# Euroopa Liidu C 374/2018

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 374 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 61. aastakäik16. oktoober 2018 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 374

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

61. aastakäik16. oktoober 2018

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | SOOVITUSED |
| | Nõukogu |
| 2018/C 374/01 | Nõukogu soovitus, 15. oktoober 2018, mis käsitleb alalise struktureeritud koostöö (PESCO) raames võetud siduvamate kohustuste täiteetappe ning millega määratakse kindlaks kitsamad eesmärgid | 1 |

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

2018/C 374/01

Nõukogu soovitus, 15. oktoober 2018, mis käsitleb alalise struktureeritud koostöö (PESCO) raames võetud siduvamate kohustuste täiteetappe ning millega määratakse kindlaks kitsamad eesmärgid

1

---

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Nõukogu |
| 2018/C 374/02 | Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses (ÜVJP) 2016/1693 (mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2018/1540) ning nõukogu määruses (EL) 2016/1686 (mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2018/1539), mis käsitleb ISILi (Daesh) ja Al-Qaida ning nendega seotud isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu suunatud piiravaid meetmeid | 8 |
| 2018/C 374/03 | Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu määruses (EL) 2016/1686, millega kehtestatakse ISILi (Daesh) ja Al-Qaida ning nendega seotud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravad täiendavad meetmed | 9 |
| | Euroopa Komisjon |
| 2018/C 374/04 | Euro vahetuskurss | 10 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

2018/C 374/02

Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses (ÜVJP) 2016/1693 (mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2018/1540) ning nõukogu määruses (EL) 2016/1686 (mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2018/1539), mis käsitleb ISILi (Daesh) ja Al-Qaida ning nendega seotud isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu suunatud piiravaid meetmeid

8

2018/C 374/03

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu määruses (EL) 2016/1686, millega kehtestatakse ISILi (Daesh) ja Al-Qaida ning nendega seotud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravad täiendavad meetmed

9

Euroopa Komisjon

2018/C 374/04

Euro vahetuskurss

10

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2018/C 374/05 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8951 – Suzano Papel e Celulose / Fibria Celulose) (
  1
  ) | 11 |
| 2018/C 374/06 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8947 – Nidec / Whirlpool (Embraco Business)) (
  1
  ) | 13 |

V   Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2018/C 374/05

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8951 – Suzano Papel e Celulose / Fibria Celulose) (
  1
  )

1

11

2018/C 374/06

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8947 – Nidec / Whirlpool (Embraco Business)) (
  1
  )

1

13

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

SOOVITUSED

Nõukogu

| 16.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 374/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 374/1

---

NÕUKOGU SOOVITUS,

15. oktoober 2018,

mis käsitleb alalise struktureeritud koostöö (PESCO) raames võetud siduvamate kohustuste täiteetappe ning millega määratakse kindlaks kitsamad eesmärgid

(2018/C 374/01)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artikli 46 lõiget 6,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Liidu toimimise lepingule lisatud protokolli nr 10 Euroopa Liidu lepingu artikliga 42 loodud alalise struktureeritud koostöö kohta,

võttes arvesse nõukogu 11. detsembri 2017. aasta otsust (ÜVJP) 2017/2315, millega luuakse alaline struktureeritud koostöö ning määratakse kindlaks selles osalevate liikmesriikide nimekiri (1),

võttes arvesse liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 4 lõike 2 punktis b on sätestatud, et nõukogu võtab vastu otsuseid ja soovitusi, millega kehtestatakse kõnealuse otsuse lisas esitatud siduvamate kohustuste eri täiteetapid kahe järjestikuse esialgse etapi (aastad 2018–2020 ja 2021–2025) vältel ning iga etapi alguses täpsustatakse lisas esitatud siduvamate kohustuste täitmiseks kitsamad eesmärgid. |
| --- | --- |

(1)

Otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 4 lõike 2 punktis b on sätestatud, et nõukogu võtab vastu otsuseid ja soovitusi, millega kehtestatakse kõnealuse otsuse lisas esitatud siduvamate kohustuste eri täiteetapid kahe järjestikuse esialgse etapi (aastad 2018–2020 ja 2021–2025) vältel ning iga etapi alguses täpsustatakse lisas esitatud siduvamate kohustuste täitmiseks kitsamad eesmärgid.

| (2) | Nõukogu 6. märtsi 2018. aasta soovituses alalise struktureeritud koostöö rakendamise tegevuskava kohta (2) on öeldud, et nõukogu jaoks on asjakohane võtta vastu soovitus, milles määratakse kindlaks kohustuste täiteetapid ja milles tuleks samuti määrata kindlaks ühiselt kokku lepitud näitajad, et abistada osalevaid liikmesriike kohustuste täitmisel ning hinnata sellega seoses tehtud edusamme. |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu 6. märtsi 2018. aasta soovituses alalise struktureeritud koostöö rakendamise tegevuskava kohta (2) on öeldud, et nõukogu jaoks on asjakohane võtta vastu soovitus, milles määratakse kindlaks kohustuste täiteetapid ja milles tuleks samuti määrata kindlaks ühiselt kokku lepitud näitajad, et abistada osalevaid liikmesriike kohustuste täitmisel ning hinnata sellega seoses tehtud edusamme.

| (3) | Otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 7 kohaselt esitas Euroopa välisteenistuse, sealhulgas Euroopa Liidu sõjalise staabi (ELSS) ja Euroopa Kaitseagentuuri (EDA) poolt ühiselt tagatud alalise struktureeritud koostöö (PESCO) sekretariaat 2018. aasta märtsi lõpuks esialgse tagasiside osalevate liikmesriikide 2017. aasta detsembris esitatud riiklikes rakenduskavades sisalduva teabe liigi, detailsuse ja struktuuri kohta, nagu nõukogu oli oma 6. märtsi 2018. aasta soovituses palunud. |
| --- | --- |

(3)

Otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 7 kohaselt esitas Euroopa välisteenistuse, sealhulgas Euroopa Liidu sõjalise staabi (ELSS) ja Euroopa Kaitseagentuuri (EDA) poolt ühiselt tagatud alalise struktureeritud koostöö (PESCO) sekretariaat 2018. aasta märtsi lõpuks esialgse tagasiside osalevate liikmesriikide 2017. aasta detsembris esitatud riiklikes rakenduskavades sisalduva teabe liigi, detailsuse ja struktuuri kohta, nagu nõukogu oli oma 6. märtsi 2018. aasta soovituses palunud.

| (4) | 25. juunil 2018 võttis nõukogu vastu otsuse (ÜVJP) 2018/909, (3) millega kehtestatakse PESCO projektide ühised projektijuhtimise reeglid. Samal päeval võttis nõukogu vastu järeldused, mille kohaselt jääb ta ootama nõukogu soovituse vastuvõtmist selle kohta, millised on PESCOs osalevate liikmesriikide võetud siduvamate kohustuste täiteetapid ja kitsamad eesmärgid. |
| --- | --- |

(4)

