punkt 2

Määrus (EÜ) nr 1107/2009

Artikkel 3 – punkt 34 – alapunkt c c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (cc) | huumuse moodustamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(cc)

(cc)

huumuse moodustamine;

huumuse moodustamine;

Muudatusettepanek 99

Muudatusettepanek 99

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 48 – pealkiri

Artikkel 48 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Üleminekusätted | Üleminekusätted
  , aruandlus ja läbivaatamine |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Üleminekusätted

Üleminekusätted
  , aruandlus ja läbivaatamine

, aruandlus ja läbivaatamine

Muudatusettepanek 100

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 48 – lõik 1

Artikkel 48 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid ei takista selliste väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemist, mis kannavad vastavuses määrusega (EÜ) nr 2003/2003 märget „EÜ väetis“ ja on lastud turule enne
  [Publications office, please insert the date of application of this Regulation]
  . 5. peatükki kohaldatakse selliste toodete suhtes mutatis mutandis. | Liikmesriigid ei takista selliste väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemist, mis kannavad vastavuses määrusega (EÜ) nr 2003/2003 märget „EÜ väetis“ ja on lastud turule enne ... [12 kuud pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva]
  . 5. peatükki kohaldatakse selliste toodete suhtes mutatis mutandis. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid ei takista selliste väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemist, mis kannavad vastavuses määrusega (EÜ) nr 2003/2003 märget „EÜ väetis“ ja on lastud turule enne
  [Publications office, please insert the date of application of this Regulation]
  . 5. peatükki kohaldatakse selliste toodete suhtes mutatis mutandis.

[Publications office, please insert the date of application of this Regulation]

mutatis mutandis

Liikmesriigid ei takista selliste väetisetoodete turul kättesaadavaks tegemist, mis kannavad vastavuses määrusega (EÜ) nr 2003/2003 märget „EÜ väetis“ ja on lastud turule enne ... [12 kuud pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva]
  . 5. peatükki kohaldatakse selliste toodete suhtes mutatis mutandis.

... [12 kuud pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva]

mutatis mutandis

Muudatusettepanek 101

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 48 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 48 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Liikmesriigid, kus on juba rakendatud orgaanilis-mineraalsetes väetistes ja mineraalväetistes kaadmiumi (Cd) sisalduse madalamat piirnormi, mis on sätestatud I lisa II osa PFC 1(B) punkti 3 alapunktis a ja PFC 1(C)(I) punkti 2 alapunktis a, võivad säilitada selle rangema piirnormi, kuni käesoleva määruse kohaselt kehtestatud piirnorm on sellega võrdne või madalam. Liikmesriigid teatavad sellistest kehtivatest siseriiklikest meetmetest komisjonile hiljemalt ... [kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva]. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid, kus on juba rakendatud orgaanilis-mineraalsetes väetistes ja mineraalväetistes kaadmiumi (Cd) sisalduse madalamat piirnormi, mis on sätestatud I lisa II osa PFC 1(B) punkti 3 alapunktis a ja PFC 1(C)(I) punkti 2 alapunktis a, võivad säilitada selle rangema piirnormi, kuni käesoleva määruse kohaselt kehtestatud piirnorm on sellega võrdne või madalam. Liikmesriigid teatavad sellistest kehtivatest siseriiklikest meetmetest komisjonile hiljemalt ... [kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva].

Liikmesriigid, kus on juba rakendatud orgaanilis-mineraalsetes väetistes ja mineraalväetistes kaadmiumi (Cd) sisalduse madalamat piirnormi, mis on sätestatud I lisa II osa PFC 1(B) punkti 3 alapunktis a ja PFC 1(C)(I) punkti 2 alapunktis a, võivad säilitada selle rangema piirnormi, kuni käesoleva määruse kohaselt kehtestatud piirnorm on sellega võrdne või madalam. Liikmesriigid teatavad sellistest kehtivatest siseriiklikest meetmetest komisjonile hiljemalt ... [kuus kuud pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva].

Muudatusettepanek 102

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 48 – lõik 1 b (uus)

Artikkel 48 – lõik 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Hiljemalt ... [42 kuud pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva] esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse käesoleva määruse kohaldamist ja selle üldist mõju selle eesmärkide saavutamise seisukohast, sh mõju VKEdele. Nimetatud aruanne hõlmab eelkõige järgmist: |
| | (a) | hinnang väetisetoodete siseturu toimimise kohta, sh vastavushindamise ja turujärelevalve tõhusus, analüüs osalise ühtlustamise mõju kohta CE-märgisega väetisetoodete ja riiklike eeskirjade alusel turule lastud väetisetoodete tootmisele, kasutusviisidele ja kaubavoogudele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Hiljemalt ... [42 kuud pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva] esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse käesoleva määruse kohaldamist ja selle üldist mõju selle eesmärkide saavutamise seisukohast, sh mõju VKEdele. Nimetatud aruanne hõlmab eelkõige järgmist:

Hiljemalt ... [42 kuud pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva] esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles hinnatakse käesoleva määruse kohaldamist ja selle üldist mõju selle eesmärkide saavutamise seisukohast, sh mõju VKEdele. Nimetatud aruanne hõlmab eelkõige järgmist:

(a)

(a)

hinnang väetisetoodete siseturu toimimise kohta, sh vastavushindamise ja turujärelevalve tõhusus, analüüs osalise ühtlustamise mõju kohta CE-märgisega väetisetoodete ja riiklike eeskirjade alusel turule lastud väetisetoodete tootmisele, kasutusviisidele ja kaubavoogudele;

hinnang väetisetoodete siseturu toimimise kohta, sh vastavushindamise ja turujärelevalve tõhusus, analüüs osalise ühtlustamise mõju kohta CE-märgisega väetisetoodete ja riiklike eeskirjade alusel turule lastud väetisetoodete tootmisele, kasutusviisidele ja kaubavoogudele;

| (b) | hinnang saasteainete tasemete piirangute kohaldamise kohta vastavalt käesoleva määruse I lisas sätestatule, uus asjakohane teaduslik teave saasteainete mürgisuse ja kantserogeensuse kohta, kui see muutub kättesaadavaks, sh väetisetoodete uraaniga saastatusest tulenevad ohud; |
| --- | --- |

(b)

(b)

hinnang saasteainete tasemete piirangute kohaldamise kohta vastavalt käesoleva määruse I lisas sätestatule, uus asjakohane teaduslik teave saasteainete mürgisuse ja kantserogeensuse kohta, kui see muutub kättesaadavaks, sh väetisetoodete uraaniga saastatusest tulenevad ohud;

hinnang saasteainete tasemete piirangute kohaldamise kohta vastavalt käesoleva määruse I lisas sätestatule, uus asjakohane teaduslik teave saasteainete mürgisuse ja kantserogeensuse kohta, kui see muutub kättesaadavaks, sh väetisetoodete uraaniga saastatusest tulenevad ohud;

| (c) | hinnang kaadmiumi kõrvaldamise tehnoloogiate arengu ja nende mõju, ulatuse ja maksumuse kohta kogu väärtusahelas ning asjakohase kaadmiumijäätmete käitlemise kohta ning |
| --- | --- |

(c)

(c)

hinnang kaadmiumi kõrvaldamise tehnoloogiate arengu ja nende mõju, ulatuse ja maksumuse kohta kogu väärtusahelas ning asjakohase kaadmiumijäätmete käitlemise kohta ning

hinnang kaadmiumi kõrvaldamise tehnoloogiate arengu ja nende mõju, ulatuse ja maksumuse kohta kogu väärtusahelas ning asjakohase kaadmiumijäätmete käitlemise kohta ning

| (d) | hinnang kaubandusliku mõju kohta tooraine hankimisele, sh fosfaatmaagi kättesaadavusele. |
| --- | --- |

(d)

(d)

hinnang kaubandusliku mõju kohta tooraine hankimisele, sh fosfaatmaagi kättesaadavusele.

hinnang kaubandusliku mõju kohta tooraine hankimisele, sh fosfaatmaagi kättesaadavusele.

Aruandes võetakse nõuetekohaselt arvesse tehnoloogia arengut ja innovatsiooni ning väetisetoodete tootmist ja kasutamist mõjutavaid standardimisprotsesse. Vajaduse korral lisatakse sellele seadusandlik ettepanek hiljemalt ... [viis aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva].

Aruandes võetakse nõuetekohaselt arvesse tehnoloogia arengut ja innovatsiooni ning väetisetoodete tootmist ja kasutamist mõjutavaid standardimisprotsesse. Vajaduse korral lisatakse sellele seadusandlik ettepanek hiljemalt ... [viis aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva].

Hiljemalt ... [12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist] esitab komisjon hinnangu teaduslike andmete kohta agronoomiliste ja keskkonnakriteeriumide kehtestamiseks, et määrata kindlaks loomasõnniku lõpp-punkti kriteeriumid eesmärgiga kvalifitseerida töödeldud loomasõnnikut sisaldavate või sellest koosnevate toodete toimivust.

Hiljemalt ... [12 kuud pärast käesoleva määruse jõustumist] esitab komisjon hinnangu teaduslike andmete kohta agronoomiliste ja keskkonnakriteeriumide kehtestamiseks, et määrata kindlaks loomasõnniku lõpp-punkti kriteeriumid eesmärgiga kvalifitseerida töödeldud loomasõnnikut sisaldavate või sellest koosnevate toodete toimivust.

Muudatusettepanek 103

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 48 – lõik 1 c (uus)

Artikkel 48 – lõik 1 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1c.
     
  Hiljemalt ... [viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] vaatab komisjon läbi mikroorganismide vastavushindamismenetluse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1c.
     
  Hiljemalt ... [viis aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] vaatab komisjon läbi mikroorganismide vastavushindamismenetluse.

Muudatusettepanek 104

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 49 – lõik 2

Artikkel 49 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Seda kohaldatakse alates
  1. jaanuarist 2018
  . | Seda kohaldatakse alates
  ... [kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva], välja arvatud artiklid 19–35, mida kohaldatakse alates ... [üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva], ning artiklid 13, 41, 42, 43 ja 45, mida kohaldatakse alates ... [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Seda kohaldatakse alates
  1. jaanuarist 2018
  .

1. jaanuarist 2018

Seda kohaldatakse alates
  ... [kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva], välja arvatud artiklid 19–35, mida kohaldatakse alates ... [üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva], ning artiklid 13, 41, 42, 43 ja 45, mida kohaldatakse alates ... [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]
  .

... [kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva], välja arvatud artiklid 19–35, mida kohaldatakse alates ... [üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva], ning artiklid 13, 41, 42, 43 ja 45, mida kohaldatakse alates ... [käesoleva määruse jõustumise kuupäev]

Muudatusettepanek 105

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – I osa – punkt 1 – alapunkt C a (uus)

I lisa – I osa – punkt 1 – alapunkt C a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Ca. | Vähese süsinikusisaldusega väetis |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Ca.

Ca.

Vähese süsinikusisaldusega väetis

Muudatusettepanek 106

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – I osa – punkt 5 –punkt A – alapunkt I a (uus)

I lisa – I osa – punkt 5 –punkt A – alapunkt I a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Ia. | Denitrifikatsiooni inhibiitor |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Ia.

Ia.

Denitrifikatsiooni inhibiitor

Muudatusettepanek 107

Muudatusettepanek 107

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – punkt 4

I lisa – II osa – punkt 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4. | Kui CE-märgisega väetisetoode sisaldab ainet, mille puhul on kehtestatud jääkide piirnormid toidus ja söödas vastavalt |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.

4.

Kui CE-märgisega väetisetoode sisaldab ainet, mille puhul on kehtestatud jääkide piirnormid toidus ja söödas vastavalt

välja jäetud

välja jäetud

| (a) | nõukogu määrusele (EMÜ) nr 315/93

   (1), |
| --- | --- |

(a)

(a)

nõukogu määrusele (EMÜ) nr 315/93

   (1),

nõukogu määrusele (EMÜ) nr 315/93

1

| (b) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 396/2005

   (2), |
| --- | --- |

(b)

(b)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 396/2005

   (2),

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 396/2005

2

| (c) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 470/2009 või

   (3) |
| --- | --- |

(c)

(c)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 470/2009 või

   (3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 470/2009 või

3

| (d) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2002/32/EÜ

   (4), |
| --- | --- |

(d)

(d)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2002/32/EÜ

   (4),

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2002/32/EÜ

4

ei tohi CE-märgisega väetisetoote kasutamine kasutamisjuhendis täpsustatud viisil tuua kaasa kõnealuste piirnormide ületamist toidus ja söödas.

ei tohi CE-märgisega väetisetoote kasutamine kasutamisjuhendis täpsustatud viisil tuua kaasa kõnealuste piirnormide ületamist toidus ja söödas.

Muudatusettepanek 108

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – punkt 4 a (uus)

I lisa – II osa – punkt 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a. | Määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heakskiitmiseks või heakskiitmise uuendamiseks esitatud koostisaineid, mis on rakendusmäärusest (EL) nr 540/2011 välja jäetud, ei tohi väetisetoodetes kasutada, kui väljajätmine on põhjendatud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 1 lõike 4 alusel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.

4a.

Määruse (EÜ) nr 1107/2009 kohaselt heakskiitmiseks või heakskiitmise uuendamiseks esitatud koostisaineid, mis on rakendusmäärusest (EL) nr 540/2011 välja jäetud, ei tohi väetisetoodetes kasutada, kui väljajätmine on põhjendatud määruse (EÜ) nr 1107/2009 artikli 1 lõike 4 alusel.

Muudatusettepanek 109

Muudatusettepanek 109

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(A) – punkt 1

I lisa – II osa – PFC 1(A) – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Orgaaniline väetis sisaldab |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Orgaaniline väetis sisaldab

| 1. | Orgaaniline väetis sisaldab |
| --- | --- |

1.

Orgaaniline väetis sisaldab

| — | süsinikku
  (
  C
  ) ja |
| --- | --- |

—

süsinikku
  (
  C
  ) ja

süsinikku

C

| — | orgaanilist süsinikku
  (
  Corg
  ) ja |
| --- | --- |

—

orgaanilist süsinikku
  (
  Corg
  ) ja

orgaanilist süsinikku

Corg

| — | toitaineid, |
| --- | --- |

—

toitaineid,

| — | toitaineid, |
| --- | --- |

—

toitaineid,

mis on üksnes bioloogilise päritoluga, välja arvatud fossiilsed või geoloogilistesse formatsioonidesse suletud materjalid.

mis on üksnes bioloogilise päritoluga,
  nagu turvas, sealhulgas leonardiit, ligniit ja nendest materjalidest saadud ained, kuid
  välja arvatud
  muud
  fossiilsed või geoloogilistesse formatsioonidesse suletud materjalid.

nagu turvas, sealhulgas leonardiit, ligniit ja nendest materjalidest saadud ained, kuid

muud

Muudatusettepanek 110

Muudatusettepanek 110

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(A) – punkt 2 – taane 1

I lisa – II osa – PFC 1(A) – punkt 2 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | kaadmium (Cd)
  1,5
  mg / kuivaine kg, |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

kaadmium (Cd)
  1,5
  mg / kuivaine kg,

1,5

| — | kaadmium (Cd)
  1,0
   mg / kuivaine kg, |
| --- | --- |

—

kaadmium (Cd)
  1,0
   mg / kuivaine kg,

1,0

Muudatusettepanek 112

Muudatusettepanek 112

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(A) – punkt 2 – taane 6

I lisa – II osa – PFC 1(A) – punkt 2 – taane 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | biureet (C2H5N3O2)
  12 g / kuivaine kg
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

biureet (C2H5N3O2)
  12 g / kuivaine kg
  .

2

5

3

2

12 g / kuivaine kg

| — | biureet (C2H5N3O2)
  allpool avastamispiiri
  . |
| --- | --- |

—

biureet (C2H5N3O2)
  allpool avastamispiiri
  .

2

5

3

2

allpool avastamispiiri

Muudatusettepanek 113

Muudatusettepanek 113

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(A) – punkt 3

I lisa – II osa – PFC 1(A) – punkt 3

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

| 3. | Salmonella spp. peab puuduma CE-märgisega väetisetoote 25 g proovis. |
| --- | --- |

3.

Salmonella spp. peab puuduma CE-märgisega väetisetoote 25 g proovis.

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| 3. | Orgaanilises väetises ei tohi haigusetekitajaid esineda suuremas kontsentratsioonis kui järgmises tabelis esitatud vastavad piirnormid:













  Analüüsitavad mikroorganismid | Proovivõtukava | Piirnorm |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | m | M |
| Salmonella spp. | 5 | 0 | 0 | Puudub 25 g-s või 25 ml-s |
| Escherichia coli või enterokokid | 5 | 5 | 0 | 1 000 1 g-s või 1 ml-s |

3.

Orgaanilises väetises ei tohi haigusetekitajaid esineda suuremas kontsentratsioonis kui järgmises tabelis esitatud vastavad piirnormid:

Analüüsitavad mikroorganismid

Analüüsitavad mikroorganismid

Proovivõtukava

Proovivõtukava

Piirnorm

Piirnorm

n

n

c

c

m

m

M

M

Salmonella spp.

Salmonella spp.

5

5

0

0

0

0

Puudub 25 g-s või 25 ml-s

Puudub 25 g-s või 25 ml-s

Escherichia coli või enterokokid

Escherichia coli või enterokokid

5

5

5

5

0

0

1 000 1 g-s või 1 ml-s

1 000 1 g-s või 1 ml-s

n = analüüsitavate proovide arv

n = analüüsitavate proovide arv

c = proovide arv, kus bakterite CFU arv võib jääda näitajate m ja M vahele

c = proovide arv, kus bakterite CFU arv võib jääda näitajate m ja M vahele

m = bakterite arvu läviväärtus (väljendatakse CFUna), mida loetakse rahuldavaks

m = bakterite arvu läviväärtus (väljendatakse CFUna), mida loetakse rahuldavaks

M = bakterite arvu maksimumväärtus (väljendatakse CFUna)

M = bakterite arvu maksimumväärtus (väljendatakse CFUna)

Mis tahes arengujärgus parasiite Ascaris spp. ja Toxocara spp. ei tohi 100 g või 100 ml orgaanilises väetises leiduda.

Mis tahes arengujärgus parasiite Ascaris spp. ja Toxocara spp. ei tohi 100 g või 100 ml orgaanilises väetises leiduda.

Muudatusettepanek 114

Muudatusettepanek 114

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(A)(I) – punkt 1 a (uus)

I lisa – II osa – PFC 1(A)(I) – punkt 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a. | CE-märgisega väetisetoode sisaldab vähemalt üht järgmistest deklareeritud toitainetest: lämmastik (N), fosforpentaoksiid (P2O5) või kaaliumoksiid (K2O). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.

1a.

CE-märgisega väetisetoode sisaldab vähemalt üht järgmistest deklareeritud toitainetest: lämmastik (N), fosforpentaoksiid (P2

5

2

Muudatusettepanek 115

Muudatusettepanek 115

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(A)(I) – punkt 2 a (uus)

I lisa – II osa – PFC 1(A)(I) – punkt 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a. | Kui CE-märgisega väetisetoode sisaldab mitut toitainet, peab toode sisaldama primaarseid deklareeritud toitaineid miinimumkogusele vastaval määral järgmiselt: •



  2,5 massiprotsenti üldlämmastikku (N) või 2 massiprotsenti fosforpentaoksiidi (P2O5) kokku või 2 massiprotsenti kaaliumoksiidi (K2O) kokku ning




  6,5  massiprotsenti toitaineid kokku. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.

2a.

Kui CE-märgisega väetisetoode sisaldab mitut toitainet, peab toode sisaldama primaarseid deklareeritud toitaineid miinimumkogusele vastaval määral järgmiselt: •

2,5 massiprotsenti üldlämmastikku (N) või 2 massiprotsenti fosforpentaoksiidi (P2O5) kokku või 2 massiprotsenti kaaliumoksiidi (K2O) kokku ning

2,5 massiprotsenti üldlämmastikku (N) või 2 massiprotsenti fosforpentaoksiidi (P2

5

2

6,5  massiprotsenti toitaineid kokku.

6,5  massiprotsenti toitaineid kokku.

Muudatusettepanek 116

Muudatusettepanek 116

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(A)(II) – punkt 1 a (uus)

I lisa – II osa – PFC 1(A)(II) – punkt 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a. | CE-märgisega väetisetoode sisaldab vähemalt üht järgmistest deklareeritud toitainetest: lämmastik (N), fosforpentaoksiid (P2O5) või kaaliumoksiid (K2O). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.

1a.

CE-märgisega väetisetoode sisaldab vähemalt üht järgmistest deklareeritud toitainetest: lämmastik (N), fosforpentaoksiid (P2

5

2

Muudatusettepanek 117

Muudatusettepanek 117

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(A)(II) – punkt 2 – sissejuhatav osa

I lisa – II osa – PFC 1(A)(II) – punkt 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | CE-märgisega väetisetoode sisaldab vähemalt üht järgmistest deklareeritud toitainetest kehtestatud miinimumkogusele vastaval määral: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.

CE-märgisega väetisetoode sisaldab vähemalt üht järgmistest deklareeritud toitainetest kehtestatud miinimumkogusele vastaval määral:

| 2. | CE-märgisega väetisetoode sisaldab vähemalt üht järgmistest deklareeritud
  primaarsetest
  toitainetest kehtestatud miinimumkogusele vastaval määral: |
| --- | --- |

2.

CE-märgisega väetisetoode sisaldab vähemalt üht järgmistest deklareeritud
  primaarsetest
  toitainetest kehtestatud miinimumkogusele vastaval määral:

primaarsetest

Muudatusettepanek 118

Muudatusettepanek 118

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(A)(II) – punkt 2 – taane 1

I lisa – II osa – PFC 1(A)(II) – punkt 2 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | 2 massiprotsenti
  üldlämmastikku (N), |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

2 massiprotsenti
  üldlämmastikku (N),

2 massiprotsenti

| — | 1 massiprotsent
  üldlämmastikku (N) 
  ja/või |
| --- | --- |

—

1 massiprotsent
  üldlämmastikku (N) 
  ja/või

1 massiprotsent

ja/või

Muudatusettepanek 119

Muudatusettepanek 119

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(A)(II) – punkt 2 – taane 2

I lisa – II osa – PFC 1(A)(II) – punkt 2 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | 1 massiprotsent
  fosforpentaoksiidi (P2O5) kokku või |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

1 massiprotsent
  fosforpentaoksiidi (P2O5) kokku või

1 massiprotsent

2

5

| — | 2 massiprotsenti
  fosforpentaoksiidi (P2O5) kokku või |
| --- | --- |

—

2 massiprotsenti
  fosforpentaoksiidi (P2O5) kokku või

2 massiprotsenti

2

5

Muudatusettepanek 120

Muudatusettepanek 120

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(A)(II) – punkt 2 – taane 3

I lisa – II osa – PFC 1(A)(II) – punkt 2 – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | 2 massiprotsenti
  kaaliumoksiidi (K2O) kokku. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

2 massiprotsenti
  kaaliumoksiidi (K2O) kokku.

2 massiprotsenti

2

| — | 1 massiprotsent
  kaaliumoksiidi (K2O) kokku
  ning |
| --- | --- |

—

1 massiprotsent
  kaaliumoksiidi (K2O) kokku
  ning

1 massiprotsent

2

ning

Muudatusettepanek 121

Muudatusettepanek 121

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(A)(II) – punkt 2 – taane 3 a (uus)

I lisa – II osa – PFC 1(A)(II) – punkt 2 – taane 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | 6,5  massiprotsenti toitaineid kokku. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

6,5  massiprotsenti toitaineid kokku.

6,5  massiprotsenti toitaineid kokku.

Muudatusettepanek 122

Muudatusettepanek 122

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(A)(II) – punkt 2 a (uus)

I lisa – II osa – PFC 1(A)(II) – punkt 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a. | Kui CE-märgisega väetisetoode sisaldab mitut toitainet, peab toode sisaldama primaarseid deklareeritud toitaineid miinimumkogusele vastaval määral järgmiselt: •



  2 massiprotsenti üldlämmastikku (N) või 1 massiprotsent fosforpentaoksiidi (P2O5) kokku või 2 massiprotsenti kaaliumoksiidi (K2O) kokku ning




  5 massiprotsenti primaarseid toitaineid kokku. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.

2a.

Kui CE-märgisega väetisetoode sisaldab mitut toitainet, peab toode sisaldama primaarseid deklareeritud toitaineid miinimumkogusele vastaval määral järgmiselt: •

2 massiprotsenti üldlämmastikku (N) või 1 massiprotsent fosforpentaoksiidi (P2O5) kokku või 2 massiprotsenti kaaliumoksiidi (K2O) kokku ning

2 massiprotsenti üldlämmastikku (N) või 1 massiprotsent fosforpentaoksiidi (P2

5

2

5 massiprotsenti primaarseid toitaineid kokku.

5 massiprotsenti primaarseid toitaineid kokku.

Muudatusettepanek 123

Muudatusettepanek 123

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(B) – punkt 1

I lisa – II osa – PFC 1(B) – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Orgaanilis-mineraalne väetis on valmistis, millel on järgmised koostisained: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Orgaanilis-mineraalne väetis on valmistis, millel on järgmised koostisained:

| 1. | Orgaanilis-mineraalne väetis on valmistis, millel on järgmised koostisained: |
| --- | --- |

1.

Orgaanilis-mineraalne väetis on valmistis, millel on järgmised koostisained:

| — | üks või mitu allpool PFC 1(C) all täpsustatud mineraalväetist ning |
| --- | --- |

—

üks või mitu allpool PFC 1(C) all täpsustatud mineraalväetist ning

| — | üks või mitu allpool PFC 1(C) all täpsustatud mineraalväetist ning |
| --- | --- |

—

üks või mitu allpool PFC 1(C) all täpsustatud mineraalväetist ning

| — | materjal
  , mis
  sisaldab |
| --- | --- |

—

materjal
  , mis
  sisaldab

materjal

sisaldab

| — | orgaanilist süsinikku (
  C
  ) ja |
| --- | --- |

—

orgaanilist süsinikku (
  C
  ) ja

C

| — | üks või mitu materjali
  , mis
  sisaldavad
  orgaanilist süsinikku (
  Corg
  ) ja |
| --- | --- |

—

üks või mitu materjali
  , mis
  sisaldavad
  orgaanilist süsinikku (
  Corg
  ) ja

üks või mitu materjali

sisaldavad

Corg

| — | toitaineid,
  mis on üksnes bioloogilise päritoluga, välja arvatud fossiilsed või geoloogilistesse formatsioonidesse suletud materjalid. |
| --- | --- |

—

toitaineid,

mis on üksnes bioloogilise päritoluga, välja arvatud fossiilsed või geoloogilistesse formatsioonidesse suletud materjalid.

| — | toitaineid, mis on üksnes bioloogilise päritoluga,
  nagu turvas, sealhulgas leonardiit, ligniit ja nendest materjalidest saadud ained, kuid
  välja arvatud
  muud
  fossiilsed või geoloogilistesse formatsioonidesse suletud materjalid. |
| --- | --- |

—

toitaineid, mis on üksnes bioloogilise päritoluga,
  nagu turvas, sealhulgas leonardiit, ligniit ja nendest materjalidest saadud ained, kuid
  välja arvatud
  muud
  fossiilsed või geoloogilistesse formatsioonidesse suletud materjalid.

nagu turvas, sealhulgas leonardiit, ligniit ja nendest materjalidest saadud ained, kuid

muud

Muudatusettepanek 343

Muudatusettepanek 343

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(B) – punkt 3 – alapunkt a – alapunkt 2 – taanded 2 ja 3

I lisa – II osa – PFC 1(B) – punkt 3 – alapunkt a – alapunkt 2 – taanded 2 ja 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | Alates [Publications office, please insert the date occurring
  three
  years after the date of application of this Regulation]: 40 mg ühe kg fosforpentaoksiidi (P2O5) kohta ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

Alates [Publications office, please insert the date occurring
  three
  years after the date of application of this Regulation]: 40 mg ühe kg fosforpentaoksiidi (P2O5) kohta ning

three

2

5

| — | Alates ... [
  kuus
  aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva]: 40 mg ühe kg fosforpentaoksiidi (P2O5) kohta ning |
| --- | --- |

—

Alates ... [
  kuus
  aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva]: 40 mg ühe kg fosforpentaoksiidi (P2O5) kohta ning

...

kuus

2

5

| — | Alates [Publications office, please insert the date occurring
  twelve
  years after the date of application of this Regulation]: 20 mg ühe kg fosforpentaoksiidi (P2O5) kohta, |
| --- | --- |

—

Alates [Publications office, please insert the date occurring
  twelve
  years after the date of application of this Regulation]: 20 mg ühe kg fosforpentaoksiidi (P2O5) kohta,

twelve

2

5

| — | Alates ... [
  16
   aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva]: 20 mg ühe kg fosforpentaoksiidi (P2O5) kohta, |
| --- | --- |

—

Alates ... [
  16
   aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva]: 20 mg ühe kg fosforpentaoksiidi (P2O5) kohta,

...

16

2

5

Muudatusettepanek 126

Muudatusettepanek 126

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(B) – punkt 4

I lisa – II osa – PFC 1(B) – punkt 4

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

| 4. | Salmonella spp. peab puuduma CE-märgisega väetisetoote 25 g proovis. |
| --- | --- |

4.

Salmonella spp. peab puuduma CE-märgisega väetisetoote 25 g proovis.

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| 4. | Orgaanilis-mineraalses väetises ei tohi haigusetekitajaid esineda suuremas kontsentratsioonis kui järgmises tabelis esitatud vastavad piirnormid:













  Analüüsitavad mikroorganismid | Proovivõtukava | Piirnorm |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | m | M |
| Salmonella spp. | 5 | 0 | 0 | Puudub 25 g-s või 25 ml-s |
| Escherichia coli või enterokokid | 5 | 5 | 0 | 1 000 1 g-s või 1 ml-s |

4.

Orgaanilis-mineraalses väetises ei tohi haigusetekitajaid esineda suuremas kontsentratsioonis kui järgmises tabelis esitatud vastavad piirnormid:

Analüüsitavad mikroorganismid

Analüüsitavad mikroorganismid

Proovivõtukava

Proovivõtukava

Piirnorm

Piirnorm

n

n

c

c

m

m

M

M

Salmonella spp.

Salmonella spp.

5

5

0

0

0

0

Puudub 25 g-s või 25 ml-s

Puudub 25 g-s või 25 ml-s

Escherichia coli või enterokokid

Escherichia coli või enterokokid

5

5

5

5

0

0

1 000 1 g-s või 1 ml-s

1 000 1 g-s või 1 ml-s

n = analüüsitavate proovide arv

n = analüüsitavate proovide arv

c = proovide arv, kus bakterite CFU arv võib jääda näitajate m ja M vahele

c = proovide arv, kus bakterite CFU arv võib jääda näitajate m ja M vahele

m = bakterite arvu läviväärtus (väljendatakse CFUna), mida loetakse rahuldavaks

m = bakterite arvu läviväärtus (väljendatakse CFUna), mida loetakse rahuldavaks

M = bakterite arvu maksimumväärtus (väljendatakse CFUna)

M = bakterite arvu maksimumväärtus (väljendatakse CFUna)

Mis tahes arengujärgus parasiite Ascaris spp. ja Toxocara spp. ei tohi 100 g või 100 ml orgaanilises-mineraalses väetises leiduda.

Mis tahes arengujärgus parasiite Ascaris spp. ja Toxocara spp. ei tohi 100 g või 100 ml orgaanilises-mineraalses väetises leiduda.

Muudatusettepanek 127

Muudatusettepanek 127

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(B)(I) – punkt 2 – taane 2

I lisa – II osa – PFC 1(B)(I) – punkt 2 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | 2 massiprotsenti
  fosforpentaoksiidi (P2O5)
  kokku
  või |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

2 massiprotsenti
  fosforpentaoksiidi (P2O5)
  kokku
  või

2 massiprotsenti

2

5

kokku

| — | 1 massiprotsent neutraalses ammooniumtsitraadis ja vees lahustuvat
  fosforpentaoksiidi (P2O5) või |
| --- | --- |

—

1 massiprotsent neutraalses ammooniumtsitraadis ja vees lahustuvat
  fosforpentaoksiidi (P2O5) või

1 massiprotsent neutraalses ammooniumtsitraadis ja vees lahustuvat

2

5

Muudatusettepanek 128

Muudatusettepanek 128

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(B)(I) – punkt 2 a (uus)

I lisa – II osa – PFC 1(B)(I) – punkt 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a. | Kui CE-märgisega väetisetoode sisaldab mitut toitainet, peab toode sisaldama primaarseid deklareeritud toitaineid miinimumkogusele vastaval määral järgmiselt:



  2,5  massiprotsenti üldlämmastikku (N), millest 1 massiprotsent CE-märgisega väetisetootes on orgaaniline lämmastik (N), või 2 massiprotsenti fosforpentaoksiidi (P2O5) kokku või 2 massiprotsenti kaaliumoksiidi (K2O) kokku ning




  6,5  massiprotsenti primaarseid toitaineid kokku. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.

2a.

Kui CE-märgisega väetisetoode sisaldab mitut toitainet, peab toode sisaldama primaarseid deklareeritud toitaineid miinimumkogusele vastaval määral järgmiselt:

2,5  massiprotsenti üldlämmastikku (N), millest 1 massiprotsent CE-märgisega väetisetootes on orgaaniline lämmastik (N), või 2 massiprotsenti fosforpentaoksiidi (P2O5) kokku või 2 massiprotsenti kaaliumoksiidi (K2O) kokku ning

2,5  massiprotsenti üldlämmastikku (N), millest 1 massiprotsent CE-märgisega väetisetootes on orgaaniline lämmastik (N), või 2 massiprotsenti fosforpentaoksiidi (P2

5

2

6,5  massiprotsenti primaarseid toitaineid kokku.

6,5  massiprotsenti primaarseid toitaineid kokku.

Muudatusettepanek 129

Muudatusettepanek 129

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(B)(I) – punkt 4

I lisa – II osa – PFC 1(B)(I) – punkt 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4. | CE-märgisega väetisetoote iga ühik sisaldab deklareeritud koguse orgaanilist
  ainet
  ja toitaineid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.

CE-märgisega väetisetoote iga ühik sisaldab deklareeritud koguse orgaanilist
  ainet
  ja toitaineid.

ainet

| 4. | CE-märgisega väetisetoote iga ühik sisaldab deklareeritud koguse orgaanilist
  süsinikku
  ja
  kõiki
  toitaineid.
  Ühiku all mõistetakse toote selliseid koostisosi nagu graanulid, pelletid jne. |
| --- | --- |

4.

CE-märgisega väetisetoote iga ühik sisaldab deklareeritud koguse orgaanilist
  süsinikku
  ja
  kõiki
  toitaineid.
  Ühiku all mõistetakse toote selliseid koostisosi nagu graanulid, pelletid jne.

süsinikku

kõiki

Ühiku all mõistetakse toote selliseid koostisosi nagu graanulid, pelletid jne.

Muudatusettepanek 130

Muudatusettepanek 130

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(B)(II) – punkt 2 a (uus)

I lisa – II osa – PFC 1(B)(II) – punkt 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a. | Kui toode sisaldab mitut toitainet, on miinimumkogused järgmised:







  — | 1 massiprotsent üldlämmastikku (N) või |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.

2a.

Kui toode sisaldab mitut toitainet, on miinimumkogused järgmised:

—

1 massiprotsent üldlämmastikku (N) või

1 massiprotsent üldlämmastikku (N) või

| — | 1 massiprotsent fosforpentaoksiidi (P2O5) kokku või |
| --- | --- |

—

1 massiprotsent fosforpentaoksiidi (P2O5) kokku või

1 massiprotsent fosforpentaoksiidi (P2

5

| — | 1 massiprotsent kaaliumoksiidi (K2O) kokku, |
| --- | --- |

—

1 massiprotsent kaaliumoksiidi (K2O) kokku,

1 massiprotsent kaaliumoksiidi (K2

kusjuures toitainete kogusisaldus on vähemalt 4 %.

kusjuures toitainete kogusisaldus on vähemalt 4 %.

Muudatusettepanek 131

Muudatusettepanek 131

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(B)(II) – punkt 3

I lisa – II osa – PFC 1(B)(II) – punkt 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3. | CE-märgisega väetisetoote orgaanilise süsiniku (C) sisaldus on vähemalt
  3 massiprotsenti
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.

CE-märgisega väetisetoote orgaanilise süsiniku (C) sisaldus on vähemalt
  3 massiprotsenti
  .

3 massiprotsenti

| 3. | CE-märgisega väetisetoote orgaanilise süsiniku (C) sisaldus on vähemalt
  1 massiprotsent
  . |
| --- | --- |

3.

CE-märgisega väetisetoote orgaanilise süsiniku (C) sisaldus on vähemalt
  1 massiprotsent
  .

1 massiprotsent

Muudatusettepanek 132

Muudatusettepanek 132

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(C) – punkt 1

I lisa – II osa – PFC 1(C) – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Mineraalväetis on väetis, mis ei
  ole orgaaniline väetis ega orgaanilis-mineraalne väetis
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Mineraalväetis on väetis, mis ei
  ole orgaaniline väetis ega orgaanilis-mineraalne väetis
  .

ole orgaaniline väetis ega orgaanilis-mineraalne väetis

| 1. | Mineraalväetis on väetis, mis
  sisaldab mineraalseid toitaineid või loomset või taimset päritolu mineraalseks töödeldud toitaineid. CE-märgisega väetisetoote orgaanilise süsiniku (Corg) sisaldus ei ületa 1 massiprotsenti. Selle hulka ei kuulu CMC 9 ja 10 nõuetele vastavatest katteainetest ning PFC 5 ja CMC 8 nõuetele vastavatest agronoomilistest lisaainetest pärit süsinik. |
| --- | --- |

1.

Mineraalväetis on väetis, mis
  sisaldab mineraalseid toitaineid või loomset või taimset päritolu mineraalseks töödeldud toitaineid. CE-märgisega väetisetoote orgaanilise süsiniku (Corg) sisaldus ei ületa 1 massiprotsenti. Selle hulka ei kuulu CMC 9 ja 10 nõuetele vastavatest katteainetest ning PFC 5 ja CMC 8 nõuetele vastavatest agronoomilistest lisaainetest pärit süsinik.

sisaldab mineraalseid toitaineid või loomset või taimset päritolu mineraalseks töödeldud toitaineid. CE-märgisega väetisetoote orgaanilise süsiniku (Corg) sisaldus ei ületa 1 massiprotsenti. Selle hulka ei kuulu CMC 9 ja 10 nõuetele vastavatest katteainetest ning PFC 5 ja CMC 8 nõuetele vastavatest agronoomilistest lisaainetest pärit süsinik.

Muudatusettepanek 133

Muudatusettepanek 133

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(C) – punkt 1 a (uus)

I lisa – II osa – PFC 1(C) – punkt 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a. | Fosforväetised peavad vastama vähemalt ühele järgmistest lahustuvuse miinimumtasemetest, et olla taimedele omastatavad, muidu ei saa neid fosforväetisena deklareerida:







  — | lahustuvus vees: minimaalselt 40 % fosfori üldsisaldusest või |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.

1a.

Fosforväetised peavad vastama vähemalt ühele järgmistest lahustuvuse miinimumtasemetest, et olla taimedele omastatavad, muidu ei saa neid fosforväetisena deklareerida:

—

lahustuvus vees: minimaalselt 40 % fosfori üldsisaldusest või

lahustuvus vees: minimaalselt 40 % fosfori üldsisaldusest või

| — | lahustuvus neutraalses ammooniumtsitraadis: minimaalselt 75 % fosfori üldsisaldusest või |
| --- | --- |

—

lahustuvus neutraalses ammooniumtsitraadis: minimaalselt 75 % fosfori üldsisaldusest või

lahustuvus neutraalses ammooniumtsitraadis: minimaalselt 75 % fosfori üldsisaldusest või

| — | lahustuvus sipelghappes (ainult pehme kivimi fosfaadi puhul): minimaalselt 55 % fosfori üldsisaldusest. |
| --- | --- |

—

lahustuvus sipelghappes (ainult pehme kivimi fosfaadi puhul): minimaalselt 55 % fosfori üldsisaldusest.

lahustuvus sipelghappes (ainult pehme kivimi fosfaadi puhul): minimaalselt 55 % fosfori üldsisaldusest.

Muudatusettepanek 134

Muudatusettepanek 134

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(C) – punkt 1 b (uus)

I lisa – II osa – PFC 1(C) – punkt 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1b. | Kogu deklareeritav lämmastikusisaldus esitatakse ammoniaaklämmastiku, nitraatlämmastiku, karbamiidlämmastiku ning metüleenkarbamiidina, isobutülideendikarbamiidina ja krotonülideendikarbamiidina esineva lämmastiku sisalduse summana. Deklareeritav fosforisisaldus esitatakse fosfaatfosfori vormina. Pärast teaduslikku uurimist võib kooskõlas artikli 42 lõikega 1 lisada uusi vorme. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1b.

1b.

Kogu deklareeritav lämmastikusisaldus esitatakse ammoniaaklämmastiku, nitraatlämmastiku, karbamiidlämmastiku ning metüleenkarbamiidina, isobutülideendikarbamiidina ja krotonülideendikarbamiidina esineva lämmastiku sisalduse summana. Deklareeritav fosforisisaldus esitatakse fosfaatfosfori vormina. Pärast teaduslikku uurimist võib kooskõlas artikli 42 lõikega 1 lisada uusi vorme.

Muudatusettepanek 135

Muudatusettepanek 135

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I) – punkt 1

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I) – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Makrotoitaineid sisaldava mineraalväetise otstarve on varustada taimi ühe või enama järgmise makrotoitainega: lämmastik (N), fosfor (P), kaalium (K), magneesium (Mg), kaltsium (Ca), väävel (S) või naatrium (Na). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Makrotoitaineid sisaldava mineraalväetise otstarve on varustada taimi ühe või enama järgmise makrotoitainega: lämmastik (N), fosfor (P), kaalium (K), magneesium (Mg), kaltsium (Ca), väävel (S) või naatrium (Na).

| 1. | Makrotoitaineid sisaldava mineraalväetise otstarve on varustada taimi ühe või enama järgmise makrotoitainega:








  (a) | primaarsed:
  lämmastik (N), fosfor (P) 
  ja
  kaalium (K); |
| --- | --- | --- |

1.

