# Jurnalul Oficial C 369/11 o

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 369 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6111 octombrie 2018 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 369

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6111 octombrie 2018

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2017-2018Ședințele dintre 11 și 14 decembrie 2017
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 178, 24.5.2018 .
  TEXTE ADOPTATE | 1 |

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2017-2018Ședințele dintre 11 și 14 decembrie 2017
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 178, 24.5.2018 .
  TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 178, 24.5.2018 .

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 12 decembrie 2017 |
| 2018/C 369/01 | Rezoluţia fără caracter legislativ a Parlamentului European din 12 decembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului de parteneriat și cooperare consolidat dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Kazahstan, pe de altă parte (12409/2016 – C8-0469/2016 – 2016/0166(NLE) – 2017/2035(INI)) | 2 |
| 2018/C 369/02 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 decembrie 2017 referitoare la raportul privind cetățenia UE în 2017: consolidarea drepturilor cetățenilor într-o Uniune a schimbărilor democratice (2017/2069(INI)) | 11 |
| 2018/C 369/03 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 decembrie 2017 privind Către o strategie în domeniul comerțului digital (2017/2065(INI)) | 22 |
| | Miercuri, 13 decembrie 2017 |
| 2018/C 369/04 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 decembrie 2017 referitoare la stadiul actual al negocierilor cu Regatul Unit (2017/2964(RSP)) | 32 |
| 2018/C 369/05 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 decembrie 2017 referitoare la Raportul anual referitor la punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comune (2017/2123(INI)) | 36 |
| 2018/C 369/06 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 decembrie 2017 referitoare la raportul anual referitor la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune (2017/2121(INI)) | 47 |
| 2018/C 369/07 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 decembrie 2017 referitoare la Raportul anual pe 2016 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (2017/2122(INI)) | 56 |
| | Joi, 14 decembrie 2017 |
| 2018/C 369/08 | Rezoluţia Parlamentului European din 14 decembrie 2017 referitoare la libertatea de exprimare în Vietnam, în special cazul lui Nguyen Van Hoa (2017/3001(RSP)) | 73 |
| 2018/C 369/09 | Rezoluţia Parlamentului European din 14 decembrie 2017 referitoare la Cambodgia: în special dizolvarea partidului CNRP (2017/3002(RSP)) | 76 |
| 2018/C 369/10 | Rezoluţia Parlamentului European din 14 decembrie 2017 referitoare la El Salvador: cazuri de femei urmărite penal pentru pierderea sarcinii (2017/3003(RSP)) | 79 |
| 2018/C 369/11 | Rezoluţia Parlamentului European din 14 decembrie 2017 referitoare la situația din Afganistan (2017/2932(RSP)) | 85 |
| 2018/C 369/12 | Rezoluţia Parlamentului European din 14 decembrie 2017 referitoare la situația populației rohingya (2017/2973(RSP)) | 91 |
| 2018/C 369/13 | Rezoluţia Parlamentului European din 14 decembrie 2017 referitoare la punerea în aplicare a Directivei 2011/93/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile (2015/2129(INI)) | 96 |
| 2018/C 369/14 | Rezoluţia Parlamentului European din 14 decembrie 2017 privind deliberările Comisiei pentru petiții în cursul anului 2016 (2017/2222(INI)) | 105 |
| 2018/C 369/15 | Rezoluţia Parlamentului European din 14 decembrie 2017 referitoare la o strategie europeană pentru o mobilitate cu emisii scăzute de dioxid de carbon (2016/2327(INI)) | 114 |
| | RECOMANDĂRI |
| | Parlamentul European |
| | Miercuri, 13 decembrie 2017 |
| 2018/C 369/16 | Recomandarea Parlamentului European din 13 decembrie 2017 adresată Consiliului și Comisiei în urma anchetei privind spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală (2016/3044(RSP)) | 132 |
| 2018/C 369/17 | Recomandarea Parlamentului European din 13 decembrie 2017 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind Hong Kong-ul, la 20 de ani de la retrocedarea acestuia (2017/2204(INI)) | 156 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 12 decembrie 2017

2018/C 369/01

Rezoluţia fără caracter legislativ a Parlamentului European din 12 decembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului de parteneriat și cooperare consolidat dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Kazahstan, pe de altă parte (12409/2016 – C8-0469/2016 – 2016/0166(NLE) – 2017/2035(INI))

2

2018/C 369/02

Rezoluţia Parlamentului European din 12 decembrie 2017 referitoare la raportul privind cetățenia UE în 2017: consolidarea drepturilor cetățenilor într-o Uniune a schimbărilor democratice (2017/2069(INI))

11

2018/C 369/03

Rezoluţia Parlamentului European din 12 decembrie 2017 privind Către o strategie în domeniul comerțului digital (2017/2065(INI))

22

Miercuri, 13 decembrie 2017

2018/C 369/04

Rezoluţia Parlamentului European din 13 decembrie 2017 referitoare la stadiul actual al negocierilor cu Regatul Unit (2017/2964(RSP))

32

2018/C 369/05

Rezoluţia Parlamentului European din 13 decembrie 2017 referitoare la Raportul anual referitor la punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comune (2017/2123(INI))

36

2018/C 369/06

Rezoluţia Parlamentului European din 13 decembrie 2017 referitoare la raportul anual referitor la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune (2017/2121(INI))

47

2018/C 369/07

Rezoluţia Parlamentului European din 13 decembrie 2017 referitoare la Raportul anual pe 2016 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (2017/2122(INI))

56

Joi, 14 decembrie 2017

2018/C 369/08

Rezoluţia Parlamentului European din 14 decembrie 2017 referitoare la libertatea de exprimare în Vietnam, în special cazul lui Nguyen Van Hoa (2017/3001(RSP))

73

2018/C 369/09

Rezoluţia Parlamentului European din 14 decembrie 2017 referitoare la Cambodgia: în special dizolvarea partidului CNRP (2017/3002(RSP))

76

2018/C 369/10

Rezoluţia Parlamentului European din 14 decembrie 2017 referitoare la El Salvador: cazuri de femei urmărite penal pentru pierderea sarcinii (2017/3003(RSP))

79

2018/C 369/11

Rezoluţia Parlamentului European din 14 decembrie 2017 referitoare la situația din Afganistan (2017/2932(RSP))

85

2018/C 369/12

Rezoluţia Parlamentului European din 14 decembrie 2017 referitoare la situația populației rohingya (2017/2973(RSP))

91

2018/C 369/13

Rezoluţia Parlamentului European din 14 decembrie 2017 referitoare la punerea în aplicare a Directivei 2011/93/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile (2015/2129(INI))

96

2018/C 369/14

Rezoluţia Parlamentului European din 14 decembrie 2017 privind deliberările Comisiei pentru petiții în cursul anului 2016 (2017/2222(INI))

105

2018/C 369/15

Rezoluţia Parlamentului European din 14 decembrie 2017 referitoare la o strategie europeană pentru o mobilitate cu emisii scăzute de dioxid de carbon (2016/2327(INI))

114

RECOMANDĂRI

Parlamentul European

Miercuri, 13 decembrie 2017

2018/C 369/16

Recomandarea Parlamentului European din 13 decembrie 2017 adresată Consiliului și Comisiei în urma anchetei privind spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală (2016/3044(RSP))

132

2018/C 369/17

Recomandarea Parlamentului European din 13 decembrie 2017 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind Hong Kong-ul, la 20 de ani de la retrocedarea acestuia (2017/2204(INI))

156

---

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 12 decembrie 2017 |
| 2018/C 369/18 | Decizia Parlamentului European din 12 decembrie 2017 privind cererea de apărare a privilegiilor și imunităților Eleonorei Forenza (2017/2199(IMM)) | 162 |
| 2018/C 369/19 | Decizia Parlamentului European din 12 decembrie 2017 privind cererea de ridicare a imunității lui Ingeborg Gräßle (2017/2220(IMM)) | 164 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 12 decembrie 2017

2018/C 369/18

Decizia Parlamentului European din 12 decembrie 2017 privind cererea de apărare a privilegiilor și imunităților Eleonorei Forenza (2017/2199(IMM))

162

2018/C 369/19

Decizia Parlamentului European din 12 decembrie 2017 privind cererea de ridicare a imunității lui Ingeborg Gräßle (2017/2220(IMM))

164

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN |
| | Marți, 12 decembrie 2017 |
| 2018/C 369/20 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 decembrie 2017 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind gestionarea sustenabilă a flotelor de pescuit externe și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1006/2008 al Consiliului (11382/2/2017 – C8-0358/2017 – 2015/0289(COD)) | 166 |
| 2018/C 369/21 | P8_TA(2017)0476Modificări ale unor regulamente în domeniul agriculturii și dezvoltării rurale***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 decembrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului referitor la normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1305/2013, (UE) nr. 1306/2013, (UE) nr. 1307/2013, (UE) nr. 1308/2013 și (UE) nr. 652/2014 ale Parlamentului European și ale Consiliului (COM(2016)0605 – C8-0404/2017 – 2016/0282B(COD))P8_TC1-COD(2016)0282BPoziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 decembrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1305/2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR), (UE) nr. 1306/2013 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune, (UE) nr. 1307/2013 de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune, (UE) nr. 1308/2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și (UE) nr. 652/2014 de stabilire a unor dispoziții pentru gestionarea cheltuielilor privind lanțul alimentar, sănătatea și bunăstarea animalelor, precum și sănătatea plantelor și materialul de reproducere a plantelor | 167 |
| 2018/C 369/22 | P8_TA(2017)0477Schema UE de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS): menținerea actualelor limitări ale domeniului de aplicare pentru activitățile din sectorul aviației și în vederea pregătirii punerii în aplicare a unei măsuri globale bazate pe piață începând din 2021 ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 decembrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE în vederea menținerii actualelor limitări ale domeniului de aplicare pentru activitățile din sectorul aviației și în vederea pregătirii punerii în aplicare a unei măsuri globale bazate pe piață începând din 2021 (COM(2017)0054 – C8-0028/2017 – 2017/0017(COD))P8_TC1-COD(2017)0017Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 decembrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE în vederea menținerii actualelor limitări ale domeniului de aplicare pentru activitățile de aviație și în vederea pregătirii punerii în aplicare a unei măsuri globale bazate pe piață începând din 2021 | 172 |
| 2018/C 369/23 | P8_TA(2017)0478Prelungirea duratei Fondului european pentru investiții strategice***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 decembrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1316/2013 și (UE) 2015/1017 în ceea ce privește prelungirea duratei Fondului european pentru investiții strategice și introducerea unor îmbunătățiri tehnice ale fondului și ale Platformei europene de consiliere în materie de investiții (COM(2016)0597 – C8-0375/2016 – 2016/0276(COD))P8_TC1-COD(2016)0276Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 decembrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1316/2013 și (UE) 2015/1017 în ceea ce privește prelungirea duratei Fondului european pentru investiții strategice și introducerea unor îmbunătățiri tehnice ale fondului și ale Platformei europene de consiliere în materie de investiții | 174 |
| 2018/C 369/24 | P8_TA(2017)0481Drepturi vamale la importurile anumitor produse originare din Statele Unite ale Americii ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 decembrie 2017 referitoare la propunerea modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind drepturi vamale suplimentare la importurile anumitor produse originare din Statele Unite ale Americii (COM(2017)0361 – C8-0226/2017 – 2014/0175(COD))P8_TC1-COD(2014)0175Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 decembrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) .../... al Parlamentului European și al Consiliului privind drepturi vamale suplimentare la importurile anumitor produse originare din Statele Unite ale Americii (text codificat) | 176 |
| 2018/C 369/25 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 decembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului privind transportul aerian dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Statele Unite ale Americii, pe de altă parte (13419/2016 – C8-0100/2017 – 2006/0058(NLE)) | 177 |
| 2018/C 369/26 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 decembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană pentru crearea unei legături între respectivele lor scheme de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră (13076/2017 – C8-0415/2017 – 2017/0193(NLE)) | 178 |
| 2018/C 369/27 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 decembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului de parteneriat și cooperare consolidat dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Kazahstan, pe de altă parte (12409/2016 – C8-0469/2016 – 2016/0166(NLE)) | 179 |
| 2018/C 369/28 | Decizia Parlamentului European din 12 decembrie 2017 privind propunerea Comisiei privind reînnoirea mandatului președintelui Comitetului unic de rezoluție (N8-0092/2017 – C8-0425/2017 – 2017/0901(NLE)) | 180 |
| | Miercuri, 13 decembrie 2017 |
| 2018/C 369/29 | Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecțiuni la Regulamentul delegat al Comisiei din 17 noiembrie 2017 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la obligația de tranzacționare pentru anumite instrumente financiare derivate (C(2017)07684 – 2017/2979(DEA)) | 181 |