25. juunil 2018 võttis nõukogu vastu otsuse (ÜVJP) 2018/909, (3) millega kehtestatakse PESCO projektide ühised projektijuhtimise reeglid. Samal päeval võttis nõukogu vastu järeldused, mille kohaselt jääb ta ootama nõukogu soovituse vastuvõtmist selle kohta, millised on PESCOs osalevate liikmesriikide võetud siduvamate kohustuste täiteetapid ja kitsamad eesmärgid.

| (5) | Nõukogul palutakse leppida 2018. aasta novembris kokku kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise esimeses täielikus elluviimises alates 2019. aasta sügisest. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogul palutakse leppida 2018. aasta novembris kokku kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise esimeses täielikus elluviimises alates 2019. aasta sügisest.

| (6) | Nõukogu peaks seetõttu võtma vastu soovituse, mis käsitleb alalise struktureeritud koostöö raames võetud siduvamate kohustuste täiteetappe ning millega määratakse kindlaks kitsamad eesmärgid, |
| --- | --- |

(6)

Nõukogu peaks seetõttu võtma vastu soovituse, mis käsitleb alalise struktureeritud koostöö raames võetud siduvamate kohustuste täiteetappe ning millega määratakse kindlaks kitsamad eesmärgid,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA SOOVITUSE:

I.   Eesmärk ja kohaldamisala

| 1. | Käesoleva soovituse eesmärk on tagada ühine lähenemisviis ning võimaldada osalevatel liikmesriikidel täita otsuse (ÜVJP) 2017/2315 lisas esitatud siduvamad kohustused ning hõlbustada kõnealuse otsuse artiklis 6 sätestatud iga-aastase hindamise protsessi, mis põhineb täielikul asjakohaste andmete kogumil, sealhulgas vajaduse korral vahe-eesmärke ja -etappe kajastavatel tegevuskavadel. Osalevad liikmesriigid peaksid need andmed esitama oma igal aastal läbi vaadatavates ja ajakohastatavates riiklikes rakenduskavades kooskõlas kõnealuse otsuse artikliga 3. Nõukogu otsuses 2013/488/EL (4) sätestatud julgeolekueeskirju tuleks kohaldada ka riiklike rakenduskavade suhtes. Osalevad liikmesriigid peaksid tagama PESCO sekretariaadi toel läbipaistvuse ning veelgi edendama PESCO ja muude kaitsealaste algatuste, sealhulgas iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise raames nõutava ja esitatava teabe sidusust ja ühtsust. Eri kaitsealaste algatuste sidusust tuleks veelgi edasi arendada ja tugevdada, muu hulgas seoses liikmesriikide aruandlusega, võttes arvesse PESCO esimese etapi (2018–2020) lõpus saadud kogemusi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2017/2315 lisas sätestatud kohustustega ning ilma neid kohustusi muutmata ja uusi võtmata, esitatakse käesolevas soovituses suunised kohustuste täiteetappide kindlaksmääramise kohta aastateks 2018–2020 ja 2021–2025 ning määratakse iga kohustuse puhul kindlaks kitsamad eesmärgid, sealhulgas kohustused, mis tuleb täita enne 2020. aastat. Käesolevas soovituses esitatakse ka edunäitajad, mis aitavad osalevatel liikmesriikidel kavandada siduvamate kohustuste täitmist ning hõlbustavad nende täitmisel tehtud edusammude hindamist. |
| --- | --- |

2.

| 3. | II jaos osutatud kitsamad eesmärgid, mis hõlmavad asjakohasel juhul ka konkreetsete kohustuste edunäitajaid, võimaldavad osalevatel liikmesriikidel kavandada siduvamate kohustuste täitmist struktureeritud ja läbipaistval viisil ning esitada oma riiklikes rakenduskavades iga kohustuse täitmisel tehtud edusammude kohta üksikasjalikku ja hinnatavat teavet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Eesmärk on saavutada 2020. aasta lõpuks siduvamate kohustuste puhul esimesed konkreetsed tulemused ning töötada välja kindel kava, et tagada jätkuvad edusammud nende täitmiseks esimese etapi lõpuks. Esimese etapi lõpus ajakohastab ja vajaduse korral tõhustab nõukogu kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 4 lõike 2 punktiga c kõnealuses otsuses sätestatud siduvamaid kohustusi, võttes arvesse PESCO raames saavutatut, et kajastada liidu suutlikkusse puutuvaid ja operatiivvajadusi ning selle muutuvat julgeolekukeskkonda. Selline otsus tugineb strateegilise läbivaatamise protsessile, mille käigus hinnatakse PESCO raames võetud kohustuste täitmist iga osaleva liikmesriigi poolt. Sellega seoses peaks nõukogu võtma järgmise etapi alguses vastu kitsamate eesmärkide teise kogumi aastateks 2021–2025, mida vajaduse korral ajakohastatakse ja suurendatakse, võttes arvesse otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 4 lõike 2 punkti c. |
| --- | --- |

4.

II.   Kohustuste täiteetapid koos kitsamate eesmärkidega

Kohustused nr 1–5

| 5. | Kohustus nr 1. Osalevad liikmesriigid peaksid esitama oma riiklikes rakenduskavades täpsed finantsandmed kogukaitsekulutuste arengu kohta reaalväärtuses (5) võrreldes eelmise aastaga, sealhulgas absoluutarvudes, tuues välja kulutuste regulaarse suurendamise kava. Sellega seoses peaksid osalevad liikmesriigid samuti esitama oma riiklikes rakenduskavades riigi tasandil lähiaastateks kokku lepitud kuluprognoosid. Need osalevad liikmesriigid, kes on ka NATO liikmed ja kelle kulutused on võrdsed NATO asjakohaste kaitsekulutuste suunistega või neist suuremad, peaksid esitama teavet selle kohta, kas nad kavatsevad nimetatud kaitsekulutuste taseme säilitada või seda muuta. Riiklikes rakenduskavades esitatud teabe alusel esitab kõrge esindaja oma aastaaruandes ka üksikasjaliku ülevaate selle kohta, mil määral on osaleva liikmesriigi kaitsekulutuste areng kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 6 lõikega 3. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kohustus nr 2. Iga osalev liikmesriik peaks esitama oma riiklikus rakenduskavas täpsed finantsandmed selle kohta, kuidas ta kavatseb panustada kaitseinvesteeringute ühise 20 % sihttaseme (6) saavutamisse. Asjaomane teave peaks sisaldama reaalväärtuses kasvuprognoosi võrreldes eelmise aastaga, väljendatuna protsendina kogu kaitse-eelarvest. Esitatavad arvud peaksid hõlmama kaitsealaste riigihangete ning teadusuuringute ja arendustegevuse investeeringuid. Need osalevad liikmesriigid, kelle kulutused on juba (ühise) sihttasemega võrdsed või sellest suuremad, peaksid oma kavas märkima, kas nad kavatsevad seda kulude taset säilitada või muuta. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Kohustus nr 3. Osalevad liikmesriigid peaksid esitama oma riiklikes rakenduskavades üksikasjaliku teabe selle kohta, kuidas ja milliste vahenditega püüavad nad suurendada ühisprojektide ja koostöö vormis toimuvate strateegilise kaitsevõime projektide arvu, ulatuslikkust ja mõju, märkides ühtlasi ära eelarvenäitajad ja konkreetsed projektid, mis saavad või on saanud liidu finantsabi. Sellega seoses peaks iga osalev liikmesriik esitama täpsed finantsandmed selle kohta, milline on nende kavandatav panus Euroopa koostööprojektidele varustuse hankimise valdkonnas ühise sihttaseme (35 % kogukulutustest varustusele) ja kaitseuuringute ja -tehnoloogia Euroopa koostööprojektide valdkonnas ühise sihttaseme (20 % kaitseuuringute ja -tehnoloogia kogukuludest) saavutamisse reaalväärtuses. Osalevad liikmesriigid, kelle kulutused on juba nimetatud sihttasemetega võrdsed, peaksid oma kavas märkima, kas nad kavatsevad asjaomased kulutuste tasemed säilitada või neid muuta. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Kohustus nr 4. Iga osalev liikmesriik peaks tooma riiklikus rakenduskavas selgelt välja täpsed finantsandmed oma panuse kohta ühise sihttaseme – 2 % kogukaitsekulutustest – saavutamise poole liikumisel selle osa kohta, mis on mõeldud kaitseuuringuteks ja -tehnoloogiaks, sealhulgas kuluprognoosid, et aidata jälgida tegelikke iga-aastaseid edusamme. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Kohustus nr 5. Osalevaid liikmesriike innustatakse jagama igal aastal oma riiklikes rakenduskavades kogemusi kohustuste nr 1–4 täitmise kavandamisel ja täitmisesse panustamisel eespool osutatud kitsamate eesmärkide valguses. 2020. aasta lõpus vaadatakse need kohustused riiklikes rakenduskavades esitatud kuluandmete alusel läbi, et kohustustega seotud näitajaid ja eesmärke vajaduse korral kohandada, ning esitatakse need nõukogule heakskiitmiseks. |
| --- | --- |