Makrotoitaineid sisaldava mineraalväetise otstarve on varustada taimi ühe või enama järgmise makrotoitainega:

(a)

(a)

primaarsed:
  lämmastik (N), fosfor (P) 
  ja
  kaalium (K);

primaarsed:

ja

| (b) | sekundaarsed:
  magneesium (Mg), kaltsium (Ca), väävel (S) või naatrium (Na). |
| --- | --- |

(b)

(b)

sekundaarsed:
  magneesium (Mg), kaltsium (Ca), väävel (S) või naatrium (Na).

sekundaarsed:

Muudatusettepanek 344

Muudatusettepanek 344

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I) – punkt 2 – alapunkt a – alapunkt 2 – taanded 2 ja3

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I) – punkt 2 – alapunkt a – alapunkt 2 – taanded 2 ja3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | Alates [Publications office, please insert the date occurring
  three
  years after the date of application of this Regulation]: 40 mg ühe kg fosforpentaoksiidi (P2O5) kohta ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

Alates [Publications office, please insert the date occurring
  three
  years after the date of application of this Regulation]: 40 mg ühe kg fosforpentaoksiidi (P2O5) kohta ning

three

2

5

| — | Alates ... [
  kuus
  aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva]: 40 mg ühe kg fosforpentaoksiidi (P2O5) kohta ning |
| --- | --- |

—

Alates ... [
  kuus
  aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva]: 40 mg ühe kg fosforpentaoksiidi (P2O5) kohta ning

kuus

2

5

| — | Alates [Publications office, please insert the date occurring
  twelve
  years after the date of application of this Regulation]: 20 mg ühe kg fosforpentaoksiidi (P2O5) kohta, |
| --- | --- |

—

Alates [Publications office, please insert the date occurring
  twelve
  years after the date of application of this Regulation]: 20 mg ühe kg fosforpentaoksiidi (P2O5) kohta,

twelve

2

5

| — | Alates ... [
  16
  aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva]: 20 mg ühe kg fosforpentaoksiidi (P2O5) kohta, |
| --- | --- |

—

Alates ... [
  16
  aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva]: 20 mg ühe kg fosforpentaoksiidi (P2O5) kohta,

16

2

5

Muudatusettepanek 139

Muudatusettepanek 139

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(a)(i) – punkt 1

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(a)(i) – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Makrotoitaineid sisaldava tahke lihtmineraalväetise puhul on deklareeritud
  vaid ühe toitaine sisaldus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Makrotoitaineid sisaldava tahke lihtmineraalväetise puhul on deklareeritud
  vaid ühe toitaine sisaldus.

vaid ühe toitaine sisaldus.

| 1. | Makrotoitaineid sisaldava tahke lihtmineraalväetise puhul on deklareeritud
  järgmine sisaldus:










  (a) | vaid üks primaarne toitaine (lämmastik (N), fosfor (P) ja kaalium (K)) või |
| --- | --- | --- |

1.

Makrotoitaineid sisaldava tahke lihtmineraalväetise puhul on deklareeritud
  järgmine sisaldus:

järgmine sisaldus:

(a)

(a)

vaid üks primaarne toitaine (lämmastik (N), fosfor (P) ja kaalium (K)) või

vaid üks primaarne toitaine (lämmastik (N), fosfor (P) ja kaalium (K)) või

Muudatusettepanek 140

Muudatusettepanek 140

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(a)(i) – punkt 1 – alapunkt b (uus)

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(a)(i) – punkt 1 – alapunkt b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (b) | vaid üks sekundaarne toitaine (magneesium (Mg), kaltsium (Ca), väävel (S) ja naatrium (Na)). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

(b)

vaid üks sekundaarne toitaine (magneesium (Mg), kaltsium (Ca), väävel (S) ja naatrium (Na)).

vaid üks sekundaarne toitaine (magneesium (Mg), kaltsium (Ca), väävel (S) ja naatrium (Na)).

Muudatusettepanek 141

Muudatusettepanek 141

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(a)(i) – punkt 1 a (uus)

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(a)(i) – punkt 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a. | Makrotoitaineid sisaldav tahke lihtmineraalväetis, mille puhul on deklareeritud vaid ühe primaarse toitaine sisaldus, võib sisaldada üht või enamat sekundaarset toitainet. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.

1a.

Makrotoitaineid sisaldav tahke lihtmineraalväetis, mille puhul on deklareeritud vaid ühe primaarse toitaine sisaldus, võib sisaldada üht või enamat sekundaarset toitainet.

Muudatusettepanek 142

Muudatusettepanek 142

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(a)(i) – punkt 2 – sissejuhatav osa

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(a)(i) – punkt 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | CE-märgisega väetisetoode sisaldab
  üht järgmistest
  deklareeritud
  toitainetest
  kehtestatud miinimumkogusele vastaval määral: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.

CE-märgisega väetisetoode sisaldab
  üht järgmistest
  deklareeritud
  toitainetest
  kehtestatud miinimumkogusele vastaval määral:

üht järgmistest

toitainetest

| 2. | CE-märgisega väetisetoode sisaldab
  primaarseid ja/või sekundaarseid
  deklareeritud
  toitaineid
  kehtestatud miinimumkogusele vastaval määral: |
| --- | --- |

2.

CE-märgisega väetisetoode sisaldab
  primaarseid ja/või sekundaarseid
  deklareeritud
  toitaineid
  kehtestatud miinimumkogusele vastaval määral:

primaarseid ja/või sekundaarseid

toitaineid

Muudatusettepanek 143

Muudatusettepanek 143

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(a)(i) – punkt 2 – taane 2

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(a)(i) – punkt 2 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | 12 massiprotsenti fosforpentaoksiidi (P2O5)
  kokku
  , |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

12 massiprotsenti fosforpentaoksiidi (P2O5)
  kokku
  ,

2

5

kokku

| — | 12 massiprotsenti
  neutraalses ammooniumtsitraadis ja vees lahustuvat
  fosforpentaoksiidi (P2O5), |
| --- | --- |

—

12 massiprotsenti
  neutraalses ammooniumtsitraadis ja vees lahustuvat
  fosforpentaoksiidi (P2O5),

neutraalses ammooniumtsitraadis ja vees lahustuvat

2

5

Muudatusettepanek 144

Muudatusettepanek 144

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(a)(i) – punkt 2 – taane 7

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(a)(i) – punkt 2 – taane 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | 1 massiprotsent
  naatriumoksiidi (Na2O) kokku. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

1 massiprotsent
  naatriumoksiidi (Na2O) kokku.

1 massiprotsent

2

| — | 3 massiprotsenti
  naatriumoksiidi (Na2O) kokku. |
| --- | --- |

—

3 massiprotsenti
  naatriumoksiidi (Na2O) kokku.

3 massiprotsenti

2

Muudatusettepanek 145

Muudatusettepanek 145

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(a)(ii) – punkt 1

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(a)(ii) – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Makrotoitaineid sisaldava tahke kompleksmineraalväetise puhul on deklareeritud enam kui ühe toitaine sisaldus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Makrotoitaineid sisaldava tahke kompleksmineraalväetise puhul on deklareeritud enam kui ühe toitaine sisaldus.

| 1. | Makrotoitaineid sisaldava tahke kompleksmineraalväetise puhul on deklareeritud enam kui ühe
  primaarse ja/või sekundaarse
  toitaine sisaldus. |
| --- | --- |

1.

Makrotoitaineid sisaldava tahke kompleksmineraalväetise puhul on deklareeritud enam kui ühe
  primaarse ja/või sekundaarse
  toitaine sisaldus.

primaarse ja/või sekundaarse

Muudatusettepanek 146

Muudatusettepanek 146

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(a)(ii) – punkt 2 – sissejuhatav osa

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(a)(ii) – punkt 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | CE-märgisega väetisetoode sisaldab mitut
  järgmist
  deklareeritud toitainet kehtestatud miinimumkogusele vastaval määral: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.

CE-märgisega väetisetoode sisaldab mitut
  järgmist
  deklareeritud toitainet kehtestatud miinimumkogusele vastaval määral:

järgmist

| 2. | CE-märgisega väetisetoode sisaldab mitut
  primaarset ja/või sekundaarset
  deklareeritud toitainet kehtestatud miinimumkogusele vastaval määral: |
| --- | --- |

2.

CE-märgisega väetisetoode sisaldab mitut
  primaarset ja/või sekundaarset
  deklareeritud toitainet kehtestatud miinimumkogusele vastaval määral:

primaarset ja/või sekundaarset

Muudatusettepanek 147

Muudatusettepanek 147

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(a)(ii) – punkt 2 – taane 2

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(a)(ii) – punkt 2 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | 3
  massiprotsenti fosforpentaoksiidi (P2O5) kokku, |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

3
  massiprotsenti fosforpentaoksiidi (P2O5) kokku,

3

2

5

| — | 5
   massiprotsenti
  neutraalses ammooniumtsitraadis ja vees lahustuvat
  fosforpentaoksiidi (P2O5) kokku, |
| --- | --- |

—

5
   massiprotsenti
  neutraalses ammooniumtsitraadis ja vees lahustuvat
  fosforpentaoksiidi (P2O5) kokku,

5

neutraalses ammooniumtsitraadis ja vees lahustuvat

2

5

Muudatusettepanek 148

Muudatusettepanek 148

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(a)(ii) – punkt 2 – taane 3

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(a)(ii) – punkt 2 – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | 3
  massiprotsenti kaaliumoksiidi (K2O) kokku, |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

3
  massiprotsenti kaaliumoksiidi (K2O) kokku,

3

2

| — | 5
   massiprotsenti kaaliumoksiidi (K2O) kokku, |
| --- | --- |

—

5
   massiprotsenti kaaliumoksiidi (K2O) kokku,

5

2

Muudatusettepanek 149

Muudatusettepanek 149

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(a)(ii) – punkt 2 – taane 4

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(a)(ii) – punkt 2 – taane 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | 1,5
  massiprotsenti magneesiumoksiidi (MgO) kokku, |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

1,5
  massiprotsenti magneesiumoksiidi (MgO) kokku,

1,5

| — | 2
   massiprotsenti magneesiumoksiidi (MgO) kokku, |
| --- | --- |

—

2
   massiprotsenti magneesiumoksiidi (MgO) kokku,

2

Muudatusettepanek 150

Muudatusettepanek 150

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(a)(ii) – punkt 2 – taane 5

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(a)(ii) – punkt 2 – taane 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | 1,5
  massiprotsenti kaltsiumoksiidi (CaO) kokku, |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

1,5
  massiprotsenti kaltsiumoksiidi (CaO) kokku,

1,5

| — | 2
   massiprotsenti kaltsiumoksiidi (CaO) kokku, |
| --- | --- |

—

2
   massiprotsenti kaltsiumoksiidi (CaO) kokku,

2

Muudatusettepanek 151

Muudatusettepanek 151

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(a)(ii) – punkt 2 – taane 6

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(a)(ii) – punkt 2 – taane 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | 1,5
  massiprotsenti vääveltrioksiidi (SO3) kokku
  või |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

1,5
  massiprotsenti vääveltrioksiidi (SO3) kokku
  või

1,5

3

või

| — | 5
   massiprotsenti vääveltrioksiidi (SO3) kokku, |
| --- | --- |

—

5
   massiprotsenti vääveltrioksiidi (SO3) kokku,

5

3

Muudatusettepanek 152

Muudatusettepanek 152

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(a)(ii) – punkt 2 – taane 7

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(a)(ii) – punkt 2 – taane 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | 1 massiprotsent
  naatriumoksiidi (Na2O) kokku. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

1 massiprotsent
  naatriumoksiidi (Na2O) kokku.

1 massiprotsent

2

| — | 3 massiprotsenti
  naatriumoksiidi (Na2O) kokku. |
| --- | --- |

—

3 massiprotsenti
  naatriumoksiidi (Na2O) kokku.

3 massiprotsenti

2

Muudatusettepanek 153

Muudatusettepanek 153

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(a)(i-ii)(A) – punkt 5 – taane 1

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(a)(i-ii)(A) – punkt 5 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | pärast viit IV lisa mooduli A1 punktis 4.2 kirjeldatud termotsüklit |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

pärast viit IV lisa mooduli A1 punktis 4.2 kirjeldatud termotsüklit

| — | pärast viit IV lisa mooduli A1 punktis 4.2 kirjeldatud termotsüklit
  enne turule laskmist katsetamiseks |
| --- | --- |

—

pärast viit IV lisa mooduli A1 punktis 4.2 kirjeldatud termotsüklit
  enne turule laskmist katsetamiseks

enne turule laskmist katsetamiseks

Muudatusettepanek 154

Muudatusettepanek 154

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(b)(i) – punkt 1

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(b)(i) – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Makrotoitaineid sisaldava vedela lihtmineraalväetise puhul on deklareeritud
  vaid ühe toitaine
  sisaldus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Makrotoitaineid sisaldava vedela lihtmineraalväetise puhul on deklareeritud
  vaid ühe toitaine
  sisaldus.

vaid ühe toitaine

| 1. | Makrotoitaineid sisaldava vedela lihtmineraalväetise puhul on deklareeritud
  järgmine
  sisaldus:








  (a) | vaid üks primaarne toitaine; |
| --- | --- | --- |

1.

Makrotoitaineid sisaldava vedela lihtmineraalväetise puhul on deklareeritud
  järgmine
  sisaldus:

järgmine

(a)

(a)

vaid üks primaarne toitaine;

vaid üks primaarne toitaine;

Muudatusettepanek 155

Muudatusettepanek 155

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(b)(i) – punkt 1 – alapunkt b (uus)

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(b)(i) – punkt 1 – alapunkt b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (b) | vaid üks sekundaarne toitaine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

(b)

vaid üks sekundaarne toitaine.

vaid üks sekundaarne toitaine.

Muudatusettepanek 156

Muudatusettepanek 156

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(b)(i) – punkt 1 a – (uus)

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(b)(i) – punkt 1 a – (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a. | Makrotoitaineid sisaldav vedel lihtmineraalväetis, mille puhul on deklareeritud vaid ühe primaarse toitaine sisaldus, võib sisaldada üht või enamat sekundaarset toitainet. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.

1a.

Makrotoitaineid sisaldav vedel lihtmineraalväetis, mille puhul on deklareeritud vaid ühe primaarse toitaine sisaldus, võib sisaldada üht või enamat sekundaarset toitainet.

Muudatusettepanek 157

Muudatusettepanek 157

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(b)(i) – punkt 2 – sissejuhatav osa

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(b)(i) – punkt 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | CE-märgisega väetisetoode sisaldab
  üht järgmistest
  deklareeritud toitainetest kehtestatud miinimumkogusele vastaval määral: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.

CE-märgisega väetisetoode sisaldab
  üht järgmistest
  deklareeritud toitainetest kehtestatud miinimumkogusele vastaval määral:

üht järgmistest

| 2. | CE-märgisega väetisetoode sisaldab
  primaarseid ja/või sekundaarseid
  deklareeritud toitaineteid kehtestatud miinimumkogusele vastaval määral: |
| --- | --- |

2.

CE-märgisega väetisetoode sisaldab
  primaarseid ja/või sekundaarseid
  deklareeritud toitaineteid kehtestatud miinimumkogusele vastaval määral:

primaarseid ja/või sekundaarseid

Muudatusettepanek 158

Muudatusettepanek 158

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(b)(i) – punkt 2 – taane 2

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(b)(i) – punkt 2 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | 5 massiprotsenti
  fosforpentaoksiidi
  (P2O5) kokku, |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

5 massiprotsenti
  fosforpentaoksiidi
  (P2O5) kokku,

fosforpentaoksiidi

2

5

| — | 5 massiprotsenti
  neutraalses ammooniumtsitraadis ja vees lahustuvat fosforpentoksiidi
  (P2O5)kokku, |
| --- | --- |

—

5 massiprotsenti
  neutraalses ammooniumtsitraadis ja vees lahustuvat fosforpentoksiidi
  (P2O5)kokku,

neutraalses ammooniumtsitraadis ja vees lahustuvat fosforpentoksiidi

2

5

Muudatusettepanek 159

Muudatusettepanek 159

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(b)(i) – punkt 2 – taane 6

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(b)(i) – punkt 2 – taane 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | 5 massiprotsenti vääveltrioksiidi (SO3) kokku
  või |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

5 massiprotsenti vääveltrioksiidi (SO3) kokku
  või

3

või

| — | 5 massiprotsenti vääveltrioksiidi (SO3) kokku, |
| --- | --- |

—

5 massiprotsenti vääveltrioksiidi (SO3) kokku,

3

Muudatusettepanek 160

Muudatusettepanek 160

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(b)(i) – punkt 2 – taane 7

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(b)(i) – punkt 2 – taane 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | 1 massiprotsent
  naatriumoksiidi (Na2O) kokku. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

1 massiprotsent
  naatriumoksiidi (Na2O) kokku.

1 massiprotsent

2

| — | 0,5 kuni 5 massiprotsenti
  naatriumoksiidi (Na2O) kokku. |
| --- | --- |

—

0,5 kuni 5 massiprotsenti
  naatriumoksiidi (Na2O) kokku.

0,5 kuni 5 massiprotsenti

2

Muudatusettepanek 161

Muudatusettepanek 161

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(b)(ii) – punkt 1

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(b)(ii) – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Makrotoitaineid sisaldava vedela kompleksmineraalväetise puhul on deklareeritud enam kui ühe toitaine sisaldus. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Makrotoitaineid sisaldava vedela kompleksmineraalväetise puhul on deklareeritud enam kui ühe toitaine sisaldus.

| 1. | Makrotoitaineid sisaldava vedela kompleksmineraalväetise puhul on deklareeritud enam kui ühe
  primaarse ja/või sekundaarse
  toitaine sisaldus. |
| --- | --- |

1.

Makrotoitaineid sisaldava vedela kompleksmineraalväetise puhul on deklareeritud enam kui ühe
  primaarse ja/või sekundaarse
  toitaine sisaldus.

primaarse ja/või sekundaarse

Muudatusettepanek 162

Muudatusettepanek 162

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(b)(ii) – punkt 2 – sissejuhatav osa

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(b)(ii) – punkt 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | CE-märgisega väetisetoode sisaldab
  mitut järgmist
  deklareeritud
  toitainet
  kehtestatud miinimumkogusele vastaval määral: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.

CE-märgisega väetisetoode sisaldab
  mitut järgmist
  deklareeritud
  toitainet
  kehtestatud miinimumkogusele vastaval määral:

mitut järgmist

toitainet

| 2. | CE-märgisega väetisetoode sisaldab
  enam kui üht primaarsetest ja/või sekundaarsetest
  deklareeritud
  toitainetest
  kehtestatud miinimumkogusele vastaval määral: |
| --- | --- |

2.

CE-märgisega väetisetoode sisaldab
  enam kui üht primaarsetest ja/või sekundaarsetest
  deklareeritud
  toitainetest
  kehtestatud miinimumkogusele vastaval määral:

enam kui üht primaarsetest ja/või sekundaarsetest

toitainetest

Muudatusettepanek 163

Muudatusettepanek 163

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(b)(ii) – punkt 2 – taane 1

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(b)(ii) – punkt 2 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | 1,5
  massiprotsenti üldlämmastikku (N), |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

1,5
  massiprotsenti üldlämmastikku (N),

1,5

| — | 3
   massiprotsenti üldlämmastikku (N) 
  või |
| --- | --- |

—

3
   massiprotsenti üldlämmastikku (N) 
  või

3

või

Muudatusettepanek 164

Muudatusettepanek 164

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(b)(ii) – punkt 2 – taane 2

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(b)(ii) – punkt 2 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | 1,5 massiprotsenti fosforpentaoksiidi (P2O5) kokku, |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

1,5 massiprotsenti fosforpentaoksiidi (P2O5) kokku,

2

5

| — | 1,5  massiprotsenti
  neutraalses ammooniumtsitraadis ja vees lahustuvat
  fosforpentaoksiidi (P2O5)kokku, |
| --- | --- |

—

1,5  massiprotsenti
  neutraalses ammooniumtsitraadis ja vees lahustuvat
  fosforpentaoksiidi (P2O5)kokku,

neutraalses ammooniumtsitraadis ja vees lahustuvat

2

5

Muudatusettepanek 165

Muudatusettepanek 165

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(b)(ii) – punkt 2 – taane 3

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(b)(ii) – punkt 2 – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | 1,5
  massiprotsenti kaaliumoksiidi (K2O) kokku, |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

1,5
  massiprotsenti kaaliumoksiidi (K2O) kokku,

1,5

2

| — | 3
   massiprotsenti kaaliumoksiidi (K2O) kokku
  või |
| --- | --- |

—

3
   massiprotsenti kaaliumoksiidi (K2O) kokku
  või

3

2

või

Muudatusettepanek 166

Muudatusettepanek 166

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(b)(ii) – punkt 2 – taane 4

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(b)(ii) – punkt 2 – taane 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | 0,75
  massiprotsenti magneesiumoksiidi (MgO) kokku, |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

0,75
  massiprotsenti magneesiumoksiidi (MgO) kokku,

0,75

| — | 1,5
   massiprotsenti magneesiumoksiidi (MgO) kokku
  või |
| --- | --- |

—

1,5
   massiprotsenti magneesiumoksiidi (MgO) kokku
  või

1,5

või

Muudatusettepanek 167

Muudatusettepanek 167

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(b)(ii) – punkt 2 – taane 5

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(b)(ii) – punkt 2 – taane 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | 0,75
  massiprotsenti kaltsiumoksiidi (CaO) kokku, |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

0,75
  massiprotsenti kaltsiumoksiidi (CaO) kokku,

0,75

| — | 1,5
   massiprotsenti kaltsiumoksiidi (CaO) kokku
  või |
| --- | --- |

—

1,5
   massiprotsenti kaltsiumoksiidi (CaO) kokku
  või

1,5

või

Muudatusettepanek 168

Muudatusettepanek 168

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(b)(ii) – punkt 2 – taane 6

I lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(b)(ii) – punkt 2 – taane 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | 0,75
  massiprotsenti vääveltrioksiidi (SO3) kokku või |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

0,75
  massiprotsenti vääveltrioksiidi (SO3) kokku või

0,75

3

| — | 1,5
   massiprotsenti vääveltrioksiidi (SO3) kokku või |
| --- | --- |

—

1,5
   massiprotsenti vääveltrioksiidi (SO3) kokku või

1,5

3

Muudatusettepanek 169

Muudatusettepanek 169

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(C)(II) – punkt 1

I lisa – II osa – PFC 1(C)(II) – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Mikrotoitaineid sisaldav mineraalväetis on mineraalväetis, v.a makrotoitaineid sisaldav väetis, mille otstarve on varustada taimi ühe või enama järgmise makrotoitainega: boor (B), koobalt (Co), vask (Cu), raud (Fe), mangaan (Mn), molübdeen (Mo) või tsink (Zn). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Mikrotoitaineid sisaldav mineraalväetis on mineraalväetis, v.a makrotoitaineid sisaldav väetis, mille otstarve on varustada taimi ühe või enama järgmise makrotoitainega: boor (B), koobalt (Co), vask (Cu), raud (Fe), mangaan (Mn), molübdeen (Mo) või tsink (Zn).

| 1. | Mikrotoitaineid sisaldav mineraalväetis on mineraalväetis, v.a makrotoitaineid sisaldav väetis, mille otstarve on varustada taimi ühe või enama järgmise makrotoitainega: boor (B), koobalt (Co), vask (Cu), raud (Fe), mangaan (Mn), molübdeen (Mo)
  , seleen (Se), räni (Si)
  või tsink (Zn). |
| --- | --- |

1.

Mikrotoitaineid sisaldav mineraalväetis on mineraalväetis, v.a makrotoitaineid sisaldav väetis, mille otstarve on varustada taimi ühe või enama järgmise makrotoitainega: boor (B), koobalt (Co), vask (Cu), raud (Fe), mangaan (Mn), molübdeen (Mo)
  , seleen (Se), räni (Si)
  või tsink (Zn).

, seleen (Se), räni (Si)

Muudatusettepanek 170

Muudatusettepanek 170

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 1(C) a (uus)

I lisa – II osa – PFC 1(C) a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | PFC1 (C)a: VÄHESE SÜSINIKUSISALDUSEGA VÄETIS |
| | 1. | CE-märgisega väetisetoode loetakse vähese süsinikusisaldusega väetiseks, kui see sisaldab 1 %–15 % orgaanilist süsinikku (Corg). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

PFC1 (C)a: VÄHESE SÜSINIKUSISALDUSEGA VÄETIS

PFC1 (C)a: VÄHESE SÜSINIKUSISALDUSEGA VÄETIS

1.

1.

CE-märgisega väetisetoode loetakse vähese süsinikusisaldusega väetiseks, kui see sisaldab 1 %–15 % orgaanilist süsinikku (Corg

| 2. | Kaltsiumtsüaanamiidis ning karbamiidis ja selle kondensatsiooni- ja kaasnevates saadustes leiduvat süsinikku ei loeta selle mõiste kohaselt orgaaniliseks süsinikuks. |
| --- | --- |

2.

2.

Kaltsiumtsüaanamiidis ning karbamiidis ja selle kondensatsiooni- ja kaasnevates saadustes leiduvat süsinikku ei loeta selle mõiste kohaselt orgaaniliseks süsinikuks.

| 3. | Vähese süsinikusisaldusega väetiste suhtes kohaldatakse toimekategooria PFC 1(C) tahkete või vedelate, liht- või kompleks- ning makro- või mikrotoitaineid sisaldavate väetiste spetsifikatsioone. |
| --- | --- |

3.

3.

Vähese süsinikusisaldusega väetiste suhtes kohaldatakse toimekategooria PFC 1(C) tahkete või vedelate, liht- või kompleks- ning makro- või mikrotoitaineid sisaldavate väetiste spetsifikatsioone.

| 4. | Nende saasteainete osas, mille sisalduse piirväärtusi ei ole toimekategooria PFC 1(C)a raames kehtestatud, peavad toimekategooria PFC 1(C) all müüdavad tooted vastama I lisas orgaanilistele või orgaanilis-mineraalsetele väetistele kehtestatud saasteaine sisalduse piirväärtustele. |
| --- | --- |

4.

4.

Nende saasteainete osas, mille sisalduse piirväärtusi ei ole toimekategooria PFC 1(C)a raames kehtestatud, peavad toimekategooria PFC 1(C) all müüdavad tooted vastama I lisas orgaanilistele või orgaanilis-mineraalsetele väetistele kehtestatud saasteaine sisalduse piirväärtustele.

Muudatusettepanek 171

Muudatusettepanek 171

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 2 – punkt 1

I lisa – II osa – PFC 2 – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Lubiaine on CE-märgisega väetisetoode, mille otstarve on korrigeerida mulla happesust ning mis sisaldab toitainete kaltsiumi (Ca) või magneesiumi (Mg) oksiide, hüdroksiide, karbonaate või silikaate. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Lubiaine on CE-märgisega väetisetoode, mille otstarve on korrigeerida mulla happesust ning mis sisaldab toitainete kaltsiumi (Ca) või magneesiumi (Mg) oksiide, hüdroksiide, karbonaate või silikaate.

| 1. | Lubiaine on CE-märgisega väetisetoode, mille otstarve on korrigeerida mulla happesust ning mis sisaldab toitainete kaltsiumi (Ca) või magneesiumi (Mg) oksiide, hüdroksiide, karbonaate
  ja/
  või silikaate. |
| --- | --- |

1.

Lubiaine on CE-märgisega väetisetoode, mille otstarve on korrigeerida mulla happesust ning mis sisaldab toitainete kaltsiumi (Ca) või magneesiumi (Mg) oksiide, hüdroksiide, karbonaate
  ja/
  või silikaate.

ja/

Muudatusettepanek 398

Muudatusettepanek 398

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 2 – punkt 3

I lisa – II osa – PFC 2 – punkt 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3. | Toode peab vastama järgmistele kuivaine põhjal määratletud parameetritele: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.

Toode peab vastama järgmistele kuivaine põhjal määratletud parameetritele:

| 3. | Toode peab vastama järgmistele kuivaine põhjal määratletud parameetritele: |
| --- | --- |

3.

Toode peab vastama järgmistele kuivaine põhjal määratletud parameetritele:

| — | minimaalne neutraliseeriv toime: 15 (CaO-ekvivalent) või 9 (HO--ekvivalenti), ning |
| --- | --- |

—

minimaalne neutraliseeriv toime: 15 (CaO-ekvivalent) või 9 (HO--ekvivalenti), ning

| — | minimaalne neutraliseeriv toime: 15 (CaO-ekvivalent) või 9 (HO--ekvivalenti), ning |
| --- | --- |

—

minimaalne neutraliseeriv toime: 15 (CaO-ekvivalent) või 9 (HO--ekvivalenti), ning

| — | minimaalne reaktsioonivõime: 10 % või 50 % pärast kuue kuu möödumist (inkubatsioonitest). |
| --- | --- |

—

minimaalne reaktsioonivõime: 10 % või 50 % pärast kuue kuu möödumist (inkubatsioonitest).

| — | minimaalne reaktsioonivõime: 10 % või 50 % pärast kuue kuu möödumist (inkubatsioonitest)
  ning |
| --- | --- |

—

minimaalne reaktsioonivõime: 10 % või 50 % pärast kuue kuu möödumist (inkubatsioonitest)
  ning

ning

| — | tera minimaalne suurus: 70 % < 1 mm, välja arvatud põletatud lubjal, granuleeritud lubiainetel ja kriidil (st 70 % teradest on piisava suurusega, et mahtuda läbi 1 mm avadega sõela)
  . |
| --- | --- |

—

tera minimaalne suurus: 70 % < 1 mm, välja arvatud põletatud lubjal, granuleeritud lubiainetel ja kriidil (st 70 % teradest on piisava suurusega, et mahtuda läbi 1 mm avadega sõela)
  .

tera minimaalne suurus: 70 %

1 mm, välja arvatud põletatud lubjal, granuleeritud lubiainetel ja kriidil (st 70 % teradest on piisava suurusega, et mahtuda läbi 1 mm avadega sõela)

Muudatusettepanek 175

Muudatusettepanek 175

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 3 – punkt 1

I lisa – II osa – PFC 3 – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Mullaparandusaine on
  CE-märgisega väetisetoode
  ,
  mida
  lisatakse
  mullale selle füüsikaliste
  või
  keemiliste omaduste
  ,
  struktuuri või bioloogilise aktiivsuse säilitamiseks, parandamiseks
  või
  kaitsmiseks
  . | Mullaparandusaine on
  aine (k.a multš)
  ,
  mis
  lisatakse
  mulda kohapeal eelkõige selleks, et säilitada
  või
  parandada mulla füüsikalisi omadusi
  ,
  ning mis võib parandada mulla keemilisi ja/
  või
  bioloogilisi omadusi või aktiivsust
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Mullaparandusaine on
  CE-märgisega väetisetoode
  ,
  mida
  lisatakse
  mullale selle füüsikaliste
  või
  keemiliste omaduste
  ,
  struktuuri või bioloogilise aktiivsuse säilitamiseks, parandamiseks
  või
  kaitsmiseks
  .

CE-märgisega väetisetoode

mida

mullale selle füüsikaliste

keemiliste omaduste

struktuuri või bioloogilise aktiivsuse säilitamiseks, parandamiseks

kaitsmiseks

Mullaparandusaine on
  aine (k.a multš)
  ,
  mis
  lisatakse
  mulda kohapeal eelkõige selleks, et säilitada
  või
  parandada mulla füüsikalisi omadusi
  ,
  ning mis võib parandada mulla keemilisi ja/
  või
  bioloogilisi omadusi või aktiivsust
  .

aine (k.a multš)

mis

mulda kohapeal eelkõige selleks, et säilitada

parandada mulla füüsikalisi omadusi

ning mis võib parandada mulla keemilisi ja/

bioloogilisi omadusi või aktiivsust

Muudatusettepanek 176

Muudatusettepanek 176

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 3 – punkt 1 a (uus)

I lisa – II osa – PFC 3 – punkt 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a. | CE-märgisega väetisetooted peavad sisaldama vähemalt 15 % bioloogilise päritoluga ainet. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.

1a.

CE-märgisega väetisetooted peavad sisaldama vähemalt 15 % bioloogilise päritoluga ainet.

Muudatusettepanek 177

Muudatusettepanek 177

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 3(A) – punkt 1

I lisa – II osa – PFC 3(A) – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Orgaaniline mullaparandusaine koosneb üksnes bioloogilise päritoluga ainest, välja arvatud fossiilsed või geoloogilistesse formatsioonidesse suletud materjalid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Orgaaniline mullaparandusaine koosneb üksnes bioloogilise päritoluga ainest, välja arvatud fossiilsed või geoloogilistesse formatsioonidesse suletud materjalid.

| 1. | Orgaaniline mullaparandusaine koosneb üksnes bioloogilise päritoluga ainest,
  sealhulgas turvas, leonardiit, ligniit ja nendest saadud humiinained, kuid
  välja arvatud
  muud
  fossiilsed või geoloogilistesse formatsioonidesse suletud materjalid. |
| --- | --- |

1.

Orgaaniline mullaparandusaine koosneb üksnes bioloogilise päritoluga ainest,
  sealhulgas turvas, leonardiit, ligniit ja nendest saadud humiinained, kuid
  välja arvatud
  muud
  fossiilsed või geoloogilistesse formatsioonidesse suletud materjalid.

sealhulgas turvas, leonardiit, ligniit ja nendest saadud humiinained, kuid

muud

Muudatusettepanek 179

Muudatusettepanek 179

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 3(A) – punkt 2 – taane 2

I lisa – II osa – PFC 3(A) – punkt 2 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | kuuevalentne kroom (Cr VI)
  2
  mg / kuivaine kg, |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

kuuevalentne kroom (Cr VI)
  2
  mg / kuivaine kg,

2

| — | kuuevalentne kroom (Cr VI)
  1
   mg / kuivaine kg, |
| --- | --- |

—

kuuevalentne kroom (Cr VI)
  1
   mg / kuivaine kg,

1

Muudatusettepanek 181

Muudatusettepanek 181

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 3(A) – punkt 3 – alapunkt a

I lisa – II osa – PFC 3(A) – punkt 3 – alapunkt a

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

| (a) | Salmonella spp. peab puuduma CE-märgisega väetisetoote 25 g proovis. |
| --- | --- |

(a)

Salmonella spp. peab puuduma CE-märgisega väetisetoote 25 g proovis.

Salmonella spp. peab puuduma CE-märgisega väetisetoote 25 g proovis.

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| (a) | Orgaanilises mullaparandusaines ei tohi haigusetekitajaid esineda suuremas kontsentratsioonis kui järgmises tabelis esitatud vastavad piirnormid:













  Analüüsitavad mikroorganismid | Proovivõtukava | Piirnorm |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | m | M |
| Salmonella spp. | 5 | 0 | 0 | Puudub 25 g-s või 25 ml-s |
| Escherichia coli või enterokokid | 5 | 5 | 0 | 1 000 1 g-s või 1 ml-s |

(a)

Orgaanilises mullaparandusaines ei tohi haigusetekitajaid esineda suuremas kontsentratsioonis kui järgmises tabelis esitatud vastavad piirnormid:

Orgaanilises mullaparandusaines ei tohi haigusetekitajaid esineda suuremas kontsentratsioonis kui järgmises tabelis esitatud vastavad piirnormid:

Analüüsitavad mikroorganismid

Analüüsitavad mikroorganismid

Proovivõtukava

Proovivõtukava

Piirnorm

Piirnorm

n

n

c

c

m

m

M

M

Salmonella spp.

Salmonella spp.

5

5

0

0

0

0

Puudub 25 g-s või 25 ml-s

Puudub 25 g-s või 25 ml-s

Escherichia coli või enterokokid

Escherichia coli või enterokokid

5

5

5

5

0

0

1 000 1 g-s või 1 ml-s

1 000 1 g-s või 1 ml-s

n = analüüsitavate proovide arv

c = proovide arv, kus bakterite CFU arv võib jääda näitajate m ja M vahele

m = bakterite arvu läviväärtus (väljendatakse CFUna), mida loetakse rahuldavaks

M = bakterite arvu maksimumväärtus (väljendatakse CFUna)

Parasiite, näiteks ascaris spp. ja Toxocara spp. oma mis tahes arengujärgus ei tohi 100 g või 100 ml orgaanilises mullaparandusaines leiduda.

Muudatusettepanek 182

Muudatusettepanek 182

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 3(B) – punkt 1

I lisa – II osa – PFC 3(B) – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Anorgaaniline mullaparandusaine on muu mullaparandusaine kui orgaaniline mullaparandusaine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Anorgaaniline mullaparandusaine on muu mullaparandusaine kui orgaaniline mullaparandusaine.

| 1. | Anorgaaniline mullaparandusaine on muu mullaparandusaine kui orgaaniline mullaparandusaine ja hõlmab multšikilesid.
  Biolagunev multšikile on eeskätt II lisa CMC 10 punktide 2 a ja 3 nõuetele vastav biolagunev polümeerkile ning on ette nähtud otse mullapinnale paigutamiseks, et kaitsta selle struktuuri, pärssida umbrohu kasvu, vähendada mulla niiskuskadu või ennetada erosiooni. |
| --- | --- |

1.

Anorgaaniline mullaparandusaine on muu mullaparandusaine kui orgaaniline mullaparandusaine ja hõlmab multšikilesid.
  Biolagunev multšikile on eeskätt II lisa CMC 10 punktide 2 a ja 3 nõuetele vastav biolagunev polümeerkile ning on ette nähtud otse mullapinnale paigutamiseks, et kaitsta selle struktuuri, pärssida umbrohu kasvu, vähendada mulla niiskuskadu või ennetada erosiooni.

Biolagunev multšikile on eeskätt II lisa CMC 10 punktide 2 a ja 3 nõuetele vastav biolagunev polümeerkile ning on ette nähtud otse mullapinnale paigutamiseks, et kaitsta selle struktuuri, pärssida umbrohu kasvu, vähendada mulla niiskuskadu või ennetada erosiooni.

Muudatusettepanek 184

Muudatusettepanek 184

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 4 – punkt 1

I lisa – II osa – PFC 4 – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Kasvusubstraat on
  materjal
  , v.a muld,
  mida kasutatakse substraadina juurte arenguks
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Kasvusubstraat on
  materjal
  , v.a muld,
  mida kasutatakse substraadina juurte arenguks
  .

materjal

mida kasutatakse substraadina juurte arenguks

| 1. | Kasvusubstraat on
  kohapealne kasvukeskkond
  , v.a muld,
  milles kasvatatakse taimi või seeni
  . |
| --- | --- |

1.

Kasvusubstraat on
  kohapealne kasvukeskkond
  , v.a muld,
  milles kasvatatakse taimi või seeni
  .

kohapealne kasvukeskkond

milles kasvatatakse taimi või seeni

Muudatusettepanek 187

Muudatusettepanek 187

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 4 – punkt 3

I lisa – II osa – PFC 4 – punkt 3

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

| 3. | Salmonella spp. peab puuduma CE-märgisega väetisetoote 25 g proovis. |
| --- | --- |

3.

3.

Salmonella spp. peab puuduma CE-märgisega väetisetoote 25 g proovis.

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| 3
  . | Kasvusubstraadis ei tohi haigusetekitajaid esineda suuremas kontsentratsioonis kui järgmises tabelis esitatud vastavad piirnormid:













  Analüüsitavad mikroorganismid | Proovivõtukava | Piirnorm |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | m | M |
| Salmonella spp. | 5 | 0 | 0 | Puudub 25 g-s või 25 ml-s |
| Escherichia coli või enterokokid | 5 | 5 | 0 | 1 000 1 g-s või 1 ml-s |

3
  .

.

Kasvusubstraadis ei tohi haigusetekitajaid esineda suuremas kontsentratsioonis kui järgmises tabelis esitatud vastavad piirnormid:

Analüüsitavad mikroorganismid

Analüüsitavad mikroorganismid

Proovivõtukava

Proovivõtukava

Piirnorm

Piirnorm

n

n

c

c

m

m

M

M

Salmonella spp.

Salmonella spp.

5

5

0

0

0

0

Puudub 25 g-s või 25 ml-s

Puudub 25 g-s või 25 ml-s

Escherichia coli või enterokokid

Escherichia coli või enterokokid

5

5

5

5

0

0

1 000 1 g-s või 1 ml-s

1 000 1 g-s või 1 ml-s

n = analüüsitavate proovide arv

n = analüüsitavate proovide arv

c = proovide arv, kus bakterite CFU arv võib jääda näitajate m ja M vahele

c = proovide arv, kus bakterite CFU arv võib jääda näitajate m ja M vahele

m = bakterite arvu läviväärtus (väljendatakse CFUna), mida loetakse rahuldavaks

m = bakterite arvu läviväärtus (väljendatakse CFUna), mida loetakse rahuldavaks

M = bakterite arvu maksimumväärtus (väljendatakse CFUna)

M = bakterite arvu maksimumväärtus (väljendatakse CFUna)

Mis tahes arengujärgus parasiite Ascaris spp. ja Toxocara spp. ei tohi 100 g või 100 ml kasvusubstraadis leiduda.

Mis tahes arengujärgus parasiite Ascaris spp. ja Toxocara spp. ei tohi 100 g või 100 ml kasvusubstraadis leiduda.

Muudatusettepanek 188

Muudatusettepanek 188

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 5 – punkt 1

I lisa – II osa – PFC 5 – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Agronoomiline lisaaine on CE-märgisega väetisetoode,
  mida lisatakse
  tootele
  , mis varustab taimi toitainetega
  , et parandada
  kõnealuse toote
  toitainete
  vabastamise võimet
  . | Agronoomiline lisaaine on CE-märgisega väetisetoode,
  mis on ette nähtud
  tootele
  lisamiseks ja millel on tõestatud toime mineraalide või mineraliseeritud toitainete eri vormide transformatsioonile või taimetoitainete kättesaadavusele või mõlemale või mida lisatakse mullale
  , et parandada
  taimede toitainete omastamist või et vähendada
  toitainete
  kadu
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Agronoomiline lisaaine on CE-märgisega väetisetoode,
  mida lisatakse
  tootele
  , mis varustab taimi toitainetega
  , et parandada
  kõnealuse toote
  toitainete
  vabastamise võimet
  .

mida lisatakse

, mis varustab taimi toitainetega

kõnealuse toote

vabastamise võimet

Agronoomiline lisaaine on CE-märgisega väetisetoode,
  mis on ette nähtud
  tootele
  lisamiseks ja millel on tõestatud toime mineraalide või mineraliseeritud toitainete eri vormide transformatsioonile või taimetoitainete kättesaadavusele või mõlemale või mida lisatakse mullale
  , et parandada
  taimede toitainete omastamist või et vähendada
  toitainete
  kadu
  .

mis on ette nähtud

lisamiseks ja millel on tõestatud toime mineraalide või mineraliseeritud toitainete eri vormide transformatsioonile või taimetoitainete kättesaadavusele või mõlemale või mida lisatakse mullale

taimede toitainete omastamist või et vähendada

kadu

Muudatusettepanek 193

Muudatusettepanek 193

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 5(A)(I a) (uus)

I lisa – II osa – PFC 5(A)(I a) (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | PFC 5(A)(I a): Denitrifikatsiooni inhibiitor |
| | 1. | Denitrifikatsiooni inhibiitor vähendab dilämmastikoksiidi (N2O) moodustumist, aeglustades või blokeerides nitraadi (NO3) konversiooni dilämmastikoksiidiks (N2), mõjutamata PFC 5(A)(I) all kirjeldatud nitrifikatsiooni protsessi. Selle tulemusena suureneb nitraadi kättesaadavus taimede jaoks ja N2O-heide väheneb. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

PFC 5(A)(I a): Denitrifikatsiooni inhibiitor

PFC 5(A)(I a): Denitrifikatsiooni inhibiitor

1.