III   Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 12 decembrie 2017

2018/C 369/20

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 decembrie 2017 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind gestionarea sustenabilă a flotelor de pescuit externe și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1006/2008 al Consiliului (11382/2/2017 – C8-0358/2017 – 2015/0289(COD))

166

2018/C 369/21

P8_TA(2017)0476Modificări ale unor regulamente în domeniul agriculturii și dezvoltării rurale***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 decembrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului referitor la normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1305/2013, (UE) nr. 1306/2013, (UE) nr. 1307/2013, (UE) nr. 1308/2013 și (UE) nr. 652/2014 ale Parlamentului European și ale Consiliului (COM(2016)0605 – C8-0404/2017 – 2016/0282B(COD))P8_TC1-COD(2016)0282BPoziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 decembrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1305/2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR), (UE) nr. 1306/2013 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune, (UE) nr. 1307/2013 de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune, (UE) nr. 1308/2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și (UE) nr. 652/2014 de stabilire a unor dispoziții pentru gestionarea cheltuielilor privind lanțul alimentar, sănătatea și bunăstarea animalelor, precum și sănătatea plantelor și materialul de reproducere a plantelor

167

2018/C 369/22

P8_TA(2017)0477Schema UE de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS): menținerea actualelor limitări ale domeniului de aplicare pentru activitățile din sectorul aviației și în vederea pregătirii punerii în aplicare a unei măsuri globale bazate pe piață începând din 2021 ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 decembrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE în vederea menținerii actualelor limitări ale domeniului de aplicare pentru activitățile din sectorul aviației și în vederea pregătirii punerii în aplicare a unei măsuri globale bazate pe piață începând din 2021 (COM(2017)0054 – C8-0028/2017 – 2017/0017(COD))P8_TC1-COD(2017)0017Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 decembrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE în vederea menținerii actualelor limitări ale domeniului de aplicare pentru activitățile de aviație și în vederea pregătirii punerii în aplicare a unei măsuri globale bazate pe piață începând din 2021

172

2018/C 369/23

P8_TA(2017)0478Prelungirea duratei Fondului european pentru investiții strategice***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 decembrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1316/2013 și (UE) 2015/1017 în ceea ce privește prelungirea duratei Fondului european pentru investiții strategice și introducerea unor îmbunătățiri tehnice ale fondului și ale Platformei europene de consiliere în materie de investiții (COM(2016)0597 – C8-0375/2016 – 2016/0276(COD))P8_TC1-COD(2016)0276Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 decembrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1316/2013 și (UE) 2015/1017 în ceea ce privește prelungirea duratei Fondului european pentru investiții strategice și introducerea unor îmbunătățiri tehnice ale fondului și ale Platformei europene de consiliere în materie de investiții

174

2018/C 369/24

P8_TA(2017)0481Drepturi vamale la importurile anumitor produse originare din Statele Unite ale Americii ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 decembrie 2017 referitoare la propunerea modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind drepturi vamale suplimentare la importurile anumitor produse originare din Statele Unite ale Americii (COM(2017)0361 – C8-0226/2017 – 2014/0175(COD))P8_TC1-COD(2014)0175Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 decembrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) .../... al Parlamentului European și al Consiliului privind drepturi vamale suplimentare la importurile anumitor produse originare din Statele Unite ale Americii (text codificat)

176

2018/C 369/25

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 decembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului privind transportul aerian dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Statele Unite ale Americii, pe de altă parte (13419/2016 – C8-0100/2017 – 2006/0058(NLE))

177

2018/C 369/26

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 decembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană pentru crearea unei legături între respectivele lor scheme de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră (13076/2017 – C8-0415/2017 – 2017/0193(NLE))

178

2018/C 369/27

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 decembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului de parteneriat și cooperare consolidat dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Kazahstan, pe de altă parte (12409/2016 – C8-0469/2016 – 2016/0166(NLE))

179

2018/C 369/28

Decizia Parlamentului European din 12 decembrie 2017 privind propunerea Comisiei privind reînnoirea mandatului președintelui Comitetului unic de rezoluție (N8-0092/2017 – C8-0425/2017 – 2017/0901(NLE))

180

Miercuri, 13 decembrie 2017

2018/C 369/29

Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecțiuni la Regulamentul delegat al Comisiei din 17 noiembrie 2017 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la obligația de tranzacționare pentru anumite instrumente financiare derivate (C(2017)07684 – 2017/2979(DEA))

181

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

11.10.2018

| 11.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 369/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 369/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2017-2018

Ședințele dintre 11 și 14 decembrie 2017

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 178, 24.5.2018.

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 12 decembrie 2017

| 11.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 369/2 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 369/2

---

P8_TA(2017)0485

Acordul de parteneriat și cooperare consolidat UE-Kazahstan (rezoluție)

Rezoluţia fără caracter legislativ a Parlamentului European din 12 decembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului de parteneriat și cooperare consolidat dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Kazahstan, pe de altă parte (12409/2016 – C8-0469/2016 – 2016/0166(NLE) – 2017/2035(INI))

(2018/C 369/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (12409/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (12409/2016),

| — | având în vedere proiectul de Acord de parteneriat și cooperare consolidat între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Kazahstan, pe de altă parte (09452/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de Acord de parteneriat și cooperare consolidat între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Kazahstan, pe de altă parte (09452/2015),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de către Consiliu în conformitate cu articolul 31 alineatul (1) și articolul 37 din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolul 91, articolul 100 alineatul (2), articolele 207 și 209 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și îndeosebi articolul 218 alineatul (6) litera (a) din acesta (C8-0469/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de către Consiliu în conformitate cu articolul 31 alineatul (1) și articolul 37 din Tratatul privind Uniunea Europeană și articolul 91, articolul 100 alineatul (2), articolele 207 și 209 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și îndeosebi articolul 218 alineatul (6) litera (a) din acesta (C8-0469/2016),

| — | având în vedere semnarea Acordului de parteneriat și cooperare consolidat (APCC) la Astana, la 21 decembrie 2015, în prezența Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Federica Mogherini, |
| --- | --- |

—

având în vedere semnarea Acordului de parteneriat și cooperare consolidat (APCC) la Astana, la 21 decembrie 2015, în prezența Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Federica Mogherini,

| — | având în vedere aplicarea cu titlu provizoriu a unor părți ale APCC aflate în sfera de competență exclusivă a UE, de la 1 mai 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere aplicarea cu titlu provizoriu a unor părți ale APCC aflate în sfera de competență exclusivă a UE, de la 1 mai 2016,

| — | având în vedere continuarea punerii în aplicare a Acordului de parteneriat și cooperare UE-Kazahstan (APC), semnat la 23 ianuarie 1995, de la intrarea acestuia în vigoare la 1 iulie 1999, |
| --- | --- |

—

având în vedere continuarea punerii în aplicare a Acordului de parteneriat și cooperare UE-Kazahstan (APC), semnat la 23 ianuarie 1995, de la intrarea acestuia în vigoare la 1 iulie 1999,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 conținând recomandările Parlamentului European adresate Consiliului, Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă privind negocierile pentru un acord extins de parteneriat și cooperare UE-Kazahstan (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 conținând recomandările Parlamentului European adresate Consiliului, Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă privind negocierile pentru un acord extins de parteneriat și cooperare UE-Kazahstan (1),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Kazahstan, inclusiv cele din 10 martie 2016 (2), din 18 aprilie 2013 (3), din 15 martie 2012 (4) și din 17 septembrie 2009 privind cazul lui Yevgeny Zhovtis din Kazahstan (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Kazahstan, inclusiv cele din 10 martie 2016 (2), din 18 aprilie 2013 (3), din 15 martie 2012 (4) și din 17 septembrie 2009 privind cazul lui Yevgeny Zhovtis din Kazahstan (5),

| — | având în vedere Rezoluțiile sale din 15 decembrie 2011 referitoare la situația aplicării strategiei UE pentru Asia Centrală (6) și din 13 aprilie 2016 referitoare la implementarea și revizuirea Strategiei UE-Asia Centrală (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluțiile sale din 15 decembrie 2011 referitoare la situația aplicării strategiei UE pentru Asia Centrală (6) și din 13 aprilie 2016 referitoare la implementarea și revizuirea Strategiei UE-Asia Centrală (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa legislativă din 19 ianuarie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de continuare a activității Centrului Internațional pentru Știință și Tehnologie (8), cu sediul la Astana, în Kazahstan, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa legislativă din 19 ianuarie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de continuare a activității Centrului Internațional pentru Știință și Tehnologie (8), cu sediul la Astana, în Kazahstan,

| — | având în vedere rezoluția legislativă din 12 decembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția legislativă din 12 decembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie (9),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 22 iunie 2015 și din 19 iunie 2017 privind Strategia UE pentru Asia Centrală, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 22 iunie 2015 și din 19 iunie 2017 privind Strategia UE pentru Asia Centrală,

| — | având în vedere cel de al patrulea raport privind progresele înregistrate al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) și al serviciilor Comisiei din 13 ianuarie 2015 cu privire la punerea în aplicare a Strategiei UE pentru Asia Centrală adoptată în 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de al patrulea raport privind progresele înregistrate al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) și al serviciilor Comisiei din 13 ianuarie 2015 cu privire la punerea în aplicare a Strategiei UE pentru Asia Centrală adoptată în 2007,

| — | având în vedere dialogurile anuale UE – Kazahstan privind drepturile omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere dialogurile anuale UE – Kazahstan privind drepturile omului,

| — | având în vedere diferitele reuniuni UE – Asia Centrală, |
| --- | --- |

—

având în vedere diferitele reuniuni UE – Asia Centrală,

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru comerț internațional (A8-0335/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru comerț internațional (A8-0335/2017),

| A. | întrucât ACPC ar trebui să ducă la o aprofundare și o consolidare vizibile ale legăturilor politice și economice dintre cele două părți, respectând în același timp și ținând cont de diferențele existente și de circumstanțele politice, economice și sociale specifice ale părților, în beneficiul populațiilor Kazahstanului și UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât ACPC ar trebui să ducă la o aprofundare și o consolidare vizibile ale legăturilor politice și economice dintre cele două părți, respectând în același timp și ținând cont de diferențele existente și de circumstanțele politice, economice și sociale specifice ale părților, în beneficiul populațiilor Kazahstanului și UE;

| B. | întrucât APCC (articolul 1) ar putea să consolideze cadrul pentru realizarea unor elemente esențiale, cum ar fi respectarea democrației, statul de drept, drepturile omului și principiile economiei de piață, deja prevăzute în APC, câtă vreme implementarea tuturor clauzelor face obiectul unui mecanism de monitorizare strict și eficace bazat pe criterii de referință și termene-limită clare; întrucât combaterea proliferării armelor de distrugere în masă este adăugată ca un nou element esențial (articolul 11); |
| --- | --- |

B.