9.

Kohustused nr 6–11

| 10. | Kohustus nr 6. 2020. aastaks on osalevad liikmesriigid võtnud laiemalt kasutusele liidu kaitsevõime arendamise vahendid, nagu võimearendusplaan ja kaitseküsimuste iga-aastane kooskõlastatud läbivaatamine, mis on teabeallikaks riiklike otsuste tegemisel ja kaitseplaneerimisel ning toetavad koostöö vormis toimuvaid kaitsevõime arendamise tegevusi liidus, ning on suurendanud nendes vahendites osalemist. Selleks peaksid osalevad liikmeriigid tooma oma riiklikes rakenduskavades välja, mil viisil nad viivad ellu võimearendusplaani läbivaatamisest tulenevaid liidu kaitsevõime arendamise prioriteete, sealhulgas riiklike prioriteetide seadmise kaudu, ning esitama oma kavad ja eesmärgid vastavate prioriteetide saavutamiseks lähiaastatel. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kohustus nr 7. 2020. aastaks peaks iga osalev liikmesriik olema olemasolevaid vahendeid ja protsesse parimal viisil ära kasutanud, et esitada kogu kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise alusel nõutav asjaomane teave, sealhulgas kahepoolsete dialoogide kaudu. Osalevad liikmesriigid peaksid olema võtnud arvesse kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise katseprojektis välja toodud kogemused ning märkima oma riiklikes rakenduskavades, milline on olnud nende toetus nimetatud katseprojektile ja võimaluse korral esimesele iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise täistsüklile aastatel 2019–2020, ning kuidas nad on kasutanud kaitseküsimuste iga-aastase kooskõlastatud läbivaatamise aruandes esitatud soovitusi riiklikus ja rahvusvahelises kontekstis asjakohaste otsuste tegemisel. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Kohustus nr 8. 2020. aasta lõpuks kasutavad osalevad liikmesriigid parimal viisil nii kaitsealaste teadusuuringute ettevalmistava meetme (2017–2019) kui ka Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi (2019–2020) tulemusi ning tagavad nende tulemuste järelmeetmed koostööprojektide jaoks, millel on ELi lisaväärtus. Et toetada võimearendusplaanist tulenevaid kaitsevõime arendamise prioriteete ja võttes arvesse ka kaitseküsimuste iga-aastast kooskõlastatud läbivaatamist, peaksid osalevad liikmesriigid märkima oma riiklikes rakenduskavades, millistes sellistes ühistes kaitsevõime arendamise projektides nad osalevad ja/või kavatsevad osaleda, mida kaasrahastatakse või kavatsetakse kaasrahastada liidu finantsabist. Ühtlasi peaksid nad võimalikus ulatuses ära näitama, kui suure osa riiklikest kaitseinvesteeringutest on nad kohustunud või kavatsevad kohustuda neile koostööprojektidele eraldama. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Kohustus nr 9. Osalevad liikmesriigid peaksid loetlema, millised võimearendusplaanile vastavad ühised kaitsevõime arendamise projektid on käimas PESCO raames ja muudes raamistikes, ning märkima nõuete ühtlustamise kavandatud algus- ja lõppkuupäeva. Võimetealaste nõuete ühtlustamise hinnanguline alguskuupäev tuleks märkida ka kavandatavate ja ideejärgus olevate projektide puhul. Seda tuleks teha eelseisvate aastate kohta, keskendudes eeskätt võimearendusplaanis kindlaks määratud võimealaste lünkade täitmisele ning võttes arvesse kaitseküsimuste iga-aastast kooskõlastatud läbivaatamist. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Kohustus nr 10. Osalevad liikmesriigid peaksid kaardistama oma riiklikes rakenduskavades need võimed ja vahendid, mis on tehtud kättesaadavaks ja on nähtud ette kasutamiseks ühiselt teiste osalevate liikmesriikide poolt, ning tooma välja konkreetsed näited, nagu koolitused ja õppused, sõjaväebaasid ja logistiline tugi, sealhulgas operatsioonide puhul; kuid ka sellised võimed ja vahendid, mille eesmärk on edendada koostööandmebaasi CODABA kasutamist, mis toetab osalevate liikmesriikide teabevahetust nende kaitsekavade ja võimearendusprogrammide kohta. Osalevad liikmesriigid võiksid oma riiklikes rakenduskavades kaardistada ka võimed, sealhulgas teiste osalevate liikmesriikide pakutava infrastruktuuri, mis võiksid olla koostöö aluseks. Riiklikes rakenduskavades tuleks näidata, mil viisil saaks selline koostöö optimeerida kättesaadavaid ressursse ja suurendada nende üldist tõhusust, tuues sealhulgas võimaluse korral välja teabe võimaliku säästu ja kavandatud rahastamise ulatuse kohta lähiaastateks absoluutväärtuses. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Kohustus nr 11. Osalevad liikmesriigid peaksid oma riiklikes rakenduskavades märkima, kuidas nad suurendavad küberkaitsealast koostööd, sealhulgas olemasolevate algatuste või uute koostöömeetmete abil, ning märkima oma osalemise taseme rahvusvahelistel küberkaitseõppustel. 2020. aastaks peaks iga osalev liikmesriik olema teatanud oma kavatsusest osaleda mõnes PESCO küberkaitseprojektis ning pakkunud teistele osalevatele liikmesriikidele abi küberohtude valdkonnas, näiteks teabevahetuse näol. Samuti peaks iga osalev liikmesriik 2020. aastaks kaardistama vahendid, mis on koostöö tarbeks kättesaadavaks tehtud EDA raames või Euroopa Julgeoleku- ja Kaitsekolledži haldusalasse loodud uuel küberkaitseplatvormil ning mida kasutati küberkaitsetaseme tõstmiseks. |
| --- | --- |

15.