1.

Denitrifikatsiooni inhibiitor vähendab dilämmastikoksiidi (N2

3

2

2

| 2. | Nimetatud meetodi tulemuslikkust saab hinnata, mõõtes dilämmastikoksiidi heitkoguseid sobiva mõõteseadmega kogutud gaasiproovides ja mõõtes selle proovi N2O kogust gaasikromatograafis. Hinnangus registreeritakse samuti mulla veesisaldus. |
| --- | --- |

2.

2.

Nimetatud meetodi tulemuslikkust saab hinnata, mõõtes dilämmastikoksiidi heitkoguseid sobiva mõõteseadmega kogutud gaasiproovides ja mõõtes selle proovi N2

Muudatusettepanek 202

Muudatusettepanek 202

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 6 – punkt 1 – sissejuhatav osa

I lisa – II osa – PFC 6 – punkt 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Taimede biostimulaator on CE-märgisega väetisetoode, mis stimuleerib taimede toitumisprotsesse sõltumatult toote toitainesisaldusest, üksnes selleks, et parandada taime üht või mitut järgmist omadust: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Taimede biostimulaator on CE-märgisega väetisetoode, mis stimuleerib taimede toitumisprotsesse sõltumatult toote toitainesisaldusest, üksnes selleks, et parandada taime üht või mitut järgmist omadust:

| 1. | Taimede biostimulaator on CE-märgisega väetisetoode, mis stimuleerib taimede toitumisprotsesse sõltumatult toote toitainesisaldusest, üksnes selleks, et parandada taime
  ja taime risosfääri või füllosfääri
  üht või mitut järgmist omadust: |
| --- | --- |

1.

Taimede biostimulaator on CE-märgisega väetisetoode, mis stimuleerib taimede toitumisprotsesse sõltumatult toote toitainesisaldusest, üksnes selleks, et parandada taime
  ja taime risosfääri või füllosfääri
  üht või mitut järgmist omadust:

ja taime risosfääri või füllosfääri

Muudatusettepanek 203

Muudatusettepanek 203

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 6 – punkt 1 – alapunkt c a (uus)

I lisa – II osa – PFC 6 – punkt 1 – alapunkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | toitainete kättesaadavus mullas ja risosfääris, |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ca)

ca)

toitainete kättesaadavus mullas ja risosfääris,

toitainete kättesaadavus mullas ja risosfääris,

Muudatusettepanek 204

Muudatusettepanek 204

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 6 – punkt 1 – alapunkt c b (uus)

I lisa – II osa – PFC 6 – punkt 1 – alapunkt c b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | cb) | huumuse moodustumine, |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

cb)

cb)

huumuse moodustumine,

huumuse moodustumine,

Muudatusettepanek 205

Muudatusettepanek 205

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 6 – punkt 1 – alapunkt c c (uus)

I lisa – II osa – PFC 6 – punkt 1 – alapunkt c c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | cc) | orgaaniliste ühendite lagundamine mullas, |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

cc)

cc)

orgaaniliste ühendite lagundamine mullas,

orgaaniliste ühendite lagundamine mullas,

Muudatusettepanek 206

Muudatusettepanek 206

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 6 – punkt 2 – taane 1

I lisa – II osa – PFC 6 – punkt 2 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | kaadmium (Cd)
  3
  mg / kuivaine kg, |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

kaadmium (Cd)
  3
  mg / kuivaine kg,

3

| — | kaadmium (Cd)
  1,5
   mg / kuivaine kg, |
| --- | --- |

—

kaadmium (Cd)
  1,5
   mg / kuivaine kg,

1,5

Muudatusettepanek 208

Muudatusettepanek 208

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 6(A) – punkt 1

I lisa – II osa – PFC 6(A) – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | Mikroobne
  taimede
  biostimulaator sisaldab üksnes mikroorganismi või mikroorganismide rühma, millele on osutatud II lisa koostisainete kategoorias 7. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

Mikroobne
  taimede
  biostimulaator sisaldab üksnes mikroorganismi või mikroorganismide rühma, millele on osutatud II lisa koostisainete kategoorias 7.

Mikroobne

biostimulaator sisaldab üksnes mikroorganismi või mikroorganismide rühma, millele on osutatud II lisa koostisainete kategoorias 7.

| 1. | Mikroobse
  taimede
  biostimulaatori koostisse kuuluvad: |
| --- | --- |

1.

Mikroobse
  taimede
  biostimulaatori koostisse kuuluvad:

Mikroobse

biostimulaatori koostisse kuuluvad:

| (a) | mikroorganism või mikroorganismide rühm, millele osutatakse II lisa koostisainete kategoorias 7; |
| --- | --- |

(a)

(a)

mikroorganism või mikroorganismide rühm, millele osutatakse II lisa koostisainete kategoorias 7;

mikroorganism või mikroorganismide rühm, millele osutatakse II lisa koostisainete kategoorias 7;

| (b) | käesoleva punkti alapunktis a sätestatust erinev mikroorganism või mikroorganismide rühm. Neid võib kasutada koostisainete kategooriatena, kui need vastavad II lisa koostisainete kategoorias 7 sätestatud nõuetele. |
| --- | --- |

(b)

(b)

käesoleva punkti alapunktis a sätestatust erinev mikroorganism või mikroorganismide rühm. Neid võib kasutada koostisainete kategooriatena, kui need vastavad II lisa koostisainete kategoorias 7 sätestatud nõuetele.

käesoleva punkti alapunktis a sätestatust erinev mikroorganism või mikroorganismide rühm. Neid võib kasutada koostisainete kategooriatena, kui need vastavad II lisa koostisainete kategoorias 7 sätestatud nõuetele.

Muudatusettepanek 209

Muudatusettepanek 209

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 6(A) – punkt 3

I lisa – II osa – PFC 6(A) – punkt 3

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

| 3. | Salmonella spp. peab puuduma CE-märgisega väetisetoote 25 g või 25 ml proovis. |
| --- | --- |

3.

3.

Salmonella spp. peab puuduma CE-märgisega väetisetoote 25 g või 25 ml proovis.

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| 3. | Mikroobses taimede biostimulaatoris ei tohi haigusetekitajaid esineda suuremas kontsentratsioonis kui järgmises tabelis esitatud vastavad piirnormid:












  Mikroorganismid / nende toksiinid, metaboliidid | Proovivõtukava | Piirnorm |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | |
| Salmonella spp. | 5 | 0 | Puudub 25 g-s või 25 ml-s |
| Kolibakterid: | 5 | 0 | Puudub 1 g-s või 1 ml-s |
| Listeria monocytogenes | 5 | 0 | Puudub 25 g-s või 25 ml-s |
| Vibrio spp. | 5 | 0 | Puudub 25 g-s või 25 ml-s |
| Shigella spp. | 5 | 0 | Puudub 25 g-s või 25 ml-s |
| Staphylococcus aureus | 5 | 0 | Puudub 25 g-s või 25 ml-s |
| Enterokokid | 5 | 2 | 10 CFU/g” |
| Anaeroobsete bakterite arv, välja arvatud siis, kui mikroobne biostimulaator on aeroobne bakter | 5 | 2 | 5 CFU/g või ml |
| Pärmi- ja hallitusseente arv, välja arvatud siis, kui mikroobne biostimulaator on seen | 5 | 2 | 1 000  CFU/g või ml |

3.

3.

Mikroobses taimede biostimulaatoris ei tohi haigusetekitajaid esineda suuremas kontsentratsioonis kui järgmises tabelis esitatud vastavad piirnormid:

Mikroorganismid / nende toksiinid, metaboliidid

Mikroorganismid / nende toksiinid, metaboliidid

Proovivõtukava

Proovivõtukava

Piirnorm

Piirnorm

n

n

c

c

Salmonella spp.

Salmonella spp.

5

5

0

0

Puudub 25 g-s või 25 ml-s

Puudub 25 g-s või 25 ml-s

Kolibakterid:

Kolibakterid:

5

5

0

0

Puudub 1 g-s või 1 ml-s

Puudub 1 g-s või 1 ml-s

Listeria monocytogenes

Listeria monocytogenes

5

5

0

0

Puudub 25 g-s või 25 ml-s

Puudub 25 g-s või 25 ml-s

Vibrio spp.

Vibrio spp.

5

5

0

0

Puudub 25 g-s või 25 ml-s

Puudub 25 g-s või 25 ml-s

Shigella spp.

Shigella spp.

5

5

0

0

Puudub 25 g-s või 25 ml-s

Puudub 25 g-s või 25 ml-s

Staphylococcus aureus

Staphylococcus aureus

5

5

0

0

Puudub 25 g-s või 25 ml-s

Puudub 25 g-s või 25 ml-s

Enterokokid

Enterokokid

5

5

2

2

10 CFU/g”

10 CFU/g”

Anaeroobsete bakterite arv, välja arvatud siis, kui mikroobne biostimulaator on aeroobne bakter

Anaeroobsete bakterite arv, välja arvatud siis, kui mikroobne biostimulaator on aeroobne bakter

5

5

2

2

5 CFU/g või ml

5 CFU/g või ml

Pärmi- ja hallitusseente arv, välja arvatud siis, kui mikroobne biostimulaator on seen

Pärmi- ja hallitusseente arv, välja arvatud siis, kui mikroobne biostimulaator on seen

5

5

2

2

1 000  CFU/g või ml

1 000  CFU/g või ml

kus n = proovi moodustavate ühikute arv; c = proovi nende ühikute arv, mille väärtus ületab kindlaksmääratud piirnormi.

kus n = proovi moodustavate ühikute arv; c = proovi nende ühikute arv, mille väärtus ületab kindlaksmääratud piirnormi.

Muudatusettepanek 210

Muudatusettepanek 210

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 6(A) – punkt 4

I lisa – II osa – PFC 6(A) – punkt 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4. | Escherichia coli peab puuduma CE-märgisega väetisetoote 1 g või 1 ml proovis. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.

4.

Escherichia coli peab puuduma CE-märgisega väetisetoote 1 g või 1 ml proovis.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 211

Muudatusettepanek 211

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 6(A) – punkt 5

I lisa – II osa – PFC 6(A) – punkt 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5. | CE-märgisega väetisetootes ei tohi enterokokke esineda rohkem kui 10 CFU / värske massi g. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.

5.

CE-märgisega väetisetootes ei tohi enterokokke esineda rohkem kui 10 CFU / värske massi g.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 212

Muudatusettepanek 212

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 6(A) – punkt 6

I lisa – II osa – PFC 6(A) – punkt 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6. | Listeria monocytogenes peab puuduma CE-märgisega väetisetoote 25 g või 25 ml proovis. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.

6.

Listeria monocytogenes peab puuduma CE-märgisega väetisetoote 25 g või 25 ml proovis.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 213

Muudatusettepanek 213

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 6(A) – punkt 7

I lisa – II osa – PFC 6(A) – punkt 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7. | Vibrio spp. peab puuduma CE-märgisega väetisetoote 25 g või 25 ml proovis. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7.

7.

Vibrio spp. peab puuduma CE-märgisega väetisetoote 25 g või 25 ml proovis.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 214

Muudatusettepanek 214

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 6(A) – punkt 8

I lisa – II osa – PFC 6(A) – punkt 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8. | Shigella spp. peab puuduma CE-märgisega väetisetoote 25 g või 25 ml proovis. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8.

8.

Shigella spp. peab puuduma CE-märgisega väetisetoote 25 g või 25 ml proovis.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 215

Muudatusettepanek 215

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 6(A) – punkt 9

I lisa – II osa – PFC 6(A) – punkt 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 9. | Staphylococcus aureus peab puuduma CE-märgisega väetisetoote 1 g või 1 ml proovis. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9.

9.

Staphylococcus aureus peab puuduma CE-märgisega väetisetoote 1 g või 1 ml proovis.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 216

Muudatusettepanek 216

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 6(A) – punkt 10

I lisa – II osa – PFC 6(A) – punkt 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 10. | Aeroobsete bakterite arv ei tohi ületada 105 CFU CE-märgisega väetisetoote 1 g või 1 ml proovi kohta, välja arvatud siis, kui mikroobne biostimulaator on aeroobne bakter. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

10.

10.

Aeroobsete bakterite arv ei tohi ületada 105

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 217

Muudatusettepanek 217

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 6(A) – punkt 12 – lõik 2

I lisa – II osa – PFC 6(A) – punkt 12 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| on taimede biostimulaatori pH 4 või sellest kõrgem. | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

on taimede biostimulaatori pH 4 või sellest kõrgem.

on taimede biostimulaatori pH 4 või sellest kõrgem.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 218

Muudatusettepanek 218

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 6(A) – punkt 13

I lisa – II osa – PFC 6(A) – punkt 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 13. | Mikroobse taimede biostimulaatori kõlblikkusaeg peab märgistusel esitatud hoiutingimustes olema vähemalt kuus kuud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

13.

13.

Mikroobse taimede biostimulaatori kõlblikkusaeg peab märgistusel esitatud hoiutingimustes olema vähemalt kuus kuud.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 219

Muudatusettepanek 219

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – II osa – PFC 7 – punkt 3 – sissejuhatav osa

I lisa – II osa – PFC 7 – punkt 3 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3. | Mehaanilise segu valmistamine ei tohi muuta ühegi väetisetootest koostisaine
  olemust |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.

Mehaanilise segu valmistamine ei tohi muuta ühegi väetisetootest koostisaine
  olemust

olemust

| 3. | Mehaanilise segu valmistamine ei tohi muuta ühegi väetisetootest koostisaine
  toimet |
| --- | --- |

3.

Mehaanilise segu valmistamine ei tohi muuta ühegi väetisetootest koostisaine
  toimet

toimet

Muudatusettepanek 220

Muudatusettepanek 220

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – I osa – CMC 11 a (uus)

II lisa – I osa – CMC 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | CMC 11a: Muud tööstuse kõrvalsaadused |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

CMC 11a: Muud tööstuse kõrvalsaadused

CMC 11a: Muud tööstuse kõrvalsaadused

Muudatusettepanek 221

Muudatusettepanek 221

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 1 – sissejuhatav osa

II lisa – II osa – CMC 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | CE-märgisega väetisetoode võib sisaldada aineid ja segusid, mille hulka ei kuulu järgmised (8): |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

CE-märgisega väetisetoode võib sisaldada aineid ja segusid, mille hulka ei kuulu järgmised (8):

8

| 1. | CE-märgisega väetisetoode võib sisaldada aineid ja segusid,
  sealhulgas tehnilisi lisaaineid,
  mille hulka ei kuulu järgmised (8): |
| --- | --- |

1.

CE-märgisega väetisetoode võib sisaldada aineid ja segusid,
  sealhulgas tehnilisi lisaaineid,
  mille hulka ei kuulu järgmised (8):

sealhulgas tehnilisi lisaaineid,

8

Muudatusettepanek 222

Muudatusettepanek 222

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 1 – punkt 1 – alapunkt b

II lisa – II osa – CMC 1 – punkt 1 – alapunkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | kõrvalsaadused direktiivi 2008/98/EÜ tähenduses; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

kõrvalsaadused direktiivi 2008/98/EÜ tähenduses;

| (b) | kõrvalsaadused direktiivi 2008/98/EÜ tähenduses
  , välja arvatud määruse (EÜ) nr 1907/2006 nõuete kohaselt registreeritud kõrvalsaadused, mis ei kuulu ühegi registreerimiskohustusest tehtava erandi alla, mis on sätestatud sama määruse V lisa punktis 5
  ; |
| --- | --- |

(b)

kõrvalsaadused direktiivi 2008/98/EÜ tähenduses
  , välja arvatud määruse (EÜ) nr 1907/2006 nõuete kohaselt registreeritud kõrvalsaadused, mis ei kuulu ühegi registreerimiskohustusest tehtava erandi alla, mis on sätestatud sama määruse V lisa punktis 5
  ;

, välja arvatud määruse (EÜ) nr 1907/2006 nõuete kohaselt registreeritud kõrvalsaadused, mis ei kuulu ühegi registreerimiskohustusest tehtava erandi alla, mis on sätestatud sama määruse V lisa punktis 5

Muudatusettepanek 223

Muudatusettepanek 223

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 1 – punkt 1 – punkt e

II lisa – II osa – CMC 1 – punkt 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | polümeerid või |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e)

polümeerid või

| (e) | polümeerid
  , v.a need, mida kasutatakse kasvusubstraatides, mis ei ole mullaga kokkupuutes,
  või |
| --- | --- |

(e)

polümeerid
  , v.a need, mida kasutatakse kasvusubstraatides, mis ei ole mullaga kokkupuutes,
  või

, v.a need, mida kasutatakse kasvusubstraatides, mis ei ole mullaga kokkupuutes,

Muudatusettepanek 228

Muudatusettepanek 228

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 2 – punkt 1

II lisa – II osa – CMC 2 – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | CE-märgisega väetisetoode võib sisaldada taimi, taimeosi või taimeekstrakte, mida ei ole töödeldud muul viisil kui lõikamine, peenestamine, tsentrifuugimine, pressimine, kuivatamine, külmkuivatamine
  või
  veega ekstraheerimine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

CE-märgisega väetisetoode võib sisaldada taimi, taimeosi või taimeekstrakte, mida ei ole töödeldud muul viisil kui lõikamine, peenestamine, tsentrifuugimine, pressimine, kuivatamine, külmkuivatamine
  või
  veega ekstraheerimine.

või

| 1. | CE-märgisega väetisetoode võib sisaldada taimi, taimeosi või taimeekstrakte, mida ei ole töödeldud muul viisil kui lõikamine, peenestamine, tsentrifuugimine,
  sõelumine, jahvatamine,
  pressimine, kuivatamine, külmkuivatamine
  , puhverlahusega töötlemine, ekstrusioon, kiirgusega töötlemine, külmtöötlemine, kuumusega desinfitseerimine,
  veega ekstraheerimine
  või mis tahes muu valmistamis- või töötlemisprotsess, mille tulemusena saadud lõplikku ainet ei ole vaja registreerida vastavalt määrusele (EÜ) nr 1907/2006
  . |
| --- | --- |

1.

CE-märgisega väetisetoode võib sisaldada taimi, taimeosi või taimeekstrakte, mida ei ole töödeldud muul viisil kui lõikamine, peenestamine, tsentrifuugimine,
  sõelumine, jahvatamine,
  pressimine, kuivatamine, külmkuivatamine
  , puhverlahusega töötlemine, ekstrusioon, kiirgusega töötlemine, külmtöötlemine, kuumusega desinfitseerimine,
  veega ekstraheerimine
  või mis tahes muu valmistamis- või töötlemisprotsess, mille tulemusena saadud lõplikku ainet ei ole vaja registreerida vastavalt määrusele (EÜ) nr 1907/2006
  .

sõelumine, jahvatamine,

, puhverlahusega töötlemine, ekstrusioon, kiirgusega töötlemine, külmtöötlemine, kuumusega desinfitseerimine,

või mis tahes muu valmistamis- või töötlemisprotsess, mille tulemusena saadud lõplikku ainet ei ole vaja registreerida vastavalt määrusele (EÜ) nr 1907/2006

Muudatusettepanek 229

Muudatusettepanek 229

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 2 – punkt 2

II lisa – II osa – CMC 2 – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | Lõike 1 kohaldamisel loetakse taimede hulka vetikad,
  kuid mitte
  sinivetikad. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.

Lõike 1 kohaldamisel loetakse taimede hulka vetikad,
  kuid mitte
  sinivetikad.

kuid mitte

| 2. | Lõike 1 kohaldamisel loetakse taimede hulka vetikad,
  välja arvatud
  sinivetikad
  , mis eritavad tsüanotoksiine, mis klassifitseeritakse ohtlikuks kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1272/2008, milles käsitletakse ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist
  . |
| --- | --- |

2.

Lõike 1 kohaldamisel loetakse taimede hulka vetikad,
  välja arvatud
  sinivetikad
  , mis eritavad tsüanotoksiine, mis klassifitseeritakse ohtlikuks kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1272/2008, milles käsitletakse ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist
  .

välja arvatud

, mis eritavad tsüanotoksiine, mis klassifitseeritakse ohtlikuks kooskõlas määrusega (EÜ) nr 1272/2008, milles käsitletakse ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist

Muudatusettepanek 230

Muudatusettepanek 230

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 3 – punkt 1 – sissejuhatav osa

II lisa – II osa – CMC 3 – punkt 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | CE-märgisega väetisetoode
  võib sisaldada komposti, mis on saadud üksnes ühe või enama järgmise sisendmaterjali aeroobse kompostimise teel: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

CE-märgisega väetisetoode
  võib sisaldada komposti, mis on saadud üksnes ühe või enama järgmise sisendmaterjali aeroobse kompostimise teel:

CE-märgisega väetisetoode

| 1. | Taimi toitainetega varustav CE-märgisega toode
  võib sisaldada komposti,
  kompostist valmistatud vedelat või tahket mikroobset või mittemikroobset ekstrakti,
  mis on saadud üksnes ühe või enama järgmise sisendmaterjali aeroobse kompostimise
  ning looduslike mikroorganismide võimaliku järgneva paljunemise
  teel: |
| --- | --- |

1.

Taimi toitainetega varustav CE-märgisega toode
  võib sisaldada komposti,
  kompostist valmistatud vedelat või tahket mikroobset või mittemikroobset ekstrakti,
  mis on saadud üksnes ühe või enama järgmise sisendmaterjali aeroobse kompostimise
  ning looduslike mikroorganismide võimaliku järgneva paljunemise
  teel:

Taimi toitainetega varustav CE-märgisega toode

kompostist valmistatud vedelat või tahket mikroobset või mittemikroobset ekstrakti,

ning looduslike mikroorganismide võimaliku järgneva paljunemise

Muudatusettepanek 231

Muudatusettepanek 231

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 3 – punkt 1 – punkt b

II lisa – II osa – CMC 3 – punkt 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | 2. ja 3. kategooria loomsed kõrvalsaadused vastavalt määrusele
  (EÜ) nr 1069/2009; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

2. ja 3. kategooria loomsed kõrvalsaadused vastavalt määrusele
  (EÜ) nr 1069/2009;

2. ja 3. kategooria loomsed kõrvalsaadused vastavalt määrusele

| (b) | tooted, mis on valmistatud määruse
  (EÜ) nr 1069/2009
  artiklis 32 osutatud loomsetest kõrvalsaadustest, mis vastavalt nimetatud määruse artiklile 5 on jõudnud tootmisahela lõpp-punkti
  ; |
| --- | --- |

(b)

tooted, mis on valmistatud määruse
  (EÜ) nr 1069/2009
  artiklis 32 osutatud loomsetest kõrvalsaadustest, mis vastavalt nimetatud määruse artiklile 5 on jõudnud tootmisahela lõpp-punkti
  ;

tooted, mis on valmistatud määruse

artiklis 32 osutatud loomsetest kõrvalsaadustest, mis vastavalt nimetatud määruse artiklile 5 on jõudnud tootmisahela lõpp-punkti

Muudatusettepanek 232

Muudatusettepanek 232

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 3 – punkt 1 – alapunkt c – sissejuhatav osa

II lisa – II osa – CMC 3 – punkt 1 – alapunkt c – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | elus- või surnud organismid või nende osad, mis on töötlemata kujul või mida on töödeldud käsitsi, mehaaniliselt või gravitatsiooniliste meetmetega, vees lahustamise, flotatsiooni, veega ekstraheerimise
  , aurdestillatsiooni
  teel
  või kuumutamisega ainult vee eraldamiseks, või mida saadakse õhust eraldamise teel mis tahes vahenditega
  , välja arvatud järgmised materjalid: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

elus- või surnud organismid või nende osad, mis on töötlemata kujul või mida on töödeldud käsitsi, mehaaniliselt või gravitatsiooniliste meetmetega, vees lahustamise, flotatsiooni, veega ekstraheerimise
  , aurdestillatsiooni
  teel
  või kuumutamisega ainult vee eraldamiseks, või mida saadakse õhust eraldamise teel mis tahes vahenditega
  , välja arvatud järgmised materjalid:

, aurdestillatsiooni

või kuumutamisega ainult vee eraldamiseks, või mida saadakse õhust eraldamise teel mis tahes vahenditega

| (c) | elus- või surnud organismid või nende osad, mis on töötlemata kujul või mida on töödeldud käsitsi, mehaaniliselt või gravitatsiooniliste meetmetega, vees lahustamise, flotatsiooni, veega ekstraheerimise teel, välja arvatud järgmised materjalid: |
| --- | --- |

(c)

elus- või surnud organismid või nende osad, mis on töötlemata kujul või mida on töödeldud käsitsi, mehaaniliselt või gravitatsiooniliste meetmetega, vees lahustamise, flotatsiooni, veega ekstraheerimise teel, välja arvatud järgmised materjalid:

Muudatusettepanek 233

Muudatusettepanek 233

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 3 – punkt 1 – alapunkt c – taane 2

II lisa – II osa – CMC 3 – punkt 1 – alapunkt c – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | reoveesete
  ,
  tööstussete
  või süvendustööde muda ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

reoveesete
  ,
  tööstussete
  või süvendustööde muda ning

reoveesete

tööstussete

| — | reoveesete, tööstussete (v.a mittesöödavad toidujäägid
  ,
  sööt ja agrokütustega seotud istandused)
  või süvendustööde muda ning |
| --- | --- |

—

reoveesete, tööstussete (v.a mittesöödavad toidujäägid
  ,
  sööt ja agrokütustega seotud istandused)
  või süvendustööde muda ning

reoveesete, tööstussete (v.a mittesöödavad toidujäägid

sööt ja agrokütustega seotud istandused)

Muudatusettepanek 238

Muudatusettepanek 238

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 3 – punkt 1 – punkt e a (uus)

II lisa – II osa – CMC 3 – punkt 1 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ea) | toiduainetööstuse töötlemata ja mehaaniliselt töödeldud jäätmed, välja arvatud loomseid kõrvalsaadusi kasutavate valdkondade jäätmed vastavalt määrusele (EÜ) nr 1069/2009. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ea)

ea)

toiduainetööstuse töötlemata ja mehaaniliselt töödeldud jäätmed, välja arvatud loomseid kõrvalsaadusi kasutavate valdkondade jäätmed vastavalt määrusele (EÜ) nr 1069/2009.

toiduainetööstuse töötlemata ja mehaaniliselt töödeldud jäätmed, välja arvatud loomseid kõrvalsaadusi kasutavate valdkondade jäätmed vastavalt määrusele (EÜ) nr 1069/2009.

Muudatusettepanek 239

Muudatusettepanek 239

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 3 – punkt 1 – punkt e b (uus)

II lisa – II osa – CMC 3 – punkt 1 – punkt e b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | eb) | koostisainete kategooriatele CMC 2, CMC 3, CMC 4, CMC 5, CMC 6 ja CMC 11 vastavad materjalid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

eb)

eb)

koostisainete kategooriatele CMC 2, CMC 3, CMC 4, CMC 5, CMC 6 ja CMC 11 vastavad materjalid.

koostisainete kategooriatele CMC 2, CMC 3, CMC 4, CMC 5, CMC 6 ja CMC 11 vastavad materjalid.

Muudatusettepanek 240

Muudatusettepanek 240

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 3 – punkt 2 – taane 1

II lisa – II osa – CMC 3 – punkt 2 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | kes töötleb üksnes
  eespool punktis 1 osutatud
  sisendmaterjale
  ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

kes töötleb üksnes
  eespool punktis 1 osutatud
  sisendmaterjale
  ning

kes töötleb üksnes

sisendmaterjale

| — | mille puhul on
  eespool punktis 1 osutatud
  sisendmaterjalide töötlemisliinid selgelt eraldatud tootmisliinidest muude kui eespool punktis 1 osutatud sisendmaterjalide töötlemiseks
  ning |
| --- | --- |

—

mille puhul on
  eespool punktis 1 osutatud
  sisendmaterjalide töötlemisliinid selgelt eraldatud tootmisliinidest muude kui eespool punktis 1 osutatud sisendmaterjalide töötlemiseks
  ning

mille puhul on

sisendmaterjalide töötlemisliinid selgelt eraldatud tootmisliinidest muude kui eespool punktis 1 osutatud sisendmaterjalide töötlemiseks

Muudatusettepanek 241

Muudatusettepanek 241

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 3 – punkt 6 – alapunkt a – taane 2

II lisa – II osa – CMC 3 – punkt 6 – alapunkt a – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | kriteerium: maksimaalselt
  25
  mmol O2/kg orgaaniline aine/h; või |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

kriteerium: maksimaalselt
  25
  mmol O2/kg orgaaniline aine/h; või

25

2

| — | kriteerium: maksimaalselt
  50
   mmol O2/kg orgaaniline aine/h; või |
| --- | --- |

—

kriteerium: maksimaalselt
  50
   mmol O2/kg orgaaniline aine/h; või

50

2

Muudatusettepanek 242

Muudatusettepanek 242

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 4 – pealkiri

II lisa – II osa – CMC 4 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| CMC 4: energiakultuuri kääritussaadus | CMC 4: Energiakultuuri kääritussaadus
  ja taimset päritolu biojäätmed |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

CMC 4: energiakultuuri kääritussaadus

CMC 4: Energiakultuuri kääritussaadus
  ja taimset päritolu biojäätmed

ja taimset päritolu biojäätmed

Muudatusettepanek 247

Muudatusettepanek 247

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 4 – punkt 1 – alapunkt c

II lisa – II osa – CMC 4 – punkt 1 – alapunkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | mis tahes alapunktides a–b loetletud materjal, mis on varasemalt kääritatud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

mis tahes alapunktides a–b loetletud materjal, mis on varasemalt kääritatud.

| (c) | mis tahes alapunktides a–b loetletud materjal, mis on varasemalt kääritatud
  , ilma aflatoksiinide jälgedeta
  . |
| --- | --- |

(c)

mis tahes alapunktides a–b loetletud materjal, mis on varasemalt kääritatud
  , ilma aflatoksiinide jälgedeta
  .

, ilma aflatoksiinide jälgedeta

Muudatusettepanek 248

Muudatusettepanek 248

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 4 – punkt 2 – taane 1

II lisa – II osa – CMC 4 – punkt 2 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | kes töötleb üksnes
  eespool punktis 1 osutatud
  sisendmaterjale
  ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

kes töötleb üksnes
  eespool punktis 1 osutatud
  sisendmaterjale
  ning

kes töötleb üksnes

sisendmaterjale

| — | kus eespool punktis 1 osutatud sisendmaterjalide töötlemisliinid on selgelt eraldatud muude kui
  eespool punktis 1 osutatud
  sisendmaterjalide töötlemisliinidest
  ning |
| --- | --- |

—

kus eespool punktis 1 osutatud sisendmaterjalide töötlemisliinid on selgelt eraldatud muude kui
  eespool punktis 1 osutatud
  sisendmaterjalide töötlemisliinidest
  ning

kus eespool punktis 1 osutatud sisendmaterjalide töötlemisliinid on selgelt eraldatud muude kui

sisendmaterjalide töötlemisliinidest

Muudatusettepanek 249

Muudatusettepanek 249

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 4 – punkt 3 – punkt b

II lisa – II osa – CMC 4 – punkt 3 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | termofiilne anaeroobne kääritamine 55 oC juures koos käitlusega, mis hõlmab
  pastöriseerimise etappi
  (
  70 oC –
  1
  tund)
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

termofiilne anaeroobne kääritamine 55 oC juures koos käitlusega, mis hõlmab
  pastöriseerimise etappi
  (
  70 oC –
  1
  tund)
  ;

o

pastöriseerimise etappi

70 o

tund)

| (b) | termofiilne anaeroobne kääritamine 55 oC juures koos käitlusega, mis hõlmab
  pastöriseerimist, nagu on kirjeldatud komisjoni määruse
  (
  EL) nr 142/2011

   (1a)

  V lisa I peatüki
  1
  . jao punktis 1
  ; |
| --- | --- |

(b)

termofiilne anaeroobne kääritamine 55 oC juures koos käitlusega, mis hõlmab
  pastöriseerimist, nagu on kirjeldatud komisjoni määruse
  (
  EL) nr 142/2011

   (1a)

  V lisa I peatüki
  1
  . jao punktis 1
  ;

o

pastöriseerimist, nagu on kirjeldatud komisjoni määruse

EL) nr 142/2011

1a

V lisa I peatüki

. jao punktis 1

Muudatusettepanek 250

Muudatusettepanek 250

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 4 – punkt 3 – punkt d

II lisa – II osa – CMC 4 – punkt 3 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | mesofiilne anaeroobne kääritamine 37–40 oC juures koos käitlusega, mis hõlmab
  pastöriseerimise etappi
  (
  70 oC –
  1
  tund)
  või |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

mesofiilne anaeroobne kääritamine 37–40 oC juures koos käitlusega, mis hõlmab
  pastöriseerimise etappi
  (
  70 oC –
  1
  tund)
  või

o

pastöriseerimise etappi

70 o

tund)

| (d) | mesofiilne anaeroobne kääritamine 37–40 oC juures koos käitlusega, mis hõlmab
  pastöriseerimist, nagu on kirjeldatud komisjoni määruse
  (
  EL) nr 142/2011 V lisa I peatüki
  1
  . jao punktis 1
  või |
| --- | --- |

(d)

mesofiilne anaeroobne kääritamine 37–40 oC juures koos käitlusega, mis hõlmab
  pastöriseerimist, nagu on kirjeldatud komisjoni määruse
  (
  EL) nr 142/2011 V lisa I peatüki
  1
  . jao punktis 1
  või

o

pastöriseerimist, nagu on kirjeldatud komisjoni määruse

EL) nr 142/2011 V lisa I peatüki

. jao punktis 1

Muudatusettepanek 251

Muudatusettepanek 251

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 5 – punkt 1 – alapunkt c – taane 2

II lisa – II osa – CMC 5 – punkt 1 – alapunkt c – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | reoveesete, tööstussete või süvendustööde muda; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

reoveesete, tööstussete või süvendustööde muda;

| — | reoveesete, tööstussete
  (välja arvatud alapunktis ea osutatu)
  või süvendustööde muda
  ning |
| --- | --- |

—

reoveesete, tööstussete
  (välja arvatud alapunktis ea osutatu)
  või süvendustööde muda
  ning

(välja arvatud alapunktis ea osutatu)

ning

Muudatusettepanek 255

Muudatusettepanek 255

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 5 – punkt 1 – alapunkt e – sissejuhatav osa

II lisa – II osa – CMC 5 – punkt 1 – alapunkt e – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | mis tahes alapunktides a–d loetletud materjal, mis: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e)

mis tahes alapunktides a–d loetletud materjal, mis:

| (e) | mis tahes alapunktides a–d loetletud
  ilma aflatoksiinideta
  materjal, mis: |
| --- | --- |

(e)

mis tahes alapunktides a–d loetletud
  ilma aflatoksiinideta
  materjal, mis:

ilma aflatoksiinideta

Muudatusettepanek 256

Muudatusettepanek 256

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 5 – punkt 1 – punkt e a (uus)

II lisa – II osa – CMC 5 – punkt 1 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ea) | toiduainetööstuse töötlemata ja mehaaniliselt töödeldud jäätmed, välja arvatud loomseid kõrvalsaadusi kasutavate valdkondade jäätmed vastavalt määrusele (EÜ) nr 1069/2009; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(ea)

(ea)

toiduainetööstuse töötlemata ja mehaaniliselt töödeldud jäätmed, välja arvatud loomseid kõrvalsaadusi kasutavate valdkondade jäätmed vastavalt määrusele (EÜ) nr 1069/2009;

toiduainetööstuse töötlemata ja mehaaniliselt töödeldud jäätmed, välja arvatud loomseid kõrvalsaadusi kasutavate valdkondade jäätmed vastavalt määrusele (EÜ) nr 1069/2009;

Muudatusettepanek 257

Muudatusettepanek 257

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 5 – punkt 1 – punkt e b (uus)

II lisa – II osa – CMC 5 – punkt 1 – punkt e b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (eb) | koostisainete kategooriatele CMC 2, CMC 3, CMC 4, CMC 5, CMC 6 ja CMC 11 vastavad materjalid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(eb)

(eb)

koostisainete kategooriatele CMC 2, CMC 3, CMC 4, CMC 5, CMC 6 ja CMC 11 vastavad materjalid.

koostisainete kategooriatele CMC 2, CMC 3, CMC 4, CMC 5, CMC 6 ja CMC 11 vastavad materjalid.

Muudatusettepanek 258

Muudatusettepanek 258

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 5 – punkt 2 – taane 1

II lisa – II osa – CMC 5 – punkt 2 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | kes töötleb üksnes
  eespool punktis 1 osutatud
  sisendmaterjale
  ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

kes töötleb üksnes
  eespool punktis 1 osutatud
  sisendmaterjale
  ning

kes töötleb üksnes

sisendmaterjale

| — | kus eespool punktis 1 osutatud sisendmaterjalide töötlemisliinid on selgelt eraldatud muude kui
  eespool punktis 1 osutatud
  sisendmaterjalide töötlemisliinidest
  ning |
| --- | --- |

—

kus eespool punktis 1 osutatud sisendmaterjalide töötlemisliinid on selgelt eraldatud muude kui
  eespool punktis 1 osutatud
  sisendmaterjalide töötlemisliinidest
  ning

kus eespool punktis 1 osutatud sisendmaterjalide töötlemisliinid on selgelt eraldatud muude kui

sisendmaterjalide töötlemisliinidest

Muudatusettepanek 259

Muudatusettepanek 259

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 5 – punkt 3 – alapunkt a

II lisa – II osa – CMC 5 – punkt 3 – alapunkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | termofiilne anaeroobne kääritamine 55 oC juures vähemalt 24 h ning hüdrauliline viibeaeg vähemalt 20 päeva; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

termofiilne anaeroobne kääritamine 55 oC juures vähemalt 24 h ning hüdrauliline viibeaeg vähemalt 20 päeva;

o

| (a) | termofiilne anaeroobne kääritamine 55 oC juures vähemalt 24 h ning hüdrauliline viibeaeg vähemalt 20 päeva
  , mille järel võetakse analüüsid, et kontrollida, kas kääritamisprotsess on haigusetekitajad edukalt hävitanud
  ; |
| --- | --- |

(a)

termofiilne anaeroobne kääritamine 55 oC juures vähemalt 24 h ning hüdrauliline viibeaeg vähemalt 20 päeva
  , mille järel võetakse analüüsid, et kontrollida, kas kääritamisprotsess on haigusetekitajad edukalt hävitanud
  ;

o

, mille järel võetakse analüüsid, et kontrollida, kas kääritamisprotsess on haigusetekitajad edukalt hävitanud

Muudatusettepanek 260

Muudatusettepanek 260

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 5 – punkt 3 – alapunkt b

II lisa – II osa – CMC 5 – punkt 3 – alapunkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | termofiilne anaeroobne kääritamine 55 oC juures koos käitlusega, mis hõlmab
  pastöriseerimise etappi (70 oC – 1 h)
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

termofiilne anaeroobne kääritamine 55 oC juures koos käitlusega, mis hõlmab
  pastöriseerimise etappi (70 oC – 1 h)
  ;

o

pastöriseerimise etappi (70 o

| (b) | termofiilne anaeroobne kääritamine 55 oC juures koos käitlusega, mis hõlmab
  pastöriseerimist, nagu on kirjeldatud komisjoni määruse (EL) nr 142/2011 V lisa I peatüki 1. jao punktis 1
  ; |
| --- | --- |

(b)

termofiilne anaeroobne kääritamine 55 oC juures koos käitlusega, mis hõlmab
  pastöriseerimist, nagu on kirjeldatud komisjoni määruse (EL) nr 142/2011 V lisa I peatüki 1. jao punktis 1
  ;

o

pastöriseerimist, nagu on kirjeldatud komisjoni määruse (EL) nr 142/2011 V lisa I peatüki 1. jao punktis 1

Muudatusettepanek 261

Muudatusettepanek 261

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 5 – punkt 3 – alapunkt d

II lisa – II osa – CMC 5 – punkt 3 – alapunkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | mesofiilne anaeroobne kääritamine 37–40 oC juures koos käitlusega, mis hõlmab
  pastöriseerimise etappi (70 oC – 1 h)
  või |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

mesofiilne anaeroobne kääritamine 37–40 oC juures koos käitlusega, mis hõlmab
  pastöriseerimise etappi (70 oC – 1 h)
  või

o

pastöriseerimise etappi (70 o

| (d) | mesofiilne anaeroobne kääritamine 37–40 oC juures koos käitlusega, mis hõlmab
  pastöriseerimist, nagu on kirjeldatud komisjoni määruse (EL) nr 142/2011 V lisa I peatüki 1. jao punktis 1
  või |
| --- | --- |

(d)

mesofiilne anaeroobne kääritamine 37–40 oC juures koos käitlusega, mis hõlmab
  pastöriseerimist, nagu on kirjeldatud komisjoni määruse (EL) nr 142/2011 V lisa I peatüki 1. jao punktis 1
  või

o

pastöriseerimist, nagu on kirjeldatud komisjoni määruse (EL) nr 142/2011 V lisa I peatüki 1. jao punktis 1

Muudatusettepanek 262

Muudatusettepanek 262

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 6 – punkt 1 – alapunkt c a (uus)

II lisa – II osa – CMC 6 – punkt 1 – alapunkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ca) | oliivijääkõli, st oliiviõli pressimise viskoosne kõrvalsaadus, mille saamiseks töödeldakse märga oliiviõli orgaaniliste lahustitega kas kahes (alperujo) või kolmes järgus (orujo); |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(ca)

(ca)

oliivijääkõli, st oliiviõli pressimise viskoosne kõrvalsaadus, mille saamiseks töödeldakse märga oliiviõli orgaaniliste lahustitega kas kahes (alperujo) või kolmes järgus (orujo);

oliivijääkõli, st oliiviõli pressimise viskoosne kõrvalsaadus, mille saamiseks töödeldakse märga oliiviõli orgaaniliste lahustitega kas kahes (alperujo) või kolmes järgus (orujo);

Muudatusettepanek 263

Muudatusettepanek 263

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 6 – punkt 1 – alapunkt c b (uus)

II lisa – II osa – CMC 6 – punkt 1 – alapunkt c b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (cb) | söödatootmise kõrvalsaadused, mis on loetletud söödamaterjalide kataloogis määruses (EL) nr 68/2013; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(cb)

(cb)

söödatootmise kõrvalsaadused, mis on loetletud söödamaterjalide kataloogis määruses (EL) nr 68/2013;

söödatootmise kõrvalsaadused, mis on loetletud söödamaterjalide kataloogis määruses (EL) nr 68/2013;

Muudatusettepanek 264

Muudatusettepanek 264

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 6 – punkt 1 – alapunkt c c (uus)

II lisa – II osa – CMC 6 – punkt 1 – alapunkt c c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (cc) | mis tahes muu materjal või aine, mis on toidule või loomasöödale lisamiseks heaks kiidetud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(cc)

(cc)

mis tahes muu materjal või aine, mis on toidule või loomasöödale lisamiseks heaks kiidetud.

mis tahes muu materjal või aine, mis on toidule või loomasöödale lisamiseks heaks kiidetud.