întrucât APCC (articolul 1) ar putea să consolideze cadrul pentru realizarea unor elemente esențiale, cum ar fi respectarea democrației, statul de drept, drepturile omului și principiile economiei de piață, deja prevăzute în APC, câtă vreme implementarea tuturor clauzelor face obiectul unui mecanism de monitorizare strict și eficace bazat pe criterii de referință și termene-limită clare; întrucât combaterea proliferării armelor de distrugere în masă este adăugată ca un nou element esențial (articolul 11);

| C. | întrucât Kazahstanul este prima țară din Asia Centrală care a semnat un APCC cu UE; întrucât APCC, după ce va fi ratificat de către toate statele membre și Parlamentul European, va înlocui APC semnat în 1999 și întrucât textul APCC a fost publicat la 15 iulie 2015; |
| --- | --- |

C.

întrucât Kazahstanul este prima țară din Asia Centrală care a semnat un APCC cu UE; întrucât APCC, după ce va fi ratificat de către toate statele membre și Parlamentul European, va înlocui APC semnat în 1999 și întrucât textul APCC a fost publicat la 15 iulie 2015;

| D. | întrucât APCC stabilește o gamă largă de domenii noi de cooperare care nu sunt doar în interesul politic și economic al UE, dar sunt și adecvate pentru a sprijini Kazahstanul în următoarea etapă de modernizare la care aspiră, asigurând în același timp cooperarea pentru a face față provocărilor globale, în special în ceea ce privește o dezvoltarea socială și economică sustenabilă pentru toți cetățenii, conservarea diversității culturale, conservarea mediului și gestionarea consecințelor schimbărilor climatice în conformitate cu cerințele Acordului de la Paris, precum și menținerea păcii și cooperarea regională; |
| --- | --- |

D.

întrucât APCC stabilește o gamă largă de domenii noi de cooperare care nu sunt doar în interesul politic și economic al UE, dar sunt și adecvate pentru a sprijini Kazahstanul în următoarea etapă de modernizare la care aspiră, asigurând în același timp cooperarea pentru a face față provocărilor globale, în special în ceea ce privește o dezvoltarea socială și economică sustenabilă pentru toți cetățenii, conservarea diversității culturale, conservarea mediului și gestionarea consecințelor schimbărilor climatice în conformitate cu cerințele Acordului de la Paris, precum și menținerea păcii și cooperarea regională;

| E. | întrucât, începând din mai 2016, două treimi din APCC se aplică cu titlu provizoriu; |
| --- | --- |

E.

întrucât, începând din mai 2016, două treimi din APCC se aplică cu titlu provizoriu;

| F. | întrucât Parlamentul European este pregătit, în cadrul competențelor sale, să se implice activ în dezvoltarea și concretizarea domeniilor specifice de cooperare cu Kazahstanul, inclusiv a relațiilor parlamentare; |
| --- | --- |

F.

întrucât Parlamentul European este pregătit, în cadrul competențelor sale, să se implice activ în dezvoltarea și concretizarea domeniilor specifice de cooperare cu Kazahstanul, inclusiv a relațiilor parlamentare;

| G. | întrucât Kazahstanul a aderat la OMC la 1 ianuarie 2016; |
| --- | --- |

G.

întrucât Kazahstanul a aderat la OMC la 1 ianuarie 2016;

| H. | întrucât Kazahstanul a aderat la Comisia pentru democrație prin drept (Comisia de la Veneția) în martie 2012, |
| --- | --- |

H.

întrucât Kazahstanul a aderat la Comisia pentru democrație prin drept (Comisia de la Veneția) în martie 2012,

Dispoziții generale privind relațiile dintre UE și Kazahstan și APCC

| 1. | subliniază că întărirea relațiilor politice, economice și culturale dintre UE și Kazahstan trebuie să se bazeze pe angajamente comune față de valori universale, în special față de democrație, statul de drept, buna guvernanță și respectarea drepturilor omului și să fie orientate de interese reciproce; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ia act de strategia coerentă a Kazahstanului de apropiere de UE; subliniază contribuția esențială a țării pentru punerea în aplicare a strategiei UE – Asia Centrală, care va fi revizuită în profunzime în 2019; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută faptul că APCC creează o bază solidă pentru aprofundarea relațiilor; ia act de faptul că Kazahstanul este prima țară parteneră din Asia Centrală cu care UE a negociat și a semnat un APCC; consideră că acest acord de nouă generație este un model bun, care ar putea fi aplicat în viitor și altor țări din regiune; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută ambiția exprimată în APCC de a consolida cooperarea și a intensifica în mod semnificativ legăturile economice dintre UE și Kazahstan în diverse domenii de preocupare și interes comun, cum ar fi democrația și statul de drept, drepturile omului și libertățile fundamentale, dezvoltarea sustenabilă, politica externă și de securitate, comerțul, justiția, libertatea și securitatea și în alte 29 de domenii de politică sectorială esențiale, cum ar fi cooperarea economică și financiară, energia, transporturile, mediul și schimbările climatice, ocuparea forței de muncă și afacerile sociale, cultura, educația și cercetarea; încurajează ambele părți să își îndeplinească în mod activ angajamentele; |
| --- | --- |

4.

| 5. | se așteaptă ca APCC să promoveze întărirea statului de drept și a participării democratice a tuturor cetățenilor, o mai mare diversitate în peisajul politic, un sistem judiciar independent, imparțial și cu o funcționare mai bună, o mai mare transparență și asumare a răspunderii din partea guvernului, îmbunătățirea legislației muncii în concordanță cu cerințele OIM, mai multe oportunități de afaceri pentru întreprinderile mici și mijlocii, dezvoltarea sustenabilă a mediului, a gospodăririi apelor și a altor resurse, cum ar fi utilizarea eficientă a energiei și dezvoltarea unor surse de energie regenerabile; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază importanța și valabilitatea în continuare a recomandărilor Parlamentului din 22 noiembrie 2012 cu privire la negocierile pentru un APCC UE-Kazahstan; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reamintește că Parlamentul a subliniat că progresul în ceea ce privește negocierea APCC trebuie legat de progresul reformelor politice și de înregistrarea unor progrese reale în ceea ce privește drepturile omului, statul de drept, buna guvernanță și democratizarea, punerea în aplicare a recomandărilor Comisiei de la Veneția putând juca un rol benefic în acest sens; își exprimă profunda preocupare față de faptul că drepturile la libertatea de exprimare, de întrunire pașnică și de asociere rămân restricționate; îndeamnă această țară să pună în aplicare pe deplin recomandările formulate de Raportorul special al ONU pentru libertatea de întrunire pașnică și de asociere în raportul privind rezultatele misiunii sale în Kazahstan din ianuarie 2015; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază faptul că măsurile următoare trebuie să se bazeze pe aplicarea principiului „mai mult pentru mai mult”; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută faptul că APCC a introdus posibilitatea de a negocia un acord de facilitare a eliberării vizelor între UE și Kazahstan în paralel cu posibila negociere a unui acord care să reglementeze obligațiile specifice privind readmisiile; atrage atenția că este important să se intensifice schimburile, în special la nivelul tinerilor și la nivel academic, și solicită, în acest sens, o extindere substanțială a programului Erasmus+ pentru Kazahstan; |
| --- | --- |

9.

| 10. | își reiterează invitația adresată Consiliului, Comisiei și ÎR/VP:






  — | de a se asigura că ambele părți respectă elementele esențiale ale APCC, deoarece nerespectarea lor ar duce fie la o soluționare a litigiilor (articolul 278), fie chiar la suspendare în cazul unor încălcări grave (articolul 279); |
| --- | --- | --- |

10.

—

de a se asigura că ambele părți respectă elementele esențiale ale APCC, deoarece nerespectarea lor ar duce fie la o soluționare a litigiilor (articolul 278), fie chiar la suspendare în cazul unor încălcări grave (articolul 279);

| — | de a elabora criterii de referință și termene-limită de punere în aplicare a APCC; |
| --- | --- |

—

de a elabora criterii de referință și termene-limită de punere în aplicare a APCC;

| — | de a oferi un mecanism cuprinzător de monitorizare între Parlament și SEAE de îndată ce APCC intră pe deplin în vigoare, inclusiv elementele specificate în rezoluția sa din 22 noiembrie 2012; |
| --- | --- |

—

de a oferi un mecanism cuprinzător de monitorizare între Parlament și SEAE de îndată ce APCC intră pe deplin în vigoare, inclusiv elementele specificate în rezoluția sa din 22 noiembrie 2012;

| 11. | reamintește faptul că articolul 218 alineatul (10) din TFUE, precum și hotărârile pertinente ale CJUE în ceea ce privește accesul imediat și integral al Parlamentului la toate documentele de negociere și la informațiile aferente, sunt în continuare doar parțial respectate de către VP/ÎR, Consiliu și Comisie; |
| --- | --- |

11.

| 12. | solicită Comisiei parlamentare de cooperare (CPC) UE-Kazahstan să își actualizeze Regulamentul de procedură pentru a asigura controlul democratic al aplicării provizorii în acele domenii care au intrat deja în vigoare, să își utilizeze prerogativele pentru a adopta recomandări și să se pregătească pentru controlul întregului APCC odată cu intrarea sa completă în vigoare; |
| --- | --- |

12.