Kohustused nr 12–14

| 16. | Kohustus nr 12. 2020. aastaks peaksid osalevad liikmesriigid:






  a) | looma kooskõlas ELi sõjalise kiirreageerimise kontseptsiooniga kiirreageerimise andmebaasi, et sellest saaks kasulik sõjaliste missioonide plaanimise vahend, mis aitab saavutada ELi ambitsioonitaset. Kiirreageerimise andmebaasi panustamisel ja ilma et see piiraks igasuguseid siirmisotsuste suhtes kohaldatavaid riiklikke põhiseadusest tulenevaid nõudeid, teatavad osalevad liikmesriigid oma võimaliku panuse, milleks on kiiresti siirdatavad sõjalised formeeringud, võimed ja asjakohane tugitaristu, mida saaks kiiresti siirda või kasutada ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) sõjalises missioonis või operatsioonis ELi ambitsioonitaseme toetuseks. Selleks peaks iga osalev liikmesriik iga-aastasel sõjalise kiirreageerimise koordineerimise konverentsil andmebaasi ajakohastama, esitades oma kättesaadavate sõjaliste formeeringute ja võimete loetelu. See väljakujunenud protsess hõlmab maismaa-, mere- ja lennundusalaste võimete andmebaaside koostamise lõpuleviimist ning asjakohasel juhul võimete ja relvajõudude valmisoleku taseme teatamist. Ilma et see piiraks liigitusnõudeid, peaks see osa kiirreageerimise andmebaasist olema osalevatele liikmesriikidele kättesaadav, et nad saaksid paremini esialgselt hinnata sõjalise ÜJKP missiooni või operatsiooni alustamise võimalust. Osalevad liikmesriigid peaksid sellesse andmebaasi tehtavaid panuseid kirjeldama oma riiklikes rakenduskavades; |
| --- | --- | --- |

16.

a)

looma kooskõlas ELi sõjalise kiirreageerimise kontseptsiooniga kiirreageerimise andmebaasi, et sellest saaks kasulik sõjaliste missioonide plaanimise vahend, mis aitab saavutada ELi ambitsioonitaset. Kiirreageerimise andmebaasi panustamisel ja ilma et see piiraks igasuguseid siirmisotsuste suhtes kohaldatavaid riiklikke põhiseadusest tulenevaid nõudeid, teatavad osalevad liikmesriigid oma võimaliku panuse, milleks on kiiresti siirdatavad sõjalised formeeringud, võimed ja asjakohane tugitaristu, mida saaks kiiresti siirda või kasutada ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) sõjalises missioonis või operatsioonis ELi ambitsioonitaseme toetuseks. Selleks peaks iga osalev liikmesriik iga-aastasel sõjalise kiirreageerimise koordineerimise konverentsil andmebaasi ajakohastama, esitades oma kättesaadavate sõjaliste formeeringute ja võimete loetelu. See väljakujunenud protsess hõlmab maismaa-, mere- ja lennundusalaste võimete andmebaaside koostamise lõpuleviimist ning asjakohasel juhul võimete ja relvajõudude valmisoleku taseme teatamist. Ilma et see piiraks liigitusnõudeid, peaks see osa kiirreageerimise andmebaasist olema osalevatele liikmesriikidele kättesaadav, et nad saaksid paremini esialgselt hinnata sõjalise ÜJKP missiooni või operatsiooni alustamise võimalust. Osalevad liikmesriigid peaksid sellesse andmebaasi tehtavaid panuseid kirjeldama oma riiklikes rakenduskavades;

| b) | olema hinnanud riigi tasandil kiire poliitilise kohustuse teostatavust, austades oma põhiseadusest tulenevaid nõudeid, sealhulgas viies paranduste tegemise eesmärgil läbi oma riigisisese otsustusprotsessi võimaliku läbivaatamise, kui nad seda veel teinud ei ole. Kui see on kohaldatav, tuleks riiklikes rakenduskavades samuti kirjeldada otsustusprotsessi toimumist kiirreageerimise stsenaariumites POLEXi tüüpi õppuste raames ning asjakohaseid järeldusi; |
| --- | --- |

b)

olema hinnanud riigi tasandil kiire poliitilise kohustuse teostatavust, austades oma põhiseadusest tulenevaid nõudeid, sealhulgas viies paranduste tegemise eesmärgil läbi oma riigisisese otsustusprotsessi võimaliku läbivaatamise, kui nad seda veel teinud ei ole. Kui see on kohaldatav, tuleks riiklikes rakenduskavades samuti kirjeldada otsustusprotsessi toimumist kiirreageerimise stsenaariumites POLEXi tüüpi õppuste raames ning asjakohaseid järeldusi;

| c) | olema andnud vahendite ja võimete piires märkimisväärset toetust ÜVJP sõjalistele operatsioonidele ja missioonidele, eesmärgiga täita täielikult vajaduste märgukirja ja seega anda õiglane panus vastavate vägede moodustamisse, ning teatama sellest riiklikes rakenduskavades; |
| --- | --- |

c)

olema andnud vahendite ja võimete piires märkimisväärset toetust ÜVJP sõjalistele operatsioonidele ja missioonidele, eesmärgiga täita täielikult vajaduste märgukirja ja seega anda õiglane panus vastavate vägede moodustamisse, ning teatama sellest riiklikes rakenduskavades;

| d) | kinnitama oma märkimisväärsed ja korduvad panused ELi lahingugruppidesse põhimõtteliselt vähemalt neli aastat ette ning korraldama panustatavate relvajõudude ja võimete ettevalmistamise ja väljaõppe ELi lahingugruppide kontseptsiooni ja ELi lahingugruppide ettevalmistamise juhendi kohaselt. Selleks peaks iga osalev liikmesriik ajakohastama kaks korda aastas oma riiklikes rakenduskavades ELi lahingugruppide nimekirja; |
| --- | --- |

d)

kinnitama oma märkimisväärsed ja korduvad panused ELi lahingugruppidesse põhimõtteliselt vähemalt neli aastat ette ning korraldama panustatavate relvajõudude ja võimete ettevalmistamise ja väljaõppe ELi lahingugruppide kontseptsiooni ja ELi lahingugruppide ettevalmistamise juhendi kohaselt. Selleks peaks iga osalev liikmesriik ajakohastama kaks korda aastas oma riiklikes rakenduskavades ELi lahingugruppide nimekirja;

| e) | olema reaalselt panustanud ELi sõjaväelise liikuvuse tegevuskava ja PESCO projektide rakendamisse selles valdkonnas, võttes arvesse riiklikku suveräänsust, otsustusprotsessi ja õigusnorme, sealhulgas jätkates nii kiiresti kui võimalik ja mitte hiljem kui 2024. aastal riiklikul tasandil tööd nelja meetmega, milles lepiti kokku julgeolekut ja kaitset käsitlevates nõukogu 25. juuni 2018. aasta järeldustes, eriti nende punktis 18, eesmärgiga saavutada nimetatud esimesed meetmed 2019. aasta lõpuks, sealhulgas koostada riiklik sõjaväelise liikuvuse rakenduskava. Neid riiklikke panuseid tuleks üksikasjalikult kirjeldada riiklikes rakenduskavades. |
| --- | --- |