Muudatusettepanek 269

Muudatusettepanek 269

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 6 – punkt 2 – lõik 2 a (uus)

II lisa – II osa – CMC 6 – punkt 2 – lõik 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Kõikide ainete aflatoksiinide sisaldus peab olema allpool avastamispiiri. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kõikide ainete aflatoksiinide sisaldus peab olema allpool avastamispiiri.

Kõikide ainete aflatoksiinide sisaldus peab olema allpool avastamispiiri.

Muudatusettepanek 270

Muudatusettepanek 270

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 7 – punkt 1 – taane 1

II lisa – II osa – CMC 7 – punkt 1 – taane 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | mida on vaid kuivatatud või külmkuivatatud ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

mida on vaid kuivatatud või külmkuivatatud ning

mida on vaid kuivatatud või külmkuivatatud ning

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 271

Muudatusettepanek 271

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 8 – punkt 1

II lisa – II osa – CMC 8 – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | CE-märgisega väetisetoode võib sisaldada ainet või segu, mille otstarve on parandada väetisetootest toitainete vabastamise omadusi, ainult juhul, kui kõnealuse aine või segu vastavust käesoleva määruse I lisa nõuetele PFC 5 toote kohta on näidatud vastavalt kõnealuse agronoomilise lisaaine suhtes kohaldatavale vastavushindamismenetlusele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

CE-märgisega väetisetoode võib sisaldada ainet või segu, mille otstarve on parandada väetisetootest toitainete vabastamise omadusi, ainult juhul, kui kõnealuse aine või segu vastavust käesoleva määruse I lisa nõuetele PFC 5 toote kohta on näidatud vastavalt kõnealuse agronoomilise lisaaine suhtes kohaldatavale vastavushindamismenetlusele.

| 1. | CE-märgisega väetisetoode võib sisaldada ainet või segu
  (sealhulgas tehnoloogilisi lisaaineid, näiteks paakumisvastaseid aineid, vahuärastusaineid, tolmuvastaseid aineid, värvaineid ja reoloogilisi aineid)
  , mille otstarve on parandada väetisetootest toitainete vabastamise omadusi, ainult juhul, kui kõnealuse aine või segu vastavust käesoleva määruse I lisa nõuetele PFC 5 toote kohta on näidatud vastavalt kõnealuse agronoomilise lisaaine suhtes kohaldatavale vastavushindamismenetlusele. |
| --- | --- |

1.

CE-märgisega väetisetoode võib sisaldada ainet või segu
  (sealhulgas tehnoloogilisi lisaaineid, näiteks paakumisvastaseid aineid, vahuärastusaineid, tolmuvastaseid aineid, värvaineid ja reoloogilisi aineid)
  , mille otstarve on parandada väetisetootest toitainete vabastamise omadusi, ainult juhul, kui kõnealuse aine või segu vastavust käesoleva määruse I lisa nõuetele PFC 5 toote kohta on näidatud vastavalt kõnealuse agronoomilise lisaaine suhtes kohaldatavale vastavushindamismenetlusele.

(sealhulgas tehnoloogilisi lisaaineid, näiteks paakumisvastaseid aineid, vahuärastusaineid, tolmuvastaseid aineid, värvaineid ja reoloogilisi aineid)

Muudatusettepanek 272

Muudatusettepanek 272

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 8 – punkt 3 a (uus)

II lisa – II osa – CMC 8 – punkt 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a. | CE-märgisega väetisetoode võib sisaldada nõuetele vastavat denitrifikatsiooniinhibiitorit, millele on osutatud I lisa kategoorias PFC 5(A)(Ia), ainult juhul, kui see sisaldab mingil kujul lämmastikku. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.

3a.

CE-märgisega väetisetoode võib sisaldada nõuetele vastavat denitrifikatsiooniinhibiitorit, millele on osutatud I lisa kategoorias PFC 5(A)(Ia), ainult juhul, kui see sisaldab mingil kujul lämmastikku.

Muudatusettepanek 273

Muudatusettepanek 273

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 8 – punkt 4

II lisa – II osa – CMC 8 – punkt 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4. | CE-märgisega väetisetoode võib sisaldada nõuetele vastavat ureaasi inhibiitorit, millele on osutatud I lisa kategoorias PFC 5(A)(II), ainult juhul, kui vähemalt 50 % väetisetoote kogu lämmastiku (N) sisaldusest koosneb lämmastikust (N) karbamiidi (CH

  2

  N2O) kujul. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.

CE-märgisega väetisetoode võib sisaldada nõuetele vastavat ureaasi inhibiitorit, millele on osutatud I lisa kategoorias PFC 5(A)(II), ainult juhul, kui vähemalt 50 % väetisetoote kogu lämmastiku (N) sisaldusest koosneb lämmastikust (N) karbamiidi (CH

  2

  N2O) kujul.

2

2

| 4. | CE-märgisega väetisetoode võib sisaldada nõuetele vastavat ureaasi inhibiitorit, millele on osutatud I lisa kategoorias PFC 5(A)(II), ainult juhul, kui vähemalt 50 % väetisetoote kogu lämmastiku (N) sisaldusest koosneb lämmastikust (N) 
  ammooniumi (NH4+) või ammooniumi (NH4+) ja
  karbamiidi (CH

  4

  N2O) kujul. |
| --- | --- |

4.

CE-märgisega väetisetoode võib sisaldada nõuetele vastavat ureaasi inhibiitorit, millele on osutatud I lisa kategoorias PFC 5(A)(II), ainult juhul, kui vähemalt 50 % väetisetoote kogu lämmastiku (N) sisaldusest koosneb lämmastikust (N) 
  ammooniumi (NH4+) või ammooniumi (NH4+) ja
  karbamiidi (CH

  4

  N2O) kujul.

ammooniumi (NH4

4

4

2

Muudatusettepanek 274

Muudatusettepanek 274

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 9 – punkt 3

II lisa – II osa – CMC 9 – punkt 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3. | Polümeerid
  ei sisalda
  formaldehüüdi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.

Polümeerid
  ei sisalda
  formaldehüüdi.

ei sisalda

| 3. | Polümeerid
  sisaldavad maksimaalselt 600 ppm vaba
  formaldehüüdi. |
| --- | --- |

3.

Polümeerid
  sisaldavad maksimaalselt 600 ppm vaba
  formaldehüüdi.

sisaldavad maksimaalselt 600 ppm vaba

Muudatusettepanek 275

Muudatusettepanek 275

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 10 – punkt 1

II lisa – II osa – CMC 10 – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | CE-märgisega väetisetoode võib sisaldada muid polümeere kui toitainepolümeerid üksnes juhul, kui polümeeri otstarve on |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

CE-märgisega väetisetoode võib sisaldada muid polümeere kui toitainepolümeerid üksnes juhul, kui polümeeri otstarve on

| 1. | CE-märgisega väetisetoode võib sisaldada muid polümeere kui toitainepolümeerid üksnes juhul, kui polümeeri otstarve on |
| --- | --- |

1.

CE-märgisega väetisetoode võib sisaldada muid polümeere kui toitainepolümeerid üksnes juhul, kui polümeeri otstarve on

| (a) | hoida kontrolli all toitaineosakeste veekindlust ning seega toitainete vabanemist (sellisel juhul nimetatakse polümeeri tavaliselt „katteaineks“) või |
| --- | --- |

(a)

hoida kontrolli all toitaineosakeste veekindlust ning seega toitainete vabanemist (sellisel juhul nimetatakse polümeeri tavaliselt „katteaineks“) või

| (a) | hoida kontrolli all toitaineosakeste veekindlust ning seega toitainete vabanemist (sellisel juhul nimetatakse polümeeri tavaliselt „katteaineks“) või |
| --- | --- |

(a)

hoida kontrolli all toitaineosakeste veekindlust ning seega toitainete vabanemist (sellisel juhul nimetatakse polümeeri tavaliselt „katteaineks“) või

| (b) | suurendada CE-märgisega väetisetoote veesäilitusvõimet. |
| --- | --- |

(b)

suurendada CE-märgisega väetisetoote veesäilitusvõimet.

| (b) | suurendada CE-märgisega väetisetoote veesäilitusvõimet
  või |
| --- | --- |

(b)

suurendada CE-märgisega väetisetoote veesäilitusvõimet
  või

või

| (ba) | parandada mulda biolaguneva multšikilena, mis vastab eelkõige CMC 10 punktides 2a ja 3 esitatud nõuetele või |
| --- | --- |

(ba)

(ba)

parandada mulda biolaguneva multšikilena, mis vastab eelkõige CMC 10 punktides 2a ja 3 esitatud nõuetele või

parandada mulda biolaguneva multšikilena, mis vastab eelkõige CMC 10 punktides 2a ja 3 esitatud nõuetele või

| (bb) | siduda väetisetoote koostisaineid, ilma et toimuks kokkupuudet mullaga, või |
| --- | --- |

(bb)

(bb)

siduda väetisetoote koostisaineid, ilma et toimuks kokkupuudet mullaga, või

siduda väetisetoote koostisaineid, ilma et toimuks kokkupuudet mullaga, või

| (bc) | suurendada CE-märgisega väetisetoodete stabiilsust või |
| --- | --- |

(bc)

(bc)

suurendada CE-märgisega väetisetoodete stabiilsust või

suurendada CE-märgisega väetisetoodete stabiilsust või

| (bd) | parandada vee imbumist mulda
  . |
| --- | --- |

(bd)

(bd)

parandada vee imbumist mulda
  .

parandada vee imbumist mulda

Muudatusettepanek 276

Muudatusettepanek 276

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 10 – punkt 2

II lisa – II osa – CMC 10 – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | [Publications office, please insert the date occurring three years after the date of application of this Regulation] alates
  peab toode vastama järgmisele nõudele: polümeer on võimeline füüsikaliselt ja bioloogiliselt lagunema selliselt, et enamik sellest laguneb lõpuks süsinikdioksiidiks (CO2), biomassiks ja veeks.
  Allpool punktides a–c sätestatud
  biolagunevuse katses
  peab vähemalt 90 % selle orgaanilisest süsinikust muunduma maksimaalselt 24 kuu jooksul CO2-ks: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.

[Publications office, please insert the date occurring three years after the date of application of this Regulation] alates
  peab toode vastama järgmisele nõudele: polümeer on võimeline füüsikaliselt ja bioloogiliselt lagunema selliselt, et enamik sellest laguneb lõpuks süsinikdioksiidiks (CO2), biomassiks ja veeks.
  Allpool punktides a–c sätestatud
  biolagunevuse katses
  peab vähemalt 90 % selle orgaanilisest süsinikust muunduma maksimaalselt 24 kuu jooksul CO2-ks:

[Publications office, please insert the date occurring three years after the date of application of this Regulation] alates

2

Allpool punktides a–c sätestatud

peab vähemalt 90 % selle orgaanilisest süsinikust muunduma maksimaalselt 24 kuu jooksul CO2

| 2. | Alates ... [viis aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva]
  peab toode vastama järgmisele nõudele: polümeer on võimeline füüsikaliselt ja bioloogiliselt lagunema selliselt, et enamik sellest laguneb lõpuks süsinikdioksiidiks (CO2), biomassiks ja veeks.
  Vähemalt 90 % selle orgaanilisest süsinikust peab muunduma CO2-ks maksimaalselt 48 kuu jooksul pärast väetisetoote väidetava toimeperioodi lõppu, mis on kantud märgisele, ja võrreldes asjakohase standardiga
  biolagunevuse katses
  . Biolagunevuse kriteeriume ja asjakohase biolagunevuse katsemeetodi väljatöötamist hinnatakse viimaste teaduslike tõendite põhjal ning see sätestatakse käesoleva määruse artiklis 42 osutatud delegeeritud õigusaktides. |
| --- | --- |

2.

Alates ... [viis aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva]
  peab toode vastama järgmisele nõudele: polümeer on võimeline füüsikaliselt ja bioloogiliselt lagunema selliselt, et enamik sellest laguneb lõpuks süsinikdioksiidiks (CO2), biomassiks ja veeks.
  Vähemalt 90 % selle orgaanilisest süsinikust peab muunduma CO2-ks maksimaalselt 48 kuu jooksul pärast väetisetoote väidetava toimeperioodi lõppu, mis on kantud märgisele, ja võrreldes asjakohase standardiga
  biolagunevuse katses
  . Biolagunevuse kriteeriume ja asjakohase biolagunevuse katsemeetodi väljatöötamist hinnatakse viimaste teaduslike tõendite põhjal ning see sätestatakse käesoleva määruse artiklis 42 osutatud delegeeritud õigusaktides.

Alates

[viis aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise alguskuupäeva]

2

Vähemalt 90 % selle orgaanilisest süsinikust peab muunduma CO2-

. Biolagunevuse kriteeriume ja asjakohase biolagunevuse katsemeetodi väljatöötamist hinnatakse viimaste teaduslike tõendite põhjal ning see sätestatakse käesoleva määruse artiklis 42 osutatud delegeeritud õigusaktides.

| (a) | katse tehakse temperatuuril 25 oC ± 2 oC. |
| --- | --- |

(a)

(a)

katse tehakse temperatuuril 25 oC ± 2 oC.

katse tehakse temperatuuril 25 o

o

| (b) | katse viiakse läbi vastavalt mullas leiduva plastikmaterjali täieliku aeroobse biolagunemise määramisemeetodile, mõõtes hapnikutarvet või tekkinud süsinikdioksiidi kogust; |
| --- | --- |

(b)

(b)

katse viiakse läbi vastavalt mullas leiduva plastikmaterjali täieliku aeroobse biolagunemise määramisemeetodile, mõõtes hapnikutarvet või tekkinud süsinikdioksiidi kogust;

katse viiakse läbi vastavalt mullas leiduva plastikmaterjali täieliku aeroobse biolagunemise määramisemeetodile, mõõtes hapnikutarvet või tekkinud süsinikdioksiidi kogust;

| (c) | katse võrdlusmaterjalina kasutatakse mikrokristalset tselluloosipulbrit, mille osakestel on katsematerjali osakestega samad mõõtmed; |
| --- | --- |

(c)

(c)

katse võrdlusmaterjalina kasutatakse mikrokristalset tselluloosipulbrit, mille osakestel on katsematerjali osakestega samad mõõtmed;

katse võrdlusmaterjalina kasutatakse mikrokristalset tselluloosipulbrit, mille osakestel on katsematerjali osakestega samad mõõtmed;

| (d) | katse eel ei kohaldata katsematerjali suhtes tingimusi ega menetlusi, mille eesmärk on kiirendada kile lagunemist, nagu näiteks kokkupuude soojuse või valgusega. |
| --- | --- |

(d)

(d)

katse eel ei kohaldata katsematerjali suhtes tingimusi ega menetlusi, mille eesmärk on kiirendada kile lagunemist, nagu näiteks kokkupuude soojuse või valgusega.

katse eel ei kohaldata katsematerjali suhtes tingimusi ega menetlusi, mille eesmärk on kiirendada kile lagunemist, nagu näiteks kokkupuude soojuse või valgusega.

Muudatusettepanek 277

Muudatusettepanek 277

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 10 – punkt 2 a (uus)

II lisa – II osa – CMC 10 – punkt 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a. | Kategoorias PFC 3(B) osutatud biolagunevad multšikiled peavad vastama järgmisele kriteeriumile:



  polümeer on võimeline füüsikaliselt ja bioloogiliselt lagunema selliselt, et enamik sellest laguneb lõpuks süsinikdioksiidiks (CO2), biomassiks ja veeks, ning polümeeride biolagunevusele mullas kehtestatud liidu normide kohases biolagunevuse katses peab vähemalt 90 % orgaanilisest süsinikust absoluutses või suhtelises katsematerjalis muunduma CO2-ks kuni 24 kuu jooksul. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.

2a.

Kategoorias PFC 3(B) osutatud biolagunevad multšikiled peavad vastama järgmisele kriteeriumile:

polümeer on võimeline füüsikaliselt ja bioloogiliselt lagunema selliselt, et enamik sellest laguneb lõpuks süsinikdioksiidiks (CO2), biomassiks ja veeks, ning polümeeride biolagunevusele mullas kehtestatud liidu normide kohases biolagunevuse katses peab vähemalt 90 % orgaanilisest süsinikust absoluutses või suhtelises katsematerjalis muunduma CO2-ks kuni 24 kuu jooksul.

polümeer on võimeline füüsikaliselt ja bioloogiliselt lagunema selliselt, et enamik sellest laguneb lõpuks süsinikdioksiidiks (CO2

2

Muudatusettepanek 278

Muudatusettepanek 278

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 10 – punkt 3 a (uus)

II lisa – II osa – CMC 10 – punkt 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a. | Kuna toodet kavatsetakse mullale lisada ja keskkonda viia, kehtivad need kriteeriumid kõigi toote koostismaterjalide suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.

3a.

Kuna toodet kavatsetakse mullale lisada ja keskkonda viia, kehtivad need kriteeriumid kõigi toote koostismaterjalide suhtes.

Muudatusettepanek 279

Muudatusettepanek 279

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 10 – punkt 3 b (uus)

II lisa – II osa – CMC 10 – punkt 3 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3b. | CE-märgisega tooted, mis sisaldavad polümeere, mis ei ole toitainepolümeerid, vabastatakse punktides 1, 2 ja 3 esitatud nõuete täitmisest tingimusel, et polümeere kasutatakse väetisetootes ainult sideainena ja nad ei puutu mullaga kokku. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3b.

3b.

CE-märgisega tooted, mis sisaldavad polümeere, mis ei ole toitainepolümeerid, vabastatakse punktides 1, 2 ja 3 esitatud nõuete täitmisest tingimusel, et polümeere kasutatakse väetisetootes ainult sideainena ja nad ei puutu mullaga kokku.

Muudatusettepanek 280

Muudatusettepanek 280

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 11

II lisa – II osa – CMC 11

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

CE-märgisega väetisetoode
  võib
  sisaldada loomseid kõrvalsaaduseid määruse (EÜ) nr 1069/2009 tähenduses, mis on jõudnud kõnealuse määruse kohaselt määratletud tootmisahela lõpp-punkti, mis on loetletud ja täpsustatud alljärgnevas tabelis:

võib

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Eeldusel et komisjon võtab artikli 42 alusel vastu delegeeritud õigusaktid, võib
  CE-märgisega väetisetoode sisaldada loomseid kõrvalsaaduseid määruse (EÜ) nr 1069/2009 tähenduses, mis on jõudnud kõnealuse määruse kohaselt määratletud tootmisahela lõpp-punkti
  ja
  mis on loetletud ja täpsustatud alljärgnevas tabelis:

Eeldusel et komisjon võtab artikli 42 alusel vastu delegeeritud õigusaktid, võib

ja

| | Loomsetest kõrvalsaadustest saadud toode | Töötlemisstandardid tootmisahela lõpp-punkti saavutamiseks |
| --- | --- | --- |
| 1 | Lihajahu | Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule |
| 2 | Kondijahu | Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule |
| 3 | Liha-kondijahu | Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule |
| 4 | Loomaveri | Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule |
| 5 | III kategooria hüdrolüüsitud valgud vastavalt määrusele (EÜ) nr 1069/2009 | Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule |
| 6 | Töödeldud sõnnik | Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule |
| 7 | Kompost

   (2) | Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule |
| 8 | Biogaasi käärimisjäägid

   (2) | Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule |
| 9 | Sulejahu | Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule |
| 10 | Nahad | Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule |
| 11 | Kabjad ja sarved | Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule |
| 12 | Nahkhiire guaano | Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule |
| 13 | Vill ja karvad | Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule |
| 14 | Suled ja udusuled | Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule |
| 15 | Seaharjased | Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule |
| 16 | Glütserool ning muud biodiisli ja taastuvkütuste tootmise käigus saadud 2. ja 3. kategooria materjalid | Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule |
| 17 | Lemmikloomatoit ja koerte närimiskondid, mida ei või kaubanduslikel põhjustel või tehnilise vea tõttu müüa | Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule |

Loomsetest kõrvalsaadustest saadud toode

Loomsetest kõrvalsaadustest saadud toode

Töötlemisstandardid tootmisahela lõpp-punkti saavutamiseks

Töötlemisstandardid tootmisahela lõpp-punkti saavutamiseks

1

1

Lihajahu

Lihajahu

Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule

Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule

2

2

Kondijahu

Kondijahu

Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule

Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule

3

3

Liha-kondijahu

Liha-kondijahu

Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule

Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule

4

4

Loomaveri

Loomaveri

Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule

Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule

5

5

III kategooria hüdrolüüsitud valgud vastavalt määrusele (EÜ) nr 1069/2009

III kategooria hüdrolüüsitud valgud vastavalt määrusele (EÜ) nr 1069/2009

Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule

Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule

6

6

Töödeldud sõnnik

Töödeldud sõnnik

Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule

Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule

7

7

Kompost

   (2)

Kompost

2

Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule

Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule

8

8

Biogaasi käärimisjäägid

   (2)

Biogaasi käärimisjäägid

2

Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule

Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule

9

9

Sulejahu

Sulejahu

Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule

Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule

10

10

Nahad

Nahad

Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule

Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule

11

11

Kabjad ja sarved

Kabjad ja sarved

Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule

Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule

12

12

Nahkhiire guaano

Nahkhiire guaano

Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule

Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule

13

13

Vill ja karvad

Vill ja karvad

Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule

Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule

14

14

Suled ja udusuled

Suled ja udusuled

Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule

Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule

15

15

Seaharjased

Seaharjased

Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule

Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule

16

16

Glütserool ning muud biodiisli ja taastuvkütuste tootmise käigus saadud 2. ja 3. kategooria materjalid

Glütserool ning muud biodiisli ja taastuvkütuste tootmise käigus saadud 2. ja 3. kategooria materjalid

Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule

Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule

17

17

Lemmikloomatoit ja koerte närimiskondid, mida ei või kaubanduslikel põhjustel või tehnilise vea tõttu müüa

Lemmikloomatoit ja koerte närimiskondid, mida ei või kaubanduslikel põhjustel või tehnilise vea tõttu müüa

Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule

Kindlaks määratud vastavalt määruse (EÜ) nr 1069/2009 artikli 5 lõike 2 teisele lõigule

Muudatusettepanek 281

Muudatusettepanek 281

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – II osa – CMC 11 a (uus)

II lisa – II osa – CMC 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | CMC 11a: MUUD TÖÖSTUSLIKUD KÕRVALSAADUSED |
| | 1. | CE-märgisega väetisetoode võib sisaldada muid, konkreetsetest tööstuslikest protsessidest pärit tööstuslikke kõrvalsaadusi, nagu kaprolaktaami tootmise käigus saadavat ammoniumsulfaati, maagaasi ja nafta rafineerimise käigus saadavat väävelhapet jt aineid, mis on välja jäetud alajaotusest CMC 1 ja mille loend on allolevas tabelis, järgnevalt täpsustatud tingimustel: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

CMC 11a: MUUD TÖÖSTUSLIKUD KÕRVALSAADUSED

CMC 11a: MUUD TÖÖSTUSLIKUD KÕRVALSAADUSED

1.

1.

CE-märgisega väetisetoode võib sisaldada muid, konkreetsetest tööstuslikest protsessidest pärit tööstuslikke kõrvalsaadusi, nagu kaprolaktaami tootmise käigus saadavat ammoniumsulfaati, maagaasi ja nafta rafineerimise käigus saadavat väävelhapet jt aineid, mis on välja jäetud alajaotusest CMC 1 ja mille loend on allolevas tabelis, järgnevalt täpsustatud tingimustel:

| 2. | Alates... [üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva], kehtestatakse kriteeriumid CE-märgisega väetisetoodete koostisainetena määruse (EÜ) nr 2003/2003 alusel kasutatud tööstuslike kõrvalainete lisamiseks koostisainete kategooriasse viimaste teaduslike tõendite põhjal ning sätestatakse need käesoleva määruse artiklis 42 osutatud delegeeritud õigusaktides. |
| --- | --- |

2.

2.

Alates... [üks aasta pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva], kehtestatakse kriteeriumid CE-märgisega väetisetoodete koostisainetena määruse (EÜ) nr 2003/2003 alusel kasutatud tööstuslike kõrvalainete lisamiseks koostisainete kategooriasse viimaste teaduslike tõendite põhjal ning sätestatakse need käesoleva määruse artiklis 42 osutatud delegeeritud õigusaktides.

Muudatusettepanek 282

Muudatusettepanek 282

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – I osa – punkt 2 – alapunkt e

III lisa – I osa – punkt 2 – alapunkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | kõikide komponentide kirjeldus, mis moodustavad toote massist üle
  5 %
  , järjestatuna osakaalu vähenemise järgi kuivaine massis, sealhulgas märge vastavate II lisas sätestatud koostisaine kategooriate (component material category, edaspidi „CMC“) kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e)

kõikide komponentide kirjeldus, mis moodustavad toote massist üle
  5 %
  , järjestatuna osakaalu vähenemise järgi kuivaine massis, sealhulgas märge vastavate II lisas sätestatud koostisaine kategooriate (component material category, edaspidi „CMC“) kohta.

5 %

| (e) | kõikide komponentide kirjeldus, mis moodustavad toote massist üle
  1 %
  , järjestatuna osakaalu vähenemise järgi kuivaine massis, sealhulgas märge vastavate II lisas sätestatud koostisaine kategooriate (component material category, edaspidi „CMC“) kohta
  , ning komponendi osakaal kuivaine massist; |
| --- | --- |

(e)

kõikide komponentide kirjeldus, mis moodustavad toote massist üle
  1 %
  , järjestatuna osakaalu vähenemise järgi kuivaine massis, sealhulgas märge vastavate II lisas sätestatud koostisaine kategooriate (component material category, edaspidi „CMC“) kohta
  , ning komponendi osakaal kuivaine massist;

1 %

, ning komponendi osakaal kuivaine massist;

Muudatusettepanek 283

Muudatusettepanek 283

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – I osa – punkt 2 – alapunkt e a (uus)

III lisa – I osa – punkt 2 – alapunkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ea) | mis tahes toote puhul, mis sisaldab orgaanilistest jäätmetest või biojäätmetest pärit materjale, mis ei ole läbinud töötlust, mille käigus on hävitatud kõik orgaanilised materjalid, esitatakse märgistusel, milliseid jäätmeid ja kõrvalsaadusi on kasutatud, ning partii number või tootmise aegrea number. See number viitab jälgitavusandmetele, mida tootja säilitab ja millega tuvastatakse iga partiis/aegreas kasutatud orgaanilise jäätme / kõrvalsaaduse üksikud allikad (põllumajandusettevõte, tehas jne). Komisjon avaldab pärast avalikkusega konsulteerimist ja hiljemalt ... [kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] selle sätte rakendamise spetsifikatsioonid; säte jõustub hiljemalt ... [kolm aastat pärast spetsifikatsioonide avaldamist]. Ettevõtjate ja turujärelevalveasutuste halduskoormuse vähendamiseks võetakse komisjoni kirjeldustes arvesse nii artikli 6 lõigete 5–7 kui ka artikli 11 nõudeid ning olemasolevaid jälgitavussüsteeme (nt loomsete kõrvalsaaduste puhul kasutatavad või tööstuslikud süsteemid), samuti liidu jäätmete klassifikatsiooni koode. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(ea)

(ea)

mis tahes toote puhul, mis sisaldab orgaanilistest jäätmetest või biojäätmetest pärit materjale, mis ei ole läbinud töötlust, mille käigus on hävitatud kõik orgaanilised materjalid, esitatakse märgistusel, milliseid jäätmeid ja kõrvalsaadusi on kasutatud, ning partii number või tootmise aegrea number. See number viitab jälgitavusandmetele, mida tootja säilitab ja millega tuvastatakse iga partiis/aegreas kasutatud orgaanilise jäätme / kõrvalsaaduse üksikud allikad (põllumajandusettevõte, tehas jne). Komisjon avaldab pärast avalikkusega konsulteerimist ja hiljemalt ... [kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] selle sätte rakendamise spetsifikatsioonid; säte jõustub hiljemalt ... [kolm aastat pärast spetsifikatsioonide avaldamist]. Ettevõtjate ja turujärelevalveasutuste halduskoormuse vähendamiseks võetakse komisjoni kirjeldustes arvesse nii artikli 6 lõigete 5–7 kui ka artikli 11 nõudeid ning olemasolevaid jälgitavussüsteeme (nt loomsete kõrvalsaaduste puhul kasutatavad või tööstuslikud süsteemid), samuti liidu jäätmete klassifikatsiooni koode.

mis tahes toote puhul, mis sisaldab orgaanilistest jäätmetest või biojäätmetest pärit materjale, mis ei ole läbinud töötlust, mille käigus on hävitatud kõik orgaanilised materjalid, esitatakse märgistusel, milliseid jäätmeid ja kõrvalsaadusi on kasutatud, ning partii number või tootmise aegrea number. See number viitab jälgitavusandmetele, mida tootja säilitab ja millega tuvastatakse iga partiis/aegreas kasutatud orgaanilise jäätme / kõrvalsaaduse üksikud allikad (põllumajandusettevõte, tehas jne). Komisjon avaldab pärast avalikkusega konsulteerimist ja hiljemalt ... [kaks aastat pärast käesoleva määruse jõustumise kuupäeva] selle sätte rakendamise spetsifikatsioonid; säte jõustub hiljemalt ... [kolm aastat pärast spetsifikatsioonide avaldamist]. Ettevõtjate ja turujärelevalveasutuste halduskoormuse vähendamiseks võetakse komisjoni kirjeldustes arvesse nii artikli 6 lõigete 5–7 kui ka artikli 11 nõudeid ning olemasolevaid jälgitavussüsteeme (nt loomsete kõrvalsaaduste puhul kasutatavad või tööstuslikud süsteemid), samuti liidu jäätmete klassifikatsiooni koode.

Muudatusettepanek 284

Muudatusettepanek 284

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – I osa – punkt 2 a (uus)

III lisa – I osa – punkt 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a. | Tootjad teevad kättesaadavaks otstarbekohase kasutamise lühijuhendi, mis hõlmab ettenähtud kasutusmäära, kasutamise aega, sihttaimi ning ladustamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.

2a.

Tootjad teevad kättesaadavaks otstarbekohase kasutamise lühijuhendi, mis hõlmab ettenähtud kasutusmäära, kasutamise aega, sihttaimi ning ladustamist.

Muudatusettepanek 285

Muudatusettepanek 285

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – I osa – punkt 7 a (uus)

III lisa – I osa – punkt 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 7a. | Ühegi toote puhul ei või esitada teise toote toimekategooriaga seotud väiteid, kui toode ei vasta selle teise toimekategooria kõigile nõuetele, samuti ei või esitada mingeid otseseid ega kaudseid väiteid toote taimekaitsealase mõju kohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7a.

7a.

Ühegi toote puhul ei või esitada teise toote toimekategooriaga seotud väiteid, kui toode ei vasta selle teise toimekategooria kõigile nõuetele, samuti ei või esitada mingeid otseseid ega kaudseid väiteid toote taimekaitsealase mõju kohta.

Muudatusettepanek 286

Muudatusettepanek 286

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – II osa – PFC 1 – punkt 2 – alapunkt b

III lisa – II osa – PFC 1 – punkt 2 – alapunkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | Nitrifikatsiooni inhibiitori sisaldus märgitakse massiprotsendina üldlämmastikust (N), mis esineb tootes ammooniumlämmastiku (NH4+) või karbamiidlämmastikuna (CH4N2O). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

Nitrifikatsiooni inhibiitori sisaldus märgitakse massiprotsendina üldlämmastikust (N), mis esineb tootes ammooniumlämmastiku (NH4+) või karbamiidlämmastikuna (CH4N2O).

4

4

2

| (b) | Nitrifikatsiooni inhibiitori sisaldus märgitakse massiprotsendina üldlämmastikust (N), mis esineb tootes ammooniumlämmastiku (NH4+) või
  ammooniumlämmastiku (NH4+) ja
  karbamiidlämmastikuna (CH4N2O). |
| --- | --- |

(b)

Nitrifikatsiooni inhibiitori sisaldus märgitakse massiprotsendina üldlämmastikust (N), mis esineb tootes ammooniumlämmastiku (NH4+) või
  ammooniumlämmastiku (NH4+) ja
  karbamiidlämmastikuna (CH4N2O).

4

ammooniumlämmastiku (NH4

4

2

Muudatusettepanek 287

Muudatusettepanek 287

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – II osa – PFC 1(A) – punkt 1 – alapunkt a

III lisa – II osa – PFC 1(A) – punkt 1 – alapunkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | deklareeritavad toitained lämmastik (N), fosfor (P) ja kaalium (K) nende keemiliste sümbolitena järjestuses N-P-K; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

deklareeritavad toitained lämmastik (N), fosfor (P) ja kaalium (K) nende keemiliste sümbolitena järjestuses N-P-K;

| (a) | deklareeritavad toitained lämmastik (N), fosfor (P) ja kaalium (K) nende keemiliste sümbolitena järjestuses N-P-K; 
  deklareeritav lämmastikusisaldus esitatakse järgmise summana: ammoniaaklämmastik, nitraatlämmastik, karbamiidlämmastik, lämmastik karbamiidformaldehüüdina, lämmastik isobutülideenkarbamiidina, lämmastik krotonülideendikarbamiidina ja lämmastik tsüaanamiidina. |
| --- | --- |

(a)

deklareeritavad toitained lämmastik (N), fosfor (P) ja kaalium (K) nende keemiliste sümbolitena järjestuses N-P-K; 
  deklareeritav lämmastikusisaldus esitatakse järgmise summana: ammoniaaklämmastik, nitraatlämmastik, karbamiidlämmastik, lämmastik karbamiidformaldehüüdina, lämmastik isobutülideenkarbamiidina, lämmastik krotonülideendikarbamiidina ja lämmastik tsüaanamiidina.

deklareeritav lämmastikusisaldus esitatakse järgmise summana: ammoniaaklämmastik, nitraatlämmastik, karbamiidlämmastik, lämmastik karbamiidformaldehüüdina, lämmastik isobutülideenkarbamiidina, lämmastik krotonülideendikarbamiidina ja lämmastik tsüaanamiidina.

Fosforväetised peavad vastama järgmistele lahustuvuse miinimumtasemetele, et olla taimedele omastatavad, muidu ei saa neid fosforväetisena deklareerida:

Fosforväetised peavad vastama järgmistele lahustuvuse miinimumtasemetele, et olla taimedele omastatavad, muidu ei saa neid fosforväetisena deklareerida:

| — | lahustuvus vees: minimaalselt 25 % fosfori üldsisaldusest, |
| --- | --- |

—

lahustuvus vees: minimaalselt 25 % fosfori üldsisaldusest,

lahustuvus vees: minimaalselt 25 % fosfori üldsisaldusest,

| — | lahustuvus neutraalses ammooniumtsitraadis: minimaalselt 30 % fosfori üldsisaldusest, |
| --- | --- |

—

lahustuvus neutraalses ammooniumtsitraadis: minimaalselt 30 % fosfori üldsisaldusest,

lahustuvus neutraalses ammooniumtsitraadis: minimaalselt 30 % fosfori üldsisaldusest,

| — | lahustuvus sipelghappes (ainult pehme kivimi fosfaadi puhul): vähemalt 35 % fosfori üldsisaldusest. |
| --- | --- |

—

lahustuvus sipelghappes (ainult pehme kivimi fosfaadi puhul): vähemalt 35 % fosfori üldsisaldusest.

lahustuvus sipelghappes (ainult pehme kivimi fosfaadi puhul): vähemalt 35 % fosfori üldsisaldusest.

Muudatusettepanek 288

Muudatusettepanek 288

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – II osa – PFC 1(A) – punkt 1 – alapunkt b

III lisa – II osa – PFC 1(A) – punkt 1 – alapunkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | deklareeritavad toitained
  magneesium
  (
  Mg
  ),
  kaltsium
  (
  Ca
  ),
  väävel
  (
  S
  ) ja
  naatrium
  (
  Na
  ) nende keemiliste sümbolitena järjestuses
  Mg-Ca-S-Na
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

deklareeritavad toitained
  magneesium
  (
  Mg
  ),
  kaltsium
  (
  Ca
  ),
  väävel
  (
  S
  ) ja
  naatrium
  (
  Na
  ) nende keemiliste sümbolitena järjestuses
  Mg-Ca-S-Na
  ;

magneesium

Mg

kaltsium

Ca

väävel

S

naatrium

Na

Mg-Ca-S-Na

| (b) | deklareeritavad toitained
  kaltsium
  (
  Ca
  ),
  magneesium
  (
  Mg
  ),
  naatrium
  (
  Na
  ) ja
  väävel
  (
  S
  ) nende keemiliste sümbolitena järjestuses
  Ca-Mg-Na-S
  ; |
| --- | --- |

(b)

deklareeritavad toitained
  kaltsium
  (
  Ca
  ),
  magneesium
  (
  Mg
  ),
  naatrium
  (
  Na
  ) ja
  väävel
  (
  S
  ) nende keemiliste sümbolitena järjestuses
  Ca-Mg-Na-S
  ;

kaltsium

Ca

magneesium

Mg

naatrium

Na

väävel

S

Ca-Mg-Na-S

(Muudatusettepanekut kohaldatakse kogu teksti ulatuses. Kui kaasseadusandjad muudatuses kokku lepivad, tehakse vastavad muudatused kogu tekstis, sh neis osades, mis kajastuvad allpool toodud muudatusettepanekutes.)

(Muudatusettepanekut kohaldatakse kogu teksti ulatuses. Kui kaasseadusandjad muudatuses kokku lepivad, tehakse vastavad muudatused kogu tekstis, sh neis osades, mis kajastuvad allpool toodud muudatusettepanekutes.)

Muudatusettepanek 289

Muudatusettepanek 289

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – II osa – PFC 1(A) – punkt 1 – alapunkt c

III lisa – II osa – PFC 1(A) – punkt 1 – alapunkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | arvud, mis näitavad deklareeritud toitainete lämmastiku (N), fosfori (P) ja kaaliumi (K) 
  üldsisaldust
  , ning nende järel sulgudes arvud, mis näitavad magneesiumi (Mg), kaltsiumi (Ca), väävli (S) ja naatriumi (Na) üldsisaldust; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

arvud, mis näitavad deklareeritud toitainete lämmastiku (N), fosfori (P) ja kaaliumi (K) 
  üldsisaldust
  , ning nende järel sulgudes arvud, mis näitavad magneesiumi (Mg), kaltsiumi (Ca), väävli (S) ja naatriumi (Na) üldsisaldust;

üldsisaldust

| (c) | arvud, mis näitavad deklareeritud toitainete lämmastiku (N), fosfori (P) ja kaaliumi (K) 
  keskmist sisaldust
  , ning nende järel sulgudes arvud, mis näitavad magneesiumi (Mg), kaltsiumi (Ca), väävli (S) ja naatriumi (Na) üldsisaldust; |
| --- | --- |

(c)

arvud, mis näitavad deklareeritud toitainete lämmastiku (N), fosfori (P) ja kaaliumi (K) 
  keskmist sisaldust
  , ning nende järel sulgudes arvud, mis näitavad magneesiumi (Mg), kaltsiumi (Ca), väävli (S) ja naatriumi (Na) üldsisaldust;

keskmist sisaldust

Muudatusettepanek 290

Muudatusettepanek 290

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – II osa – PFC 1(A) – punkt 1 – alapunkt d – taane 6

III lisa – II osa – PFC 1(A) – punkt 1 – alapunkt d – taane 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | orgaaniline süsinik (C) ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

orgaaniline süsinik (C) ning

| — | orgaaniline süsinik (C) ning
  C/N suhe; |
| --- | --- |

—

orgaaniline süsinik (C) ning
  C/N suhe;

C/N suhe;

Muudatusettepanek 291

Muudatusettepanek 291

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – II osa – PFC 1(A) – punkt 1 – alapunkt d – taane 7 a (uus)

III lisa – II osa – PFC 1(A) – punkt 1 – alapunkt d – taane 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | esinemiskuju, näiteks pulber või graanulid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

esinemiskuju, näiteks pulber või graanulid.

esinemiskuju, näiteks pulber või graanulid.

Muudatusettepanek 292

Muudatusettepanek 292

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – II osa – PFC 1(B) – punkt 1 – alapunkt d – taane 2

III lisa – II osa – PFC 1(B) – punkt 1 – alapunkt d – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | fosforpentaoksiidi
  (P2O5)
  üldsisaldus
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

fosforpentaoksiidi
  (P2O5)
  üldsisaldus
  ;

fosforpentaoksiidi

2

5

üldsisaldus

| — | neutraalses ammooniumtsitraadis ja vees lahustuv fosforpentoksiid
  (P2O5); |
| --- | --- |

—

neutraalses ammooniumtsitraadis ja vees lahustuv fosforpentoksiid
  (P2O5);

neutraalses ammooniumtsitraadis ja vees lahustuv fosforpentoksiid

2

5

Muudatusettepanek 293

Muudatusettepanek 293

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – II osa – PFC 1(B) – punkt 1 – alapunkt d – taane 2 – alltaane 3

III lisa – II osa – PFC 1(B) – punkt 1 – alapunkt d – taane 2 – alltaane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | kui tootes esineb pehme fosfaattoorme fosfaati, siis sipelghappes
  lahustuv
  fosforpentaoksiid
  (P2O5); |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

kui tootes esineb pehme fosfaattoorme fosfaati, siis sipelghappes
  lahustuv
  fosforpentaoksiid
  (P2O5);

kui tootes esineb pehme fosfaattoorme fosfaati, siis sipelghappes

fosforpentaoksiid

2

5

| — | vaid mineraalhapetes
  lahustuv
  fosforpentoksiid
  (P2O5); |
| --- | --- |

—

vaid mineraalhapetes
  lahustuv
  fosforpentoksiid
  (P2O5);

vaid mineraalhapetes

fosforpentoksiid

2

5

Muudatusettepanek 294

Muudatusettepanek 294

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – II osa – PFC 1(B) – punkt 1 a (uus)

III lisa – II osa – PFC 1(B) – punkt 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a. | Kogu deklareeritud lämmastikusisaldus esitatakse järgmise summana: ammoniaaklämmastik, nitraatlämmastik, karbamiidlämmastik, lämmastik metüleenkarbamiidina, lämmastik isobutülideenkarbamiidina, lämmastik krotonülideendikarbamiidina ja lämmastik tsüaanamiidina. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.

1a.

Kogu deklareeritud lämmastikusisaldus esitatakse järgmise summana: ammoniaaklämmastik, nitraatlämmastik, karbamiidlämmastik, lämmastik metüleenkarbamiidina, lämmastik isobutülideenkarbamiidina, lämmastik krotonülideendikarbamiidina ja lämmastik tsüaanamiidina.