Dialogul politic și cooperarea, democrația, statul de drept, buna guvernanță și libertățile fundamentale

| 13. | face apel la UE să acorde prioritate în mod sistematic în cadrul dialogului său politic cu Kazahstanul chestiunilor legate de statul de drept și democrație, de libertățile fundamentale și drepturile omului; |
| --- | --- |

13.

| 14. | încurajează Kazahstanul, în lumina protestelor sociale, dintre care unele violente, să adopte măsuri proactive și concrete atunci când transpune în practică programul „Kazahstan 2050”, pentru reforme politice, democratice și sociale, incluzând o separare clară a puterilor între ramura executivă și cea legislativă, introducând noi controale și echilibre în sistemul constituțional, în conformitate cu angajamentele internaționale ale țării, în temeiul diferitelor instrumente ale ONU, OSCE și Consiliului Europei; își reiterează convingerea că tranziția pe care o dorește Kazahstanul, către un nou tip de creștere concentrată intensiv pe cercetare, nu ar putea fi posibilă fără o educație de înaltă calitate, accesul unei mari părți a populației la servicii esențiale moderne, o politică socială favorabilă incluziunii și un sistem de relații sociale reglementate, îndeosebi în economie; salută „programul în 100 de pași” ca fiind o încercare de a răspunde nevoii de reforme urgente în această țară; |
| --- | --- |

14.

| 15. | salută unele evoluții pozitive recente în domeniul reformelor constituționale și administrative, precum și crearea unei platforme consultative a societății civile; cu toate acestea, este foarte preocupat de efectele restrictive ale codurilor penal și administrativ, care au intrat în vigoare în 2015, asupra organizațiilor societății civile și activităților lor; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Kazahstanul să pună în aplicare pe deplin recomandările formulate de misiunea internațională de observare a alegerilor din 20 martie 2016 a OSCE/ODIHR, potrivit cărora țara mai are încă un drum lung de parcurs până la îndeplinirea angajamentelor asumate în cadrul OSCE privind alegerile democratice; îndeamnă autoritățile din Kazahstan să evite restricționarea activității candidaților independenți; îndeamnă, de asemenea, să se respecte drepturile electorale ale cetățenilor; |
| --- | --- |

16.

| 17. | salută cooperarea Kazahstanului cu Comisia de la Veneția și solicită punerea deplină în aplicare a recomandărilor acesteia în domeniul reformelor democratice și judiciare, în special; |
| --- | --- |

17.

| 18. | salută actualele reforme administrative și recomandă reforme suplimentare care să garanteze un sistem judiciar cu adevărat independent și imparțial și eforturi mai eficiente în combaterea corupției la toate nivelurile; face, cu toate acestea, apel la o guvernanță consolidată și la reforme, cu un sistem judiciar cu adevărat independent și fără corupție, care să garanteze dreptul la un proces echitabil dreptul la apărare, și cu eforturi sporite și mai eficiente de combatere a corupției, criminalității organizate și traficului de droguri; solicită îmbunătățirea și modernizarea în sectoarele sociale de bază și realizarea de investiții în acestea; subliniază că acordarea unei atenții sporite dezvoltării economice și sociale în regiunile periferice și din afara principalelor orașe va fi importantă pentru stabilitatea țării pe termen lung; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ia act de existența platformelor de dialog cu societatea civilă; își reiterează îngrijorarea cu privire la legislația privind ONG-urile, care subminează independența și capacitatea de a funcționa a acestora; reamintește importanța unei societăți civile active și independente pentru viitorul sustenabil al Kazahstanului; îndeamnă autoritățile kazahe să garanteze în orice situație că toți activiștii pentru drepturile omului și toate ONG-urile din Kazahstan sunt în măsură să își desfășoare activitățile legitime de apărare a drepturilor omului fără teama de represalii și fără nicio restricție și să contribuie astfel la dezvoltarea sustenabilă a societății și la consolidarea democrației; este de părere că APCC implică și un sprijin consolidat pentru dezvoltarea unei societăți civile autentice și face apel la autoritățile kazahe să acționeze în consecință și la Comisie să intensifice programele menite să întărească și să consolideze acțiunea ONG-urilor independente; |
| --- | --- |

19.

| 20. | solicită să se pună capăt persecuției judiciare, hărțuirii și încarcerării jurnaliștilor independenți, activiștilor societății civile, liderilor sindicali, apărătorilor drepturilor omului, politicienilor din opoziție și altor persoane care își susțin punctul de vedere, ca represalii pentru exercitarea libertății de exprimare și a altor libertăți fundamentale, fenomen care s-a intensificat în ultimii ani; solicită reabilitarea deplină și eliberarea imediată a tuturor activiștilor și prizonierilor politici aflați în prezent în detenție, precum și ridicarea restricțiilor de călătorie impuse celorlalți; solicită să se pună capăt abuzării de procedurile de extrădare ale Interpol și hărțuirii opoziției politice în străinătate; |
| --- | --- |

20.

| 21. | salută eliberarea condiționată din detenție, în august 2016, a cunoscutului activist kazah și lider al partidului de opoziție Alga!, Vladimir Kozlov; |
| --- | --- |

21.

| 22. | își exprimă preocuparea cu privire la îngrădirea libertății mass-mediei, a libertății de exprimare, a libertății de asociere și de întrunire și a libertății religioase, inclusiv prin intermediul legislației restrictive, al presiunii, al cenzurii și al urmăririi penale a activiștilor; subliniază că libertatea de exprimare pentru presa independentă, bloggeri și cetățeni este o valoare universală care trebuie menținută; recomandă Kazahstanului să aplice standardele Consiliului Europei în sistemul său juridic; ia act de eforturile depuse de Kazahstan pentru îmbunătățirea imaginii țării pe plan internațional, cum o demonstrează recenta inaugurare a EXPO-2017 la Astana; subliniază, cu toate acestea, că aceste eforturi sunt contrazise de reprimarea vocilor dizidente și de presiunea asupra societății civile din ultimele luni; |
| --- | --- |

22.

| 23. | este preocupat de faptul că unele dintre dispozițiile incluse în recenta reformă a Codului penal și a Codului de procedură penală restrâng libertatea de exprimare; încurajează Kazahstanul să le reexamineze, în special pe cele cu privire la incriminarea defăimării; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că libertatea mass-mediei și libertatea de exprimare sunt esențiale pentru stabilirea și consolidarea democrației, a statului de drept și a drepturilor omului; regretă faptul că mediul a devenit din ce în ce mai ostil pentru societățile mass-media independente; își exprimă preocuparea cu privire la proiectul de act legislativ privind mass-media, care vizează introducerea unor norme pentru jurnaliști care implică verificarea informațiilor cu autoritățile de stat; îndeamnă autoritățile kazahe să retragă aceste amendamente din proiectul de lege și să asigure independența deplină a investigațiilor și relatărilor jurnaliștilor; îndeamnă, de asemenea, autoritățile kazahe să se abțină de la a restricționa accesul la mass-media esențială pentru stat, atât online, cât și offline, atât din interiorul țării, cât și din străinătate; regretă faptul că defăimarea rămâne, de asemenea, incriminată în Kazahstan și subliniază că acest lucru a devenit problematic din perspectiva libertății de exprimare din această țară; este preocupat de numărul mare de procese de defăimare, inclusiv cazuri împotriva câtorva radiodifuzori de știri și altor site-uri internet care relatează nefavorabil despre politicile guvernamentale și care sunt, de asemenea, blocate în mod sistematic, inițiate de către funcționari publici și alte personalități publice care se bucură de o protecție specială și solicită sume mari de bani drept despăgubiri morale ca urmare a articolelor care conțin acuzații de corupție, abateri sau alte aspecte care nu sunt pe placul lor; |
| --- | --- |

24.

| 25. | îndeamnă la inversarea tendințelor negative în ceea ce privește libertatea mass-mediei, libertatea de exprimare, libertatea de asociere și de întrunire și libertatea religioasă; recomandă Kazahstanului să aplice standardele Consiliului Europei în legislația sa; ia act, în acest context, de faptul că, începând din 2016, toate ONG-urile din Kazahstan sunt obligate prin lege să se înregistreze la autorități și să prezinte anual informații privind activitățile pe care le desfășoară, pentru a fi incluse într-o bază de date guvernamentală a ONG-urilor; subliniază că această măsură ar putea viza consolidarea transparenței din sector; este preocupat însă de faptul că noile cerințe se adaugă obligațiilor de raportare către stat deja extinse care îi revin sectorului neguvernamental, în timp ce politica de transparență este aplicată disproporționat sectorului nonprofit și neguvernamental, dat fiind faptul că nu se aplică niciunei alte entități juridice; este preocupat de faptul că implicarea în asociații neînregistrate este incriminată și că nefurnizarea de informații pentru noua bază de date sau furnizarea de informații „incorecte” ar putea duce la impunerea de sancțiuni organizațiilor; regretă că activitățile asociațiilor publice înregistrate pot fi suspendate sau se poate decide încetarea lor de către instanță pentru orice încălcare a legislației naționale, indiferent cât de puțin gravă ar fi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | ia act cu îngrijorare de faptul că recenta adoptare a legislației anti-terorism, inclusiv un proiect de lege care propune retragerea cetățeniei persoanelor suspectate de terorism, ar putea duce la suprimarea opoziției politice pașnice și legitime; îndeamnă autoritățile kazahe să evite să recurgă la această legislație din cauza posibilelor efecte de limitare a libertății de exprimare, a libertății religioase sau de credință și a independenței sistemului judiciar sau de interzicere a activităților opoziției; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ia act de faptul că, în observațiile sale de încheiere privind Kazahstanul adoptate în vara anului 2016, Comitetul ONU pentru drepturile omului și-a exprimat preocuparea cu privire la dispozițiile formulate în linii mari din Codul Penal, la articolul 174, care interzice „incitarea” la disensiuni sociale, naționale sau de alt fel, și la articolul 274, care interzice „diseminarea de informații cunoscute ca fiind false”, precum și cu privire la utilizarea acestor articole pentru a restricționa în mod nejustificat libertatea de exprimare și alte drepturi protejate de Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP); regretă faptul că mai mulți activiști ai societății civile și jurnaliști au fost puși sub acuzare și încarcerați pe baza articolelor menționate mai sus din Codul Penal; ia act de faptul pe această listă se află Maks Bokayev și Talgat Ayan, care ispășesc o pedeapsă cu închisoarea de cinci ani pentru rolul lor în protestele pașnice privind reformă funciară, care au avut loc în Kazahstan în primăvara anului 2016; îndeamnă guvernul kazah să îi elibereze și să retragă acuzațiile împotriva lor; |
| --- | --- |

27.

| 28. | invită Kazahstanul să revizuiască Legea privind sindicatele din 2014 și Codul muncii din 2015, pentru a le alinia la standardele OIM; îi reamintește Kazahstanului de obligațiile sale de a respecta pe deplin concluziile adoptate de Comitetul OIM pentru aplicarea standardelor (în 2017, 2016 și 2015); |
| --- | --- |

28.

| 29. | condamnă desființarea Confederației sindicatelor independente din Kazahstan (CITUK) prin ordin judecătoresc în ianuarie 2017, fiind acuzată că nu și-a confirmat statutul în temeiul restrictivei Legi privind sindicatele din 2014; reamintește autorităților kazahe necesitatea garantării unui sistem judiciar independent și imparțial și a favorizării unui dialog social real și prin încurajarea existenței și funcționării unor sindicate independente, precum CITUK și sindicatele afiliate la aceasta; face trimitere la concluziile Comitetului OIM pentru aplicarea standardelor privind situația din Kazahstan din iunie 2017; regretă că Larisa Kharkova, președinta CITUK a fost declarată vinovată de un tribunal, la 25 iulie 2017, fiind acuzată de deturnare de fonduri și fraudă legate de utilizarea fondurilor sindicale, acestea fiind considerate a fi acuzații motivate politic; deplânge faptul că a fost condamnată în mod arbitrar la patru ani de restrângere a libertății de circulație, impusă de instanță, pe lângă 100 de ore de muncă în folosul comunității și interzicerea ocupării unor funcții de conducere în cadrul asociațiilor publice timp de cinci ani; face apel la Kazahstan să anuleze condamnarea și să renunțe la acuzațiile împotriva sa; |
| --- | --- |

29.

| 30. | regretă că, în aprilie și mai 2017, doi alți lideri sindicali, Nurbek Kushakbayev și Amin Yeleusinov, au fost condamnați la doi ani și jumătate și, respectiv, la doi ani de închisoare, în urma unor acuzații considerate, la rândul lor, ca fiind motivate politic; observă că sentințele pronunțate împotriva celor trei lideri de sindicat sunt o lovitură dată activității sindicaliste independente din această țară; |
| --- | --- |