e)

olema reaalselt panustanud ELi sõjaväelise liikuvuse tegevuskava ja PESCO projektide rakendamisse selles valdkonnas, võttes arvesse riiklikku suveräänsust, otsustusprotsessi ja õigusnorme, sealhulgas jätkates nii kiiresti kui võimalik ja mitte hiljem kui 2024. aastal riiklikul tasandil tööd nelja meetmega, milles lepiti kokku julgeolekut ja kaitset käsitlevates nõukogu 25. juuni 2018. aasta järeldustes, eriti nende punktis 18, eesmärgiga saavutada nimetatud esimesed meetmed 2019. aasta lõpuks, sealhulgas koostada riiklik sõjaväelise liikuvuse rakenduskava. Neid riiklikke panuseid tuleks üksikasjalikult kirjeldada riiklikes rakenduskavades.

| 17. | Kohustus nr 13. Jõudude koostalitlusvõime valdkonnas peaksid osalevad liikmesriigid:






  a) | kasutama ELi lahingugruppide ettevalmistamise juhendit, sealhulgas ELi ühtse väekogumi ühiseid hindamis- ja heakskiitmiskriteeriume, mis on kooskõlas NATO standarditega, säilitades samal ajal riikliku vastavustõendamise. Osalevad liikmesriigid peaksid oma riiklikes rakenduskavades märkima, kuidas nad korraldavad oma relvajõudude väljaõpet ja vastavustõendamist, näiteks töötades ettevalmistusetapi jaoks välja ELi lahingugruppide õppuste programmi ja viies lahingugruppide vastavustõendamispaketi osana läbi lõpliku reaalse õppuse (LIVEX); |
| --- | --- | --- |

17.

a)

kasutama ELi lahingugruppide ettevalmistamise juhendit, sealhulgas ELi ühtse väekogumi ühiseid hindamis- ja heakskiitmiskriteeriume, mis on kooskõlas NATO standarditega, säilitades samal ajal riikliku vastavustõendamise. Osalevad liikmesriigid peaksid oma riiklikes rakenduskavades märkima, kuidas nad korraldavad oma relvajõudude väljaõpet ja vastavustõendamist, näiteks töötades ettevalmistusetapi jaoks välja ELi lahingugruppide õppuste programmi ja viies lahingugruppide vastavustõendamispaketi osana läbi lõpliku reaalse õppuse (LIVEX);

| b) | täpsustama riiklikes rakenduskavades, kuidas nad kavatsevad kokku leppida ühistes tehnilistes ja tegevusstandardites, mida kõikide osalevate liikmesriikide relvajõud kasutaksid, tunnistades samal ajal vajadust tagada koostalitlusvõime ja kooskõla ELi ja NATO vahel ning tagades maksimaalse koostalitlusvõime jaoks asjakohased eeltingimused, et kõik osalevad liikmesriigid saaksid täita oma kohustusi; |
| --- | --- |

b)

täpsustama riiklikes rakenduskavades, kuidas nad kavatsevad kokku leppida ühistes tehnilistes ja tegevusstandardites, mida kõikide osalevate liikmesriikide relvajõud kasutaksid, tunnistades samal ajal vajadust tagada koostalitlusvõime ja kooskõla ELi ja NATO vahel ning tagades maksimaalse koostalitlusvõime jaoks asjakohased eeltingimused, et kõik osalevad liikmesriigid saaksid täita oma kohustusi;

| c) | märkima oma riiklikes rakenduskavades ära praeguse osalemise ning kavatsuse edendada võimaluse korral oma osalemist asjaomastes Euroopa rahvusvahelistes ja eelkõige liidu jaoks kättesaadavates struktuurides ning neisse antavat panust. |
| --- | --- |

c)

märkima oma riiklikes rakenduskavades ära praeguse osalemise ning kavatsuse edendada võimaluse korral oma osalemist asjaomastes Euroopa rahvusvahelistes ja eelkõige liidu jaoks kättesaadavates struktuurides ning neisse antavat panust.

| 18. | Kohustus nr 14. Osalevad liikmesriigid peaksid olema kaasatud ÜJKP sõjaliste operatsioonide ja missioonide ühise rahastamisega seotud ambitsioonika lähenemisviisi väljaarendamisse, pakkudes variante ja võimalusi lisaks neile, mis on määratletud nõukogu otsuses (ÜVJP) 2015/528 (7) ühiste kuludena, mida vaadatakse praegu läbi. Osalevaid liikmesriike kutsutakse üles esitama sellekohased ettepanekud enne 2018. aasta lõppu. Osalevad liikmesriigid peaksid sellised ettepanekud 2020. aasta alguseks läbi vaatama, et hõlbustada otsuste asjakohast tegemist nõukogus. |
| --- | --- |

18.

Kohustused nr 15–17

| 19. | Kohustus nr 15. 2020. aastaks peaksid osalevad liikmesriigid olema suurendanud oma selliste kaitsevõime arendamise projektide arvu ja mahtu, mis aitavad täita võimealaseid lünki, millele on osutatud võimearendusplaanis ja mida on kirjeldatud liidu kaitsevõime arendamise prioriteetides, sealhulgas seonduvates strateegilise konteksti toimikutes ja kasutades kaitseküsimuste iga-aastast kooskõlastatud läbivaatamist. Võimearendusplaani läbivaatamisest tulenevate liidu kaitsevõime arendamise prioriteetide seadmisel võetakse samuti arvesse prioriteediks seatud võimete puudujääke ja suure mõjuga võimetealaseid eesmärke. Osalevad liikmesriigid peaksid esitama oma vastavad plaanid järgnevateks aastateks, kirjeldades oma koostööprojektide arvu ja hinnangulist mahtu rahalises vääringus, ning andma teavet nende riiklike projektide kohta, mis aitavad kõrvaldada võimearendusplaanis osutatud võimete puudujääke. Samuti peaksid osalevad liikmesriigid jagama oma hinnangut, milline on kõnealuste projektide tähtsus Euroopa strateegilise sõltumatuse suurendamise ning Euroopa kaitsesektori tehnoloogilise ja tööstusliku baasi (EDTIB) tugevdamise seisukohalt. Nende tegevuste puhul, millel on tööstuslik või tehnoloogiamõõde, peaksid osalevad liikmesriigid teatama, millist Euroopa tööstussektorit või tehnoloogiat on kavas tugevdada. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Kohustus nr 16. 2020. aastaks peaksid osalevad liikmesriigid oma riiklikes rakenduskavades esitama riiklikul tasandil tehtud asjakohased otsused ja võetud meetmed, et tulevaste projektide puhul kaaluda prioriteedina Euroopa kollektiivse lähenemisviisi kohaldamist riiklikul tasandil tuvastatud võimealaste lünkade täitmiseks. Koostööandmebaasi (Collaborative Database – CODABA) aktiivne kasutamine võiks hõlbustada selle kohustuse täitmist. Osalevad liikmesriigid peaksid aastate 2019 ja 2020 kohta loetlema oma riiklikes rakenduskavades koostööprojektid ja rahvusvahelised tegevused, millega nad püüavad täita riiklikul tasandil tuvastatud lüngad, ning jagama plaane, kuidas nad kavatsevad selles osas suurendada koostööalaste lähenemisviiside kasutamist. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Kohustus nr 17. Kuna kõik osalevad liikmesriigid annavad oma panuse ühte või enamasse PESCO projekti, tuleks riiklikes rakenduskavades üksikasjalikult välja tuua kõik need vahendid ja erialateadmised, millega liikmesriigid panustavad või kavatsevad panustada, ning see, milline on kõnealuse panuse kavandatud strateegiline mõju. |
| --- | --- |

21.