Muudatusettepanek 295

Muudatusettepanek 295

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – II osa – PFC 1(C)(I) – punkt 1 – alapunkt d – taane 2

III lisa – II osa – PFC 1(C)(I) – punkt 1 – alapunkt d – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | fosforpentaoksiidi
  (P2O5)
  üldsisaldus
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

fosforpentaoksiidi
  (P2O5)
  üldsisaldus
  ;

fosforpentaoksiidi

2

5

üldsisaldus

| — | neutraalses ammooniumtsitraadis ja vees lahustuv fosforpentoksiid
  (P2O5); |
| --- | --- |

—

neutraalses ammooniumtsitraadis ja vees lahustuv fosforpentoksiid
  (P2O5);

neutraalses ammooniumtsitraadis ja vees lahustuv fosforpentoksiid

2

5

Muudatusettepanek 296

Muudatusettepanek 296

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – II osa – PFC 1(C)(I) – punkt 1 – alapunkt d – taane 2 – alltaane 3

III lisa – II osa – PFC 1(C)(I) – punkt 1 – alapunkt d – taane 2 – alltaane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | kui tootes esineb pehme fosfaattoorme fosfaati, siis sipelghappes
  lahustuv
  fosforpentaoksiid
  (P2O5); |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

kui tootes esineb pehme fosfaattoorme fosfaati, siis sipelghappes
  lahustuv
  fosforpentaoksiid
  (P2O5);

kui tootes esineb pehme fosfaattoorme fosfaati, siis sipelghappes

fosforpentaoksiid

2

5

| — | vaid mineraalhapetes
  lahustuv
  fosforpentoksiid
  (P2O5); |
| --- | --- |

—

vaid mineraalhapetes
  lahustuv
  fosforpentoksiid
  (P2O5);

vaid mineraalhapetes

fosforpentoksiid

2

5

Muudatusettepanek 297

Muudatusettepanek 297

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – II osa – PFC 1(C)(I) – punkt 1 – alapunkt d – taane 4 – alltaane 1 a (uus)

III lisa – II osa – PFC 1(C)(I) – punkt 1 – alapunkt d – taane 4 – alltaane 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | — | esinemiskuju, näiteks pulber või graanulid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

esinemiskuju, näiteks pulber või graanulid;

esinemiskuju, näiteks pulber või graanulid;

Muudatusettepanek 298

Muudatusettepanek 298

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – II osa – PFC 1(C)(I) – punkt 1 – alapunkt d a (uus)

III lisa – II osa – PFC 1(C)(I) – punkt 1 – alapunkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (da) | pH |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(da)

(da)

pH

pH

Muudatusettepanek 299

Muudatusettepanek 299

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – II osa – PFC 1(C)(I) – punkt 1 a (uus)

III lisa – II osa – PFC 1(C)(I) – punkt 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a. | Kui väetisetoode sisaldab vastavalt kaadmiumi, arseeni, tina, kroom VI ja elavhõbedat vähem kui 5 ppm-i, võib selle pakendile või märgistusele lisada nähtava ökomärgise. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 43 vastu delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse käesolevat määrust, et kehtestada sellise märgistuse tehnilised standardid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.

1a.

Kui väetisetoode sisaldab vastavalt kaadmiumi, arseeni, tina, kroom VI ja elavhõbedat vähem kui 5 ppm-i, võib selle pakendile või märgistusele lisada nähtava ökomärgise. Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 43 vastu delegeeritud õigusakte, millega täiendatakse käesolevat määrust, et kehtestada sellise märgistuse tehnilised standardid.

Muudatusettepanek 300

Muudatusettepanek 300

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(a) – punkt 3 – alapunkt c

III lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(a) – punkt 3 – alapunkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | pulber, kui vähemalt 90 % tootest läbib sõela avadega
  10
   mm, või |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

pulber, kui vähemalt 90 % tootest läbib sõela avadega
  10
   mm, või

10

| (c) | pulber, kui vähemalt 90 % tootest läbib sõela avadega
  1
   mm, või |
| --- | --- |

(c)

pulber, kui vähemalt 90 % tootest läbib sõela avadega
  1
   mm, või

1

Muudatusettepanek 301

Muudatusettepanek 301

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(a) – punkt 4 a (uus)

III lisa – II osa – PFC 1(C)(I)(a) – punkt 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a. | II lisa CMC 10 punkti 1 alapunktis bb osutatud CE-märgisega toodetel, kus polümeere kasutatakse vaid sideainena, peab olema järgmine märge: „Väetisetoode ei ole ette nähtud mullaga kokku puutuma.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.

4a.

II lisa CMC 10 punkti 1 alapunktis bb osutatud CE-märgisega toodetel, kus polümeere kasutatakse vaid sideainena, peab olema järgmine märge: „Väetisetoode ei ole ette nähtud mullaga kokku puutuma.“

Muudatusettepanek 302

Muudatusettepanek 302

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – II osa – PFC 1(C)(II) – punkt 1

III lisa – II osa – PFC 1(C)(II) – punkt 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1. | CE-märgisega väetisetootes sisalduvad deklareeritavad mikrotoitained loetletakse nende nimetuste ja keemiliste sümbolitega järgmises järjestuses: boor (B), koobalt (Co), vask (Cu), raud (Fe), mangaan (Mn), molübdeen (Mo) ja tsink (Zn), millele järgnevad nende vastasioonide nimetused. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.

CE-märgisega väetisetootes sisalduvad deklareeritavad mikrotoitained loetletakse nende nimetuste ja keemiliste sümbolitega järgmises järjestuses: boor (B), koobalt (Co), vask (Cu), raud (Fe), mangaan (Mn), molübdeen (Mo) ja tsink (Zn), millele järgnevad nende vastasioonide nimetused.

| 1. | CE-märgisega väetisetootes sisalduvad deklareeritavad mikrotoitained loetletakse nende nimetuste ja keemiliste sümbolitega järgmises järjestuses: boor (B), koobalt (Co), vask (Cu), raud (Fe), mangaan (Mn), molübdeen (Mo)
  , seleen (Se), räni (Si)
  ja tsink (Zn), millele järgnevad nende vastasioonide nimetused. |
| --- | --- |

1.

CE-märgisega väetisetootes sisalduvad deklareeritavad mikrotoitained loetletakse nende nimetuste ja keemiliste sümbolitega järgmises järjestuses: boor (B), koobalt (Co), vask (Cu), raud (Fe), mangaan (Mn), molübdeen (Mo)
  , seleen (Se), räni (Si)
  ja tsink (Zn), millele järgnevad nende vastasioonide nimetused.

, seleen (Se), räni (Si)

Muudatusettepanek 303

Muudatusettepanek 303

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – II osa – PFC 1(C) a (uus)

III lisa – II osa – PFC 1(C) a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | PFC 1(C)a: vähese süsinikusisaldusega väetis |
| | 1. | Esitatakse järgmine teave makrotoitainete kohta: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

PFC 1(C)a: vähese süsinikusisaldusega väetis

PFC 1(C)a: vähese süsinikusisaldusega väetis

1.

1.

Esitatakse järgmine teave makrotoitainete kohta:

| | (a) | deklareeritavad toitained lämmastik (N), fosfor (P) ja kaalium (K) nende keemiliste sümbolitena järjestuses N-P-K; |
| --- | --- | --- |

(a)

(a)

deklareeritavad toitained lämmastik (N), fosfor (P) ja kaalium (K) nende keemiliste sümbolitena järjestuses N-P-K;

deklareeritavad toitained lämmastik (N), fosfor (P) ja kaalium (K) nende keemiliste sümbolitena järjestuses N-P-K;

| | (b) | deklareeritavad toitained magneesium (Mg), kaltsium (Ca), väävel (S) ja naatrium (Na) nende keemiliste sümbolitena järjestuses Mg-Ca-S-Na; |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

deklareeritavad toitained magneesium (Mg), kaltsium (Ca), väävel (S) ja naatrium (Na) nende keemiliste sümbolitena järjestuses Mg-Ca-S-Na;

deklareeritavad toitained magneesium (Mg), kaltsium (Ca), väävel (S) ja naatrium (Na) nende keemiliste sümbolitena järjestuses Mg-Ca-S-Na;

| | (c) | arvud, mis näitavad deklareeritud toitainete lämmastiku (N), fosfori (P) ja kaaliumi (K) üldsisaldust, ning nende järel sulgudes arvud, mis näitavad magneesiumi (Mg), kaltsiumi (Ca), väävli (S) ja naatriumi (Na) üldsisaldust; |
| --- | --- | --- |

(c)

(c)

arvud, mis näitavad deklareeritud toitainete lämmastiku (N), fosfori (P) ja kaaliumi (K) üldsisaldust, ning nende järel sulgudes arvud, mis näitavad magneesiumi (Mg), kaltsiumi (Ca), väävli (S) ja naatriumi (Na) üldsisaldust;

arvud, mis näitavad deklareeritud toitainete lämmastiku (N), fosfori (P) ja kaaliumi (K) üldsisaldust, ning nende järel sulgudes arvud, mis näitavad magneesiumi (Mg), kaltsiumi (Ca), väävli (S) ja naatriumi (Na) üldsisaldust;

| | (d) | järgmiste deklareeritud toitainete sisaldus järgmises järjestuses protsendina väetise massist: |
| --- | --- | --- |

(d)

(d)

järgmiste deklareeritud toitainete sisaldus järgmises järjestuses protsendina väetise massist:

järgmiste deklareeritud toitainete sisaldus järgmises järjestuses protsendina väetise massist:

| | | — | lämmastiku (N) üldsisaldus: |
| --- | --- | --- | --- |

—

lämmastiku (N) üldsisaldus:

lämmastiku (N) üldsisaldus:

| — | orgaanilise lämmastiku (N) miinimumkogus, millele järgneb kasutatud orgaanilise ainese päritolu kirjeldus; |
| --- | --- |

—

orgaanilise lämmastiku (N) miinimumkogus, millele järgneb kasutatud orgaanilise ainese päritolu kirjeldus;

orgaanilise lämmastiku (N) miinimumkogus, millele järgneb kasutatud orgaanilise ainese päritolu kirjeldus;

| — | lämmastik (N) nitraatlämmastikuna; |
| --- | --- |

—

lämmastik (N) nitraatlämmastikuna;

lämmastik (N) nitraatlämmastikuna;

| — | lämmastik (N) ammoniaaklämmastikuna; |
| --- | --- |

—

lämmastik (N) ammoniaaklämmastikuna;

lämmastik (N) ammoniaaklämmastikuna;

| — | lämmastik (N) karbamiidlämmastikuna; |
| --- | --- |

—

lämmastik (N) karbamiidlämmastikuna;

lämmastik (N) karbamiidlämmastikuna;

| | | — | fosforpentoksiidi (P2O5) üldsisaldus: |
| --- | --- | --- | --- |

—

fosforpentoksiidi (P2O5) üldsisaldus:

fosforpentoksiidi (P2

5

| — | vees lahustuv fosforpentoksiid (P2O5); |
| --- | --- |

—

vees lahustuv fosforpentoksiid (P2O5);

vees lahustuv fosforpentoksiid (P2

5

| — | neutraalses ammooniumtsitraadis lahustuv fosforpentoksiid (P2O5); |
| --- | --- |

—

neutraalses ammooniumtsitraadis lahustuv fosforpentoksiid (P2O5);

neutraalses ammooniumtsitraadis lahustuv fosforpentoksiid (P2

5

| — | kui tootes esineb pehme fosfaattoorme fosfaati, siis sipelghappes lahustuv fosforpentoksiid (P2O5); |
| --- | --- |

—

kui tootes esineb pehme fosfaattoorme fosfaati, siis sipelghappes lahustuv fosforpentoksiid (P2O5);

kui tootes esineb pehme fosfaattoorme fosfaati, siis sipelghappes lahustuv fosforpentoksiid (P2

5

| | | — | kaaliumoksiidi (K2O) üldsisaldus: |
| --- | --- | --- | --- |

—

kaaliumoksiidi (K2O) üldsisaldus:

kaaliumoksiidi (K2

| — | vees lahustuv kaaliumoksiid (K2O); |
| --- | --- |

—

vees lahustuv kaaliumoksiid (K2O);

vees lahustuv kaaliumoksiid (K2

| | | — | magneesiumoksiid (MgO), kaltsiumoksiid (CaO), vääveltrioksiid (SO3) ja naatriumoksiid (Na2O) väljendatuna järgmiselt: |
| --- | --- | --- | --- |

—

magneesiumoksiid (MgO), kaltsiumoksiid (CaO), vääveltrioksiid (SO3) ja naatriumoksiid (Na2O) väljendatuna järgmiselt:

magneesiumoksiid (MgO), kaltsiumoksiid (CaO), vääveltrioksiid (SO3

2

| | | — | kui need toitained on vees täielikult lahustuvad, siis ainult vees lahustuva aineosa sisaldus; |
| --- | --- | --- | --- |

—

kui need toitained on vees täielikult lahustuvad, siis ainult vees lahustuva aineosa sisaldus;

kui need toitained on vees täielikult lahustuvad, siis ainult vees lahustuva aineosa sisaldus;

| | | — | kui vees lahustuva toitaineosa sisaldus on vähemalt veerand selle toitaine üldsisaldusest, siis üldsisaldus ja vees lahustuva osa sisaldus; |
| --- | --- | --- | --- |

—

kui vees lahustuva toitaineosa sisaldus on vähemalt veerand selle toitaine üldsisaldusest, siis üldsisaldus ja vees lahustuva osa sisaldus;

kui vees lahustuva toitaineosa sisaldus on vähemalt veerand selle toitaine üldsisaldusest, siis üldsisaldus ja vees lahustuva osa sisaldus;

| | | — | muudel juhtudel üldsisaldus. |
| --- | --- | --- | --- |

—

muudel juhtudel üldsisaldus.

muudel juhtudel üldsisaldus.

| | (e) | kui tootes esineb karbamiidi (CH4N2O), siis teave selle kohta, kuidas võib ammoniaagi eraldumine väetise kasutamisel mõjutada õhu kvaliteeti, ning nõuanne kasutajatele rakendada sobivaid leevendusmeetmeid. |
| --- | --- | --- |

(e)

(e)

kui tootes esineb karbamiidi (CH4N2O), siis teave selle kohta, kuidas võib ammoniaagi eraldumine väetise kasutamisel mõjutada õhu kvaliteeti, ning nõuanne kasutajatele rakendada sobivaid leevendusmeetmeid.

kui tootes esineb karbamiidi (CH4

2

| 2. | Järgmised muud elemendid esitatakse protsendina CE-märgisega väetisetoote massist: |
| --- | --- |

2.

2.

Järgmised muud elemendid esitatakse protsendina CE-märgisega väetisetoote massist:

| | — | orgaanilise süsiniku (C) sisaldus ning |
| --- | --- | --- |

—

orgaanilise süsiniku (C) sisaldus ning

orgaanilise süsiniku (C) sisaldus ning

| | — | kuivainesisaldus. |
| --- | --- | --- |

—

kuivainesisaldus.

kuivainesisaldus.

| 3. | Kui üks või mitu järgmist mikrotoitainet: boor (B), koobalt (Co), vask (Cu), raud (Fe), mangaan (Mn), molübdeen (Mo), tsink (Zn), esinevad tootes järgmises tabelis massiprotsendina märgitud miinimumsisalduses, kehtib järgmine: |
| --- | --- |

3.

3.

Kui üks või mitu järgmist mikrotoitainet: boor (B), koobalt (Co), vask (Cu), raud (Fe), mangaan (Mn), molübdeen (Mo), tsink (Zn), esinevad tootes järgmises tabelis massiprotsendina märgitud miinimumsisalduses, kehtib järgmine:

| | — | need tuleb deklareerida, kui need on CE-märgisega väetisetootesse tahtlikult lisatud, ja |
| --- | --- | --- |

—

need tuleb deklareerida, kui need on CE-märgisega väetisetootesse tahtlikult lisatud, ja

need tuleb deklareerida, kui need on CE-märgisega väetisetootesse tahtlikult lisatud, ja

| | — | need võib deklareerida muudel juhtudel. |
| --- | --- | --- |

—

need võib deklareerida muudel juhtudel.

need võib deklareerida muudel juhtudel.

| Mikrotoitaine | Massiprotsent |
| --- | --- |
| Boor (B) | 0,01 |
| Koobalt (Co) | 0,002 |
| Vask (Cu) | 0,002 |
| Mangaan (Mn) | 0,01 |
| Molübdeen (Mo) | 0,001 |
| Tsink | 0,002 |

Mikrotoitaine

Mikrotoitaine

Massiprotsent

Massiprotsent

Boor (B)

Boor (B)

0,01

0,01

Koobalt (Co)

Koobalt (Co)

0,002

0,002

Vask (Cu)

Vask (Cu)

0,002

0,002

Mangaan (Mn)

Mangaan (Mn)

0,01

0,01

Molübdeen (Mo)

Molübdeen (Mo)

0,001

0,001

Tsink

Tsink

0,002

0,002

| | Need deklareeritakse pärast makrotoitaineid käsitlevat teavet. Esitatakse järgmine teave: |
| --- | --- |

Need deklareeritakse pärast makrotoitaineid käsitlevat teavet. Esitatakse järgmine teave:

Need deklareeritakse pärast makrotoitaineid käsitlevat teavet. Esitatakse järgmine teave:

| | (a) | deklareeritavate mikrotoitainete nimetused ja keemilised sümbolid järgmises järjestuses: boor (B), koobalt (Co), vask (Cu), raud (Fe), mangaan (Mn), molübdeen (Mo) ja tsink (Zn), millele järgnevad nende vastasioonide nimetused; |
| --- | --- | --- |

(a)

(a)

deklareeritavate mikrotoitainete nimetused ja keemilised sümbolid järgmises järjestuses: boor (B), koobalt (Co), vask (Cu), raud (Fe), mangaan (Mn), molübdeen (Mo) ja tsink (Zn), millele järgnevad nende vastasioonide nimetused;

deklareeritavate mikrotoitainete nimetused ja keemilised sümbolid järgmises järjestuses: boor (B), koobalt (Co), vask (Cu), raud (Fe), mangaan (Mn), molübdeen (Mo) ja tsink (Zn), millele järgnevad nende vastasioonide nimetused;

| | (b) | mikrotoitainete üldsisaldus protsendina väetise massist järgmiselt: |
| --- | --- | --- |

(b)

(b)

mikrotoitainete üldsisaldus protsendina väetise massist järgmiselt:

mikrotoitainete üldsisaldus protsendina väetise massist järgmiselt:

| | — | kui need toitained on vees täielikult lahustuvad, siis ainult vees lahustuva aineosa sisaldus; |
| --- | --- | --- |

—

kui need toitained on vees täielikult lahustuvad, siis ainult vees lahustuva aineosa sisaldus;

kui need toitained on vees täielikult lahustuvad, siis ainult vees lahustuva aineosa sisaldus;

| | — | kui vees lahustuva toitaineosa sisaldus on vähemalt veerand selle toitaine üldsisaldusest, siis üldsisaldus ja vees lahustuva osa sisaldus; ning |
| --- | --- | --- |

—

kui vees lahustuva toitaineosa sisaldus on vähemalt veerand selle toitaine üldsisaldusest, siis üldsisaldus ja vees lahustuva osa sisaldus; ning

kui vees lahustuva toitaineosa sisaldus on vähemalt veerand selle toitaine üldsisaldusest, siis üldsisaldus ja vees lahustuva osa sisaldus; ning

| | — | muudel juhtudel üldsisaldus; |
| --- | --- | --- |

—

muudel juhtudel üldsisaldus;

muudel juhtudel üldsisaldus;

| | (c) | kui deklareeritavad mikroelemendid on kelaaditud kelaadimoodustaja(te)ga, märgitakse mikrotoitaine nimetuse ja keemilise tunnuse järele järgmine täpsustus:








  — | „...kelaadina“ – kelaadimoodustaja nimetus või lühend ja kelaaditud mikroelemendi kogus protsendina CE-märgisega väetisetoote massist; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

(c)

kui deklareeritavad mikroelemendid on kelaaditud kelaadimoodustaja(te)ga, märgitakse mikrotoitaine nimetuse ja keemilise tunnuse järele järgmine täpsustus:

kui deklareeritavad mikroelemendid on kelaaditud kelaadimoodustaja(te)ga, märgitakse mikrotoitaine nimetuse ja keemilise tunnuse järele järgmine täpsustus:

—

„...kelaadina“ – kelaadimoodustaja nimetus või lühend ja kelaaditud mikroelemendi kogus protsendina CE-märgisega väetisetoote massist;

„...kelaadina“ – kelaadimoodustaja nimetus või lühend ja kelaaditud mikroelemendi kogus protsendina CE-märgisega väetisetoote massist;

| | (d) | kui CE-märgisega väetisetoode sisaldab mikroelemente, mis on kompleksimoodustajaga seotud kompleksühendisse:








  — | mikrotoitaine nimetuse ja keemilise tunnuse järele märgitakse järgmine täpsustus: „...kompleksühendina“ ning kompleksühendis oleva mikroelemendi kogus protsendina CE-märgisega väetisetoote massist, ning |
| --- | --- | --- | --- |

(d)

(d)

kui CE-märgisega väetisetoode sisaldab mikroelemente, mis on kompleksimoodustajaga seotud kompleksühendisse:

kui CE-märgisega väetisetoode sisaldab mikroelemente, mis on kompleksimoodustajaga seotud kompleksühendisse:

—

mikrotoitaine nimetuse ja keemilise tunnuse järele märgitakse järgmine täpsustus: „...kompleksühendina“ ning kompleksühendis oleva mikroelemendi kogus protsendina CE-märgisega väetisetoote massist, ning

mikrotoitaine nimetuse ja keemilise tunnuse järele märgitakse järgmine täpsustus: „...kompleksühendina“ ning kompleksühendis oleva mikroelemendi kogus protsendina CE-märgisega väetisetoote massist, ning

| — | kompleksimoodustaja nimetus või lühend; |
| --- | --- |

—

kompleksimoodustaja nimetus või lühend;

kompleksimoodustaja nimetus või lühend;

| | (e) | järgmine märkus: „Kasutamiseks ainult kindlakstehtud vajaduse korral. Mitte ületada vajalikku kasutusmäära.“ |
| --- | --- | --- |

(e)

(e)

järgmine märkus: „Kasutamiseks ainult kindlakstehtud vajaduse korral. Mitte ületada vajalikku kasutusmäära.“

järgmine märkus: „Kasutamiseks ainult kindlakstehtud vajaduse korral. Mitte ületada vajalikku kasutusmäära.“

Muudatusettepanek 399

Muudatusettepanek 399

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – 2. osa – PFC 2 – taane 2

III lisa – 2. osa – PFC 2 – taane 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | granulomeetriline koostis toote protsendina, mis läbib
  kindlaksmääratud avasuurusega
  sõela. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

granulomeetriline koostis toote protsendina, mis läbib
  kindlaksmääratud avasuurusega
  sõela.

kindlaksmääratud avasuurusega

| — | granulomeetriline koostis toote protsendina, mis läbib
  1,0  mm ja 3,15  mm suuruste avadega
  sõela; |
| --- | --- |

—

granulomeetriline koostis toote protsendina, mis läbib
  1,0  mm ja 3,15  mm suuruste avadega
  sõela;

1,0  mm ja 3,15  mm suuruste avadega

Muudatusettepanek 304

Muudatusettepanek 304

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – II osa – PFC 3 – punkt 1 – taane 3

III lisa – II osa – PFC 3 – punkt 1 – taane 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | lämmastiku (N) üldsisaldus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

lämmastiku (N) üldsisaldus;

lämmastiku (N) üldsisaldus;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 305

Muudatusettepanek 305

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – II osa – PFC 3 – punkt 1 – taane 4

III lisa – II osa – PFC 3 – punkt 1 – taane 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | fosforpentaoksiidi (P2O5) üldsisaldus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

fosforpentaoksiidi (P2O5) üldsisaldus;

fosforpentaoksiidi (P2

5

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 306

Muudatusettepanek 306

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – II osa – PFC 3 – punkt 1 – taane 5

III lisa – II osa – PFC 3 – punkt 1 – taane 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | kaaliumoksiidi (K2O) üldsisaldus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

kaaliumoksiidi (K2O) üldsisaldus;

kaaliumoksiidi (K2

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 307

Muudatusettepanek 307

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – II osa – PFC 6 – punkt e

III lisa – II osa – PFC 6 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | doos, ajastus (taimede arenguetapp) ja kasutamissagedus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e)

doos, ajastus (taimede arenguetapp) ja kasutamissagedus;

| (e) | doos, ajastus (taimede arenguetapp)
  , kasutuspiirkond
  ja kasutamissagedus
  (kooskõlas biostimulaatori mõju tõendavate empiiriliste andmetega)
  ; |
| --- | --- |

(e)

doos, ajastus (taimede arenguetapp)
  , kasutuspiirkond
  ja kasutamissagedus
  (kooskõlas biostimulaatori mõju tõendavate empiiriliste andmetega)
  ;

, kasutuspiirkond

(kooskõlas biostimulaatori mõju tõendavate empiiriliste andmetega)

Muudatusettepanek 308

Muudatusettepanek 308

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – II osa – PFC 6 – punkt f a (uus)

III lisa – II osa – PFC 6 – punkt f a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (fa) | viide sellele, et toode ei ole taimekaitsevahend; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(fa)

(fa)

viide sellele, et toode ei ole taimekaitsevahend;

viide sellele, et toode ei ole taimekaitsevahend;

Muudatusettepanek 309

Muudatusettepanek 309

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – III osa – PFC 1(A)

III lisa – III osa – PFC 1(A)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | Deklareeritud toitainesisalduse ja muude deklareeritud parameetrite lubatud hälbed | | | Deklareeritud toitainesisalduse ja muude deklareeritud parameetrite lubatud hälbed |
| Orgaaniline süsinik (C) | ±
  20
   % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 2,0 protsendipunktini absoluutväärtusena | | Orgaaniline süsinik (C) | ±
  15
   % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 2,0 protsendipunktini absoluutväärtusena |
| Kuivainesisaldus | ±5,0 protsendipunkti absoluutväärtusena | | Kuivainesisaldus | ±5,0 protsendipunkti absoluutväärtusena |
| Lämmastiku (N) üldsisaldus | ±
  50
   % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 1,0 protsendipunktini absoluutväärtusena | | Lämmastiku (N) üldsisaldus | ±
  15
   % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 1,0 protsendipunktini absoluutväärtusena |
| Orgaaniline lämmastik (N) | ±
  50
   % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 1,0 protsendipunktini absoluutväärtusena | | Orgaaniline lämmastik (N) | ±
  15
   % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 1,0 protsendipunktini absoluutväärtusena |
| Fosforpentaoksiidi
  (P2O5) üldsisaldus | ±
  50
   % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 1,0 protsendipunktini absoluutväärtusena | | Fosforpentoksiidi
  (P2O5) üldsisaldus | ±
  15
   % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 1,0 protsendipunktini absoluutväärtusena |
| Kaaliumoksiidi (K2O) üldsisaldus | ±
  50
   % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 1,0 protsendipunktini absoluutväärtusena | | Kaaliumoksiidi (K2O) üldsisaldus | ±
  15
   % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 1,0 protsendipunktini absoluutväärtusena |
| Magneesiumoksiidi, kaltsiumoksiidi, vääveltrioksiidi või naatriumoksiidi üldsisaldus ja vees lahustuv aineosa | ±25 % nende toitainete deklareeritud sisaldusest kuni maksimaalselt 1,5 protsendipunktini absoluutväärtusena | | Magneesiumoksiidi, kaltsiumoksiidi, vääveltrioksiidi või naatriumoksiidi üldsisaldus ja vees lahustuv aineosa | ±25 % nende toitainete deklareeritud sisaldusest kuni maksimaalselt 1,5 protsendipunktini absoluutväärtusena |
| Vase (Cu) üldsisaldus | ±50 % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 2,5 protsendipunktini absoluutväärtusena | | Vase (Cu) üldsisaldus | ±50 % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 2,5 protsendipunktini absoluutväärtusena |
| Tsingi (Zn) üldsisaldus | ±50 % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 2,0 protsendipunktini absoluutväärtusena | | Tsingi (Zn) üldsisaldus | ±50 % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 2,0 protsendipunktini absoluutväärtusena |
| Kogus | –5 % suhteline hälve deklareeritud väärtusest | | Kogus | –5 % suhteline hälve deklareeritud väärtusest |
| | | | Lämmastiku, fosfori ja kaaliumi deklareeritud vormid | Kahe toitainega väetised: maksimaalne lubatud hälve absoluutväärtusena 1,1 N ja 0,5 orgaaniline N, 1,1 P2O5, 1,1 K2O ja 1,5 kahe toitaine kohta kokku. |
| | | | | Kolme toitainega väetised: maksimaalne lubatud hälve absoluutväärtusena 1,1 N ja 0,5 orgaaniline N, 1,1 P2O5, 1,1 K2O ja 1,9 kolme toitaine kohta kokku. |
| | | | | ±10 % iga toitaine deklareeritud kogusisaldusest kuni maksimaalselt 2 protsendipunktini absoluutväärtusena |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Deklareeritud toitainesisalduse ja muude deklareeritud parameetrite lubatud hälbed

Deklareeritud toitainesisalduse ja muude deklareeritud parameetrite lubatud hälbed

Orgaaniline süsinik (C)

±
  20
   % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 2,0 protsendipunktini absoluutväärtusena

20

Orgaaniline süsinik (C)

±
  15
   % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 2,0 protsendipunktini absoluutväärtusena

15

Kuivainesisaldus

±5,0 protsendipunkti absoluutväärtusena

Kuivainesisaldus

±5,0 protsendipunkti absoluutväärtusena

Lämmastiku (N) üldsisaldus

±
  50
   % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 1,0 protsendipunktini absoluutväärtusena

50

Lämmastiku (N) üldsisaldus

±
  15
   % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 1,0 protsendipunktini absoluutväärtusena

15

Orgaaniline lämmastik (N)

±
  50
   % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 1,0 protsendipunktini absoluutväärtusena

50

Orgaaniline lämmastik (N)

±
  15
   % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 1,0 protsendipunktini absoluutväärtusena

15

Fosforpentaoksiidi
  (P2O5) üldsisaldus

Fosforpentaoksiidi

2

5

±
  50
   % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 1,0 protsendipunktini absoluutväärtusena

50

Fosforpentoksiidi
  (P2O5) üldsisaldus

Fosforpentoksiidi

2

5

±
  15
   % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 1,0 protsendipunktini absoluutväärtusena

15

Kaaliumoksiidi (K2O) üldsisaldus

2

±
  50
   % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 1,0 protsendipunktini absoluutväärtusena

50

Kaaliumoksiidi (K2O) üldsisaldus

2

±
  15
   % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 1,0 protsendipunktini absoluutväärtusena

15

Magneesiumoksiidi, kaltsiumoksiidi, vääveltrioksiidi või naatriumoksiidi üldsisaldus ja vees lahustuv aineosa

±25 % nende toitainete deklareeritud sisaldusest kuni maksimaalselt 1,5 protsendipunktini absoluutväärtusena

Magneesiumoksiidi, kaltsiumoksiidi, vääveltrioksiidi või naatriumoksiidi üldsisaldus ja vees lahustuv aineosa

±25 % nende toitainete deklareeritud sisaldusest kuni maksimaalselt 1,5 protsendipunktini absoluutväärtusena

Vase (Cu) üldsisaldus

±50 % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 2,5 protsendipunktini absoluutväärtusena

Vase (Cu) üldsisaldus

±50 % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 2,5 protsendipunktini absoluutväärtusena

Tsingi (Zn) üldsisaldus

±50 % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 2,0 protsendipunktini absoluutväärtusena

Tsingi (Zn) üldsisaldus

±50 % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 2,0 protsendipunktini absoluutväärtusena

Kogus

–5 % suhteline hälve deklareeritud väärtusest

Kogus

–5 % suhteline hälve deklareeritud väärtusest

Lämmastiku, fosfori ja kaaliumi deklareeritud vormid

Lämmastiku, fosfori ja kaaliumi deklareeritud vormid

Kahe toitainega väetised: maksimaalne lubatud hälve absoluutväärtusena 1,1 N ja 0,5 orgaaniline N, 1,1 P2O5, 1,1 K2O ja 1,5 kahe toitaine kohta kokku.

Kahe toitainega väetised: maksimaalne lubatud hälve absoluutväärtusena 1,1 N ja 0,5 orgaaniline N, 1,1 P2

5

2

Kolme toitainega väetised: maksimaalne lubatud hälve absoluutväärtusena 1,1 N ja 0,5 orgaaniline N, 1,1 P2O5, 1,1 K2O ja 1,9 kolme toitaine kohta kokku.

Kolme toitainega väetised: maksimaalne lubatud hälve absoluutväärtusena 1,1 N ja 0,5 orgaaniline N, 1,1 P2

5

2

±10 % iga toitaine deklareeritud kogusisaldusest kuni maksimaalselt 2 protsendipunktini absoluutväärtusena

±10 % iga toitaine deklareeritud kogusisaldusest kuni maksimaalselt 2 protsendipunktini absoluutväärtusena

Muudatusettepanek 310

Muudatusettepanek 310

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – III osa – PFC 1(B) – tabel 1

III lisa – III osa – PFC 1(B) – tabel 1

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Anorgaaniliste makrotoitainete vormide deklareeritud sisalduse lubatud hälbed

| N | P2O5 | K2O | MgO | CaO | SO3 | Na2O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ±25 % tootes esinevate toitainevormide deklareeritud sisaldusest kuni maksimaalselt 2 protsendipunktini absoluutväärtusena | ±
  25 %
  nende toitainete deklareeritud sisaldusest kuni maksimaalselt
  1,5
  protsendipunktini absoluutväärtusena | ±25 % deklareeritud sisaldusest kuni maksimaalselt 0,9 protsendipunktini absoluutväärtusena |

N

P2O5

2

5

K2O

2

MgO

CaO

SO3

3

Na2O

2

±25 % tootes esinevate toitainevormide deklareeritud sisaldusest kuni maksimaalselt 2 protsendipunktini absoluutväärtusena

±
  25 %
  nende toitainete deklareeritud sisaldusest kuni maksimaalselt
  1,5
  protsendipunktini absoluutväärtusena

25 %

1,5

±25 % deklareeritud sisaldusest kuni maksimaalselt 0,9 protsendipunktini absoluutväärtusena

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Anorgaaniliste makrotoitainete vormide deklareeritud sisalduse lubatud hälbed

| N | P2O5 | K2O | MgO | CaO | SO3 | Na2O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ±25 % iga tootes esineva toitainevormi deklareeritud sisaldusest kuni maksimaalselt 2 protsendipunktini absoluutväärtusena
  iga toitaine kohta eraldi ja kõigi toitainete kohta kokku | –50 % ja + 100 %
  nende toitainete deklareeritud sisaldusest kuni maksimaalselt
  –2 ja + 4
  protsendipunktini absoluutväärtusena | ±25 % deklareeritud sisaldusest kuni maksimaalselt 0,9  protsendipunktini absoluutväärtusena |
| P2O5 lubatud hälbe juures viidatakse neutraalses ammooniumtsitraadis ja vees lahustuvale fosforpentoksiidile (P2O5). | | |

N

P2O5

2

5

K2O

2

MgO

CaO

SO3

3

Na2O

2

±25 % iga tootes esineva toitainevormi deklareeritud sisaldusest kuni maksimaalselt 2 protsendipunktini absoluutväärtusena
  iga toitaine kohta eraldi ja kõigi toitainete kohta kokku

iga toitaine kohta eraldi ja kõigi toitainete kohta kokku

–50 % ja + 100 %
  nende toitainete deklareeritud sisaldusest kuni maksimaalselt
  –2 ja + 4
  protsendipunktini absoluutväärtusena

–50 % ja + 100 %

–2 ja + 4

±25 % deklareeritud sisaldusest kuni maksimaalselt 0,9  protsendipunktini absoluutväärtusena

P2O5 lubatud hälbe juures viidatakse neutraalses ammooniumtsitraadis ja vees lahustuvale fosforpentoksiidile (P2O5).

P2

5

2

5

Muudatusettepanek 311

Muudatusettepanek 311

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – III osa – PFC 1(B)

III lisa – III osa – PFC 1(B)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Orgaaniline süsinik: ±
  20
  % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 2,0 protsendipunktini absoluutväärtusena. | Orgaaniline süsinik: ±
  15
   % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 2,0  protsendipunktini absoluutväärtusena. |
| Orgaaniline lämmastik: ±
  50
  % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 1,0 protsendipunktini absoluutväärtusena. | Orgaaniline lämmastik: ±
  15
   % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 1,0  protsendipunktini absoluutväärtusena. |
| Vase (Cu) üldsisaldus: ±
  50
  % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 2,5 protsendipunktini absoluutväärtusena. | Vase (Cu) üldsisaldus: ±
  15
   % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 2,5  protsendipunktini absoluutväärtusena. |
| Tsingi (Zn) üldsisaldus: ±
  50
  % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 2,0 protsendipunktini absoluutväärtusena. | Tsingi (Zn) üldsisaldus: ±
  15
   % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 2,0  protsendipunktini absoluutväärtusena. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Orgaaniline süsinik: ±
  20
  % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 2,0 protsendipunktini absoluutväärtusena.

20

Orgaaniline süsinik: ±
  15
   % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 2,0  protsendipunktini absoluutväärtusena.

15

Orgaaniline lämmastik: ±
  50
  % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 1,0 protsendipunktini absoluutväärtusena.

50

Orgaaniline lämmastik: ±
  15
   % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 1,0  protsendipunktini absoluutväärtusena.

15

Vase (Cu) üldsisaldus: ±
  50
  % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 2,5 protsendipunktini absoluutväärtusena.

50

Vase (Cu) üldsisaldus: ±
  15
   % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 2,5  protsendipunktini absoluutväärtusena.

15

Tsingi (Zn) üldsisaldus: ±
  50
  % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 2,0 protsendipunktini absoluutväärtusena.

50

Tsingi (Zn) üldsisaldus: ±
  15
   % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 2,0  protsendipunktini absoluutväärtusena.

15

Muudatusettepanek 312

Muudatusettepanek 312

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – III osa – PFC 1(C)(I)

III lisa – III osa – PFC 1(C)(I)

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Makrotoitainevormide
  deklareeritud sisalduse lubatud hälbed

Makrotoitainevormide

| N | P2O5 | K2O | MgO | CaO | SO3 | Na2O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ±25 % tootes esinevate toitainevormide deklareeritud sisaldusest kuni maksimaalselt 2 protsendipunktini absoluutväärtusena | ±
  25 %
  nende toitainete deklareeritud sisaldusest kuni maksimaalselt
  1,5
  protsendipunktini absoluutväärtusena | ±25 %
  deklareeritud sisaldusest kuni maksimaalselt
  0,9
  protsendipunktini absoluutväärtusena |
| Granulomeetriline koostis: ±
  10
  % suhteline hälve konkreetse avasuurusega sõela läbiva materjali protsentosa deklareeritud väärtusest. |
| Kogus:
  5
  % suhteline hälve deklareeritud väärtusest. |

N

P2O5

2

5

K2O

2

MgO

CaO

SO3

3

Na2O

2

±25 % tootes esinevate toitainevormide deklareeritud sisaldusest kuni maksimaalselt 2 protsendipunktini absoluutväärtusena

±
  25 %
  nende toitainete deklareeritud sisaldusest kuni maksimaalselt
  1,5
  protsendipunktini absoluutväärtusena

25 %

1,5

±25 %
  deklareeritud sisaldusest kuni maksimaalselt
  0,9
  protsendipunktini absoluutväärtusena

±25 %

0,9

Granulomeetriline koostis: ±
  10
  % suhteline hälve konkreetse avasuurusega sõela läbiva materjali protsentosa deklareeritud väärtusest.

10

Kogus:
  5
  % suhteline hälve deklareeritud väärtusest.

5

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Anorgaaniliste makrotoitainete vormide
  deklareeritud sisalduse lubatud hälbed

Anorgaaniliste makrotoitainete vormide

| N | P2O5 | K2O | MgO | CaO | SO3 | Na2O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ±25 % iga tootes esineva toitainevormi deklareeritud sisaldusest kuni maksimaalselt 2 protsendipunktini absoluutväärtusena iga toitaine kohta eraldi ja kõigi toitainete kohta kokku | –50 % ja + 100 %
  nende toitainete deklareeritud sisaldusest kuni maksimaalselt
  –2 ja + 4
  protsendipunktini absoluutväärtusena | –50 % ja + 100 %
  deklareeritud sisaldusest kuni maksimaalselt
  –2 ja + 4
  protsendipunktini absoluutväärtusena |
| Eespool esitatud lubatud hälbe väärtusi kohaldatakse ka lämmastikuvormide ja lahustuvuste puhul. |
| Granulomeetriline koostis: ±
  20
   % suhteline hälve konkreetse avasuurusega sõela läbiva materjali protsentosa deklareeritud väärtusest. |
| Kogus: ±
  3
   % suhteline hälve deklareeritud väärtusest. |

N

P2O5

2

5

K2O

2

MgO

CaO

SO3

3

Na2O

2

±25 % iga tootes esineva toitainevormi deklareeritud sisaldusest kuni maksimaalselt 2 protsendipunktini absoluutväärtusena iga toitaine kohta eraldi ja kõigi toitainete kohta kokku

–50 % ja + 100 %
  nende toitainete deklareeritud sisaldusest kuni maksimaalselt
  –2 ja + 4
  protsendipunktini absoluutväärtusena

–50 % ja + 100 %

–2 ja + 4

–50 % ja + 100 %
  deklareeritud sisaldusest kuni maksimaalselt
  –2 ja + 4
  protsendipunktini absoluutväärtusena

–50 % ja + 100 %

–2 ja + 4

Eespool esitatud lubatud hälbe väärtusi kohaldatakse ka lämmastikuvormide ja lahustuvuste puhul.

Eespool esitatud lubatud hälbe väärtusi kohaldatakse ka lämmastikuvormide ja lahustuvuste puhul.

Granulomeetriline koostis: ±
  20
   % suhteline hälve konkreetse avasuurusega sõela läbiva materjali protsentosa deklareeritud väärtusest.

20

Kogus: ±
  3
   % suhteline hälve deklareeritud väärtusest.