30.

| 31. | ia act de caracterul multietnic și multireligios al Kazahstanului și subliniază necesitatea protejării minorităților și a drepturilor acestora, în special în ceea ce privește utilizarea limbilor, libertatea religioasă sau de credință, nediscriminarea și egalitatea de șanse; salută coexistența pașnică a diferitelor comunități în Kazahstan; |
| --- | --- |

31.

| 32. | solicită o revizuire substanțială a dialogului UE-Kazahstan privind drepturile omului, în scopul de a-l face mai eficace și mai axat pe rezultate; invită autoritățile kazahe să se angajeze pe deplin în acest dialog, precum și în toate celelalte foruri, pentru a înregistra progrese concrete în ceea ce privește situația drepturilor omului din această țară, acordând totodată o atenție specială cazurilor individuale; reamintește că implicarea societății civile în aceste dialoguri și consultări trebuie garantată; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază necesitatea unui angajament continuu în cadrul ciclului mecanismului de evaluare periodică universală al Consiliului ONU pentru drepturile omului (CDO), în special în ceea ce privește punerea efectivă în aplicare a recomandărilor acesteia; |
| --- | --- |

33.

| 34. | insistă ca Kazahstanul să respecte recomandările Comisiei ONU împotriva torturii și recomandările din 2009 ale Raportorului special al ONU privind tortura; |
| --- | --- |

34.

| 35. | regretă faptul că Kazahstanul a refuzat până în prezent o anchetă internațională independentă a evenimentelor de la Zhanaozen din 2011, în pofida apelurilor lansate de CDO; |
| --- | --- |

35.

| 36. | salută cererea de aderare a cestei țări la o serie de convenții ale Consiliului Europei; |
| --- | --- |

36.

| 37. | regretă faptul că Kazahstanul nu este nici parte, nici stat semnatar al Statutului de la Roma al Curții Penale Internaționale și invită Kazahstanul să semneze și să adere la acesta; |
| --- | --- |

37.

Relațiile internaționale, cooperarea regională și provocările globale

| 38. | salută cooperarea constructivă a Kazahstanului în relațiile internaționale, în calitate de contribuitor important la pace și stabilitate, atât la nivel regional, cât și la nivel mondial, de exemplu, prin facilitarea discuțiilor cu privire la acordul nuclear cu Iranul, negocierile dintre părți de la Astana în vederea găsirii unei soluții globale pentru încetarea războiului din Siria, eforturile sale diplomatice în ceea ce privește conflictul din Ucraina și inițiativa sa referitoare la Conferința privind interacțiunea și măsurile de consolidare a încrederii în Asia; încurajează Kazahstanul să continue să se implice și să joace un rol constructiv pe scena internațională; salută, în acest context, apelul său privind eradicarea treptată a conflictelor armate prin neproliferarea și dezarmarea nucleare și inițierea unei Declarații universale pentru o lume fără arme nucleare; salută, în special, decizia Kazahstanului de a nu se alătura interdicției impuse de Rusia asupra produselor agricole provenite din UE și consideră acest fapt un semn concret și încurajator al dorinței acestei țări de a intensifica dialogul și cooperarea cu UE; |
| --- | --- |

38.

| 39. | ia act de importanța geostrategică a Kazahstanului și recunoaște politica externă multivectorială a țării, care își propune relații amicale și previzibile, inclusiv, ca o prioritate, construirea și menținerea în echilibru a unor relații de bună vecinătate cu Rusia, cu China, cu statele din Asia Centrală cu care se învecinează și cu alți parteneri, inclusiv cu SUA și UE; |
| --- | --- |

39.

| 40. | recunoaște Kazahstanul ca actor important în domeniul politicii externe și de securitate, nu în ultimul rând având în vedere rolul semnificativ pe care îl joacă în dezarmarea nucleară globală și în securitate, precum și calitatea de membru nepermanent al Consiliului de Securitate al ONU în perioada 2017-2018; |
| --- | --- |

40.

| 41. | recunoaște provocarea la adresa securității pe care o reprezintă pentru Kazahstan Daesh și alte organizații teroriste desemnate de Consiliul de Securitate al ONU; ia act de numărul mare de cetățeni kazahi înrolați ca luptători străini în Orientul Mijlociu; recunoaște potențialul de destabilizare în continuare a Kazahstanului ca urmare a conflictului care are loc în Afganistan, inclusiv prin intermediul extremismului religios, al traficului de droguri și al terorismului; solicită o cooperare mai strânsă în materie de combatere a extremismului violent și a terorismului și subliniază că prioritatea ar trebui să fie abordarea cauzelor profunde ale radicalizării; observă că articolul 13 din APCC se axează pe măsurile de combatere a terorismului și joacă un rol esențial, în special în climatul internațional actual; |
| --- | --- |

41.

| 42. | observă că Kazahstanul este membru al tuturor principalelor organizații regionale; consideră vizibilitatea la nivel internațional pe care Kazahstanul și-a dobândit-o foarte recent, prezidând organizații internaționale diverse precum OSCE, Organizația de Cooperare Islamică (OIC), Comunitatea Statelor Independente (CSI), Organizația pentru Cooperare de la Shanghai și Organizația Tratatului de Securitate Colectivă, drept un bun punct de plecare pentru activitățile comune vizând stabilizarea situației de securitate din regiunea Asiei Centrale și găsirea unor soluții multilaterale la provocările mondiale; în acest context, salută declarațiile clare ale Kazahstanului, potrivit cărora apartenența sa la Uniunea Economică Eurasiatică (UEE) nu va afecta consolidarea relațiilor cu UE; |
| --- | --- |

42.

| 43. | recomandă ca UE să continue să sprijine cooperarea regională în Asia Centrală, în special statul de drept, măsurile de consolidare a încrederii, gestionarea apei și a resurselor, gestionarea frontierelor, stabilitatea și a securitatea; sprijină, în acest sens, eforturile Kazahstanului de promovare a unor bune relații de vecinătate și menite să îl transforme într-un garant al stabilității în regiune; solicită o soluționare sustenabilă a problemei privind gestionarea apei din Asia Centrală și a chestiunilor legate de energie și securitate, care să răspundă tuturor intereselor; |
| --- | --- |

43.

| 44. | recunoaște că Kazahstanul este o putere de prim rang în regiunea Asiei Centrale; îndeamnă Kazahstanul să folosească această poziție ca bază pentru o implicare pozitivă cu vecinii săi regionali și să ia măsuri pentru a avansa pe calea cooperării regionale; |
| --- | --- |

44.

Dezvoltarea sustenabilă, energia și mediul

| 45. | salută cea de a treia strategie de modernizare a Kazahstanului, anunțată în ianuarie 2017, cu obiectivul de a deveni una dintre cele mai dezvoltate 30 de țări din lume; |
| --- | --- |

45.

| 46. | salută consolidarea capitolului privind materiile prime și cooperarea în domeniul energiei, care are un mare potențial de a contribui la securitatea energetică a UE; reamintește că Kazahstanul joacă un rol important în calitate de furnizor de energie către UE; invită UE să se implice într-o cooperare mai activă în domeniul energiei și să-și consolideze dialogul cu Kazahstanul și cu alte țări din Asia Centrală pentru a-și întări securitatea energetică; |
| --- | --- |

46.

| 47. | salută includerea în APCC a capitolului privind cooperarea în domeniul schimbărilor climatice; solicită UE să colaboreze în continuare cu guvernul Kazahstanului, oferindu-i asistență la identificarea și dezvoltarea unor politici de mediu și ecologice inovatoare și sustenabile; reamintește că Kazahstanul este grav afectat de consecințele a două dintre cele mai devastatoare dezastre ecologice provocate de om din lume, și anume secarea Mării Aral și testele nucleare din perioada sovietică de pe poligonul de la Semey/Semipalatinsk; invită Comisia să intensifice sprijinul acordat autorităților kazahe, atât la nivel tehnic, cât și financiar, pentru a îmbunătăți în mod substanțial gospodărirea apei și conservarea apei în bazinul Mării Aral în cadrul programului de acțiune al Fondului Internațional pentru salvarea Mării Aral, și să elaboreze un plan de acțiune eficace pentru curățarea fostului poligon nuclear; salută participarea Kazahstanului la programul de parteneriat voluntar „Podul verde”; este de părere că acesta va asigura o bază stabilă și pe termen lung pentru investiții ecologice, transferul de noi tehnologii și inovații și tranziția către o societate fără energie produsă cu emisii de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

47.

| 48. | subliniază necesitatea de a aplica principii de dezvoltare sustenabilă din punct de vedere ecologic în Kazahstan în ceea ce privește extracția și prelucrarea vastelor sale resurse naturale; salută, în acest context, faptul că această țara respectă standardele Inițiativei privind transparența în industriile extractive (EITI); |
| --- | --- |

48.

Comerț și economie

| 49. | reamintește că UE este primul partener comercial și de investiții al țării și că Kazahstanul este principalul partener comercial al UE în Asia Centrală; își exprimă speranța că aceste relații vor fi consolidate în continuare; constată că 80 % din exporturile Kazahstanului în UE constau în petrol și gaze; reiterează importanța diversificării comerțului său cu UE; subliniază că schimburile comerciale și drepturile omului se pot consolida reciproc în mod pozitiv atunci când funcționează într-un climat al statului de drept; reamintește că comunitatea de afaceri are un rol important în oferirea de stimulente pozitive în ceea ce privește promovarea drepturilor omului, a democrației și a responsabilității întreprinderilor; subliniază că lanțurile valorice globale contribuie la consolidarea standardelor fundamentale internaționale de muncă, de mediu, sociale și în domeniul drepturilor omului, inclusiv la stabilirea și aplicarea măsurilor de sănătate și securitate în muncă, la oportunități educaționale, la existența unor instituții imparțiale și la reducerea corupției; |
| --- | --- |

49.

| 50. | salută aderarea Kazahstanului la OMC la 1 ianuarie 2016, care a favorizat modernizarea administrativă și economică a țării; observă că economia Kazahstanului se bazează în mare măsură pe exploatarea și pe exportul materiilor prime și al hidrocarburilor; își exprimă speranța că programul ambițios de diversificare a economiei, în care UE ar putea juca un rol important, și de reformă a țării, care prevede, printre altele, profesionalizarea administrației publice și introducerea unor măsuri de combatere a corupției, va fi pe deplin pus în practică; invită, în special, Comisia să sprijine Kazahstanul, astfel încât economia sa să devină mai favorabilă mediului și mai sustenabilă; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ia act de angajamentul Kazahstanului de a liberaliza pe deplin circulația capitalurilor sub formă de investiții directe și regretă că titlul referitor la comerț și afaceri din APCC nu conține dispoziții de combatere a corupției; consideră că, în procesul de monitorizare a punerii în aplicare a acordului, ar trebui acordată o atenție deosebită aspectelor ce țin de guvernanța corporativă și de corupție, pentru a se evita creșterea riscului spălării de bani; |
| --- | --- |

51.

| 52. | salută hotărârea Kazahstanului, după cum s-a văzut în primul an de aplicare al APCC, de a își onora și îndeplini angajamentele asumate în cadrul APCC și OMC; invită Kazahstanul să își îndeplinească angajamentele asumate în cadrul APCC în ceea ce privește drepturile de proprietate intelectuală (DPI), pe baza unui regim regional de epuizare; |
| --- | --- |

52.

| 53. | invită Kazahstanul să își alinieze pe deplin tarifele la import cu angajamentele asumate în cadrul OMC și al APCC, indiferent dacă este sau nu membru al Uniunii Economice Eurasiatice (UEE), pentru a evita plăți compensatorii costisitoare către partenerii comerciali din cadrul OMC; |
| --- | --- |

53.

| 54. | invită Kazahstanul să se alăture Sistemului de control al comerțului și de expertiză (TRACES) pentru a permite controale sanitare și fitosanitare eficiente și să utilizeze certificatele sanitare și fitosanitare bilaterale între UE și Kazahstan; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ia act de perioada generală de tranziție de cinci ani pentru achizițiile publice și de perioada de tranziție de opt ani pentru construcții prevăzute în APCC și așteaptă cu interes intensificarea schimburilor comerciale după ce aceste perioade se încheie; remarcă faptul că achizițiile publice reprezintă un important instrument de politici publice pentru Kazahstan; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului Special al UE pentru Asia Centrală, guvernelor și parlamentelor statelor membre și guvernului și parlamentului Kazahstanului. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  JO C 419, 16.12.2015, p. 159.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0083.