Kohustused nr 18–20:

| 22. | Kohustus nr 18. Osalevad liikmesriigid peaksid 2020. aastaks tagama, et nad kasutavad EDAd parimal viisil ühiskaitsevõime arendamise Euroopa foorumina. Selleks peaksid osalevad liikmesriigid märkima oma riiklikes rakenduskavades projektid, milles nad osalevad, ja EDA kaudu suunatava seonduva rahalise mahu, võttes lähtealuseks 2018. aasta näitajad ning loetledes 2019. ja 2020. aastaks kavandatud tegevused, sealhulgas kavandatud võimevaldkonnad ja tegevuste liigid. Liikmesriikidel palutakse oma riiklikes rakenduskavades märkida ära, kuidas ja millistes olukordades nad peavad Relvastuskoostöö Organisatsiooni (OCCAR) eelistatud ühiseks programmijuhtimisorganisatsiooniks, ning esitada teavet rahvusvahelise programmijuhtimisorganisatsiooni valimiseks tehtud otsuste kohta, mille puhul on ühe võimalusena kaalutud OCCARi. See ei mõjuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/81/EÜ (8) kohaldamist. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Kohustus nr 19. 2020. aastaks peaksid osalevad liikmesriigid tõendama, et nende ühised võimealased projektid, sealhulgas PESCO võimealased projektid, aitavad suurendada kogu liidu kaitsetööstuse konkurentsivõimet, tõhusust ja innovatsiooni.






  a) | Riiklikes rakenduskavades tuleks täpsustada, kuidas asjakohane tööstuspoliitika, kui see on olemas, suunab ühiste kaitsevõime arendamise projektide väljatöötamist, et vältida tarbetut kattumist, samuti tuleks tuua välja tugevdatud tööstusvaldkonnad ja need valdkonnad, kus välditi kattumist. |
| --- | --- | --- |

23.

a)

Riiklikes rakenduskavades tuleks täpsustada, kuidas asjakohane tööstuspoliitika, kui see on olemas, suunab ühiste kaitsevõime arendamise projektide väljatöötamist, et vältida tarbetut kattumist, samuti tuleks tuua välja tugevdatud tööstusvaldkonnad ja need valdkonnad, kus välditi kattumist.

| b) | Osalevad liikmesriigid teatavad, millised nende koostööprogrammid saavad Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi raames liidu kaasrahastamist kooskõlas kohustusega nr 8. |
| --- | --- |

b)

Osalevad liikmesriigid teatavad, millised nende koostööprogrammid saavad Euroopa kaitsevaldkonna tööstusliku arendamise programmi raames liidu kaasrahastamist kooskõlas kohustusega nr 8.

| 24. | Kohustus nr 20.






  a) | Osalevad liikmesriigid peaksid 2020. aastaks tõendama, et nende koostööprogrammidest saavad kasu üksused, kellel on ELi territooriumil tõendatav lisaväärtus (nt aspektid, mis on seotud saadud tulemuste ja intellektuaalomandi õigustega, tehnoloogiliste uuendustega ja turuvõimaluste loomisega). Riiklikes rakenduskavades tuleks esitada asjakohasel juhul teave koostööprogrammidest kasu saavate üksuste kohta ja sellega seotud mõju kohta EDTIB-le. |
| --- | --- | --- |

24.

a)

Osalevad liikmesriigid peaksid 2020. aastaks tõendama, et nende koostööprogrammidest saavad kasu üksused, kellel on ELi territooriumil tõendatav lisaväärtus (nt aspektid, mis on seotud saadud tulemuste ja intellektuaalomandi õigustega, tehnoloogiliste uuendustega ja turuvõimaluste loomisega). Riiklikes rakenduskavades tuleks esitada asjakohasel juhul teave koostööprogrammidest kasu saavate üksuste kohta ja sellega seotud mõju kohta EDTIB-le.

| b) | Osalevad liikmesriigid tõendavad, et nende poolt aastatel 2018–2020 rakendatud hankestrateegiatel on EDTIB-le positiivne mõju. Seda võiks märkida, esitades kaitseinvesteeringute absoluutmahu ning liidus välja töötatud ja valmistatud lahenduste jaoks eraldatud suhtelise osa. Tööstusliku mõõtmega kaitsevõimealaste projektide osas tuleks riiklikes rakenduskavades eelkõige esitada teave võimearendusplaanis kokku lepitud võime- ja tehnoloogiavaldkondade ning hankestrateegia kohta. |
| --- | --- |

b)

Osalevad liikmesriigid tõendavad, et nende poolt aastatel 2018–2020 rakendatud hankestrateegiatel on EDTIB-le positiivne mõju. Seda võiks märkida, esitades kaitseinvesteeringute absoluutmahu ning liidus välja töötatud ja valmistatud lahenduste jaoks eraldatud suhtelise osa. Tööstusliku mõõtmega kaitsevõimealaste projektide osas tuleks riiklikes rakenduskavades eelkõige esitada teave võimearendusplaanis kokku lepitud võime- ja tehnoloogiavaldkondade ning hankestrateegia kohta.

III.   Edasine tegevus

| 25. | Pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist vaatavad osalevad liikmesriigid oma riiklikud rakenduskavad nõuetekohaselt läbi ja ajakohastavad neid ning edastavad need PESCO sekretariaadile 10. jaanuariks 2019 kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2017/2315 artikli 3 lõikega 2, pidades silmas selle artikli 6 lõikes 3 sätestatud hindamisprotsessi. Vastavalt PESCO rakendamise 6. märtsi 2018. aasta tegevuskava punktile 14 ja võttes arvesse käesolevat soovitust ajakohastab PESCO sekretariaat riiklike rakenduskavade jaoks kasutatavat vormi. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Kõrge esindaja peaks võtma käesolevat soovitust arvesse PESCOt käsitlevas iga-aastases aruandes, mis on abiks iga osaleva liikmesriigi poolt võetud siduvamate kohustuste täitmise hindamisel ja mis esitatakse kooskõlas PESCO rakendamise tegevuskava punktidega 14–16. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Käesolev soovitus vaadatakse läbi ja vajaduse korral ajakohastatakse seda järgmise etapi alguses 2021. aastal. |
| --- | --- |

27.