3

Muudatusettepanek 313

Muudatusettepanek 313

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – III osa – PFC 3

III lisa – III osa – PFC 3

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

| Deklareeritud toitaine vormid ja muud deklareeritud kvaliteedikriteeriumid | Deklareeritud väärtuse lubatud hälbed |
| --- | --- |
| pH | ±0,7 tootmise ajal |
| ±1,0
  mis tahes ajal turustusahelas |
| Orgaaniline süsinik (C) | ±10 % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 1,0 protsendipunktini absoluutväärtusena |
| Lämmastiku (N) üldsisaldus | ±20 % suhteline hälve kuni maksimaalselt 1,0 protsendipunktini absoluutväärtusena |
| Fosforpentaoksiidi (P2O5) üldsisaldus | ±20 % suhteline hälve kuni maksimaalselt 1,0 protsendipunktini absoluutväärtusena |
| Kaaliumoksiidi (K2O) üldsisaldus | ±20 % suhteline hälve kuni maksimaalselt 1,0 protsendipunktini absoluutväärtusena |
| Kuivaine | 10 % suhteline hälve deklareeritud väärtusest |
| Kogus | –5 % suhteline hälve deklareeritud väärtusest tootmise ajal |
| –
  25
  % suhteline hälve deklareeritud väärtusest mis tahes ajal turustusahelas |
| Orgaaniline süsinik (C) / orgaaniline lämmastik (N) | ±20 % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 2,0 protsendipunktini absoluutväärtusena |
| Granulomeetriline koostis | ±10 % suhteline hälve konkreetse avasuurusega sõela läbiva materjali protsentosa deklareeritud väärtusest |

Deklareeritud toitaine vormid ja muud deklareeritud kvaliteedikriteeriumid

Deklareeritud väärtuse lubatud hälbed

pH

±0,7 tootmise ajal

±1,0
  mis tahes ajal turustusahelas

±1,0

Orgaaniline süsinik (C)

±10 % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 1,0 protsendipunktini absoluutväärtusena

Lämmastiku (N) üldsisaldus

±20 % suhteline hälve kuni maksimaalselt 1,0 protsendipunktini absoluutväärtusena

Fosforpentaoksiidi (P2O5) üldsisaldus

2

5

±20 % suhteline hälve kuni maksimaalselt 1,0 protsendipunktini absoluutväärtusena

Kaaliumoksiidi (K2O) üldsisaldus

2

±20 % suhteline hälve kuni maksimaalselt 1,0 protsendipunktini absoluutväärtusena

Kuivaine

10 % suhteline hälve deklareeritud väärtusest

Kogus

–5 % suhteline hälve deklareeritud väärtusest tootmise ajal

–
  25
  % suhteline hälve deklareeritud väärtusest mis tahes ajal turustusahelas

25

Orgaaniline süsinik (C) / orgaaniline lämmastik (N)

±20 % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 2,0 protsendipunktini absoluutväärtusena

Granulomeetriline koostis

±10 % suhteline hälve konkreetse avasuurusega sõela läbiva materjali protsentosa deklareeritud väärtusest

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| Deklareeritud toitaine vormid ja muud deklareeritud kvaliteedikriteeriumid | Deklareeritud väärtuse lubatud hälbed |
| --- | --- |
| pH | ±0,7 tootmise ajal |
| ±0,9
  mis tahes ajal turustusahelas |
| Orgaaniline süsinik (C) | ±10 % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 1,0  protsendipunktini absoluutväärtusena |
| Lämmastiku (N) üldsisaldus | ±20 % suhteline hälve kuni maksimaalselt 1,0  protsendipunktini absoluutväärtusena |
| Fosforpentoksiidi (P2O5) üldsisaldus | ±20 % suhteline hälve kuni maksimaalselt 1,0 protsendipunktini absoluutväärtusena |
| Kaaliumoksiidi (K2O) üldsisaldus | ±20 % suhteline hälve kuni maksimaalselt 1,0 protsendipunktini absoluutväärtusena |
| Kuivaine | ±10 % suhteline hälve deklareeritud väärtusest |
| Kogus | –5 % suhteline hälve deklareeritud väärtusest tootmise ajal |
| –
  15
   % suhteline hälve deklareeritud väärtusest mis tahes ajal turustusahelas |
| Orgaaniline süsinik (C) / orgaaniline lämmastik (N) | ±20 % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 2,0  protsendipunktini absoluutväärtusena |
| Granulomeetriline koostis | ±10 % suhteline hälve konkreetse avasuurusega sõela läbiva materjali protsentosa deklareeritud väärtusest |

Deklareeritud toitaine vormid ja muud deklareeritud kvaliteedikriteeriumid

Deklareeritud väärtuse lubatud hälbed

pH

±0,7 tootmise ajal

±0,9
  mis tahes ajal turustusahelas

±0,9

Orgaaniline süsinik (C)

±10 % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 1,0  protsendipunktini absoluutväärtusena

Lämmastiku (N) üldsisaldus

±20 % suhteline hälve kuni maksimaalselt 1,0  protsendipunktini absoluutväärtusena

Fosforpentoksiidi (P2O5) üldsisaldus

2

5

±20 % suhteline hälve kuni maksimaalselt 1,0 protsendipunktini absoluutväärtusena

Kaaliumoksiidi (K2O) üldsisaldus

2

±20 % suhteline hälve kuni maksimaalselt 1,0 protsendipunktini absoluutväärtusena

Kuivaine

±10 % suhteline hälve deklareeritud väärtusest

Kogus

–5 % suhteline hälve deklareeritud väärtusest tootmise ajal

–
  15
   % suhteline hälve deklareeritud väärtusest mis tahes ajal turustusahelas

15

Orgaaniline süsinik (C) / orgaaniline lämmastik (N)

±20 % suhteline hälve deklareeritud väärtusest kuni maksimaalselt 2,0  protsendipunktini absoluutväärtusena

Granulomeetriline koostis

±10 % suhteline hälve konkreetse avasuurusega sõela läbiva materjali protsentosa deklareeritud väärtusest

Muudatusettepanek 314

Muudatusettepanek 314

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

III lisa – III osa – PFC 4

III lisa – III osa – PFC 4

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

| Deklareeritud toitaine vormid ja muud deklareeritud kvaliteedikriteeriumid | Deklareeritud väärtuse lubatud hälbed |
| --- | --- |
| Elektrijuhtivus | ±50 % suhteline hälve tootmise ajal |
| ±
  75
  % suhteline hälve mis tahes ajal turustusahelas |
| pH | ±0,7 tootmise ajal |
| ±1,0
  mis tahes ajal turustusahelas |
| Kogus (mahuna liitrites või kuupmeetrites) | –5 % suhteline hälve tootmise ajal |
| –
  25
  % suhteline hälve mis tahes ajal turustusahelas |
| Üle 60 mm läbimõõduga osakestest koosneva aine koguse (mahu) määramine | –5 % suhteline hälve tootmise ajal |
| –
  25
  % suhteline hälve mis tahes ajal turustusahelas |
| Eelvormitud kasvusubstraadi koguse (mahu) määramine | –5 % suhteline hälve tootmise ajal |
| –
  25
  % suhteline hälve mis tahes ajal turustusahelas |
| Vees lahustuv lämmastik (N) | ±50 % suhteline hälve tootmise ajal |
| ±
  75
  % suhteline hälve mis tahes ajal turustusahelas |
| Vees lahustuv
  fosforpentaoksiid
  (P2O5) | ±50 % suhteline hälve tootmise ajal |
| ±
  75
  % suhteline hälve mis tahes ajal turustusahelas |
| Vees lahustuv kaaliumoksiid (K2O) | ±50 % suhteline hälve tootmise ajal |
| ±
  75
  % suhteline hälve mis tahes ajal turustusahelas |

Deklareeritud toitaine vormid ja muud deklareeritud kvaliteedikriteeriumid

Deklareeritud väärtuse lubatud hälbed

Elektrijuhtivus

±50 % suhteline hälve tootmise ajal

±
  75
  % suhteline hälve mis tahes ajal turustusahelas

75

pH

±0,7 tootmise ajal

±1,0
  mis tahes ajal turustusahelas

±1,0

Kogus (mahuna liitrites või kuupmeetrites)

–5 % suhteline hälve tootmise ajal

–
  25
  % suhteline hälve mis tahes ajal turustusahelas

25

Üle 60 mm läbimõõduga osakestest koosneva aine koguse (mahu) määramine

–5 % suhteline hälve tootmise ajal

–
  25
  % suhteline hälve mis tahes ajal turustusahelas

25

Eelvormitud kasvusubstraadi koguse (mahu) määramine

–5 % suhteline hälve tootmise ajal

–
  25
  % suhteline hälve mis tahes ajal turustusahelas

25

Vees lahustuv lämmastik (N)

±50 % suhteline hälve tootmise ajal

±
  75
  % suhteline hälve mis tahes ajal turustusahelas

75

Vees lahustuv
  fosforpentaoksiid
  (P2O5)

fosforpentaoksiid

2

5

±50 % suhteline hälve tootmise ajal

±
  75
  % suhteline hälve mis tahes ajal turustusahelas

75

Vees lahustuv kaaliumoksiid (K2O)

2

±50 % suhteline hälve tootmise ajal

±
  75
  % suhteline hälve mis tahes ajal turustusahelas

75

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| Deklareeritud toitaine vormid ja muud deklareeritud kvaliteedikriteeriumid | Deklareeritud väärtuse lubatud hälbed |
| --- | --- |
| Elektrijuhtivus | ±50 % suhteline hälve tootmise ajal |
| ±
  60
   % suhteline hälve mis tahes ajal turustusahelas |
| pH | ±0,7 tootmise ajal |
| ±0,9
  mis tahes ajal turustusahelas |
| Kogus (mahuna liitrites või kuupmeetrites) | –5 % suhteline hälve tootmise ajal |
| –
  15
   % suhteline hälve mis tahes ajal turustusahelas |
| Üle 60 mm läbimõõduga osakestest koosneva aine koguse (mahu) määramine | –5 % suhteline hälve tootmise ajal |
| –
  15
   % suhteline hälve mis tahes ajal turustusahelas |
| Eelvormitud kasvusubstraadi koguse (mahu) määramine | –5 % suhteline hälve tootmise ajal |
| –
  15
   % suhteline hälve mis tahes ajal turustusahelas |
| Vees lahustuv lämmastik (N) | ±50 % suhteline hälve tootmise ajal |
| ±
  60
   % suhteline hälve mis tahes ajal turustusahelas |
| Vees lahustuv
  fosforpentoksiid
  (P2O5) | ±50 % suhteline hälve tootmise ajal |
| ±
  60
   % suhteline hälve mis tahes ajal turustusahelas |
| Vees lahustuv kaaliumoksiid (K2O) | ±50 % suhteline hälve tootmise ajal |
| ±
  60
   % suhteline hälve mis tahes ajal turustusahelas |

Deklareeritud toitaine vormid ja muud deklareeritud kvaliteedikriteeriumid

Deklareeritud väärtuse lubatud hälbed

Elektrijuhtivus

±50 % suhteline hälve tootmise ajal

±
  60
   % suhteline hälve mis tahes ajal turustusahelas

60

pH

±0,7 tootmise ajal

±0,9
  mis tahes ajal turustusahelas

±0,9

Kogus (mahuna liitrites või kuupmeetrites)

–5 % suhteline hälve tootmise ajal

–
  15
   % suhteline hälve mis tahes ajal turustusahelas

15

Üle 60 mm läbimõõduga osakestest koosneva aine koguse (mahu) määramine

–5 % suhteline hälve tootmise ajal

–
  15
   % suhteline hälve mis tahes ajal turustusahelas

15

Eelvormitud kasvusubstraadi koguse (mahu) määramine

–5 % suhteline hälve tootmise ajal

–
  15
   % suhteline hälve mis tahes ajal turustusahelas

15

Vees lahustuv lämmastik (N)

±50 % suhteline hälve tootmise ajal

±
  60
   % suhteline hälve mis tahes ajal turustusahelas

60

Vees lahustuv
  fosforpentoksiid
  (P2O5)

fosforpentoksiid

2

5

±50 % suhteline hälve tootmise ajal

±
  60
   % suhteline hälve mis tahes ajal turustusahelas

60

Vees lahustuv kaaliumoksiid (K2O)

2

±50 % suhteline hälve tootmise ajal

±
  60
   % suhteline hälve mis tahes ajal turustusahelas

60

Muudatusettepanek 315

Muudatusettepanek 315

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – I osa – punkt 1 – alapunkt 1 – alapunkt b

IV lisa – I osa – punkt 1 – alapunkt 1 – alapunkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | CMC 4 all sätestatud energiakultuuri kääritussaadused; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

CMC 4 all sätestatud energiakultuuri kääritussaadused;

| (b) | CMC 4 all sätestatud energiakultuuri kääritussaadused
  ja taimset päritolu biojäätmed
  ; |
| --- | --- |

(b)

CMC 4 all sätestatud energiakultuuri kääritussaadused
  ja taimset päritolu biojäätmed
  ;

ja taimset päritolu biojäätmed

Muudatusettepanek 316

Muudatusettepanek 316

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – I osa – punkt 1 – alapunkt 1 – alapunkt f a (uus)

IV lisa – I osa – punkt 1 – alapunkt 1 – alapunkt f a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (fa) | CMC 2 all sätestatud töötlemata või mehaaniliselt töödeldud taimed, taimeosad või taimeekstraktid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(fa)

(fa)

CMC 2 all sätestatud töötlemata või mehaaniliselt töödeldud taimed, taimeosad või taimeekstraktid.

CMC 2 all sätestatud töötlemata või mehaaniliselt töödeldud taimed, taimeosad või taimeekstraktid.

Muudatusettepanek 317

Muudatusettepanek 317

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – I osa – punkt 1 – alapunkt 3 – alapunkt b a (uus)

IV lisa – I osa – punkt 1 – alapunkt 3 – alapunkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (ba) | PFC 5(A)(Ia) all sätestatud denitrifikatsiooni inhibiitor; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(ba)

(ba)

PFC 5(A)(Ia) all sätestatud denitrifikatsiooni inhibiitor;

PFC 5(A)(Ia) all sätestatud denitrifikatsiooni inhibiitor;

Muudatusettepanek 318

Muudatusettepanek 318

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – I osa – punkt 3 – alapunkt 2 – alapunkt a a (uus)

IV lisa – I osa – punkt 3 – alapunkt 2 – alapunkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (aa) | PFC (A)(Ia) all sätestatud denitrifikatsiooni inhibiitor; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(aa)

(aa)

PFC (A)(Ia) all sätestatud denitrifikatsiooni inhibiitor;

PFC (A)(Ia) all sätestatud denitrifikatsiooni inhibiitor;

Muudatusettepanek 319

Muudatusettepanek 319

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – II osa – moodul A – punkt 2.2 – alapunkt b

IV lisa – II osa – moodul A – punkt 2.2 – alapunkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | põhimõtteline kavand ja tootmisjoonised ning skeemid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

(b)

põhimõtteline kavand ja tootmisjoonised ning skeemid;

põhimõtteline kavand ja tootmisjoonised ning skeemid;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 320

Muudatusettepanek 320

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – II osa – moodul A – punkt 2.2 – alapunkt c

IV lisa – II osa – moodul A – punkt 2.2 – alapunkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | nimetatud joonistest ja skeemidest ning CE-märgisega väetisetoodete kasutamisest arusaamiseks vajalikud kirjeldused ja selgitused; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

(c)

nimetatud joonistest ja skeemidest ning CE-märgisega väetisetoodete kasutamisest arusaamiseks vajalikud kirjeldused ja selgitused;

nimetatud joonistest ja skeemidest ning CE-märgisega väetisetoodete kasutamisest arusaamiseks vajalikud kirjeldused ja selgitused;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 321

Muudatusettepanek 321

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – II osa – moodul A1 – punkt 4 – lõik 1

IV lisa – II osa – moodul A1 – punkt 4 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Allpool punktides 4.1–4.3 osutatud tsüklid ja katse viiakse tootja poolt toote esindaval valimil läbi vähemalt iga
  kolme
  kuu tagant, et kontrollida vastavust | Allpool punktides 4.1–4.3 osutatud tsüklid ja katse viiakse tootja poolt toote esindaval valimil läbi vähemalt iga
  kuue
  kuu tagant
  juhul, kui tehas töötab pidevalt, või perioodilise tootmise puhul igal aastal
  , et kontrollida vastavust |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Allpool punktides 4.1–4.3 osutatud tsüklid ja katse viiakse tootja poolt toote esindaval valimil läbi vähemalt iga
  kolme
  kuu tagant, et kontrollida vastavust

kolme

Allpool punktides 4.1–4.3 osutatud tsüklid ja katse viiakse tootja poolt toote esindaval valimil läbi vähemalt iga
  kuue
  kuu tagant
  juhul, kui tehas töötab pidevalt, või perioodilise tootmise puhul igal aastal
  , et kontrollida vastavust

kuue

juhul, kui tehas töötab pidevalt, või perioodilise tootmise puhul igal aastal

Muudatusettepanek 322

Muudatusettepanek 322

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – II osa – moodul A1 – punkt 4.3.5 a (uus)

IV lisa – II osa – moodul A1 – punkt 4.3.5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4.3.5a. | Tootja hoiab katseprotokolle tehnilise dokumentatsiooni hulgas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.3.5a.

4.3.5a.

Tootja hoiab katseprotokolle tehnilise dokumentatsiooni hulgas.

Muudatusettepanek 323

Muudatusettepanek 323

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – II osa – moodul B – punkt 3.2 – alapunkt c – taane 6

IV lisa – II osa – moodul B – punkt 3.2 – alapunkt c – taane 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| — | katseprotokollid ning |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

—

katseprotokollid ning

| — | katseprotokollid
  , sealhulgas agronoomilist tõhusust käsitlevad uuringud,
  ning |
| --- | --- |

—

katseprotokollid
  , sealhulgas agronoomilist tõhusust käsitlevad uuringud,
  ning

, sealhulgas agronoomilist tõhusust käsitlevad uuringud,

Muudatusettepanek 324

Muudatusettepanek 324

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

IV lisa – II osa – moodul D1 – punkt 2 – alapunkt b

IV lisa – II osa – moodul D1 – punkt 2 – alapunkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | põhimõtteline kavand ja tootmisjoonised ning skeemid, sh
  tootmisprotsessi kirjalik kirjeldus ja diagramm
  , kus on selgelt määratletud iga töötlus, hoiuanum ja -ala
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

põhimõtteline kavand ja tootmisjoonised ning skeemid, sh
  tootmisprotsessi kirjalik kirjeldus ja diagramm
  , kus on selgelt määratletud iga töötlus, hoiuanum ja -ala
  ;

põhimõtteline kavand ja tootmisjoonised ning skeemid, sh

, kus on selgelt määratletud iga töötlus, hoiuanum ja -ala

| (b) | tootmisprotsessi kirjalik kirjeldus ja diagramm; |
| --- | --- |

(b)

tootmisprotsessi kirjalik kirjeldus ja diagramm;

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile uuesti läbivaatamiseks (A8-0270/2017)

1

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2003/2003 väetiste kohta (ELT L 304, 21.11.2003, lk 1).

15

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2003/2003 väetiste kohta (ELT L 304, 21.11.2003, lk 1).

15

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (loomsete kõrvalsaaduste määrus) (ELT L 300, 14.11.2009, lk 1).

18

(18)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1774/2002 (loomsete kõrvalsaaduste määrus) (ELT L 300, 14.11.2009, lk 1).

18

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

20

(20)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu
  19. novembri 2008. aasta
  direktiiv 2008/98/EÜ, mis käsitleb jäätmeid ja millega tunnistatakse kehtetuks teatud direktiivid (ELT L 312, 22.11.2008, lk 3).

20

19. novembri 2008. aasta

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

21

(21)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1107/2009 taimekaitsevahendite turulelaskmise ja nõukogu direktiivide 79/117/EMÜ ja 91/414/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 309, 24.11.2009, lk 1).

21

(22)  Nõukogu 12. juuni 1986. aasta direktiiv 86/278/EMÜ keskkonna ja eelkõige pinnase kaitsmise kohta reoveesetete kasutamisel põllumajanduses (EÜT L 181, 4.7.1986, lk 6).

22

(23)  Nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).

23

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

24

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, milles käsitletakse ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

25

(26)  Komisjoni 19. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1881/2006, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes (ELT L 364, 20.12.2006, lk 5).

26

(27)  Nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiiv 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta (EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1).

27

(28)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2013. aasta määrus (EL) nr 98/2013 lõhkeainete lähteainete turustamise ja kasutamise kohta (ELT L 39, 9.2.2013, lk 1).

28

(29)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrus (EL) nr 1143/2014 looduslikku tasakaalu ohustavate võõrliikide sissetoomise ja levimise ennetamise ja ohjamise kohta (ELT L 317, 4.11.2014, lk 35).

29

(22)  Nõukogu 12. juuni 1986. aasta direktiiv 86/278/EMÜ keskkonna ja eelkõige pinnase kaitsmise kohta reoveesetete kasutamisel põllumajanduses (EÜT L 181, 4.7.1986, lk 6).

22

(23)  Nõukogu 12. juuni 1989. aasta direktiiv 89/391/EMÜ töötajate töötervishoiu ja tööohutuse parandamist soodustavate meetmete kehtestamise kohta (EÜT L 183, 29.6.1989, lk 1).

23

(24)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1907/2006, mis käsitleb kemikaalide registreerimist, hindamist, autoriseerimist ja piiramist (REACH) (ELT L 396, 30.12.2006, lk 1).

24

(25)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2008. aasta määrus (EÜ) nr 1272/2008, milles käsitletakse ainete ja segude klassifitseerimist, märgistamist ja pakendamist (ELT L 353, 31.12.2008, lk 1).

25

(26)  Komisjoni 19. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1881/2006, millega sätestatakse teatavate saasteainete piirnormid toiduainetes (ELT L 364, 20.12.2006, lk 5).

26

(27)  Nõukogu 8. mai 2000. aasta direktiiv 2000/29/EÜ taimedele või taimsetele saadustele kahjulike organismide ühendusse sissetoomise ja seal levimise vastu võetavate kaitsemeetmete kohta (EÜT L 169, 10.7.2000, lk 1).

27

(28)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2013. aasta määrus (EL) nr 98/2013 lõhkeainete lähteainete turustamise ja kasutamise kohta (ELT L 39, 9.2.2013, lk 1).

28

(29)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta määrus (EL) nr 1143/2014 looduslikku tasakaalu ohustavate võõrliikide sissetoomise ja levimise ennetamise ja ohjamise kohta (ELT L 317, 4.11.2014, lk 35).

29

(29a)  
  Nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1).

29a

Nõukogu 12. detsembri 1991. aasta direktiiv 91/676/EMÜ veekogude kaitsmise kohta põllumajandusest lähtuva nitraadireostuse eest (EÜT L 375, 31.12.1991, lk 1).

(29b)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

29b

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

(1)  
  Nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 315/93, milles sätestatakse ühenduse menetlused toidus sisalduvate saasteainete suhtes (EÜT L 37, 13.2.1993, lk 1).

1

Nõukogu 8. veebruari 1993. aasta määrus (EMÜ) nr 315/93, milles sätestatakse ühenduse menetlused toidus sisalduvate saasteainete suhtes (EÜT L 37, 13.2.1993, lk 1).

(2)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1).

2

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. veebruari 2005. aasta määrus (EÜ) nr 396/2005 taimses ja loomses toidus ja söödas või nende pinnal esinevate pestitsiidide jääkide piirnormide ja nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ muutmise kohta (ELT L 70, 16.3.2005, lk 1).

(3)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 470/2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004 (ELT L 152, 16.6.2009, lk 11).

3

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. mai 2009. aasta määrus (EÜ) nr 470/2009, milles sätestatakse ühenduse menetlused farmakoloogiliste toimeainete jääkide piirnormide kehtestamiseks loomsetes toiduainetes ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 2377/90 ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2001/82/EÜ ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 726/2004 (ELT L 152, 16.6.2009, lk 11).

(4)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. mai 2002. aasta direktiiv 2002/32/EÜ loomasöötades sisalduvate ebasoovitavate ainete kohta (EÜT L 140, 30.5.2002, lk 10).

4

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. mai 2002. aasta direktiiv 2002/32/EÜ loomasöötades sisalduvate ebasoovitavate ainete kohta (EÜT L 140, 30.5.2002, lk 10).

(8)  Materjali väljaarvamine kategooriast CMC 1 ei takista sel olemast lubatud koostisaine muu koostisainete kategooria alusel, millega sätestatakse teistsugused nõuded. Vt nt loomseid kõrvalsaaduseid käsitlev kategooria CMC 11, polümeere käsitlevad kategooriad CMC 9 ja 10 ning agronoomilisi lisaaineid käsitlev kategooria CMC 8.

8

(8)  Materjali väljaarvamine kategooriast CMC 1 ei takista sel olemast lubatud koostisaine muu koostisainete kategooria alusel, millega sätestatakse teistsugused nõuded. Vt nt loomseid kõrvalsaaduseid käsitlev kategooria CMC 11, polümeere käsitlevad kategooriad CMC 9 ja 10 ning agronoomilisi lisaaineid käsitlev kategooria CMC 8.

8

(1a)  
  Komisjoni 25. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 142/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega (ELT L 54, 26.2.2011, lk 1).

1a

Komisjoni 25. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 142/2011, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 1069/2009, milles sätestatakse muuks otstarbeks kui inimtoiduks ettenähtud loomsete kõrvalsaaduste ja nendest saadud toodete tervise-eeskirjad, ja nõukogu direktiivi 97/78/EÜ seoses teatavate selle direktiivi alusel piiril toimuvast veterinaarkontrollist vabastatud proovide ja näidistega (ELT L 54, 26.2.2011, lk 1).

(2)  
  saadud muudest 2. ja 3. kategooria materjalidest kui liha- ja kondijahu ning töödeldud loomne valk

2

saadud muudest 2. ja 3. kategooria materjalidest kui liha- ja kondijahu ning töödeldud loomne valk

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/362 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/362

---

P8_TA(2017)0393

Uusi psühhoaktiivseid aineid käsitlev teabevahetus, varajase hoiatamise süsteem ja riskihindamismenetlus ***I

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1920/2006 seoses uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabevahetuse, varajase hoiatamise süsteemi ja riskihindamismenetlusega (COM(2016)0547 – C8-0351/2016 – 2016/0261(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 346/47)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0547), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0547),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 168 lõiget 5, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0351/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 168 lõiget 5, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0351/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. oktoobri 2016. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. oktoobri 2016. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 31. mai 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 31. mai 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A8-0359/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni arvamust (A8-0359/2016),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 34, 2.2.2017, lk 182.

---

P8_TC1-COD(2016)0261

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. oktoobril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1920/2006 seoses uusi psühhoaktiivseid aineid käsitleva teabevahetuse, varajase hoiatamise süsteemi ja riskihindamismenetlusega

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2017/2101) lõplikule kujule).

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/363 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/363

---

P8_TA(2017)0394

Ühine kalanduspoliitika: lossimiskohustuse rakendamine ***I

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta (COM(2017)0424 – C8-0239/2017 – 2017/0190(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 346/48)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0424), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0424),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0239/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0239/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. oktoobri 2017. aasta arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 18. oktoobri 2017. aasta arvamust,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 20. septembri 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 20. septembri 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A8-0285/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni raportit (A8-0285/2017),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2017)0190

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 24. oktoobril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 1380/2013 ühise kalanduspoliitika kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2017/2092) lõplikule kujule).

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/364 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/364

---

P8_TA(2017)0399

Paranduseelarve projekt nr 5/2017: Euroopa Kestliku Arengu Fondi rahastamine ja hädaabireservi vahendite suurendamine

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2017. aasta paranduseelarve projekti nr 5/2017 „Euroopa Kestliku Arengu Fondi (EFSD) rahastamine ja hädaabireservi vahendite suurendamine pärast mitmeaastase finantsraamistiku määruse muutmist“ kohta (12441/2017 – C8-0351/2017 – 2017/2135(BUD))

(2018/C 346/49)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), eriti selle artiklit 41, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), eriti selle artiklit 41,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 1. detsembril 2016 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 1. detsembril 2016 (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3) (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3) (edaspidi „mitmeaastase finantsraamistiku määrus“),

| — | võttes arvesse nõukogu 20. juuni 2017. aasta määrust (EL, Euratom) 2017/1123, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 20. juuni 2017. aasta määrust (EL, Euratom) 2017/1123, millega muudetakse määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (4),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (6),

| — | võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 5/2017, mille komisjon võttis vastu 28. juulil 2017 (COM(2017)0485), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 5/2017, mille komisjon võttis vastu 28. juulil 2017 (COM(2017)0485),

| — | võttes arvesse 10. oktoobril 2017 vastu võetud ja 11. oktoobril 2017 Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 5/2017 kohta (12441/2017 – C8-0351/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. oktoobril 2017 vastu võetud ja 11. oktoobril 2017 Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 5/2017 kohta (12441/2017 – C8-0351/2017),

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 88 ja 91, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 88 ja 91,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0301/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0301/2017),

| A. | arvestades, et paranduseelarve projekti nr 5/2017 eesmärk on eraldada seoses asjaomase õigusliku aluse vastuvõtmisega raha Euroopa Kestliku Arengu Fondile (edaspidi „fond“) ja võtta 2017. aasta üldeelarves arvesse mitmeaastase finantsraamistiku määruse muutmist, mille tulemusel suurendatakse hädaabireservi aastast summat 2011. aasta hindades 280 miljonilt eurolt 300 miljonile eurole; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et paranduseelarve projekti nr 5/2017 eesmärk on eraldada seoses asjaomase õigusliku aluse vastuvõtmisega raha Euroopa Kestliku Arengu Fondile (edaspidi „fond“) ja võtta 2017. aasta üldeelarves arvesse mitmeaastase finantsraamistiku määruse muutmist, mille tulemusel suurendatakse hädaabireservi aastast summat 2011. aasta hindades 280 miljonilt eurolt 300 miljonile eurole;

| B. | arvestades, et paranduseelarve projektiga nr 5/2017 nähakse fondile ette nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringutena 275 miljonit eurot, mis kaetakse täissummas paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmisega, sest rubriigi 4 („Globaalne Euroopa“) kulukohustuste ülemmäära all varu ei ole; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et paranduseelarve projektiga nr 5/2017 nähakse fondile ette nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringutena 275 miljonit eurot, mis kaetakse täissummas paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmisega, sest rubriigi 4 („Globaalne Euroopa“) kulukohustuste ülemmäära all varu ei ole;

| C. | arvestades, et samas on paranduseelarve projektiga nr 5/2017 ette nähtud vähendada rubriigi 3 („Julgeolek ja kodakondsus“) alla kuuluva Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi maksete assigneeringuid 275 miljoni euro võrra, sest assigneeringute täitmine jääb õigusliku aluse viibinud vastuvõtmise ja kavandamisel tekkinud viivituste tõttu eeldatavasti alla ettenähtud määra; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et samas on paranduseelarve projektiga nr 5/2017 ette nähtud vähendada rubriigi 3 („Julgeolek ja kodakondsus“) alla kuuluva Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi maksete assigneeringuid 275 miljoni euro võrra, sest assigneeringute täitmine jääb õigusliku aluse viibinud vastuvõtmise ja kavandamisel tekkinud viivituste tõttu eeldatavasti alla ettenähtud määra;

| D. | arvestades, et mitmeaastase finantsraamistiku muutmise tõttu nähakse paranduseelarve projektiga nr 5/2017 peale selle ette hädaabireservi kulukohustuste assigneeringute suurendamine (jooksevhindades) 22,8 miljoni euro võrra; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et mitmeaastase finantsraamistiku muutmise tõttu nähakse paranduseelarve projektiga nr 5/2017 peale selle ette hädaabireservi kulukohustuste assigneeringute suurendamine (jooksevhindades) 22,8 miljoni euro võrra;

| E. | arvestades, et paranduseelarve projektile nr 5/2017 on lisatud ettepanek võtta vastu otsus paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta, et eraldada Euroopa Kestliku Arengu Fondile (COM(2017)0480) rubriigis 4 kulukohustuste ja maksete assigneeringutena 275 miljonit eurot; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et paranduseelarve projektile nr 5/2017 on lisatud ettepanek võtta vastu otsus paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta, et eraldada Euroopa Kestliku Arengu Fondile (COM(2017)0480) rubriigis 4 kulukohustuste ja maksete assigneeringutena 275 miljonit eurot;

| F. | arvestades, et 2017. aasta eelarvemenetluse käigus palusid Euroopa Parlament ja nõukogu komisjonil taotleda fondi rahastamiseks vajalikke assigneeringuid paranduseelarve kaudu kohe, kui õiguslik alus on vastu võetud, ning kohustusid komisjoni esitatud 2017. aasta paranduseelarve projekti menetlema kiiresti; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2017. aasta eelarvemenetluse käigus palusid Euroopa Parlament ja nõukogu komisjonil taotleda fondi rahastamiseks vajalikke assigneeringuid paranduseelarve kaudu kohe, kui õiguslik alus on vastu võetud, ning kohustusid komisjoni esitatud 2017. aasta paranduseelarve projekti menetlema kiiresti;

| 1. | võtab komisjoni esitatud paranduseelarve projekti nr 5/2017 teadmiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tunneb heameelt selle üle, et Euroopa Kestliku Arengu Fondi määruse (EL) 2017/1601 (7) vastuvõtmine ja jõustumine toimub õigel ajal, ning nõuab, et seda hakataks kiiresti rakendama, pidades seejuures täielikult kinni seadusandja kehtestatud eeskirjadest ja prioriteetidest ning pöörates eritähelepanu fondi aruandlusega seotud sätetele; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tunneb heameelt selle üle, et tänu mitmeaastase finantsraamistiku muutmisele on fondi võimalik rahastada suurendatud mahuga paindlikkusinstrumendi abil ning ühtlasi on võimalik suurendada hädaabireservi suurust; |
| --- | --- |

3.

| 4. | peab kahetsusväärseks, et liikmesriigid on Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi assigneeringuid täitnud ettenähtust väiksemas summas; tuletab meelde, et eelarves tehtud ümberpaigutusega (DEC 18/2017) on rubriigis 3 („Julgeolek ja kodakondsus“) maksete assigneeringuid juba vähendatud 284 miljoni euro võrra, sest Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi arvelt suurendati ühe teise rubriigi assigneeringuid; palub liikmesriikidel poliitilistest kokkulepetest kinni pidada ja teha kõik mis nende võimuses, et kajastada liidu kõnealuse prioriteedi tähtsust; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 5/2017 kohta heaks; |
| --- | --- |

5.

| 6. | teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 5/2017 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, kontrollikojale ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(2)  ELT L 51, 28.2.2017.

(3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(4)  ELT L 163, 24.6.2017, lk 1.

(5)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(6)  ELT L 168, 7.6.2014, lk 105.

(7)  ELT L 249, 27.9.2017, lk 1.

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/366 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/366

---

P8_TA(2017)0400

Paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmine, et eraldada rahalisi vahendeid Euroopa Kestliku Arengu Fondile

Euroopa Parlamendi 24. oktoobri 2017. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta, et eraldada rahalisi vahendeid Euroopa Kestliku Arengu Fondile (COM(2017)0480 – C8-0235/2017 – 2017/2134(BUD))

(2018/C 346/50)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0480 – C8-0235/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0480 – C8-0235/2017),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (1) (mitmeaastase finantsraamistiku määrus), eriti selle artiklit 11, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (1) (mitmeaastase finantsraamistiku määrus), eriti selle artiklit 11,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (2), eriti selle punkti 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (2), eriti selle punkti 12,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarvet, mis võeti vastu 1. detsembril 2016 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2017. aasta üldeelarvet, mis võeti vastu 1. detsembril 2016 (3),

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0298/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0298/2017),

| A. | arvestades, et pärast mitmeaastase finantsraamistiku määruse muutmist on paindlikkusinstrumendi raames igal aastal kasutada jooksevhindades 676 miljoni euro suurune summa, millele lisanduvad Euroopa Liidu Solidaarsusfondi ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi tühistatud summad, mis 2016. aasta lõpu seisuga moodustasid 646 miljonit eurot; arvestades, et 2017. aasta eelarves on paindlikkusinstrumendi raames kasutusele võetud juba 530 miljonit eurot, mis võimaldab edaspidi kasutusele võtta veel 792 miljonit eurot; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et pärast mitmeaastase finantsraamistiku määruse muutmist on paindlikkusinstrumendi raames igal aastal kasutada jooksevhindades 676 miljoni euro suurune summa, millele lisanduvad Euroopa Liidu Solidaarsusfondi ja Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi tühistatud summad, mis 2016. aasta lõpu seisuga moodustasid 646 miljonit eurot; arvestades, et 2017. aasta eelarves on paindlikkusinstrumendi raames kasutusele võetud juba 530 miljonit eurot, mis võimaldab edaspidi kasutusele võtta veel 792 miljonit eurot;

| B. | arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1601 (4) jõustus 28. septembril 2017. aastal; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/1601 (4) jõustus 28. septembril 2017. aastal;

| C. | arvestades, et olles läbi vaadanud kõik võimalused rubriigi 4 (Globaalne Euroopa) kulukohustuste assigneeringute ümberjaotamiseks, on komisjon teinud ettepaneku võtta selleks, et eraldada Euroopa Kestliku Arengu Fondile (edaspidi „fond“) rahalisi vahendeid, väljaspool rubriigi 4 ülemmäära kasutusele 275 miljoni euro suuruses summas paindlikkusinstrument; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et olles läbi vaadanud kõik võimalused rubriigi 4 (Globaalne Euroopa) kulukohustuste assigneeringute ümberjaotamiseks, on komisjon teinud ettepaneku võtta selleks, et eraldada Euroopa Kestliku Arengu Fondile (edaspidi „fond“) rahalisi vahendeid, väljaspool rubriigi 4 ülemmäära kasutusele 275 miljoni euro suuruses summas paindlikkusinstrument;

| 1. | märgib, et 2017. aasta rubriigi 4 ülemmäär ei võimalda fondi piisavalt rahastada; kordab oma ammust seisukohta, et liidu välistegevuse rahalistest vahenditest ei piisa ennetava ja kestliku välispoliitika vajaduste rahuldamiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seepärast nõus, et 275 miljoni euro suuruses summas (nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringutena) võetakse kasutusele paindlikkusinstrument; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kordab, et kõnealuse instrumendi kasutuselevõtmine, mis on ette nähtud mitmeaastase finantsraamistiku määruse artikliga 11, näitab veel kord tungivat vajadust liidu eelarve suurema paindlikkuse järele; |
| --- | --- |

3.

| 4. | kordab oma ammust seisukohta, et paindlikkusinstrumendi raames varem võetud kulukohustustest tulenevaid makseid võib arvestada üksnes väljaspool mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärasid; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

5.

| 6. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(2)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(3)  ELT L 51, 28.2.2017.

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. septembri 2017. aasta määrus (EL) 2017/1601, millega luuakse Euroopa Kestliku Arengu Fond (EFSD), EFSD tagatis ja EFSD tagatisfond (ELT L 249, 27.9.2017, lk 1).

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmise kohta, et eraldada rahalisi vahendeid Euroopa Kestliku Arengu Fondile

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2018/51).

---

Kolmapäev, 25. oktoober 2017

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/369 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/369

---

P8_TA(2017)0404

Vastuväidete puudumine delegeeritud õigusaktile: toodete järelevalve ja juhtimise nõuded, mida kohaldatakse kindlustusandjate ja kindlustustoodete turustajate suhtes

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 21. septembri 2017. aasta delegeeritud määrusele, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/97 seoses toodete järelevalve ja juhtimise nõuetega, mida kohaldatakse kindlustusandjate ja kindlustustoodete turustajate suhtes (C(2017)06218 – 2017/2854(DEA))

(2018/C 346/51)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2017)06218), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2017)06218),

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni 16. oktoobri 2017. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni 16. oktoobri 2017. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. jaanuari 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/97, mis käsitleb kindlustustoodete turustamist (1), eriti selle artikli 25 lõiget 2 ja artikli 39 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. jaanuari 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/97, mis käsitleb kindlustustoodete turustamist (1), eriti selle artikli 25 lõiget 2 ja artikli 39 lõiget 5,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni soovitust võtta vastu otsus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni soovitust võtta vastu otsus,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 6,

| — | võttes arvesse, et kodukorra artikli 105 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 24. oktoobril 2017, ei ole vastuväiteid esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et kodukorra artikli 105 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 24. oktoobril 2017, ei ole vastuväiteid esitatud,

| A. | arvestades, et delegeeritud määrust tuleks kohaldada alates 23. veebruarist 2018 ehk direktiivi (EL) 2016/97 kohaldamiskuupäevast ning et parlamendile antud kolmekuulise kontrolliperioodi lõpuni kasutamine ei jäta tööstusele piisavalt aega vajalike tehniliste ja korralduslike muudatuste elluviimiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et delegeeritud määrust tuleks kohaldada alates 23. veebruarist 2018 ehk direktiivi (EL) 2016/97 kohaldamiskuupäevast ning et parlamendile antud kolmekuulise kontrolliperioodi lõpuni kasutamine ei jäta tööstusele piisavalt aega vajalike tehniliste ja korralduslike muudatuste elluviimiseks;

| B. | arvestades, et delegeeritud määruse kiire avaldamine Euroopa Liidu Teatajas võimaldaks toodete järelevalve ja juhtimise suhtes kohaldatavate sätete õigeaegset rakendamist ja annaks nende suhtes õiguskindluse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et delegeeritud määruse kiire avaldamine Euroopa Liidu Teatajas võimaldaks toodete järelevalve ja juhtimise suhtes kohaldatavate sätete õigeaegset rakendamist ja annaks nende suhtes õiguskindluse;

| C. | arvestades, et Euroopa Parlament on seisukohal, et direktiivi (EL) 2016/97 ülevõtmise tähtajaks peaks jääma 23. veebruar 2018, kuid kutsub komisjoni üles võtma vastu seadusandliku ettepaneku, millega kohaldamise tähtajaks määrataks 1. oktoober 2018; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Parlament on seisukohal, et direktiivi (EL) 2016/97 ülevõtmise tähtajaks peaks jääma 23. veebruar 2018, kuid kutsub komisjoni üles võtma vastu seadusandliku ettepaneku, millega kohaldamise tähtajaks määrataks 1. oktoober 2018;

| 1. | teatab, et Euroopa Parlamendil ei ole delegeeritud määrusele vastuväiteid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT L 26, 2.2.2016, lk 19.