(3)  JO C 45, 5.2.2016, p. 85.

(4)  JO C 251 E, 31.8.2013, p. 93.

(5)  JO C 224 E, 19.8.2010, p. 30.

(6)  JO C 168 E, 14.6.2013, p. 91.

(7)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0121.

(8)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0007.

(9)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0484.

---

| 11.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 369/11 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 369/11

---

P8_TA(2017)0487

Raport privind cetățenia UE în 2017: consolidarea drepturilor cetățenilor într-o Uniune a schimbărilor democratice

Rezoluţia Parlamentului European din 12 decembrie 2017 referitoare la raportul privind cetățenia UE în 2017: consolidarea drepturilor cetățenilor într-o Uniune a schimbărilor democratice (2017/2069(INI))

(2018/C 369/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 24 ianuarie 2017, intitulat „Consolidarea drepturilor cetățenilor într-o Uniune a schimbărilor democratice – Raportul din 2017 privind cetățenia Uniunii” (COM(2017)0030), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 24 ianuarie 2017, intitulat „Consolidarea drepturilor cetățenilor într-o Uniune a schimbărilor democratice – Raportul din 2017 privind cetățenia Uniunii” (COM(2017)0030),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 24 ianuarie 2017 elaborat în temeiul articolului 25 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) privind progresele înregistrate în vederea exercitării efective a cetățeniei Uniunii în perioada 2013-2016 (COM(2017)0032), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 24 ianuarie 2017 elaborat în temeiul articolului 25 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) privind progresele înregistrate în vederea exercitării efective a cetățeniei Uniunii în perioada 2013-2016 (COM(2017)0032),

| — | având în vedere rezultatele consultării publice din 2015 privind cetățenia Uniunii desfășurate de Comisie și rezultatele sondajelor Eurobarometrului din 2015 privind drepturile electorale și cetățenia, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele consultării publice din 2015 privind cetățenia Uniunii desfășurate de Comisie și rezultatele sondajelor Eurobarometrului din 2015 privind drepturile electorale și cetățenia,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere articolele 2, 6 și 9-12 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), articolele 18-25 din TFUE și articolele 11, 21 și 39-46 din Carta drepturilor fundamentale a UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2, 6 și 9-12 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), articolele 18-25 din TFUE și articolele 11, 21 și 39-46 din Carta drepturilor fundamentale a UE,

| — | având în vedere principiul respectării statului de drept consacrat la articolul 2 din TUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere principiul respectării statului de drept consacrat la articolul 2 din TUE,

| — | având în vedere articolul 3 alineatul (2) din TUE, în care se consacră dreptul la liberă circulație al persoanelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 alineatul (2) din TUE, în care se consacră dreptul la liberă circulație al persoanelor,

| — | având în vedere dreptul de a adresa petiții, consacrat la articolul 44 din Carta drepturilor fundamentale a UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere dreptul de a adresa petiții, consacrat la articolul 44 din Carta drepturilor fundamentale a UE,

| — | având în vedere articolul 165 din TFUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 165 din TFUE,

| — | având în vedere dreptul de a adresa petiții consacrat la articolul 227 din TFUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere dreptul de a adresa petiții consacrat la articolul 227 din TFUE,

| — | având în vedere Protocolul nr. 1 privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul nr. 1 privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 29 februarie 2016 privind Strategia privind piața unică (1), în special documentul conținând rezultatele reuniunii informale a centrelor SOLVIT, desfășurată la Lisabona la 18 septembrie 2015 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 29 februarie 2016 privind Strategia privind piața unică (1), în special documentul conținând rezultatele reuniunii informale a centrelor SOLVIT, desfășurată la Lisabona la 18 septembrie 2015 (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2014 referitoare la Raportul din 2013 privind cetățenia UE – Cetățeni ai UE: drepturile dumneavoastră, viitorul dumneavoastră (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 martie 2014 referitoare la Raportul din 2013 privind cetățenia UE – Cetățeni ai UE: drepturile dumneavoastră, viitorul dumneavoastră (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 aprilie 2016 referitoare la cunoașterea UE în școală (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 aprilie 2016 referitoare la cunoașterea UE în școală (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 octombrie 2016 referitoare la monitorizarea aplicării dreptului Uniunii: raportul anual pe 2014 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 octombrie 2016 referitoare la monitorizarea aplicării dreptului Uniunii: raportul anual pe 2014 (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 2 februarie 2017 conținând recomandări adresate Comisiei privind aspectele transfrontaliere ale adopțiilor (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 2 februarie 2017 conținând recomandări adresate Comisiei privind aspectele transfrontaliere ale adopțiilor (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 2 martie 2017 (7) referitoare la aplicarea programului „Europa pentru cetățeni”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 2 martie 2017 (7) referitoare la aplicarea programului „Europa pentru cetățeni”,

| — | având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Consiliului privind competența, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie matrimonială și în materia autorității părintești și privind răpirea internațională de copii (reformare) (COM(2016)0411), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Consiliului privind competența, recunoașterea și executarea hotărârilor în materie matrimonială și în materia autorității părintești și privind răpirea internațională de copii (reformare) (COM(2016)0411),

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru petiții privind activitățile Grupului de lucru al Comisiei pentru probleme referitoare la bunăstarea copilului (8) și, în special, concluziile sale, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru petiții privind activitățile Grupului de lucru al Comisiei pentru probleme referitoare la bunăstarea copilului (8) și, în special, concluziile sale,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2016 referitoare la activitățile Comisiei pentru petiții în anul 2015 (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2016 referitoare la activitățile Comisiei pentru petiții în anul 2015 (9),

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru petiții din 23 martie 2017 (10) și avizul Comisiei pentru afaceri constituționale din 1 iunie 2017 (11) privind raportul Comisiei referitor la monitorizarea aplicării dreptului UE în 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru petiții din 23 martie 2017 (10) și avizul Comisiei pentru afaceri constituționale din 1 iunie 2017 (11) privind raportul Comisiei referitor la monitorizarea aplicării dreptului UE în 2015,

| — | având în vedere audierile organizate de Comisia pentru petiții în 2016 și 2017 și, în special: audierea publică comună din 11 mai 2017, organizată în colaborare de LIBE, PETI și EMPL, intitulată „Situația și drepturile cetățenilor UE din Regatul Unit”, audierea publică din 11 octombrie 2016 intitulată „Bariere în calea libertății cetățenilor UE de a circula și de a lucra pe piața internă”, audierea publică din 4 mai 2017 intitulată „Combaterea discriminării și protecția minorităților”, audierea publică comună din 15 martie 2016, organizată Direcția Generală pentru justiție și consumatori a Comisiei și de comisiile LIBE, PETI, AFCO și JURI din Parlamentul European, intitulată „Cetățenia Uniunii în practică” și audierea comună privind apatridia, organizată de comisiile LIBE și PETI la 29 iunie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere audierile organizate de Comisia pentru petiții în 2016 și 2017 și, în special: audierea publică comună din 11 mai 2017, organizată în colaborare de LIBE, PETI și EMPL, intitulată „Situația și drepturile cetățenilor UE din Regatul Unit”, audierea publică din 11 octombrie 2016 intitulată „Bariere în calea libertății cetățenilor UE de a circula și de a lucra pe piața internă”, audierea publică din 4 mai 2017 intitulată „Combaterea discriminării și protecția minorităților”, audierea publică comună din 15 martie 2016, organizată Direcția Generală pentru justiție și consumatori a Comisiei și de comisiile LIBE, PETI, AFCO și JURI din Parlamentul European, intitulată „Cetățenia Uniunii în practică” și audierea comună privind apatridia, organizată de comisiile LIBE și PETI la 29 iunie 2017,

| — | având în vedere audierea organizată de Comisia PETI la 23 februarie 2016 intitulată „Extinderea domeniului de aplicare al Cartei drepturilor fundamentale a UE (articolul 51)?”, audierea din 21 iunie 2016 pe tema „Transparența și liberul acces la informații în cadrul instituțiilor UE” și cea din 22 iunie 2017 referitoare la „Restabilirea încrederii cetățenilor în proiectul european”, împreună cu audierile anterioare din această legislatură, privind „Dreptul de a adresa petiții” (23 iunie 2015) și privind „Inițiativa cetățenească europeană” (26 februarie 2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere audierea organizată de Comisia PETI la 23 februarie 2016 intitulată „Extinderea domeniului de aplicare al Cartei drepturilor fundamentale a UE (articolul 51)?”, audierea din 21 iunie 2016 pe tema „Transparența și liberul acces la informații în cadrul instituțiilor UE” și cea din 22 iunie 2017 referitoare la „Restabilirea încrederii cetățenilor în proiectul european”, împreună cu audierile anterioare din această legislatură, privind „Dreptul de a adresa petiții” (23 iunie 2015) și privind „Inițiativa cetățenească europeană” (26 februarie 2015),

| — | având în vedere studiile comandate în 2016 și 2017 de Departamentul tematic C al Parlamentului, la cererea Comisiei pentru petiții, intitulate „Obstacole în calea dreptului de liberă circulație și de ședere al cetățenilor UE și al familiilor acestora”, „Discriminările, astfel cum apar din petițiile primite”, „Impactul Brexitului în ceea ce privește dreptul de a adresa petiții și cu privire la competențele, responsabilitățile și activitățile desfășurate de Comisia pentru petiții” și „Rolul de protecție al Comisiei pentru petiții în contextul punerii în aplicare a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiile comandate în 2016 și 2017 de Departamentul tematic C al Parlamentului, la cererea Comisiei pentru petiții, intitulate „Obstacole în calea dreptului de liberă circulație și de ședere al cetățenilor UE și al familiilor acestora”, „Discriminările, astfel cum apar din petițiile primite”, „Impactul Brexitului în ceea ce privește dreptul de a adresa petiții și cu privire la competențele, responsabilitățile și activitățile desfășurate de Comisia pentru petiții” și „Rolul de protecție al Comisiei pentru petiții în contextul punerii în aplicare a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități”,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru petiții și avizul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, cel al Comisiei pentru cultură și educație, cel al Comisiei pentru afaceri constituționale și cel al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0385/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru petiții și avizul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, cel al Comisiei pentru cultură și educație, cel al Comisiei pentru afaceri constituționale și cel al Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0385/2017),

| A. | întrucât cetățenia UE și drepturile sale conexe au fost introduse inițial în 1992 de Tratatul de la Maastricht și au fost ulterior consolidate de Tratatul de la Lisabona, care a intrat în vigoare în decembrie 2009, precum și de Carta drepturilor fundamentale a UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât cetățenia UE și drepturile sale conexe au fost introduse inițial în 1992 de Tratatul de la Maastricht și au fost ulterior consolidate de Tratatul de la Lisabona, care a intrat în vigoare în decembrie 2009, precum și de Carta drepturilor fundamentale a UE;

| B. | întrucât exercitarea cetățeniei implică garantarea prealabilă și respectarea tuturor drepturilor omului, în special a drepturilor economice, sociale și culturale; |
| --- | --- |

B.