Luxembourg, 15. oktoober 2018

Nõukogu nimel

eesistuja

F. MOGHERINI

---

(1)  ELT L 331, 14.12.2017, lk 57.

1

(2)  ELT C 88, 8.3.2018, lk 1.

2

(3)  Nõukogu 25. juuni 2018. aasta otsus (ÜVJP) 2018/909, millega kehtestatakse alalise struktureeritud koostöö (PESCO) projektide ühised projektijuhtimise reeglid (ELT L 161, 26.6.2018, lk 37).

3

(4)  Nõukogu 23. septembri 2013. aasta otsus 2013/488/EL ELi salastatud teabe kaitseks vajalike julgeolekueeskirjade kohta (ELT L 274, 15.10.2013, lk 1).

4

(5)  Vastavalt Euroopa Kaitseagentuuri kaitseandmete mõistete loetelule (EDA201807105).

5

(6)  2007. aasta novembris kinnitas EDA ministrite taseme juhtorgan neli ühist investeeringute sihttaset: varustuse hankimine (sh teadus- ja arendus- ning teadus- ja koolitustegevus) – 20 % kogukaitsekulutustest; Euroopa koostööprojektidele varustuse hankimine – 35 % kogukulutustest varustusele; kaitseuuringud ja -tehnoloogia – 2 % kogukaitsekulutustest; kaitseuuringute ja -tehnoloogia Euroopa koostööprojektid – 20 % kaitseuuringute ja -tehnoloogia kogukulutustest.

6

(7)  Nõukogu 27. märtsi 2015. aasta otsus (ÜVJP) 2015/528, millega luuakse mehhanism Euroopa Liidu sõjalise või kaitsepoliitilise tähendusega operatsioonide ühiste kulude rahastamise haldamiseks (Athena) ja tunnistatakse kehtetuks otsus 2011/871/ÜVJP (ELT L 84, 28.3.2015, lk 39).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta direktiiv 2009/81/EÜ, millega kooskõlastatakse teatavate kaitse- ja julgeolekuvaldkonnas ostjate poolt sõlmitavate ehitustööde ning asjade ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise kord ja muudetakse direktiive 2004/17/EÜ ja 2004/18/EÜ (ELT L 216, 20.8.2009, lk 76).

8

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Nõukogu

| 16.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 374/8 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 374/8

---

Teatis isikutele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu otsuses (ÜVJP) 2016/1693 (mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2018/1540) ning nõukogu määruses (EL) 2016/1686 (mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2018/1539), mis käsitleb ISILi (Daesh) ja Al-Qaida ning nendega seotud isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu suunatud piiravaid meetmeid

(2018/C 374/02)

Alljärgnev teave tehakse teatavaks isikutele, kes on kantud loetellu, mis on esitatud nõukogu otsuse (ÜVJP) 2016/1693 (1) (mida on muudetud nõukogu otsusega (ÜVJP) 2018/1540 (2)) lisas ning nõukogu määruse (EL) 2016/1686 (3) (mida rakendatakse nõukogu rakendusmäärusega (EL) 2018/1539, (4) mis käsitleb ISILi (Daesh) ja Al-Qaida ning nendega seotud isikute, rühmituste, ettevõtjate ja üksuste vastu suunatud piiravaid meetmeid) I lisas.

Euroopa Liidu Nõukogu otsustas, et need isikud tuleks kanda loetelusse, kuhu on kantud isikud, rühmitused, ettevõtjad ja üksused, kelle suhtes kohaldatakse otsuses (ÜVJP) 2016/1693 ja määruses (EL) 2016/1686 sätestatud piiravaid meetmeid.

Asjaomaste isikute tähelepanu juhitakse võimalusele taotleda asjakohase liikmesriigi või asjakohaste liikmesriikide pädevatelt asutustelt, mis on loetletud määruse (EL) 2016/1686 II lisas, luba külmutatud rahaliste vahendite kasutamiseks põhivajadusteks või konkreetseteks makseteks kooskõlas kõnealuse määruse artikliga 5.

Asjaomased isikud võivad esitada taotluse, et saada nõukogu põhjendused nende eespool nimetatud loetelusse kandmise kohta. Taotlus tuleks saata järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG RELEX 1C |
| Rue de la Loi / Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |
| E-post: sanctions@consilium.europa.eu |

Council of the European Union

General Secretariat

DG RELEX 1C

Rue de la Loi / Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-post: sanctions@consilium.europa.eu

Asjaomased isikud võivad eespool toodud aadressil igal ajal esitada nõukogule taotluse koos täiendavate dokumentidega, et otsus nende kandmise kohta eespool nimetatud loetellu läbi vaadataks. Sellega seoses juhitakse asjaomaste isikute tähelepanu asjaolule, et nõukogu vaatab nimetatud loetelu korrapäraselt läbi kooskõlas otsuse (ÜVJP) 2016/1693 artikli 6 lõikega 2 ning määruse (EL) 2016/1686 artikli 4 lõikega 4. Selleks, et taotlusi käsitletaks järgmise läbivaatamise käigus, tuleks need esitada 20. augustiks 2019.

Samuti juhitakse asjaomaste isikute tähelepanu võimalusele vaidlustada nõukogu otsus Euroopa Liidu Üldkohtus Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 275 teises lõigus ning artikli 263 neljandas ja kuuendas lõigus sätestatud tingimuste kohaselt.

---

(1)  ELT L 255, 21.9.2016, lk 25.

(2)  ELT L I 257, 15.10.2018, lk 3.

(3)  ELT L 255, 21.9.2016, lk 1.

(4)  ELT L I 257, 15.10.2018, lk 1.

---

| 16.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 374/9 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 374/9

---

Teatis andmesubjektidele, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid, mis on sätestatud nõukogu määruses (EL) 2016/1686, millega kehtestatakse ISILi (Daesh) ja Al-Qaida ning nendega seotud füüsiliste ja juriidiliste isikute, üksuste ja asutuste vastu suunatud piiravad täiendavad meetmed

(2018/C 374/03)

Kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 45/2001 artikliga 12 (1) juhitakse andmesubjektide tähelepanu järgmisele teabele.

Töötlemistoimingu õiguslik alus on nõukogu määrus (EL) 2016/1686 (2).

Kõnealuse töötlemistoimingu vastutav töötleja on Euroopa Liidu Nõukogu, keda esindab nõukogu peasekretariaadi peadirektoraadi RELEX (välisasjad, laienemine, kodanikukaitse) peadirektor, ning töötlev talitus on peadirektoraadi RELEX üksus 1C, kellega on võimalik ühendust võtta järgmisel aadressil:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| DG RELEX 1C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIĖ |
| E-post: sanctions@consilium.europa.eu. |

Council of the European Union

General Secretariat

DG RELEX 1C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIĖ

E-post: sanctions@consilium.europa.eu.

Töötlemistoimingu eesmärk on loetelu koostamine ja ajakohastamine nende isikute kohta, kelle suhtes kohaldatakse piiravaid meetmeid vastavalt määrusele (EL) 2016/1686.

Andmesubjektid on füüsilised isikud, kes vastavad kõnealuse määrusega kehtestatud kriteeriumitele.