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/370 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/370

---

P8_TA(2017)0405

Vastuväidete puudumine delegeeritud õigusaktile: kindlustuspõhiste investeerimistoodete turustamise suhtes kohaldatavad teabenõuded ja äritegevuse eeskirjad

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 21. septembri 2017. aasta delegeeritud määrusele, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi (EL) 2016/97 seoses kindlustuspõhiste investeerimistoodete turustamise suhtes kohaldatavate teabenõuetega ja äritegevuse eeskirjadega (C(2017)06229 – (2017/2855(DEA))

(2018/C 346/52)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2017)06229), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2017)06229),

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni 16. oktoobri 2017. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni 16. oktoobri 2017. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. jaanuari 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/97, mis käsitleb kindlustustoodete turustamist (1), eriti selle artikli 28 lõiget 4, artikli 29 lõiget 4, artikli 30 lõiget 6 ja artikli 39 lõiget 5, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. jaanuari 2016. aasta direktiivi (EL) 2016/97, mis käsitleb kindlustustoodete turustamist (1), eriti selle artikli 28 lõiget 4, artikli 29 lõiget 4, artikli 30 lõiget 6 ja artikli 39 lõiget 5,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni soovitust võtta vastu otsus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni soovitust võtta vastu otsus,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 6,

| — | võttes arvesse, et kodukorra artikli 105 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 24. oktoobril 2017, ei ole vastuväiteid esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et kodukorra artikli 105 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 24. oktoobril 2017, ei ole vastuväiteid esitatud,

| A. | arvestades, et delegeeritud määrust tuleks kohaldada alates 23. veebruarist 2018 ehk direktiivi (EL) 2016/97 kohaldamiskuupäevast ning et parlamendile antud kolmekuulise kontrolliperioodi lõpuni kasutamine ei jäta tööstusele piisavalt aega vajalike tehniliste ja korralduslike muudatuste elluviimiseks; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et delegeeritud määrust tuleks kohaldada alates 23. veebruarist 2018 ehk direktiivi (EL) 2016/97 kohaldamiskuupäevast ning et parlamendile antud kolmekuulise kontrolliperioodi lõpuni kasutamine ei jäta tööstusele piisavalt aega vajalike tehniliste ja korralduslike muudatuste elluviimiseks;

| B. | arvestades, et delegeeritud määruse kiire avaldamine Euroopa Liidu Teatajas võimaldaks kindlustuspõhiste investeerimistoodete suhtes kohaldatavate sätete õigeaegset rakendamist ja annaks nende suhtes õiguskindluse; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et delegeeritud määruse kiire avaldamine Euroopa Liidu Teatajas võimaldaks kindlustuspõhiste investeerimistoodete suhtes kohaldatavate sätete õigeaegset rakendamist ja annaks nende suhtes õiguskindluse;

| C. | arvestades, et Euroopa Parlament on seisukohal, et direktiivi (EL) 2016/97 ülevõtmise tähtajaks peaks jääma 23. veebruar 2018, kuid kutsub komisjoni üles võtma vastu seadusandliku ettepaneku, millega kohaldamise tähtajaks määrataks 1. oktoober 2018; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa Parlament on seisukohal, et direktiivi (EL) 2016/97 ülevõtmise tähtajaks peaks jääma 23. veebruar 2018, kuid kutsub komisjoni üles võtma vastu seadusandliku ettepaneku, millega kohaldamise tähtajaks määrataks 1. oktoober 2018;

| 1. | teatab, et Euroopa Parlamendil ei ole delegeeritud määrusele vastuväiteid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT L 26, 2.2.2016, lk 19.

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/371 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/371

---

P8_TA(2017)0406

Vastuväidete puudumine delegeeritud õigusaktile: regulatiivsed tehnilised standardid, mis käsitlevad kaudset kliirimiskorda (millega täiendatakse määrust (EL) nr 600/2014):

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 22. septembri 2017. aasta delegeeritud määrusele, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 600/2014 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kaudset kliirimiskorda (C(2017)06268 – (2017/2860(DEA))

(2018/C 346/53)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2017)06268), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2017)06268),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. septembri 2017. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et tal ei ole delegeeritud määrusele vastuväiteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. septembri 2017. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et tal ei ole delegeeritud määrusele vastuväiteid,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni 16. oktoobri 2017. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni 16. oktoobri 2017. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (1), eriti selle artikli 30 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. mai 2014. aasta määrust (EL) nr 600/2014 finantsinstrumentide turgude kohta ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 (1), eriti selle artikli 30 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1095/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ) (2) artiklit 13 ja artikli 10 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1095/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ) (2) artiklit 13 ja artikli 10 lõiget 1,

| — | võttes arvesse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, mis käsitleb kaudset kliirimiskorda Euroopa turu infrastruktuuri määruse (EMIR) ja finantsinstrumentide turgude määruse (MiFIR) alusel ning mille ESMA esitas 26. mail 2016 vastavalt määruse (EL) nr 600/2014 artikli 30 lõikele 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, mis käsitleb kaudset kliirimiskorda Euroopa turu infrastruktuuri määruse (EMIR) ja finantsinstrumentide turgude määruse (MiFIR) alusel ning mille ESMA esitas 26. mail 2016 vastavalt määruse (EL) nr 600/2014 artikli 30 lõikele 2,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni soovitust võtta vastu otsus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni soovitust võtta vastu otsus,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 6,

| — | võttes arvesse, et kodukorra artikli 105 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 24. oktoobril 2017, ei ole vastuväiteid esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et kodukorra artikli 105 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 24. oktoobril 2017, ei ole vastuväiteid esitatud,

| A. | arvestades, et komisjon kinnitas regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu alles 16 kuud pärast seda, kui oli selle Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt (ESMA) 26. mail 2016 saanud; arvestades, et komisjon ei konsulteerinud selle ajavahemiku jooksul tema poolt regulatiivsete tehniliste standardite eelnõusse tehtavate muudatuste suhtes ametlikult ESMAga ega teavitanud kaasseadusandjaid ega asjaomast sektorit põhjustest, miks viivitati kinnitamisega kauem kui määruses (EL) nr 1095/2010 sätestatud kolm kuud; arvestades, et asjaolu, et komisjon ületas regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu vastuvõtmise tähtaega enam kui aasta võrra ilma kaasseadusandjaid teavitamata, on vastuvõetamatu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjon kinnitas regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu alles 16 kuud pärast seda, kui oli selle Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt (ESMA) 26. mail 2016 saanud; arvestades, et komisjon ei konsulteerinud selle ajavahemiku jooksul tema poolt regulatiivsete tehniliste standardite eelnõusse tehtavate muudatuste suhtes ametlikult ESMAga ega teavitanud kaasseadusandjaid ega asjaomast sektorit põhjustest, miks viivitati kinnitamisega kauem kui määruses (EL) nr 1095/2010 sätestatud kolm kuud; arvestades, et asjaolu, et komisjon ületas regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu vastuvõtmise tähtaega enam kui aasta võrra ilma kaasseadusandjaid teavitamata, on vastuvõetamatu;

| B. | arvestades, et Euroopa Parlament on seisukohal, et vastu võetud regulatiivsed tehnilised standardid ei ole komisjoni tehtud muudatuste tõttu samasugused nagu ESMA poolt esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõus, ning on seisukohal, et parlamendil on kolm kuud aega esitada regulatiivsete tehniliste standardite suhtes vastuväiteid (edaspidi „kontrolliperiood“); arvestades, et komisjon kinnitab kolmekuulist kontrolliperioodi oma 28. septembri 2017. aasta kirjas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Parlament on seisukohal, et vastu võetud regulatiivsed tehnilised standardid ei ole komisjoni tehtud muudatuste tõttu samasugused nagu ESMA poolt esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõus, ning on seisukohal, et parlamendil on kolm kuud aega esitada regulatiivsete tehniliste standardite suhtes vastuväiteid (edaspidi „kontrolliperiood“); arvestades, et komisjon kinnitab kolmekuulist kontrolliperioodi oma 28. septembri 2017. aasta kirjas;

| C. | arvestades, et delegeeritud määrust tuleks kohaldada alates 3. jaanuarist 2018, mis on direktiivi 2014/65/EL (MiFID II) ja määruse (EL) nr 600/2014 (MiFIR) kohaldamise kuupäev, ning et parlamendile ette nähtud kolmekuulise kontrolliperioodi täielik ärakasutamine ei jätaks asjaomasele sektorile piisavalt aega muudatuste elluviimiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et delegeeritud määrust tuleks kohaldada alates 3. jaanuarist 2018, mis on direktiivi 2014/65/EL (MiFID II) ja määruse (EL) nr 600/2014 (MiFIR) kohaldamise kuupäev, ning et parlamendile ette nähtud kolmekuulise kontrolliperioodi täielik ärakasutamine ei jätaks asjaomasele sektorile piisavalt aega muudatuste elluviimiseks;

| D. | arvestades, et delegeeritud määruse kiire avaldamine Euroopa Liidu Teatajas võimaldaks kaudse kliirimise suhtes kohaldatavate sätete õigeaegset rakendamist ja annaks nende suhtes õiguskindluse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et delegeeritud määruse kiire avaldamine Euroopa Liidu Teatajas võimaldaks kaudse kliirimise suhtes kohaldatavate sätete õigeaegset rakendamist ja annaks nende suhtes õiguskindluse;

| 1. | teatab, et Euroopa Parlamendil ei ole delegeeritud määrusele vastuväiteid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT L 173, 12.6.2014, lk 84.

(2)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/373 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/373

---

P8_TA(2017)0407

Vastuväidete puudumine delegeeritud õigusaktile: regulatiivsed tehnilised standardid, mis käsitlevad kaudset kliirimiskorda (millega muudetakse delegeeritud määrust (EL) nr 149/2013)

Euroopa Parlamendi otsus mitte esitada vastuväiteid komisjoni 22. septembri 2017. aasta delegeeritud määrusele, millega muudetakse komisjoni delegeeritud määrust (EL) nr 149/2013 seoses regulatiivsete tehniliste standarditega, mis käsitlevad kaudset kliirimiskorda (C(2017)06270 – (2017/2859(DEA))

(2018/C 346/54)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2017)06270), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni delegeeritud määrust (C(2017)06270),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. septembri 2017. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et tal ei ole delegeeritud määrusele vastuväiteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. septembri 2017. aasta kirja, milles komisjon palub Euroopa Parlamendil teatada, et tal ei ole delegeeritud määrusele vastuväiteid,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni 16. oktoobri 2017. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni 16. oktoobri 2017. aasta kirja komisjonide esimeeste konverentsi esimehele,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 290,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (1), eriti selle artikli 4 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2012. aasta määrust (EL) nr 648/2012 börsiväliste tuletisinstrumentide, kesksete vastaspoolte ja kauplemisteabehoidlate kohta (1), eriti selle artikli 4 lõiget 4,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1095/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ) (2) artiklit 13 ja artikli 10 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1095/2010 (millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/77/EÜ) (2) artiklit 13 ja artikli 10 lõiget 1,

| — | võttes arvesse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, mis käsitleb kaudset kliirimiskorda Euroopa turu infrastruktuuri määruse (EMIR) ja finantsinstrumentide turgude määruse (MiFIR) alusel ning mille ESMA esitas 26. mail 2016 vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu, mis käsitleb kaudset kliirimiskorda Euroopa turu infrastruktuuri määruse (EMIR) ja finantsinstrumentide turgude määruse (MiFIR) alusel ning mille ESMA esitas 26. mail 2016 vastavalt määruse (EL) nr 648/2012 artikli 4 lõikele 4,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni soovitust võtta vastu otsus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni soovitust võtta vastu otsus,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 6, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 105 lõiget 6,

| — | võttes arvesse, et kodukorra artikli 105 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 24. oktoobril 2017, ei ole vastuväiteid esitatud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et kodukorra artikli 105 lõike 6 kolmandas ja neljandas taandes sätestatud ajavahemiku jooksul, mis lõppes 24. oktoobril 2017, ei ole vastuväiteid esitatud,

| A. | arvestades, et komisjon kinnitas regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu alles 16 kuud pärast seda, kui oli selle Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt (ESMA) 26. mail 2016 saanud; arvestades, et komisjon ei konsulteerinud selle ajavahemiku jooksul tema poolt regulatiivsete tehniliste standardite eelnõusse tehtavate muudatuste suhtes ametlikult ESMAga ega teavitanud kaasseadusandjaid ega asjaomast sektorit põhjustest, miks viivitati kinnitamisega kauem kui määruses (EL) nr 1095/2010 sätestatud kolm kuud; arvestades, et asjaolu, et komisjon ületas regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu vastuvõtmise tähtaega enam kui aasta võrra ilma kaasseadusandjaid teavitamata, on vastuvõetamatu; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et komisjon kinnitas regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu alles 16 kuud pärast seda, kui oli selle Euroopa Väärtpaberiturujärelevalvelt (ESMA) 26. mail 2016 saanud; arvestades, et komisjon ei konsulteerinud selle ajavahemiku jooksul tema poolt regulatiivsete tehniliste standardite eelnõusse tehtavate muudatuste suhtes ametlikult ESMAga ega teavitanud kaasseadusandjaid ega asjaomast sektorit põhjustest, miks viivitati kinnitamisega kauem kui määruses (EL) nr 1095/2010 sätestatud kolm kuud; arvestades, et asjaolu, et komisjon ületas regulatiivsete tehniliste standardite eelnõu vastuvõtmise tähtaega enam kui aasta võrra ilma kaasseadusandjaid teavitamata, on vastuvõetamatu;

| B. | arvestades, et Euroopa Parlament on seisukohal, et vastu võetud regulatiivsed tehnilised standardid ei ole komisjoni tehtud muudatuste tõttu samasugused nagu ESMA poolt esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõus, ning on seisukohal, et parlamendil on kolm kuud aega esitada regulatiivsete tehniliste standardite suhtes vastuväiteid (edaspidi „kontrolliperiood“); arvestades, et komisjon kinnitab kolmekuulist kontrolliperioodi oma 28. septembri 2017. aasta kirjas; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Parlament on seisukohal, et vastu võetud regulatiivsed tehnilised standardid ei ole komisjoni tehtud muudatuste tõttu samasugused nagu ESMA poolt esitatud regulatiivsete tehniliste standardite eelnõus, ning on seisukohal, et parlamendil on kolm kuud aega esitada regulatiivsete tehniliste standardite suhtes vastuväiteid (edaspidi „kontrolliperiood“); arvestades, et komisjon kinnitab kolmekuulist kontrolliperioodi oma 28. septembri 2017. aasta kirjas;

| C. | arvestades, et delegeeritud määrust tuleks kohaldada alates 3. jaanuarist 2018, mis on direktiivi 2014/65/EL (MiFID II) ja määruse (EL) nr 600/2014 (MiFIR) kohaldamise kuupäev, ning et parlamendile ette nähtud kolmekuulise kontrolliperioodi täielik ärakasutamine ei jätaks asjaomasele sektorile piisavalt aega muudatuste elluviimiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et delegeeritud määrust tuleks kohaldada alates 3. jaanuarist 2018, mis on direktiivi 2014/65/EL (MiFID II) ja määruse (EL) nr 600/2014 (MiFIR) kohaldamise kuupäev, ning et parlamendile ette nähtud kolmekuulise kontrolliperioodi täielik ärakasutamine ei jätaks asjaomasele sektorile piisavalt aega muudatuste elluviimiseks;

| D. | arvestades, et delegeeritud määruse kiire avaldamine Euroopa Liidu Teatajas võimaldaks kaudse kliirimise suhtes kohaldatavate sätete õigeaegset rakendamist ja annaks nende suhtes õiguskindluse; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et delegeeritud määruse kiire avaldamine Euroopa Liidu Teatajas võimaldaks kaudse kliirimise suhtes kohaldatavate sätete õigeaegset rakendamist ja annaks nende suhtes õiguskindluse;

| 1. | teatab, et Euroopa Parlamendil ei ole delegeeritud määrusele vastuväiteid; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT L 201, 27.7.2012, lk 1.

(2)  ELT L 331, 15.12.2010, lk 84.

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/375 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/375

---

P8_TA(2017)0408

Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarve – kõik jaod

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2017. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarve projekti kohta (11815/2017 – C8-0313/2017 – 2017/2044(BUD))

(2018/C 346/55)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3) (mitmeaastase finantsraamistiku määrus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3) (mitmeaastase finantsraamistiku määrus),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4) (2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4) (2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe),

| — | võttes arvesse oma 15. märtsi 2017. aasta resolutsiooni eelarve koostamise üldsuuniste kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 15. märtsi 2017. aasta resolutsiooni eelarve koostamise üldsuuniste kohta (5),

| — | võttes arvesse oma 5. aprilli 2017. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2018. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. aprilli 2017. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2018. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (6),

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 29. juunil 2017. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarve projekti (COM(2017)0400), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 29. juunil 2017. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarve projekti (COM(2017)0400),

| — | võttes arvesse 4. septembril 2017. aastal vastu võetud ja 13. septembril 2017. aastal Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarve projekti kohta (11815/2017 – C8-0313/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. septembril 2017. aastal vastu võetud ja 13. septembril 2017. aastal Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarve projekti kohta (11815/2017 – C8-0313/2017),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2017. aasta resolutsiooni volituse kohta 2018. aasta eelarve projekti kolmepoolseteks läbirääkimisteks (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2017. aasta resolutsiooni volituse kohta 2018. aasta eelarve projekti kolmepoolseteks läbirääkimisteks (7),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 88, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 88,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ja teiste asjaomaste komisjonide arvamusi (A8-0299/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ja teiste asjaomaste komisjonide arvamusi (A8-0299/2017),

III jagu

Üldine ülevaade

| 1. | rõhutab, et 2018. aasta eelarve lugemisel Euroopa Parlamendis on täielikult kajastatud Euroopa Parlamendi eespool nimetatud 15. märtsi 2017. aasta resolutsioonis ja 5. juuli 2017. aasta resolutsioonis ülekaaluka häälteenamusega vastu võetud poliitilisi prioriteete; tuletab meelde, et jätkusuutlik majanduskasv, töökohad, eelkõige noorte tööhõive, julgeolek ja kliimamuutused on nende prioriteetide keskmes; |
| --- | --- |

1.

| 2. | rõhutab, et liit seisab jätkuvalt silmitsi paljude probleemidega, ja on veendunud, et liidu eelarvest tuleb eelarvedistsipliini säilitades kasutusele võtta vajalikud rahalised vahendid, et viia poliitilised prioriteedid ellu ning võimaldada liidul leida konkreetsed lahendused ja reageerida tulemuslikult nendele probleemidele; rõhutab, et liidu kulutused peaksid põhinema Euroopa lisaväärtuse põhimõttel ja nende puhul tuleks järgida subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kinnitab taas võetud kohustust rahastada liidu poliitikameetmeid, mis suurendavad kõikides liidu piirkondades tööhõivet ja majanduskasvu investeeringute kaudu, mida tehakse teadusuuringutesse, haridusse, taristusse, VKEdesse ja tööhõivesse, eelkõige noorte tööhõivesse; ei mõista, kuidas saab liit saavutada nendes valdkondades edu, arvestades kärpeid, mida nõukogu on soovinud teha alamrubriigis 1a; on otsustanud selle asemel suurendada veelgi niisuguste teadusuuringute ja innovatsiooniprogrammide vahendeid, millel on väga kõrge täitmismäär ja mille taotluste edukusmäär on ületaotlemise tõttu eriti madal; |
| --- | --- |

3.

| 4. | jääb truuks Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) läbirääkimistel Euroopa Parlamendi poolt antud lubadustele, nimelt vähendada iga-aastase eelarvemenetluse käigus võimalikult palju mõju, mida EFSIga seotud kärped avaldavad programmile „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastule; teeb seetõttu ettepaneku need kärped tasaarveldada kõnealuse kahe programmi algse aastaprofiili taastamisega, et nendega suudetaks täielikult saavutada asjakohaste õigusaktide vastuvõtmise käigus kokku lepitud eesmärgid; |
| --- | --- |

4.

| 5. | väljendab oma poliitilist toetust Euroopa solidaarsuskorpuse loomisele ja tunneb heameelt komisjoni esitatud sellekohase seadusandliku ettepaneku üle; on siiski arvamusel, et enne kui tehakse otsus Euroopa solidaarsuskorpuse rahastamise kohta ja võetakse vastu asjakohane määrus seadusandlikus tavamenetluses, ei tuleks sel eesmärgil rahaliste vahendite eraldamist 2018. aasta eelarves ette näha; on seetõttu otsustanud, et asjakohased assigneeringud ja ümberpaigutamised, mille komisjon on 2018. aasta eelarve projekti lisanud, tuleks praegu tühistada, kuna 2018. aasta eelarve kohta tehtav otsus ei tohiks mingil viisil mõjutada seadusandjate peetavate läbirääkimiste tulemust; on jätkuvalt täielikult veendunud, et kui läbirääkimisi asjakohase määruse üle ei viida lõpule enne 2018. aasta eelarvemenetluse lõppu, tuleks otsus Euroopa solidaarsuskorpuse rahastamise kohta lisada järgmise aasta eelarvesse viivitamatult paranduseelarve kaudu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | on mures asjaolu pärast, et noorte töötus on ikka veel enneolematul tasemel, ja on veendunud, et selleks, et mitte seada ohtu noorte eurooplaste terve põlvkonna tulevikku, tuleb võtta lisameetmeid; on seetõttu otsustanud eraldada noorte tööhõive algatusele rohkem raha, kui komisjon 2018. aastaks on ette näinud; rõhutab, et sellist assigneeringute suurendamist tuleks pidada niisuguse üldise eraldise täienduseks, mis kiideti noorte tööhõive algatuse puhul poliitiliselt heaks mitmeaastase finantsraamistiku muutmisel, ja mitte lihtsalt sooviks kanda üldisest eraldisest 2018. aasta eelarvesse suurem summa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tuletab meelde, et ühtekuuluvuspoliitikal on esmatähtis roll majandusliku ja sotsiaalse lähenemise saavutamisel liidus ning seeläbi arengu ja majanduskasvu tagamisel; rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika programmidelt oodatakse 2018. aastal mahajäämuse likvideerimist ja optimaalses tempos edasiliikumist; ning rõhutab Euroopa Parlamendi võetud kohustust tagada kõnealustele, üht liidu põhipoliitikat esindavatele programmidele piisavad assigneeringud; on siiski mures selle pärast, et riikide tasandil esineb rakenduskavade rakendamisel lubamatuid viivitusi; kutsub liikmesriike üles tagama korraldus-, auditeerimis- ja sertifitseerimisasutuste määramise lõpuleviimise ning rakendamise kiirendamise; kutsub lisaks komisjoni üles jätkama seotud menetluste lihtsustamist; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tunneb tõsist muret ebastabiilsuse ja ebakindluse suurenemise pärast nii Euroopa Liidus kui ka väljaspool seda; rõhutab vajadust uuesti keskenduda liidu lähenemisviisile ühtekuuluvusele, integratsioonile, rahule, säästvale arengule ja inimõigustele; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles ühendama ja suurendama jõupingutusi edasiseks rahu säilitamiseks ja konfliktide ennetamiseks; tuletab meelde ülemaailmset innustust, mille tekitas suure reede kokkulepe, ning samas tunnistab, et Ühendkuningriigi 2016. aasta referendumi tagajärjel on tekkinud enneolematud väljakutsed ja surve; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tugevdama oma toetust lepitamisele, et tagada rahu ja stabiilsus Iirimaal. |
| --- | --- |

8.

| 9. | on veendunud, et kuigi rände- ja pagulaskriisi haripunkt tundub praegu olevat möödas, peab liit olema valmis reageerima mis tahes tulevastele ootamatustele selles valdkonnas ja kasutama rände puhul ennetavamat lähenemisviisi; nõuab seepärast tungivalt, et komisjon jälgiks pidevalt rubriigi 3 eraldiste piisavust ja kasutaks täielikult ära kõik kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku alusel olemas olevad vahendid, et reageerida õigeaegselt mis tahes ootamatustele, milleks võib olla vaja lisarahastamist; tuletab meelde, et kuigi liit on suutnud kehtestada teatavad mehhanismid, mis aitavad olukorraga toime tulla, on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Pagulaste Ülemvoliniku Ameti (UNHCR) andmetel saabunud 2017. aastal praeguse seisuga meritsi Euroopasse siiski rohkem kui sada tuhat pagulast ja rändajat; on seetõttu otsustanud piiratult tugevdada Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning Sisejulgeolekufondi, samuti varjupaiga valdkonna eest vastutavaid ameteid, nt Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametit (EASO), kellele tuleb eraldada piisavad rahalised ja inimressursid; märgib taas, et rubriigi 3 ülemmäär on rände- ja pagulaskriisi sisemõõtme ja muude prioriteetsete programmide, nt kultuuri- ja kodakondsuse programmide asjakohase rahastamise tagamiseks täiesti ebapiisav; |
| --- | --- |

9.

| 10. | rõhutab, et rubriiki 3 on viimastel aastatel ulatuslikult kasutatud selleks, et tegeleda rände- ja pagulaskriisiga, ning et selliseid meetmeid tuleks jätkata nii kaua kui vajalik; märgib siiski, et seni eraldatud vahendid ei ole piisavad; on sel põhjusel otsustanud tugevdada justiits- ja siseküsimuste valdkonna ameteid, mis suurenenud töökoormuse ja lisaülesannete tõttu on viimastel aastatel kannatanud töötajate ja rahastamise vähesuse tõttu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et hiljuti kogu liidus esinenud julgeolekuprobleemide valguses tuleks rubriigist 3 vahendite eraldamisel pöörata tähelepanu ka meetmetele, mille tagajärjel suureneb liidu kodanike julgeolek; |
| --- | --- |

11.

| 12. | kordab, et rände- ja pagulaskriisi ning liidu kodanike julgeolekumuresid saaks olulisel määral lahendada rände algpõhjustega tegelemisega ning piisavate rahaliste vahendite eraldamisega välisvahenditele, mille eesmärk on tegeleda selliste probleemidega nagu vaesus, töö, hariduse ja majanduslike võimaluste puudus, ebastabiilsus, konfliktid ja kliimamuutused, mis kuuluvad rändevooge suurendavate algpõhjuste hulka; on arvamusel, et liit peaks optimaalselt kasutama rubriigi 4 rahalisi vahendeid, mis on osutunud kõigi välisprobleemide võrdseks lahendamiseks ebapiisavaks, arvestades, et vahendid on selgelt ebapiisavad ja neid tuleks suurendada orgaanilisemalt; |
| --- | --- |

12.

| 13. | peab kahetsusväärseks, et Euroopa Parlamenti ei teavitatud tema seisukoha ettevalmistamise ajal piisavalt sellest, millist mõju avaldab eelarvele võimalik poliitiline otsus pikendada Türgi pagulasrahastu mandaati; kordab oma pikaajalist seisukohta, et uusi algatusi ei rahastata olemasolevate ELi välisprojektide arvelt; palub komisjonil seetõttu Türgi pagulasrahastu mandaadi pikendamise korral teha ettepanek, mille kohaselt rahastatakse seda uutest allikatest, ning kaasata selle rakendamisse rohkem kohalikke valitsusväliseid organisatsioone; märgib, et rubriigi 4 ülemmäär jääb kaugele sellest, mis oleks piisav jätkusuutlikuks ja tulemuslikuks reageerimiseks praegustele välisprobleemidele, sealhulgas rände ja pagulastega seotud probleemidele; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tuletab meelde, et liidu eelarve peab toetama Pariisi kokkuleppe eesmärkide ja liidu enda pikaajaliste kliimaeesmärkide täitmist, saavutades eesmärgi, mille kohaselt peab 20 % mitmeaastase finantsraamistiku (2014–2020) kulutustest olema seotud kliimameetmetega; peab kahetsusväärseks, et komisjon ei esitanud konkreetseid ja realistlikke ettepanekuid kõnealuste eesmärkide saavutamiseks; teeb seetõttu ettepaneku kliimameetmete assigneeringuid eelarveprojektis ette nähtuga võrreldes suurendada; märgib siiski, et niisugune assigneeringute suurendamine ei ole piisav, ning kutsub komisjoni üles esitama edaspidistes eelarveprojektides kõik ettepanekud, mis on vajalikud kõnealuste eesmärkide saavutamiseks; märgib sellega seoses, et 8,2 % kõikidest eelarveprojektis kavandatud kulukohustuste assigneeringutest on seotud bioloogilise mitmekesisuse kaitsega; rõhutab, et assigneeringute suurendamine aastas 0,1 % on vastuolus liikide ja elupaikade murettekitava ja kiireneva vähenemisega; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kiidab heaks asjaolu, et uus käsitus, milleks on tulemustele keskenduv eelarve, on komisjonis esimest korda integreeritud eelarve koostamisse, et vaadata kulud läbi seni saadud kogemuste põhjal ja teha kindlaks võimalikud kohandused; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tühistab nõukogu poolt eelarveprojektis kavandatud kärped; ei mõista kavandatud kärbete põhjendusi, näiteks mis puudutab programmi „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastut – kaht programmi, mida ümberpaigutamised EFSIsse ja välispoliitikasse on juba mõjutanud; on igal juhul vastu nõukogu väljendatud kavatsusele teha kärpeid eelarveridadel, mille täitmismäär või kasutussuutlikkus on madal, kuna andmed eelarve tegeliku täitmise kohta seda ei kinnita ja seejuures ei arvestata teatavate programmide eelarve täitmise varieeruvust; |
| --- | --- |

16.

| 17. | on teinud järelduse, et kõikide pakiliste vajaduste piisavaks rahuldamiseks ning mitmeaastase finantsraamistiku väga väikeseid 2018. aasta varusid arvesse võttes tuleb kasutusele võtta kõik mitmeaastase finantsraamistiku määruses paindlikkuse seisukohast kasutada olevad vahendid; eeldab, et nõukogu toetab sellist käsitlust ja lepitusmenetluse käigus saavutatakse hõlpsasti kokkulepe, mis võimaldab liidul olukorraga toime tulla ja eesseisvatele probleemidele tulemuslikult reageerida; rõhutab, et igal eelarveaastal esinevad kõrvalekalded kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku esialgsest programmitööst toetavad 2020. aasta järgse mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärade tõstmist; |
| --- | --- |

17.

| 18. | määrab 2018. aasta kulukohustuste assigneeringute kogusummaks 162 597 930 901 eurot ja maksete assigneeringute kogusummaks 146 712 004 932 eurot; |
| --- | --- |

18.

Alamrubriik 1a „Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks“

| 19. | on vastu nõukogu poolt alamrubriigis 1a tehtud põhjendamatutele 750 miljoni euro suurustele kärbetele, mis ainuüksi moodustavad peaaegu kaks kolmandikku kõikidest kärbetest, mille nõukogu on teinud mitmeaastase finantsraamistiku rubriikide kulukohustuste assigneeringutes; märgib, et sellised kärped on vastuolus nõukogu enda poolt välja kuulutatud poliitiliste prioriteetidega; |
| --- | --- |

19.

| 20. | jääb kindlaks sellele, et liidus jätkusuutliku majanduskasvu ja töökohtade loomise saavutamiseks on keskse tähtsusega edendada investeeringute tegemist teadus- ja uuendustegevusse, haridusse, taristusse ning mikro-, väikestesse ja keskmise suurusega ettevõtjatesse; hoiatab, et sellised nõukogu kavandatud kärped seaksid ohtu tõelise Euroopa lisaväärtusega ning töökohtade loomisele ja majanduskasvu suurendamisele otsest mõju avaldavad programmid, nagu programm „Horisont 2020“ või Euroopa ühendamise rahastu; märgib eelkõige, et ülioluline on tagada piisav rahastamine programmile „Horisont 2020“, et võimaldada teadusuuringute ja innovatsiooni arengut, juhtpositsiooni saavutamist digiteerimise valdkonnas ning VKEde toetamist Euroopas; tuletab meelde, et see programm on andnud suurt Euroopa lisaväärtust, kuna 83 % programmi „Horisont 2020“ raames rahastatud projektidest ei oleks suudetud ilma liidu tasandi toetuseta ellu viia; kordab, et Euroopa ühendamise rahastu on üleeuroopalise transpordivõrgu väljakujundamise ja Euroopa ühtse transpordipiirkonna saavutamise seisukohast oluline rahastamisvahend; on seetõttu otsustanud tühistada kõik nõukogu tehtud kärped ja taastada lisaks programmi „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastu eelarveridade algsed assigneeringud, mida kärbiti EFSI tagatisfondi rahastamiseks; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rõhutab ka vajadust tugevdada programmi „Erasmus+“ hariduse ja koolituse ning noorte tegevussuundi strateegilise investeeringuna Euroopa noortesse; |
| --- | --- |

21.

| 22. | rõhutab, et piisav rahaline toetus ettevõtjatele, mikroettevõtjatele ja VKEdele peaks olema liidu peamine prioriteet, kuna nemad on kogu Euroopas peamised töökohtade loojad; toonitab, et rahastamisele hea juurdepääsu tagamine on esmatähtis selleks, et hoida VKEde konkurentsivõimet ja aidata neil lahendada probleeme, mis on seotud pääsuga nii siseturule kui ka ülemaailmsele turule; |
| --- | --- |

22.

| 23. | on seetõttu otsustanud suurendada eelarveprojektist ning EFSI-eelsetest ja Euroopa solidaarsuskorpuse eelsetest assigneeringutest suuremas ulatuses nende programmide rahastamist, mis on majanduskasvu ja töökohtade edendamise seisukohast esmatähtsad ja peegeldavad laialdaselt liidu kokkulepitud prioriteete, nimelt programmide „Erasmus+“, „Horisont 2020“ (Marie Curie, Euroopa Teadusnõukogu, VKEde rahastamisvahend), COSME ning Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi („Progress“ ja EURES) rahastamist; kutsub komisjoni üles eraldama WIFI4EUga seotud eelarveridadele piisavalt vahendeid ja pidama kinni võetud kohustusest, mis on seotud investeeringute tegemisega ajavahemikus 2017–2020; |
| --- | --- |

23.

| 24. | tunneb heameelt iga-aastaste eriürituste eelarverea lisamise üle Euroopa Liidu 2018. aasta eelarvesse, mis võimaldab arendada kodanike seas Euroopasse kuulumise tunnet; märgib, et iga-aastase eriürituse ulatus peaks selgelt pakkuma lisaväärtust Euroopa kodanikele kõikides liikmesriikides; |
| --- | --- |

24.

| 25. | rõhutab, kui oluline on edendada kaitseuuringutealast koostööd Euroopas, et tegeleda oluliste võimekuspuudujääkidega ajal, mil rahvusvahelised muutused ja ebakindlus nõuavad üha enam, et Euroopa suurendaks oma kaitsealaseid jõupingutusi; toetab kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistavale meetmele ette nähtud assigneeringute suurendamist; nõuab kaitseuuringute programmi, millele nähtaks järgmises mitmeaastases finantsraamistikus ette eraldi eelarve; kordab oma pikaajalist seisukohta, mille kohaselt rahastatakse uusi algatusi uutest assigneeringutest, mitte liidu olemasolevate projektide arvelt; rõhutab lisaks vajadust suurendada Euroopa kaitsetööstuse konkurentsivõimet ja innovatiivsust; |
| --- | --- |

25.

| 26. | on arvamusel, et 2018. aasta eelarve raames tuleks eraldada rohkem vahendeid põhjaliku ja erapooletu hinnangu andmiseks ohule, mida kujutavad endast kolmandad riigid, kelle riiklikus rahapesu ja terrorismi rahastamise tõkestamise korras on direktiivi (EL) 2015/849 (8) artiklis 9 toodud kriteeriumide järgi strateegilised puudused, ning suure riskiga jurisdiktsioonide loetelu koostamiseks; |
| --- | --- |

26.

| 27. | palub komisjonil tagada eraldiste piisava taseme, mis võimaldab Euroopa Alternatiivsete Meetodite Tõestamise Keskuse Euroopa Liidu referentlaboril (EURL ECVAM) tulemuslikult täita oma kohustusi ja ülesandeid, mis on loetletud direktiivi 2010/63/EL (9) VII lisas, pidades eelkõige silmas loomkatsetele alternatiivide väljaarendamise ja kasutamise koordineerimist ja edendamist, sealhulgas alus- ja rakendusuuringute ning kohustuslike katsete valdkonnas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | suurendab selle tulemusena alamrubriigi 1a kulukohustuste assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes 143,9 miljoni euro võrra (välja arvatud EFSI-eelsete ja Euroopa solidaarsuskorpuse eelsete summade taastamised, katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed), mida rahastatakse olemasolevast varust ja kulukohustuste koguvaru kasutuselevõtmisega; |
| --- | --- |

28.

Alamrubriik 1b „Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus“

| 29. | ei nõustu nõukogu kavandatud 240 miljoni euro suuruse maksete assigneeringute kärpega alamrubriigis 1b, sealhulgas toetuste ridadel, ja tühistab need kärped, kuni komisjon esitab ajakohastatud prognoosid; |
| --- | --- |

29.

| 30. | märgib suureneva murega, et vastuvõetamatud viivitused Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamisel on kahjustanud nende tulemuslikkust ja survestanud korraldusasutusi ja toetusesaajaid; rõhutab veel kord ohtu, et praeguste viivituste tagajärjeks võib olla maksmata arvete kuhjumine praeguse mitmeaastase finantsraamistiku kehtivusaja teisel poolel ja järgmise mitmeaastase finantsraamistiku kehtivusaja alguses; kordab jõuliselt oma üleskutset liikmesriikidele küsida komisjonilt nõu ja abi korraldus-, sertifitseerimis- ja auditeerimisasutuste määramisel esinevate viivituste kõrvaldamiseks; on ka mures liikmesriikide eelarvestuse vähendamissuundumuse ja täpsuse puudumise pärast; |
| --- | --- |

30.

| 31. | tuletab meelde, et noorte töötuse määrad on liidus jätkuvalt vastuvõetamatult kõrged; rõhutab, et selle probleemi lahendamiseks on oluline tagada noortegarantii nõuetekohane rahastamine noorte tööhõive algatuse ja ESFi kaudu; tunneb heameelt kokkuleppe üle, mis käsitleb vajadust eraldada noorte tööhõive algatusele uusi rahalisi vahendeid, ning vastavate assigneeringute lisamise üle 2018. aasta eelarveprojekti; on siiski arvamusel, et noorte tööhõive algatusele tuleks noorte töötusest tingitud probleeme ja ohte arvestades tagada suuremad assigneeringud, ning on seetõttu otsustanud eraldada noorte tööhõive algatusele 2018. aastal kulukohustustena 600 miljonit eurot; on lisaks seiskohal, et noortele suunatud kutsealase koolituse meetmed ja eelkõige praktikameetmed peaksid olema ühtekuuluvuspoliitika raames rahastamiskõlblikud; |
| --- | --- |

31.

| 32. | tunneb heameelt uue 142,8 miljoni euro suuruse rahastamispaketi üle, mis loodi selleks, et hõlbustada struktuurireformi tugiprogrammi rakendamist ajavahemikul 2017–2020; |
| --- | --- |

32.

Rubriik 2 „Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad“

| 33. | märgib, et komisjoni ettepanek suurendada assigneeringuid Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi (EAGF) vajaduste rahastamiseks on tingitud suuresti sellest, et kasutada oleva sihtotstarbelise tulu summa on 2018. aastal eeldatavasti palju väiksem; võtab teadmiseks nõukogu 275 miljoni euro suuruse kärpe, kuid leiab, et EAGFi assigneeringute usaldusväärse muutmise aluseks peaks jääma komisjoni kirjalik muutmisettepanek, ning taastab sellele vastavalt eelarveprojekti tasemed, kuni see kirjalik muutmisettepanek lepitusmenetluses läbi vaadatakse; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab, et ladustamisprogrammid on kriisiaegadel osutunud tulemuslikuks vahendiks ning et planeerimisprotsessis ette nähtud rahaliste vahendite vähendamine oleks kahjulik; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab, et noorte töötust saab osaliselt lahendada noorte piisava toetamisega maapiirkondades; teeb seetõttu ettepaneku lisada praegu eelarveprojektis ette nähtud noorte põllumajandustootjate maksete assigneeringute tasemele 50 miljonit eurot; rõhutab vajadust kasutada Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF) ning muid liidu rahastamiskavasid selleks, et hõlbustada noorte juurdepääsu kalandussektori töökohtadele; |
| --- | --- |

35.

| 36. | on otsustanud teha vastavalt strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkidele ja oma rahvusvahelistele kliimamuutuste vastu võitlemise alastele kohustustele ettepaneku suurendada kliimaga seotud meetmete assigneeringuid eelarveprojekti tasemega võrreldes 21,2 miljoni euro võrra; kordab, et nii Euroopa Kontrollikoda kui ka majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu (ECOFIN) on kinnitanud, et liidu eelarve ei ole kooskõlas tema kliimaeesmärkidega; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tuletab meelde, et maksumaksjate raha ei tohiks kasutada härjavõitluses kasutatavate pullide kasvatamiseks ega tõuaretuseks; on veendunud, et niisugusel otstarbel teostatav kasvatamine või tõuaretus ei tohiks olla põhitoetuse taotlemisel toetuskõlblik, ning palub komisjonil esitada ettepaneku sellealaste kehtivate õigusaktide muutmiseks; |
| --- | --- |

37.

| 38. | suurendab seetõttu kulukohustuste assigneeringuid 78,1 miljoni euro võrra, nii et pärast katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete mahaarvamist jääb rubriigi 2 kulukohustuste ülemmäära alla 619,7 miljoni euro suurune varu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | rõhutab kahetsusega, et katastroofide tõttu kannatavad tavaliselt rohkem need, kellel on vähem võimalusi end kaitsta, olgu selleks siis üksikisikud või riigid; on seisukohal, et loodusõnnetustele ja inimetegevusest tingitud katastroofidele tuleks reageerida võimalikult kiiresti, et kahju jääks minimaalseks ning et kaitsta inimesi ja vara; juhib tähelepanu sellele, et vahendeid on vaja täiendavalt suurendada, eelkõige eelarveridadel, mis on seotud suurõnnetuste ärahoidmisega liidus ja nendeks valmisolekuga, võttes eelkõige arvesse inimesi rängalt ja sügavalt mõjutanud tulekahjusid Hispaanias ja Portugalis (kus on traagiliselt kaotatud inimelusid); |
| --- | --- |

39.

| 40. | juhib tähelepanu ohuteguritele, mis puudutavad arvukaid metsaökosüsteeme, nagu invasiivsete võõrliikide, kahjurite (nt männi nematood jt) ja metsatulekahjude levik; on seisukohal, et metsade ökoloogilise ja taimetervise seisukorra hindamiseks ja nende taastamise meetmeteks, sh taasmetsastamiseks, tuleks ühenduse toetusprogrammide ja -meetmete kaudu eraldada piisavad rahalised vahendid; märgib, et sellised ressursid on iseäranis olulised ja hädavajalikud mõningatele liikmesriikidele, nimelt Portugalile ja Hispaaniale pärast mitut tulekahju, mis leidsid aset kogu riigis; |
| --- | --- |

40.