întrucât exercitarea cetățeniei implică garantarea prealabilă și respectarea tuturor drepturilor omului, în special a drepturilor economice, sociale și culturale;

| C. | întrucât, pentru a permite exercitarea concretă a drepturilor și libertăților care decurg din cetățenia UE, este esențială o abordare globală, menită să urmărească obiectivele prevăzute de tratatele UE, cum ar fi ocuparea integrală a forței de muncă și asigurarea progresului social; |
| --- | --- |

C.

întrucât, pentru a permite exercitarea concretă a drepturilor și libertăților care decurg din cetățenia UE, este esențială o abordare globală, menită să urmărească obiectivele prevăzute de tratatele UE, cum ar fi ocuparea integrală a forței de muncă și asigurarea progresului social;

| D. | întrucât pentru a avea acces cetățenia UE, este nevoie de cetățenia unui stat membru, care este reglementată de legile naționale; întrucât, în același timp, din această instituție decurg drepturi și obligații, care sunt prevăzute de dreptul UE și nu depind de statele membre; întrucât, din motivul de mai sus, este adevărat, de asemenea, că aceste drepturi și obligații nu pot fi limitate în mod nejustificat de statele membre, nici de autoritățile lor substatale; întrucât în contextul accesului la cetățenia națională, statele membre ar trebui să fie guvernate de principiile dreptului UE, cum ar fi principiile proporționalității și nediscriminării, atât de bine formulate în jurisprudența CJUE; întrucât, în conformitate cu tratatele, fiecare cetățean al UE trebuie să beneficieze de o atenție egală din partea instituțiilor UE; |
| --- | --- |

D.

întrucât pentru a avea acces cetățenia UE, este nevoie de cetățenia unui stat membru, care este reglementată de legile naționale; întrucât, în același timp, din această instituție decurg drepturi și obligații, care sunt prevăzute de dreptul UE și nu depind de statele membre; întrucât, din motivul de mai sus, este adevărat, de asemenea, că aceste drepturi și obligații nu pot fi limitate în mod nejustificat de statele membre, nici de autoritățile lor substatale; întrucât în contextul accesului la cetățenia națională, statele membre ar trebui să fie guvernate de principiile dreptului UE, cum ar fi principiile proporționalității și nediscriminării, atât de bine formulate în jurisprudența CJUE; întrucât, în conformitate cu tratatele, fiecare cetățean al UE trebuie să beneficieze de o atenție egală din partea instituțiilor UE;

| E. | întrucât cetățenii Uniunii au încredere că statele membre, inclusiv autoritățile lor substatale, aplică atât dreptul Uniunii, cât și legislația lor națională, condiție prealabilă pentru exercitarea efectivă a drepturilor aferente calității de cetățeni europeni; |
| --- | --- |

E.

întrucât cetățenii Uniunii au încredere că statele membre, inclusiv autoritățile lor substatale, aplică atât dreptul Uniunii, cât și legislația lor națională, condiție prealabilă pentru exercitarea efectivă a drepturilor aferente calității de cetățeni europeni;

| F. | întrucât eforturile de promovare a cetățeniei UE sunt corelate cu creșterea calității democrației la nivelul Uniunii, cu exercitarea concretă a drepturilor și a libertăților fundamentale și cu posibilitatea ca toți cetățenii să participe la viața democratică a Uniunii; |
| --- | --- |

F.

întrucât eforturile de promovare a cetățeniei UE sunt corelate cu creșterea calității democrației la nivelul Uniunii, cu exercitarea concretă a drepturilor și a libertăților fundamentale și cu posibilitatea ca toți cetățenii să participe la viața democratică a Uniunii;

| G. | întrucât orice modificare unilaterală a frontierelor unui stat membru încalcă cel puțin articolul 2, articolul 3 alineatul (2) și articolul 4 alineatul (2) din TUE, pe lângă faptul că pune în pericol exercitarea tuturor drepturilor aferente calității de cetățean al UE; |
| --- | --- |

G.

întrucât orice modificare unilaterală a frontierelor unui stat membru încalcă cel puțin articolul 2, articolul 3 alineatul (2) și articolul 4 alineatul (2) din TUE, pe lângă faptul că pune în pericol exercitarea tuturor drepturilor aferente calității de cetățean al UE;

| H. | întrucât Tratatul de la Lisabona a consolidat drepturile inalienabile și garanțiile cetățeniei UE, inclusiv, printre altele, libertatea de a circula, a munci și a studia într-un alt stat membru, de a participa la viața politică europeană, de a promova egalitatea și respectarea diversității și de a fi protejat de discriminare, în special cea practicată pe baza naționalității; întrucât exercitarea crescândă a dreptului de a se deplasa liber în cadrul UE din cursul ultimelor decenii a avut drept consecință apariția familiilor mixte, cu naționalități diferite, adesea incluzând și copii; întrucât, chiar dacă aceasta este o tendință pozitivă pentru întărirea cetățeniei UE ca instituție în sine, ea implică și nevoi specifice și pune probleme în diferite domenii, inclusiv de natură juridică; |
| --- | --- |

H.

întrucât Tratatul de la Lisabona a consolidat drepturile inalienabile și garanțiile cetățeniei UE, inclusiv, printre altele, libertatea de a circula, a munci și a studia într-un alt stat membru, de a participa la viața politică europeană, de a promova egalitatea și respectarea diversității și de a fi protejat de discriminare, în special cea practicată pe baza naționalității; întrucât exercitarea crescândă a dreptului de a se deplasa liber în cadrul UE din cursul ultimelor decenii a avut drept consecință apariția familiilor mixte, cu naționalități diferite, adesea incluzând și copii; întrucât, chiar dacă aceasta este o tendință pozitivă pentru întărirea cetățeniei UE ca instituție în sine, ea implică și nevoi specifice și pune probleme în diferite domenii, inclusiv de natură juridică;

| I. | întrucât perspectiva retragerii Regatului Unit din UE (Brexit) a subliniat importanța drepturilor conferite de cetățenia UE și rolul esențial al acestora în viața de zi cu zi a milioane de cetățeni UE și a crescut gradul de sensibilizare în UE cu privire la posibila pierdere a drepturilor pe care Brexit ar implica-o pentru ambele părți, îndeosebi pentru cele trei milioane de cetățeni ai UE care au reședința în Regatul Unit și pentru cei 1,2 milioane de cetățeni ai Regatului Unit care își au reședința în UE; |
| --- | --- |

I.

întrucât perspectiva retragerii Regatului Unit din UE (Brexit) a subliniat importanța drepturilor conferite de cetățenia UE și rolul esențial al acestora în viața de zi cu zi a milioane de cetățeni UE și a crescut gradul de sensibilizare în UE cu privire la posibila pierdere a drepturilor pe care Brexit ar implica-o pentru ambele părți, îndeosebi pentru cele trei milioane de cetățeni ai UE care au reședința în Regatul Unit și pentru cei 1,2 milioane de cetățeni ai Regatului Unit care își au reședința în UE;

| J. | întrucât după ultimele evenimente din Regatul Unit, criza umanitară a refugiaților, nivelurile ridicate ale șomajului și sărăciei și accentuarea xenofobiei și rasismului în UE pun sub semnul întrebării încrederea în sistemul UE și în proiectul european în ansamblu; |
| --- | --- |

J.

întrucât după ultimele evenimente din Regatul Unit, criza umanitară a refugiaților, nivelurile ridicate ale șomajului și sărăciei și accentuarea xenofobiei și rasismului în UE pun sub semnul întrebării încrederea în sistemul UE și în proiectul european în ansamblu;

| K. | întrucât dreptul la liberă circulație și exercitarea acestuia sunt esențiale pentru cetățenia UE și completează celelalte libertăți ale pieței interne a UE; întrucât tinerii europeni sunt în mod deosebit atașați de libera circulație, care ocupă primul loc în rândul cetățenilor UE în ceea ce privește recunoașterea și popularitatea, ca cea mai mare realizare a UE, după asigurarea păcii; |
| --- | --- |

K.

întrucât dreptul la liberă circulație și exercitarea acestuia sunt esențiale pentru cetățenia UE și completează celelalte libertăți ale pieței interne a UE; întrucât tinerii europeni sunt în mod deosebit atașați de libera circulație, care ocupă primul loc în rândul cetățenilor UE în ceea ce privește recunoașterea și popularitatea, ca cea mai mare realizare a UE, după asigurarea păcii;

| L. | întrucât, după cum arată mai multe petiții, libera circulație și exercitarea acesteia au fost încălcate de mai multe state membre care au expulzat sau au amenințat cu expulzarea de pe teritoriul lor cetățeni europeni; |
| --- | --- |

L.

întrucât, după cum arată mai multe petiții, libera circulație și exercitarea acesteia au fost încălcate de mai multe state membre care au expulzat sau au amenințat cu expulzarea de pe teritoriul lor cetățeni europeni;

| M. | întrucât, după cum au arătat petițiile și plângerile adresate Comisiei și SOLVIT, cetățenii UE se confruntă cu importante dificultăți în exercitarea drepturilor și libertăților fundamentale, din cauza unor grave probleme economice și legate de ocuparea forței de muncă, agravate de sarcinile administrative și birocrația din statele membre, dezinformarea și/sau lipsa cooperării din partea autorităților statelor membre; |
| --- | --- |

M.

întrucât, după cum au arătat petițiile și plângerile adresate Comisiei și SOLVIT, cetățenii UE se confruntă cu importante dificultăți în exercitarea drepturilor și libertăților fundamentale, din cauza unor grave probleme economice și legate de ocuparea forței de muncă, agravate de sarcinile administrative și birocrația din statele membre, dezinformarea și/sau lipsa cooperării din partea autorităților statelor membre;

| N. | întrucât principiul nediscriminării bazate pe sex, rasă, culoarea pielii, originea etnică sau socială, caracteristicile genetice, limbă, religie sau convingeri, opiniile politice sau de orice altă natură, apartenența la o minoritate națională, avere, naștere, dizabilitate, vârstă sau orientare sexuală, astfel cum este consacrat la articolul 21 din Carta drepturilor fundamentale a UE, reprezintă expresia principală a cetățeniei UE; întrucât acest principiu este, de asemenea, esențial pentru exercitarea cu succes a libertății de circulație, după cum o demonstrează petițiile; |
| --- | --- |

N.