Kogutud isikuandmed hõlmavad andmeid, mis on vajalikud asjaomase isiku õigeks tuvastamiseks, põhjendusi ja mis tahes muid seotud andmeid.

Kogutud isikuandmeid jagatakse vajaduse korral Euroopa välisteenistusega ning komisjoniga.

Ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 45/2001 artikli 20 lõike 1 punktides a ja d sätestatud piiranguid, vastatakse juurdepääsutaotlustele ning parandamistaotlustele ja vastuväidetele vastavalt nõukogu otsuse 2004/644/EÜ (3) 5. jao sätetele.

Isikuandmeid säilitatakse viis aastat alates hetkest, mil andmesubjekt eemaldatakse nende isikute loetelust, kelle suhtes kohaldatakse varade külmutamist, või alates hetkest, mil kõnealuse meetme kehtivus lõppeb, või seni, kuni kestab kohtumenetlus, kui see on alustatud.

Vastavalt määrusele (EÜ) nr 45/2001 võivad andmesubjektid pöörduda Euroopa Andmekaitseinspektori poole.

---

(1)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

(2)  ELT L 255, 21.9.2016, lk 1.

(3)  ELT L 296, 21.9.2004, lk 16.

---

Euroopa Komisjon

| 16.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 374/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 374/10

---

Euro vahetuskurss (1)

15. oktoober 2018

(2018/C 374/04)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1581 |
| JPY | Jaapani jeen | 129,53 |
| DKK | Taani kroon | 7,4609 |
| GBP | Inglise nael | 0,88045 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,3920 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,1428 |
| ISK | Islandi kroon | 134,60 |
| NOK | Norra kroon | 9,4598 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,798 |
| HUF | Ungari forint | 323,45 |
| PLN | Poola zlott | 4,2942 |
| RON | Rumeenia leu | 4,6673 |
| TRY | Türgi liir | 6,6860 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,6231 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5085 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,0767 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7723 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,5945 |
| KRW | Korea vonn | 1 307,61 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 16,7129 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,0135 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,4135 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 17 614,70 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,8131 |
| PHP | Filipiini peeso | 62,649 |
| RUB | Vene rubla | 75,9240 |
| THB | Tai baat | 37,841 |
| BRL | Brasiilia reaal | 4,3498 |
| MXN | Mehhiko peeso | 21,8192 |
| INR | India ruupia | 85,4735 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1581

JPY

Jaapani jeen

129,53

DKK

Taani kroon

7,4609

GBP

Inglise nael

0,88045

SEK

Rootsi kroon

10,3920

CHF

Šveitsi frank

1,1428

ISK

Islandi kroon

134,60

NOK

Norra kroon

9,4598

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,798

HUF

Ungari forint

323,45

PLN

Poola zlott

4,2942

RON

Rumeenia leu

4,6673

TRY

Türgi liir

6,6860

AUD

Austraalia dollar

1,6231

CAD

Kanada dollar

1,5085

HKD

Hongkongi dollar

9,0767

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7723

SGD

Singapuri dollar

1,5945

KRW

Korea vonn

1 307,61

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

16,7129

CNY

Hiina jüaan

8,0135

HRK

Horvaatia kuna

7,4135

IDR

Indoneesia ruupia

17 614,70

MYR

Malaisia ringit

4,8131

PHP

Filipiini peeso

62,649

RUB

Vene rubla

75,9240

THB

Tai baat

37,841

BRL

Brasiilia reaal

4,3498

MXN

Mehhiko peeso

21,8192

INR

India ruupia

85,4735

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 16.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 374/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 374/11

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8951 – Suzano Papel e Celulose / Fibria Celulose)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2018/C 374/05)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Suzano Papel e Celulose S.A. („Suzano“, Brasiilia), |
| --- | --- |

—

Suzano Papel e Celulose S.A. („Suzano“, Brasiilia),

| — | Fibria Celulose S.A. („Fibria“, Brasiilia). |
| --- | --- |

—

Fibria Celulose S.A. („Fibria“, Brasiilia).

Suzano omandab Fibria üle täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

| — | Suzano toodab puidutselluloosi ja pabertooteid. Nende puidutselluloosist valmistatakse mitut sorti paberit, mida kasutatakse pakendamiseks, trükkimiseks ja kirjutamiseks, erimaterjale ja pehmepaberit. Suzano pabertoodete valikusse kuuluvad kaetud ja pinnakatteta trüki- ja kirjapaber, papp ja pehmepaber. Suzano toodab ka väikeses koguses helvestselluloosi. Suzano tootmisrajatised asuvad Brasiilias ja tooteid eksporditakse kogu maailma. |
| --- | --- |

—

Suzano toodab puidutselluloosi ja pabertooteid. Nende puidutselluloosist valmistatakse mitut sorti paberit, mida kasutatakse pakendamiseks, trükkimiseks ja kirjutamiseks, erimaterjale ja pehmepaberit. Suzano pabertoodete valikusse kuuluvad kaetud ja pinnakatteta trüki- ja kirjapaber, papp ja pehmepaber. Suzano toodab ka väikeses koguses helvestselluloosi. Suzano tootmisrajatised asuvad Brasiilias ja tooteid eksporditakse kogu maailma.

| — | Fibria toodab puidutselluloosi. Nende puidutselluloosist valmistatakse mitut sorti paberit, mida kasutatakse pakendamiseks, trükkimiseks ja kirjutamiseks, erimaterjale ja pehmepaberit. Ettevõtja tootmisüksused asuvad Brasiilias ja puidutselluloosi eksporditakse kogu maailma. |
| --- | --- |

—

Fibria toodab puidutselluloosi. Nende puidutselluloosist valmistatakse mitut sorti paberit, mida kasutatakse pakendamiseks, trükkimiseks ja kirjutamiseks, erimaterjale ja pehmepaberit. Ettevõtja tootmisüksused asuvad Brasiilias ja puidutselluloosi eksporditakse kogu maailma.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.8951 – Suzano Papel e Celulose / Fibria Celulose

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

| e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| faks +32 22964301 |
| postiaadress: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---

| 16.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 374/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 374/13

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8947 – Nidec / Whirlpool (Embraco Business))

(EMPs kohaldatav tekst)

(2018/C 374/06)

1.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

| — | Nidec Corporation („Nidec“) (Jaapan); |
| --- | --- |

—

Nidec Corporation („Nidec“) (Jaapan);

| — | Embraco (Brasiilia), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Whirlpool Corporation (USA). |
| --- | --- |

—

Embraco (Brasiilia), mille üle on valitsev mõju ettevõtjal Whirlpool Corporation (USA).

Nidec omandab Embraco üle täieliku kontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub aktsiate või osade ostu teel.

2.

—   Nidec: mootorite, külmutusseadmetes kasutatavate kompressorite, ajamite, elektrienergia tootmise lahenduste, seadmete, elektrooniliste ja optiliste komponentide ning muude toodete tootmine ja müük;

—   Embraco: kompressorite tootmine ja müük külmutusseadmetes kasutamiseks.

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

4.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.8947 – Nidec / Whirlpool (Embraco Business)

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

| e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- |
| faks +32 22964301 |
| postiaadress: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks +32 22964301

postiaadress:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

1

---