Rubriik 3 „Julgeolek ja kodakondsus“

| 41. | rõhutab, et Euroopa Parlamendi arvates peab rände- ja julgeolekuküsimustega tegelemine jääma liidu esmaseks prioriteediks, ning kordab oma veendumust, et rubriigi 3 ülemmäär on osutunud nende probleemide sisemõõtme piisaval rahastamisel äärmiselt ebapiisavaks; |
| --- | --- |

41.

| 42. | märgib, et kuigi liitu saabuvate rändajate arv Vahemere kesk- ja idaosa rändeteedel on 2017. aasta esimese üheksa kuu jooksul vähenenud, on Vahemere lääneosa rändeteed endiselt surve all; märgib, et 2017. aasta esimesel üheksal kuul sisenes meritsi Euroopasse rohkem kui sada tuhat rändajat ja pagulast, kellest rohkem kui 75 % saabus Itaaliasse ning ülejäänud jagunesid Kreeka, Küprose ja Hispaania vahel; on arvamusel, et rahastamist tuleb suurendada liidu rändealaste vajaduste täielikuks katmiseks, eelkõige Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi kaudu, et toetada liikmesriike integratsioonimeetmete ja -tavade parandamisel rahvusvahelist kaitset vajavate isikute, eelkõige saatjata alaealiste puhul ning vajaduse korral, järgides täielikult tagasi- ja väljasaatmise lubamatuse põhimõtet, tagasisaatmisoperatsioonide elluviimisel isikute puhul, kellel puudub õigus kaitsele; nõuab sellega seoses ühtlasi kindlalt, et EASO-le eraldataks piisavad rahalised ja inimressursid, et amet saaks täita talle määratud ülesandeid; |
| --- | --- |

42.

| 43. | toetab otsingu- ja päästetegevuse fondi jaoks eraldi eelarverea loomist, et toetada liikmesriike oma kaubandusliku meresõidu õigusest tulenevate kohustuste täitmisel; palub komisjonil esitada ELi otsingu- ja päästetegevuse fondi loomiseks seadusandliku ettepaneku; |
| --- | --- |

43.

| 44. | on veendunud, et liidu kodanike julgeolekumurede tulemuslikuks lahendamiseks tuleb Sisejulgeolekufondi eelarves ette näha lisavahendid, et liikmesriigid oleksid võitluses terrorismi, piiriülese kuritegevuse, radikaliseerumise ja küberkuritegevuse vastu paremini varustatud; rõhutab eelkõige, et piisavad vahendid tuleb ette näha julgeolekustruktuuride tugevdamiseks ning õiguskaitseasutuste ja riiklike ametivõimude vahelise teabevahetuse suurendamiseks, sealhulgas infosüsteemide koostalitlusvõime parandamise kaudu, kuid samal ajal tuleb tagada üksikisiku õiguste ja vabaduste austamine; |
| --- | --- |

44.

| 45. | rõhutab liidu ametite üliolulist rolli justiits- ja siseküsimuste valdkonnas liidu kodanike pakiliste mureküsimuste lahendamisel; on seetõttu otsustanud suurendada Euroopa Liidu Õiguskaitsekoostöö Ameti (Europol) eelarve assigneeringuid ja töötajate arvu, mis hõlmab ka seitsme ametikoha loomist uuele Europoli kadunud laste otsimise tegevusüksusele, ning tugevdada Euroopa Õigusalase Koostöö Üksust (Eurojust), Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiametit (EASO) ja Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ametit (CEPOL); kordab, et need ametid aitavad tõhustada liikmesriikidevahelist koostööd selles valdkonnas; |
| --- | --- |

45.

| 46. | palub komisjonil anda käimasolevatel institutsioonidevahelistel läbirääkimistel saavutatud tegeliku edu valguses ajakohastatud teavet selle kohta, milline on veel menetluses olevate Euroopa rände tegevuskavasse kuuluvate (eelkõige Dublini süsteemi reformi, riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi, ELi reisiinfo ja -lubade süsteemi ning EASOt käsitlevate) seadusandlike ettepanekute rahaline mõju 2018. aastal, et seda saaks lepitusetapis arvesse võtta; |
| --- | --- |

46.

| 47. | peab kahetsusväärseks, et nõukogu on meelevaldselt ja rohkem kui 30 miljoni euro ulatuses kärpinud paljude kultuuri, kodakondsuse, õiguse, rahvatervise, tarbijaõiguste ja kodanikukaitse valdkonna programmide kulukohustuste assigneeringuid ning teinud seda hoolimata nende programmide suurepärastest täitmismääradest ja juba niigi ebapiisavast rahastamise tasemest, mille tõttu jäävad paljud kvaliteetsed projektid rahastamata; taastab kõikide eelarveridade eelarveprojektis ette nähtud taseme ja teeb ettepaneku suurendada asjakohaste ridade summasid; |
| --- | --- |

47.

| 48. | kordab oma veendumust, et on aeg suurendada niisuguste liidu tähtsate kultuuri ja kodakondsuse valdkonna programmide, eelkõige programmi „Loov Euroopa“ ja „Kodanike Euroopa“ rahastamist, millel on keskne roll kultuuri- ja loomemajanduse ning kodanikuaktiivsuse toetamisel, pidades eelkõige silmas 2019. aastal toimuvaid Euroopa Parlamendi valimisi; kordab, et kõik institutsioonid peavad pidama kinni saavutatud poliitilisest kokkuleppest, mis käsitleb Euroopa kultuuripärandiaasta rahastamist 2018. aastal, tagades sellele piisavad assigneeringud programmi „Loov Euroopa“ alaprogrammi „Kultuur“ kaudu, sest Euroopa kultuuripärandiaastale ei ole eraldi eelarverida ette nähtud; kutsub komisjoni üles vaatama läbi multimeediameetmete eelarvereale kantud algatused, et tagada liidu asjade kvaliteetse ja sõltumatu kajastamise tulemuslik toetamine eelarvest; |
| --- | --- |

48.

| 49. | on selle poolt, et muuta õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programmis sisalduv „Daphne“ eesmärk läbipaistvamaks ja nähtavamaks, sest see on peamine liidu vahend, millega võidelda igasuguse laste, noorte, naiste, lesbide, geide, biseksuaalide, trans- ja intersooliste inimeste ning muude riskirühmade vastase vägivalla vastu; toetab Euroopa Soolise Võrdõiguslikkuse Instituudis Euroopa soolise vägivalla seire keskuse loomist; |
| --- | --- |

49.

| 50. | suurendab rubriigi 3 kulukohustuste assigneeringuid eelarveprojekti summaga võrreldes 108,8 miljoni euro võrra (v.a katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed) ja teeb ettepaneku võtta ka nimetatud summa katmiseks kasutusele paindlikkusinstrument; |
| --- | --- |

50.

Rubriik 4 „Globaalne Euroopa“

| 51. | rõhutab veel kord, et liidu välistegevuse jaoks on raha vaja üha rohkem ja palju rohkem kui rubriigi 4 praegune suurus võimaldab; on seisukohal, et kasutamaks liidu eelarvet rändeprobleemi lahendamiseks, tuleb ka järgmistel aastatel tegutseda paindlikult; rõhutab, et seda, kui assigneeringuid ühel aastal (nagu 2017) erakorraliselt suurendatakse, ei saa pidada piisavaks, sest liidul tuleb lahendada keerulised probleemid ja liidu välistegevust tuleb praeguses globaliseeruvas maailmas kindlasti suurendada; |
| --- | --- |

51.

| 52. | on seisukohal, et esmatähtsad peaksid olema liidu lähinaabrid ja meetmed, millega võideldakse nende riikide peamiste probleemidega, milleks lõunanaabruse riikides on rände- ja pagulaskriis ja sellega seotud humanitaarprobleemid ning idanaabruse riikides Venemaa agressioon; usub, et kui liidu vahetus naabruses valitseb stabiilsus ja jõukus, on see kasulik nii asjaomastele piirkondadele kui ka kogu liidule; kordab, et nõuab suurenevate vajaduste tõttu Lähis-Ida rahuprotsessile, Palestiina omavalitsusele ja Palestiina pagulaste abiorganisatsioonile suuremat toetust, et oleks võimalik täita liidu eesmärki, st soodustada piirkonna arengut ja stabiilsust ning toetada palestiinlaste vastupidavust; kordab, et soodustamaks poliitilisi ja majanduslikke reforme, on kõige tähtsam toetada riike, kes rakendavad liiduga sõlmitud assotsieerimislepinguid, kuid toonitab, et sellist toetust tuleks anda ainult siis, kui need riigid täidavad toetuskõlblikkuse kriteeriume, eriti mis puudutab õigusriigi põhimõtet ja selle järgimist tagavaid demokraatlikke institutsioone; on seetõttu otsustanud Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi, ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (IPA) ja makromajandusliku finantsabi ressursse suurendada; |
| --- | --- |

52.

| 53. | rõhutab, et vaesuse kaotamisel ja enim puudust kannatavate piirkondade arengu tagamisel, mis on kooskõlas ÜRO kestliku arengu eesmärkidega, on Euroopal üleilmsel tasandil väga tähtis osa; eraldab seetõttu arengukoostöö rahastamisvahendile ja humanitaarabiks lisaraha; tuletab meelde, et kuna suur osa Vahemerd ületavatest rändajatest tuleb Sahara-tagusest Aafrikast, on rände algpõhjuste kõrvaldamiseks kõige olulisem, et liit seda piirkonda toetaks; |
| --- | --- |

53.

| 54. | on vastu sellele, et rahalisi toetusi, mida välistegevuse rahastamisvahenditest (Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend, ühinemiseelse abi rahastamisvahend, partnerluse rahastamisvahend ja arengukoostöö rahastamisvahend) makstakse programmile „Erasmus+“, järsult vähendada, sest noortevahetuse programmid on ühed kõige tulemuslikumad pikaajalised investeeringud, mida tehakse kultuuridiplomaatiasse ja vastastikusesse mõistmisse, ning on seetõttu otsustanud neid toetusi suurendada; |
| --- | --- |

54.

| 55. | kuna demokraatia, õigusriigi ja inimõiguste halvenev olukord tekitab muret, on otsustanud toetust, mis on ette nähtud Türgi poliitiliste reformide jaoks, vähendada; on otsustanud, et osa ülejäänud assigneeringutest paigutatakse reservi, kust need vabastatakse, kui Türgi teeb sellistes valdkondades nagu õigusriigi põhimõtte järgimine, demokraatia, inimõiguste ja ajakirjandusvabaduse austamine mõõdetavaid edusamme, ja vabastatud raha eraldatakse hoopis kodanikuühiskonna liikmetele, kes viivad neid eesmärke toetavaid meetmeid ellu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | on seisukohal, et võitlemaks väärinfo levitamise kampaaniate vastu tõhusalt ning tagamaks, et liidu kuvand väljaspool liitu oleks objektiivne, on vaja lisaraha; nõuab seetõttu, et väärinfo levitamise kampaaniate ja küberrünnakute tõrjumiseks eraldataks rohkem raha; on seetõttu otsustanud ressursse, mida kasutatakse naaberriikides ja Lääne-Balkani riikides võetavate strateegilise kommunikatsiooni meetmete jaoks, suurendada; tuletab meelde, et tingimata tuleb raha kasutada selleks, et muuta liidu välistegevus nähtavamaks, sest nii on võimalik vastavalt üldisele välis- ja julgeolekupoliitika strateegiale suurendada sellele valdkonnale eraldatavate rahaliste vahendite mõju ja tõhustada liidu avalikku diplomaatiat; |
| --- | --- |

56.

| 57. | on seisukohal, et Küprose türgi kogukonnaga seotud eelarverea assigneeringuid tuleb suurendada, et anda otsustav panus sellesse, et Küprosel teadmata kadunud isikutega tegelev komisjon saaks tööd jätkata, ning ümberasustamist soovivate maroniitide ja muude enklaavis elavate isikute heaolusse, nagu on kokku lepitud kolmandas Viini kokkuleppes, ja tõhustada, ning toetada kaht kogukonda ühendavat kultuuripärandi tehnilist komisjoni, millega edendatakse kahe kogukonna vahel usaldust ja leppimist; |
| --- | --- |

57.

| 58. | rõhutab, et komisjoni tava kasutada paralleelseid eelarvemehhanisme, nagu usaldusfondid ja muud sarnased instrumendid, ei ole alati tulemusi andnud; on mures selle pärast, et kui rahastamisvahendid luuakse väljaspool liidu eelarvet, võidakse kahjustada eelarve ühtsust ja vältida eelarvemenetlust ning see võib vähendada eelarve täitmise läbipaistvust ja takistada Euroopa Parlamenti kasutamast õigust kulusid tulemuslikult kontrollida; on seetõttu seisukohal, et viimastel aastatel loodud välisrahastamisvahendid tuleb kanda liidu eelarvesse ning Euroopa Parlamendil peab olema nende vahendite rakendamise üle täielik kontroll; märgib, et 2017. aasta septembri lõpu seisuga oli 2017. aasta eelarves ELi usaldusfondide jaoks kulukohustustega seotud 795,4 miljonit eurot; palub, et komisjon annaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule teada, millise summa ta kavatseb usaldusfondide jaoks kulukohustustega siduda 2018. aastal; kordab oma muret selle pärast, et summad, mida liikmesriigid on lubanud usaldusfondidesse kanda, kipuvad tegelikkuseks jääma väiksemaks; võtab teadmiseks kontrollikoja eriaruande nr 11/2017 Kesk-Aafrika Vabariigi jaoks ette nähtud ELi Bêkou usaldusfondi kohta; on mures puuduste pärast, mille kontrollikoda kindlaks tegi, näiteks ei ole hinnatud üldisi vajadusi ja mehhanismid, mida kasutatakse teiste rahastajatega koostöö tegemiseks, ei toimi; väljendab kavatsust hinnata, milline lisaväärtus on ELi usaldusfondidel liidu välispoliitika vahendina; |
| --- | --- |

58.

| 59. | tuletab meelde, et vastavalt mitmeaastase finantsraamistiku määruse artiklile 24 kantakse kooskõlas finantsmääruse artikliga 7 liidu üldeelarvesse kõik liidu ja Euratomi kulud ja tulud; palub komisjonil säilitada eelarve ühtsus ning käsitleda seda uute algatuste esildamisel juhtpõhimõttena; |
| --- | --- |

59.

| 60. | rõhutab, kui vajalikud on valimisvaatlusmissioonid, et tugevdada demokraatlikke institutsioone ja suurendada üldsuse usaldust valimiste vastu, mis omakorda aitab kindlustada rahu ja stabiilsust; rõhutab, et sellele eesmärgile tuleb tagada piisavad rahalised vahendid; |
| --- | --- |

60.

| 61. | juhib tähelepanu sellele, et arengukoostöö rahastamisvahendist ei tohi raha ümber paigutada selleks, et rahastada stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi raames loodud uut algatust, mille eesmärk on suutlikkuse suurendamine julgeoleku ja arengu toetamiseks; peab kahetsusväärseks, et eelarveprojektis on ette nähtud paigutada arengukoostöö rahastamisvahendist sellele algatusele ümber 7,5 miljonit eurot, ja rõhutab, et selle puudujäägi täitmiseks tuleb tingimata leida muud lahendused; |
| --- | --- |

61.

| 62. | kordab, et ELi eriesindajate eelarverida tuleb eelarve summat mõjutamata paigutada ÜVJP eelarvest ümber Euroopa välisteenistuse halduseelarvesse, et liidu diplomaatilist tegevust veel rohkem konsolideerida; |
| --- | --- |

62.

| 63. | on seetõttu otsustanud peaaegu kõik nõukogu kärped tühistada ja suurendada rubriigi 4 kulukohustuste assigneeringuid eelarveprojektiga võrreldes 299,7 miljoni euro võrra (v.a katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed, ELi eriesindajate eelarverea ümberpaigutamine ja heakskiidetud kärped); |
| --- | --- |

63.

Rubriik 5 „Haldus“ ning muude rubriikide haldus- ja teadustegevuse toetuskulud

| 64. | on seisukohal, et nõukogu tehtud kärbetes ei ole arvestatud tegelike vajadustega ja seetõttu mõjuvad need juba niigi järsult kärbitud halduskuludele halvasti; taastab seetõttu kõik komisjoni halduskulud, sh rubriikide 1–4 haldus- ja teadustegevuse toetuskulud, eelarveprojektis esitatud summas; |
| --- | --- |

64.

| 65. | kooskõlas järeldustega ühisarvamuses, mille Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigustalitused esitasid 12. septembril 2016 OLAFi ja selle järelevalvekomitee vahelise suhte kolme aspekti kohta, on otsustanud, et 10 % Euroopa Pettustevastase Ameti (OLAF) assigneeringutest tuleb paigutada reservi, mis vabastatakse, kui OLAF annab järelevalvekomiteele juurdepääsu OLAFi juurdlustoimikutele, ning OLAFi eelarvet tuleb suurenenud ülesandeid arvestades veidi suurendada; |
| --- | --- |

65.

| 66. | märgib, et 2017. aasta alguses uuris OLAF Ühendkuningriigis tõsist juhtumit, mis puudutas tollipettust, mis seisnes imporditud toodete väärtuse näitamises tegelikust väiksemana ja mille tõttu jäi 2013.–2016. aastal liidu eelarvesse laekumata peaaegu 2 miljardi euro suurune tulu; on mures, et pettust ei ole praeguseks lõpetatud ja liidu eelarvesse jääb tulu endiselt laekumata; palub komisjonil võtta Brexiti-teemalistel läbirääkimistel arvesse, et Ühendkuningriigi administratsioon on tema vastavatele soovitustele reageerinud aeglaselt; palub liikmesriikidel, kes olid tollieeskirjade rikkumisi ja asjaomaseid karistusi käsitleva liidu õigusraamistiku vastu, oma seisukohta uuesti kaaluda, et nimetatud probleem oleks võimalik kiiresti lahendada; |
| --- | --- |

66.

Detsentraliseeritud ametid

| 67. | kiidab komisjoni eelarvestuse ametite eelarvevajaduste kohta üldjoontes heaks; on seetõttu seisukohal, et nõukogu ettepanekus sisalduvad lisakärped seaksid ohtu ametite nõuetekohase toimimise ega võimaldaks neil täita neile antud ülesandeid; on seisukohal, et uusi ametikohti, mille ta oma seisukohas vastu võttis, on vaja uutest poliitikasuundumustest ja uutest õigusaktidest tingitud lisaülesannete täitmiseks; kordab, et kavatseb ametite korrektseks toimimiseks vahendid säilitada või neid vajaduse korral suurendada; |
| --- | --- |

67.

| 68. | arvestades rände- ja julgeolekuprobleeme, millega liidul tuleb endiselt tegeleda, ja kuna Euroopas välja töötatud lahendusi peab koordineerima, on otsustanud, et Europol, Eurojust, Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ameti (CEPOL), Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (EASO) ning Euroopa Liidu Võrgu- ja Infoturbeameti (ENISA) assigneeringuid suurendatakse; |
| --- | --- |

68.

| 69. | tuletab meelde, et liit peab suurimat tähelepanu pöörama konkurentsivõimele, mis aitab luua majanduskasvu ja töökohti; tuletab meelde, et liidu jaoks on strateegiliselt tähtis, et Galileo ja Euroopa Geostatsionaarse Navigatsioonilisasüsteemi projektid, mille eest vastutab osaliselt Euroopa GNSSi Agentuur (GSA), arendataks täielikult välja ja võetaks kasutusse; tuletab meelde, et GSA-l on puudus küberjulgeoleku ja avalike reguleeritud teenuste ressurssidest, ning on seetõttu otsustanud GSA assigneeringuid suurendada; |
| --- | --- |

69.

| 70. | on seisukohal, et Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööamet (ACER) vajab lisaassigneeringuid ja -personali, et täita laiendatud ülesandeid, mis on seotud elektri- ja gaasivõrgueeskirjade ja -suuniste rakendamisega ning selle järelevalvega; |
| --- | --- |

70.

| 71. | tuletab eelkõige meelde, et Euroopa Keskkonnaamet (EEA) aitab liidul teha teadlikke otsuseid, kuidas parandada keskkonda, võtta majanduspoliitikas arvesse keskkonnaaspekte ning muutuda säästvamaks, ning et komisjon on teinud liidu 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raames ettepaneku anda EEA-le uus ülesanne – energialiidu juhtimine –, ilma et seetõttu lisataks ametikohtade loetellu uusi ametikohti; |
| --- | --- |

71.

| 72. | rõhutab, et kuigi praegu tunduvad Euroopa Piiri- ja Rannikuvalve Ameti eelarvevahendid ja töötajate arv piisavad, tuleb hoolikalt jälgida, kui palju tegevusvahendeid ja töötajaid amet edaspidi vajab; |
| --- | --- |

72.

| 73. | peab kiiduväärseks, et 2018. aasta eelarvesse on kantud Euroopa järelevalveasutuste tegevuse toetuseks piisavad vahendid; rõhutab, et Euroopa järelevalveasutustel on väga tähtis osa selles, et soodustada liidu õiguse järjepidevat kohaldamist ja riigi ametiasutuste vahel paremat koordineerimist ning tagada finantsstabiilsus, paremini integreeritud finantsturud ja tarbijakaitse ning järelevalve ühtlustamine; rõhutab, et oma eelarve arukaks kasutamiseks peavad Euroopa järelevalveasutused piirduma nende volituste ja ülesannetega, mille on neile andnud liidu seadusandja; |
| --- | --- |

73.

| 74. | kordab, et vastavalt 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelises kokkuleppes sätestatule on 2018 viimane aasta, mil viiakse ellu personali 5 % vähendamist ja ametite ametikohtade suhtes kohaldatakse ümberpaigutamisreservi; kordab, et on selle vastu, et kohaldada ka pärast 2018. aastat ametite vahendite suhtes üldist käsitlust; kinnitab, et on nõus sellega, kui ametid teevad tihedamat halduskoostööd või vajadusel korral ühinevad ja kui teatavate funktsioonide täitmine toimub kas koos komisjoni või mõne teise ametiga ning tulemuslikkus seetõttu suureneb; peab seetõttu kiiduväärseks ideed koordineerida ametite tegevust veel rohkem, luues selleks ELi ametite võrgustiku alalise sekretariaadi (nüüdse nimetusega „ühine tugikeskus“), ja toetab ettepanekut lisada Euroopa Toiduohutusameti ametikohtade loetellu veel üks koht, mille kulud kaetakse ühiselt liidu ametite olemasolevatest eelarvetest ja mis antakse ajutiselt tugikeskusele; |
| --- | --- |

74.

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

| 75. | olles esitatud katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid käimasolevate projektide ja meetmete edukusmäära seisukohast põhjalikult analüüsinud, jättes välja algatused, mis on juba kaetud olemasolevate õiguslike alustega ning võttes täielikult arvesse komisjoni hinnangut projektide teostatavuse kohta, on otsustanud võtta vastu piiratud arvust katseprojektidest ja ettevalmistavatest meetmetest koosneva kompromisspaketi, sest muu hulgas on kasutada vaid piiratud varud ning katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete jaoks on olemas ülemmäärad; |
| --- | --- |

75.

| 76. | tõstab seetõttu esile selleks tehtud Euroopa Parlamendi pingutused ja palub komisjonil näidata eelarvemenetluse lõpus üles head tahet hakata vastuvõetud katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid ellu viima sõltumata hinnangust, mille ta on teostatavuse kohta andnud, ja vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsustele; |
| --- | --- |

76.

Erivahendid

| 77. | tuletab meelde, et erivahendid on väga kasulikud, sest need annavad paindlikkuse kasutada assigneeringuid ka väljaspool kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku erakordselt madalaid ülemmäärasid, ja tunneb heameelt selle üle, et mitmeaastase finantsraamistiku muutmise tulemusel on olukord paranenud; nõuab, et paindlikkusinstrumenti, kulukohustuste koguvaru ja ettenägemata kulude varu kasutataks suurtes summades selleks, et rahastada mitmesuguste uute probleemide lahendamist ja lisaülesandeid, milleks tuleb eelarvest raha leida; |
| --- | --- |

77.

| 78. | nõuab hädaabireservi ja Euroopa Liidu Solidaarsusfondi suurendamist, arvestades viimaseid traagilisi õnnetusi, nimelt tulekahjusid ja suurt põuda Portugalis ja Hispaanias; |
| --- | --- |

78.

| 79. | tuletab ühtlasi meelde Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (EGF), hädaabireservi ja Euroopa Liidu Solidaarsusfondi (ELSF) tähtsust; toetab komisjoni kavatsust luua võimalus ELSF kiiremini kasutusele võtta, paigutades peale summade, mis on eelarvesse juba kantud ettemaksete jaoks, enamiku ELSFi aastasest summast liidu eelarves reservi; peab kahetsusväärseks kärpeid, mida nõukogu selles vallas tegi, ja taastab osaliselt eelarveprojekti summad, v.a summa, mis toodi paranduseelarvega nr 4/2017 varasemaks, st 2017. aastasse, ja ELSFi kasutuselevõtmine Itaalia aitamiseks; nõuab, et ELSFi kohaldusalasse lisatakse võimalus anda abi ka terrorirünnakute ohvritele ja nende peredele; |
| --- | --- |

79.

Maksed

| 80. | on mures selle pärast, et makseid on kogu liidu eelarves kasutatud praeguseks ettenähtust vähem ja seda mitte ainult alamrubriigis 1b, vaid ka rubriikides 3 ja 4, kuigi lahendada tuleb väga palju uusi probleeme ja loodud on paindlikud rahastamismehhanismid; tuletab meelde, et kahel viimasel aastal vähendati liidu eelarves makseid väga suures summas ja peale selle tekkis eelarves suur ülejääk; väljendab seetõttu muret, et eelarveprojektis on maksete ülemmäära alla jäetud ikkagi enneolematult suur, 10 miljardi euro suurune varu, mis näitab, et maksete kasutamine on väike, mis võib kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku kehtivusaja lõpus tekitada väga suure maksete vajaduse; |
| --- | --- |

80.

| 81. | rõhutab, et maksed tuleb kõigil nõukogu poolt kärbitud eelarveridadel taastada eelarveprojektis esitatud summas, ja suurendab maksete assigneeringuid sihipäraselt peamiselt neil eelarveridadel, mille kulukohustuste assigneeringuid on muudetud; |
| --- | --- |

81.

Muud jaod

| 82. | peab kahetsusväärseks, et nõukogu on liidu institutsioonide suhtes kohaldatavat ühtset vähendusmäära jälle tõstnud; on veendunud, et sellel on eriti moonutav mõju institutsioonide eelarvetele, mille puhul varem on kohaldatud täpselt kindlaksmääratud vähendusmäära; on seisukohal, et sellise tegutsemisviisi puhul ei ole tegemist sihipärase vähendamise ega usaldusväärse finantsjuhtimisega; taastab seetõttu samasuguse vähendusmäära, nagu see oli eelarveprojektis; |
| --- | --- |

82.

I jagu – Euroopa Parlament

| 83. | jätab Euroopa Parlamendi 2018. aasta eelarve (mis võeti vastu ülalnimetatud 5. aprilli 2017. aasta resolutsiooniga) kogusummaks 1 953 483 373 eurot; lisab eelarvesse eelarve tasakaalu mittemõjutavad tehnilised kohandused, millega võetakse arvesse ajakohast teavet, mis käesoleval aastal varem ei olnud kättesaadav; |
| --- | --- |

83.

| 84. | märgib, et 2018. aasta eelarvestuse summa vastab 18,88 %-le, mis on madalam kui 2017. aastal saavutatud 19,25 %, ning viimase viieteistkümne aasta jooksul ei ole see rubriigist 5 nii väikest osa veel moodustanud; nõuab siiski, et Euroopa Parlamendi võimalikult väikeste kulude eesmärgi saavutamiseks ei väheneks tema suutlikkus täita oma tavapäraseid seadusandlikke ülesandeid; |
| --- | --- |

84.

| 85. | kordab, et Euroopa Parlamendi jaoks on järgmisel eelarveaastal esmatähtis muuta juba võetud julgeolekumeetmed veel tugevamaks ja Euroopa Parlament küberrünnakute suhtes vastupidavamaks, muuta parlamendisisene eelarvemenetlus läbipaistvamaks ja pöörata Euroopa Parlamendi eelarves kõige suuremat tähelepanu oma põhiülesannetele, milleks on õigusloome, tegutsemine ühena kahest eelarvepädevast institutsioonist, kodanike esindamine ja teiste institutsioonide töö kontrollimine; |
| --- | --- |

85.

| 86. | tunneb heameelt selle üle, et Euroopa Parlamendi juhatuses on loodud töörühm, kes hakkab tegelema üldkulude hüvitisega; tuletab meelde, et üldkulude hüvitisega seoses oodatakse suuremat läbipaistvust ja tuleb koostada täpsemad reeglid, kuidas anda selle hüvitisena heakskiidetud kuludest aru, ilma et Euroopa Parlamendil tekiks lisakulu; |
| --- | --- |

86.

| 87. | palub juhatusel teha üldkulude hüvitises järgmised konkreetsed muudatused:






  — | üldkulude hüvitist tuleks kõikidel juhtudel käsitleda eraldi pangakontol; |
| --- | --- | --- |

87.

—

üldkulude hüvitist tuleks kõikidel juhtudel käsitleda eraldi pangakontol;

| — | parlamendiliikmed peaksid alles hoidma kõik üldkulude hüvitisega seotud kviitungid; |
| --- | --- |

—

parlamendiliikmed peaksid alles hoidma kõik üldkulude hüvitisega seotud kviitungid;

| — | üldkulude hüvitise kasutamata osa tuleks volituste lõppemisel tagastada; |
| --- | --- |

—

üldkulude hüvitise kasutamata osa tuleks volituste lõppemisel tagastada;

| 88. | vastavalt kokkuleppele, mis 14. novembril 2015. aastal saavutati nõukoguga Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarve kohta, vähendab Euroopa Parlamendi peasekretariaadi ametikohtade arvu 2018. aastal 60 võrra (eesmärk on vähendada töötajate arvu 1 %); tuletab meelde, et 35 ametikohta, mis Euroopa Parlamendile anti 2016. aastal, olid seotud uute, julgeoleku suurendamise meetmetega ja on seetõttu jäetud ametikohtade vähendamise eesmärgi alt välja, mida kinnitati ka paranduseelarve nr 3/2016 ja 2017. aasta üldeelarve vastuvõtmisel (10); palub komisjonil oma seiretabeleid kohandada, et esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule kõigis menetluse etappides täpne teave; |
| --- | --- |

88.

| 89. | peab kiiduväärseks arvamuste vahetust, mis 11. juulil 2017. aastal toimus eelarvekomisjoni, peasekretäri ja Euroopa Parlamendi kinnisvarapoliitika eest vastutavate asepresidentide vahel parlamendi kinnisvarapoliitika üle; on seisukohal, et arvamuste vahetus peaks olema pidev, eriti kui arvestada arutelusid, mida juhatus hakkab pidama Paul-Henri Spaaki hoone renoveerimise teemal; |
| --- | --- |

89.

| 90. | kordab seisukohta, mida Euroopa Parlament väljendas ülalnimetatud 5. aprilli 2017. aasta resolutsioonis ja mille kohaselt on Euroopa tasandi erakondade ja Euroopa tasandi poliitiliste sihtasutustega seotud kontrollimehhanisme võimalik veel täiustada; võtab sellega seoses teadmiseks komisjoni ettepaneku muuta määrust (EL, Euratom) nr 1141/2014 (11) ja tunneb heameelt kõigi pingutuste üle, mida tehakse kulude eest võetava vastutuse ja kulude läbipaistvuse parandamiseks; |
| --- | --- |

90.

| 91. | tuletab meelde kontrollikoja 2014. aasta analüüsi, milles hinnati, et Euroopa Parlamendi mitme eri asukohaga kaasneb aastas umbes 114 miljoni euro suurune kulu; märgib peale selle, et Euroopa Parlamendi 20. novembri 2013. aasta resolutsioonis Euroopa Liidu institutsioonide asukoha kohta (12) tehti kindlaks, et 78 % Euroopa Parlamendi koosseisuliste töötajate kõigist lähetustest on otseselt tingitud Euroopa Parlamendi mitmest asukohast; rõhutab, et raportis on antud hinnang ka mitmest asukohast tingitud keskkonnamõjule, mille suurus on 11 000 – 19 000 tonni CO2 heitkoguseid; kordab, et üldsus mõistab mitme asukoha olemasolu hukka, ning nõuab seetõttu üheainsale asukohale ülemineku tegevuskava ja asjaomaste eelarveridade assigneeringute vähendamist; |
| --- | --- |

91.

IV jagu – Euroopa Kohus

| 92. | taastab kõigis eelarvepunktides, mida nõukogu kärpis, kuid mis on kohtu töö jaoks väga olulised, eelarveprojekti summad, ja kahes eelarvepunktis taastab eelarvestuses esitatud summa, et kohtul oleks järjest suurema tõlkenõudlusega võimalik paremini toime tulla; |
| --- | --- |

92.

| 93. | väljendab umbusku nõukogu ühepoolse avalduse ja sellega seotud liite suhtes, mis puudutavad töötajate arvu 5 % vähendamist ja on esitatud 2018. aasta eelarve projekti käsitlevas nõukogu seisukohas ning mille kohaselt peab kohus oma ametikohtade arvu vähendama veel 19 võrra; rõhutab, et need 19 ametikohta vastavad 12-le ja 7-le ametikohale, mille Euroopa Parlament ja nõukogu kiitsid vastavalt 2015. ja 2016. aasta eelarvemenetlustes heaks täiendavate vajaduste täitmiseks; rõhutab seetõttu, et neid 19 ametikohta ei peaks tagasi andma, sest kohus on töötajate arvu 5 % vähendamisega seotud nõude juba täitnud, kaotades 2013.–2017. aastal 98 ametikohta; |
| --- | --- |

93.

V jagu – Kontrollikoda

| 94. | taastab kõigil eelarveridadel, mida nõukogu kärpis, eelarveprojekti summad, et kontrollikoda saaks töökava täita ja esitada plaanitud auditiaruanded; |
| --- | --- |

94.

| 95. | paigutab punktis „Piiratud ulatusega konsultatsioonid, uuringud“ teatava summa reservi, kuni selguvad finantsmääruse muutmise üle peetavate läbirääkimiste tulemused ja muudetud finantsmäärus 2018. aastal jõustub; |
| --- | --- |

95.

VI jagu – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

| 96. | taastab kõigil eelarveridadel, mida nõukogu kärpis, eelarveprojekti summad; |
| --- | --- |

96.

| 97. | kahel eelarvereal, mis on seotud kaubanduslepingute sisenõuanderühmade tööga, eraldab suurema summa kui eelarveprojektis esitatud; |
| --- | --- |

97.

VII jagu – Regioonide Komitee

| 98. | taastab kõigil eelarveridadel, mida nõukogu kärpis, eelarveprojekti summad; |
| --- | --- |

98.

| 99. | paljudel eelarveridadel näeb kooskõlas Regioonide Komitee iseenda eelarvestusega ette suurema summa kui eelarveprojektis esitatud; |
| --- | --- |

99.

VIII jagu – Euroopa Ombudsman

| 100. | peab kiiduväärseks tööd, mida Euroopa Ombudsman on teinud, et leida omaenda eelarves võimalusi eelmise aastaga võrreldes raha kokku hoida; |
| --- | --- |

100.

IX jagu – Euroopa Andmekaitseinspektor

| 101. | ei mõista, miks soovib nõukogu Euroopa Andmekaitseinspektori eelarvet vähendada, kui Euroopa Parlament ja nõukogu andsid talle uusi ülesandeid; taastab seetõttu assigneeringud kõikidel nõukogu kärbitud eelarveridadel, et Euroopa Andmekaitseinspektor saaks oma ülesandeid ja kohustusi täita; |
| --- | --- |

101.

X jagu – Euroopa välisteenistus

| 102. | taastab assigneeringud kõigil nõukogu kärbitud eelarveridadel; |
| --- | --- |

102.

| 103. | loob kooskõlas Euroopa Ülemkogu 2015. aasta märtsi järeldustega strateegilise teabevahetuse suutlikkuse eelarvepunkti ning annab Euroopa välisteenistusele piisavad inimressursid ja vahendid, et tulla toime kolmandate riikide ja valitsusväliste osalejate poolt levitatavast väärinfost tulenevate probleemidega; |
| --- | --- |

103.

| 104. | on peale selle otsustanud, et ELi eriesindajate eelarverida paigutatakse ÜVJP peatükist ümber Euroopa välisteenistuse eelarvesse, et suurendada liidu välistegevuse sidusust; |
| --- | --- |

104.

| 105. | seoses leidudega, mille Euroopa Ombudsman tegi tasustamata praktika teema uurimise (13) käigus, näeb liidu delegatsioonide praktikantide jaoks ette suurema summa kui Euroopa välisteenistuse enda eelarvestuses esitatud; |
| --- | --- |

105.

o

o o

| 106. | võtab teadmiseks Prantsusmaa ja Luksemburgi ühepoolse avalduse, mis on lisatud nõukogu seisukohale 2018. aasta eelarve projekti kohta, mis võeti vastu 4. septembril 2017. aastal; tuletab meelde, et kevadel toimunud kolmepoolsetel eelarveteemalistel läbirääkimistel leppisid Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjon esindajad 27. märtsil 2017. aastal kokku pragmaatilises ajakavas, mille alusel eelarvemenetlust korraldatakse ja mis sisaldab ka lepitusperioodi kuupäevi; tuletab meelde, et üldasjade nõukogu kiitis pragmaatilise ajakava oma 25. aprilli 2017. aasta kohtumisel heaks, olles igati teadlik, millal Euroopa Parlamendi osaistungjärgud 2017. aastal toimuvad; märgib seetõttu, et eelarvemenetlus toimub vastavalt pragmaatilisele ajakavale, milles kolm institutsiooni kokku leppisid; |
| --- | --- |

106.

| 107. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos üldeelarve projekti muudatusettepanekutega nõukogule, komisjonile, teistele asjaomastele institutsioonidele ja asutustele ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

107.

---

(1)  ELT L 168, 7.6.2014, lk 105.

(2)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(4)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0085.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0114.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0302.

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. mai 2015. aasta direktiiv (EL) 2015/849, mis käsitleb finantssüsteemi rahapesu või terrorismi rahastamise eesmärgil kasutamise tõkestamist ning millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 648/2012 ja tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2005/60/EÜ ja komisjoni direktiiv 2006/70/EÜ (ELT L 141, 5.6.2015, lk 73).

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. septembri 2010. aasta direktiiv 2010/63/EL teaduslikel eesmärkidel kasutatavate loomade kaitse kohta (ELT L 276, 20.10.2010, lk 33).

(10)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0401 / P8_TA(2016)0411.

(11)  COM(2017)0481.

(12)  ELT C 436, 24.11.2016, lk 2.

(13)  Euroopa Ombudsman, 454.2014/PMC.

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/389 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/389

---

P8_TA(2017)0410

Töötajate kaitse kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest ***I

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest (COM(2016)0248 – C8-0181/2016 – 2016/0130(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 346/56)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0248), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0248),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 153 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0181/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 153 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0181/2016),

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. septembri 2016. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. septembri 2016. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 11. juuli 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 11. juuli 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 39, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 39,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A8-0064/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni raportit (A8-0064/2017),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon selle asendab, seda oluliselt muudab või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 487, 28.12.2016, lk 113.

---

P8_TC1-COD(2016)0130

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2017/..., millega muudetakse direktiivi 2004/37/EÜ töötajate kaitse kohta tööl kantserogeenide ja mutageenidega kokkupuutest tulenevate ohtude eest

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv (EL) 2017/2398) lõplikule kujule).

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/390 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/390

---

P8_TA(2017)0411

Riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi loomine ELi liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete registreerimiseks ***I

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem Euroopa Liidu liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete ja sisenemiskeelu andmete registreerimiseks ning määratakse kindlaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise tingimused ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 767/2008 ja määrust (EL) nr 1077/2011 (COM(2016)0194 – C8-0135/2016 – 2016/0106(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 346/57)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0194), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0194),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 77 lõike 2 punkte b ja d, artikli 87 lõike 2 punkti a ja artikli 88 lõike 2 punkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0135/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 77 lõike 2 punkte b ja d, artikli 87 lõike 2 punkti a ja artikli 88 lõike 2 punkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0135/2016),

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, artikli 77 lõike 2 punkte b ja d ning artikli 87 lõike 2 punkti a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, artikli 77 lõike 2 punkte b ja d ning artikli 87 lõike 2 punkti a,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. septembri 2016. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. septembri 2016. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 12. juuli 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 12. juuli 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 39, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 39,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A8-0057/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A8-0057/2017),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon selle asendab, seda oluliselt muudab või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 487, 28.12.2016, lk 66.

---

P8_TC1-COD(2016)0106

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega luuakse riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem liikmesriikide välispiire ületavate kolmandate riikide kodanike riiki sisenemise ja riigist lahkumise andmete ja sisenemiskeeluandmete registreerimiseks ning määratakse kindlaks riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemile õiguskaitse eesmärgil juurdepääsu andmise tingimused ning millega muudetakse Schengeni lepingu rakendamise konventsiooni ning määruseid (EÜ) nr 767/2008 ja (EL) nr 1077/2011

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2017/2226) lõplikule kujule).

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/391 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/391

---

P8_TA(2017)0412

Schengeni piirieeskirjade muutmine riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutamise osas ***I

Euroopa Parlamendi 25. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) 2016/399 riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutamise osas (COM(2016)0196 – C8-0134/2016 – 2016/0105(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 346/58)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0196), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0196),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 77 lõike 2 punkti b, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0134/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 77 lõike 2 punkti b, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0134/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. septembri 2016. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. septembri 2016. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 12. juuli 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 12. juuli 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0059/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0059/2017),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon selle asendab, seda oluliselt muudab või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 487, 28.12.2016, lk 66.

---

P8_TC1-COD(2016)0105

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 25. oktoobril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse määrust (EL) 2016/399 riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteemi kasutamise osas

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2017/2225) lõplikule kujule).

---

Neljapäev, 26. oktoober 2017

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/392 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/392

---

P8_TA(2017)0415

Lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise raamistik ***I

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse ühised eeskirjad väärtpaberistamise kohta ning luuakse lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise Euroopa raamistik ning millega muudetakse direktiive 2009/65/EÜ, 2009/138/EÜ, 2011/61/EL ning määrusi (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 648/2012 (COM(2015)0472 – C8-0288/2015 – 2015/0226(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 346/59)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0472), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0472),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0288/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0288/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga 11. märtsi 2016. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 11. märtsi 2016. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 20. jaanuari 2016. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 20. jaanuari 2016. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 28. juuni 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 28. juuni 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0387/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0387/2016),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 219, 17.6.2016, lk 2.

(2)  ELT C 82, 3.3.2016, lk 1.

---

P8_TC1-COD(2015)0226

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. oktoobril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega kehtestatakse väärtpaberistamise üldnormid ning luuakse lihtsa, läbipaistva ja standarditud väärtpaberistamise erinormid ning millega muudetakse direktiive 2009/65/EÜ, 2009/138/EÜ ja 2011/61/EL ning määrusi (EÜ) nr 1060/2009 ja (EL) nr 648/2012

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2017/2402) lõplikule kujule).

---

| 27.9.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 346/393 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 346/393

---

P8_TA(2017)0416

Krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavad usaldatavusnõuded ***I

Euroopa Parlamendi 26. oktoobri 2017. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta (COM(2015)0473 – C8-0289/2015 – 2015/0225(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2018/C 346/60)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0473), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0473),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0289/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0289/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga 11. märtsi 2016. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 11. märtsi 2016. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 20. jaanuari 2016. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 20. jaanuari 2016. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 28. juuni 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heakskiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 28. juuni 2017. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0388/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0388/2016),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab selle uue ettepanekuga, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 219, 17.6.2016, lk 2.

(2)  ELT C 82, 3.3.2016, lk 1.

---

P8_TC1-COD(2015)0225

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 26. oktoobril 2017. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2017/..., millega muudetakse määrust (EL) nr 575/2013 krediidiasutuste ja investeerimisühingute suhtes kohaldatavate usaldatavusnõuete kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2017/2401) lõplikule kujule).

---