întrucât principiul nediscriminării bazate pe sex, rasă, culoarea pielii, originea etnică sau socială, caracteristicile genetice, limbă, religie sau convingeri, opiniile politice sau de orice altă natură, apartenența la o minoritate națională, avere, naștere, dizabilitate, vârstă sau orientare sexuală, astfel cum este consacrat la articolul 21 din Carta drepturilor fundamentale a UE, reprezintă expresia principală a cetățeniei UE; întrucât acest principiu este, de asemenea, esențial pentru exercitarea cu succes a libertății de circulație, după cum o demonstrează petițiile;

| O. | întrucât respectarea drepturilor persoanelor care aparțin minorităților este una dintre valorile fondatoare ale UE consacrate în tratate; întrucât aproximativ 8 % din cetățenii UE aparțin unei minorități naționale, iar aproximativ 10 % vorbesc o limbă regională sau minoritară; întrucât trebuie întărită protecția eficace a minorităților; |
| --- | --- |

O.

întrucât respectarea drepturilor persoanelor care aparțin minorităților este una dintre valorile fondatoare ale UE consacrate în tratate; întrucât aproximativ 8 % din cetățenii UE aparțin unei minorități naționale, iar aproximativ 10 % vorbesc o limbă regională sau minoritară; întrucât trebuie întărită protecția eficace a minorităților;

| P. | întrucât consolidarea drepturilor cetățenilor și a instituțiilor democratice include combaterea discriminării și a inegalității de gen, în conformitate cu obiectivele de dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

P.

întrucât consolidarea drepturilor cetățenilor și a instituțiilor democratice include combaterea discriminării și a inegalității de gen, în conformitate cu obiectivele de dezvoltare durabilă;

| Q. | întrucât subreprezentarea femeilor în posturile cu putere de decizie, în special în sfera politică și la nivelul consiliilor de administrație din întreprinderi, împiedică dezvoltarea capacităților și slăbește participarea femeilor la viața democratică a UE; |
| --- | --- |

Q.

întrucât subreprezentarea femeilor în posturile cu putere de decizie, în special în sfera politică și la nivelul consiliilor de administrație din întreprinderi, împiedică dezvoltarea capacităților și slăbește participarea femeilor la viața democratică a UE;

| R. | întrucât participarea femeilor și reprezentarea lor în eșaloanele superioare ale procesului decizional politic sunt încă obstrucționate de aspecte diverse, cum ar fi persistența stereotipurilor de gen și consecințele recentei crize economice alături de repercusiunile negative ale acesteia asupra chestiunilor privind egalitatea de gen; |
| --- | --- |

R.

întrucât participarea femeilor și reprezentarea lor în eșaloanele superioare ale procesului decizional politic sunt încă obstrucționate de aspecte diverse, cum ar fi persistența stereotipurilor de gen și consecințele recentei crize economice alături de repercusiunile negative ale acesteia asupra chestiunilor privind egalitatea de gen;

| S. | întrucât continuă să existe lacune importante în ceea ce privește protejarea victimelor violenței bazate pe gen și ale violenței domestice, în întreaga UE, în cazul litigiilor familiale transfrontaliere; |
| --- | --- |

S.

întrucât continuă să existe lacune importante în ceea ce privește protejarea victimelor violenței bazate pe gen și ale violenței domestice, în întreaga UE, în cazul litigiilor familiale transfrontaliere;

| T. | întrucât discriminarea cu care se confruntă femeile din UE reprezintă un obstacol în calea egalității; întrucât femeile continuă să fie insuficient reprezentate, atât în calitate de alegătoare, cât și în funcții de conducere, fie că este vorba de funcțiile alese, de administrația publică, de mediul academic, de mass-media sau de sectorul privat; întrucât discriminarea multiplă cu care se confruntă femeile, răspândită la scară largă, precum și existența unui număr disproporționat de femei care se confruntă cu sărăcia și cu excluderea socială reprezintă obstacole în calea exercitării depline a drepturilor lor cetățenești; |
| --- | --- |

T.

întrucât discriminarea cu care se confruntă femeile din UE reprezintă un obstacol în calea egalității; întrucât femeile continuă să fie insuficient reprezentate, atât în calitate de alegătoare, cât și în funcții de conducere, fie că este vorba de funcțiile alese, de administrația publică, de mediul academic, de mass-media sau de sectorul privat; întrucât discriminarea multiplă cu care se confruntă femeile, răspândită la scară largă, precum și existența unui număr disproporționat de femei care se confruntă cu sărăcia și cu excluderea socială reprezintă obstacole în calea exercitării depline a drepturilor lor cetățenești;

| U. | întrucât dreptul de a adresa petiții Parlamentului European, astfel cum este prevăzut la articolele 20 și 227 din TFUE și la articolul 44 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, reprezintă unul dintre pilonii cetățeniei europene, se situează pe locul al doilea între cele mai cunoscute drepturi conferite de cetățenia Uniunii și trebuie să creeze o interfață între cetățeni și instituțiile europene, prin intermediul unui proces care trebuie să fie deschis, democratic și transparent; |
| --- | --- |

U.

întrucât dreptul de a adresa petiții Parlamentului European, astfel cum este prevăzut la articolele 20 și 227 din TFUE și la articolul 44 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, reprezintă unul dintre pilonii cetățeniei europene, se situează pe locul al doilea între cele mai cunoscute drepturi conferite de cetățenia Uniunii și trebuie să creeze o interfață între cetățeni și instituțiile europene, prin intermediul unui proces care trebuie să fie deschis, democratic și transparent;

| V. | întrucât drepturile fundamentale ale cetățenilor UE ar putea fi garantate printr-o nouă abordare privind interpretarea articolului 51 din Carta drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

V.

întrucât drepturile fundamentale ale cetățenilor UE ar putea fi garantate printr-o nouă abordare privind interpretarea articolului 51 din Carta drepturilor fundamentale;

| W. | întrucât cetățenii europeni sunt direct reprezentați în Parlamentul European și au dreptul democratic de a candida și de a vota la alegerile europene, chiar și atunci când își au domiciliul în alt stat membru; întrucât dreptul cetățenilor europeni care și-au exercitat dreptul la liberă circulație de a vota în cadrul alegerilor europene și locale nu este înlesnit și promovat în mod egal în toate statele membre; întrucât mai multe petiții au evidențiat existența unor obstacole birocratice și a unor deficiențe de natură administrativă sau de altă natură în ceea ce privește exercitarea dreptului de a vota la alegerile naționale sau regionale din statul lor membru de origine pentru persoanele care au reședința într-un alt stat membru; întrucât există cetățeni care se confruntă cu obstacole în exercitarea acestui drept democratic, cum ar fi persoanele cu dizabilități din statele care au ratificat Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, dar nu și-au îndeplinit obligația de a-și reforma legislațiile electorale pentru a le da persoanelor cu dizabilități posibilitatea să-și exercite dreptul la vot; |
| --- | --- |

W.

întrucât cetățenii europeni sunt direct reprezentați în Parlamentul European și au dreptul democratic de a candida și de a vota la alegerile europene, chiar și atunci când își au domiciliul în alt stat membru; întrucât dreptul cetățenilor europeni care și-au exercitat dreptul la liberă circulație de a vota în cadrul alegerilor europene și locale nu este înlesnit și promovat în mod egal în toate statele membre; întrucât mai multe petiții au evidențiat existența unor obstacole birocratice și a unor deficiențe de natură administrativă sau de altă natură în ceea ce privește exercitarea dreptului de a vota la alegerile naționale sau regionale din statul lor membru de origine pentru persoanele care au reședința într-un alt stat membru; întrucât există cetățeni care se confruntă cu obstacole în exercitarea acestui drept democratic, cum ar fi persoanele cu dizabilități din statele care au ratificat Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, dar nu și-au îndeplinit obligația de a-și reforma legislațiile electorale pentru a le da persoanelor cu dizabilități posibilitatea să-și exercite dreptul la vot;

| X. | întrucât cetățenii au dreptul de a organiza sau de a susține, în colaborare cu alți cetățeni europeni din toate statele membre, o inițiativă cetățenească europeană (ICE), care ar trebui să le permită să stabilească agenda legislativă a UE; întrucât ICE este un instrument important al democrației directe, care le permite cetățenilor să se implice activ în elaborarea politicilor și a legislației UE; întrucât acest instrument ar trebui să fie transparent și eficient; întrucât exercitarea acestui drept nu a fost satisfăcătoare până în prezent, |
| --- | --- |

X.

întrucât cetățenii au dreptul de a organiza sau de a susține, în colaborare cu alți cetățeni europeni din toate statele membre, o inițiativă cetățenească europeană (ICE), care ar trebui să le permită să stabilească agenda legislativă a UE; întrucât ICE este un instrument important al democrației directe, care le permite cetățenilor să se implice activ în elaborarea politicilor și a legislației UE; întrucât acest instrument ar trebui să fie transparent și eficient; întrucât exercitarea acestui drept nu a fost satisfăcătoare până în prezent,

| Y. | întrucât crearea spațiului Schengen și integrarea acquis-ului Schengen în cadrul UE au amplificat în mod semnificativ libera circulație în UE și constituie una dintre cele mai mari realizări ale procesului de integrare europeană; întrucât Consiliul Uniunii Europene, în concluziile sale nr. 9166/3/11 și nr. 9167/3/11 din 9 iunie 2011, a confirmat încheierea cu succes a procesului de evaluare și capacitatea tehnică a Bulgariei și României de a adera la spațiul Schengen; |
| --- | --- |

Y.

întrucât crearea spațiului Schengen și integrarea acquis-ului Schengen în cadrul UE au amplificat în mod semnificativ libera circulație în UE și constituie una dintre cele mai mari realizări ale procesului de integrare europeană; întrucât Consiliul Uniunii Europene, în concluziile sale nr. 9166/3/11 și nr. 9167/3/11 din 9 iunie 2011, a confirmat încheierea cu succes a procesului de evaluare și capacitatea tehnică a Bulgariei și României de a adera la spațiul Schengen;

| Z. | întrucât securitatea constituie una dintre cele mai mari preocupări ale cetățenilor UE; întrucât UE ar trebui să dea cetățenilor săi sentimentul că libertatea le este protejată iar securitatea le este asigurată pe întregul său teritoriu, garantând, în același timp, și respectarea și protecția libertăților și drepturilor lor; întrucât terorismul reprezintă o amenințare globală, care trebuie abordată în mod eficient la nivel local, național și la nivelul UE, pentru a garanta securitatea cetățenilor europeni; |
| --- | --- |

Z.

întrucât securitatea constituie una dintre cele mai mari preocupări ale cetățenilor UE; întrucât UE ar trebui să dea cetățenilor săi sentimentul că libertatea le este protejată iar securitatea le este asigurată pe întregul său teritoriu, garantând, în același timp, și respectarea și protecția libertăților și drepturilor lor; întrucât terorismul reprezintă o amenințare globală, care trebuie abordată în mod eficient la nivel local, național și la nivelul UE, pentru a garanta securitatea cetățenilor europeni;

| AA. | întrucât, în conformitate cu evaluarea de impact a Comisiei (SEC(2011)1556) care însoțește propunerea care a condus la adoptarea Directivei (UE) 2015/637 a Consiliului din 20 aprilie 2015 privind măsurile de coordonare și cooperare pentru facilitarea protecției consulare a cetățenilor nereprezentați ai Uniunii în țările terțe (12), aproape șapte milioane de cetățeni europeni călătoresc sau locuiesc în țări din afara UE în care țara lor de origine nu are o ambasadă sau un consulat; întrucât se estimează că numărul cetățenilor UE nereprezentați va crește la cel puțin zece milioane până în 2020; întrucât cetățenii UE care locuiesc pe teritoriul unei țări terțe în care statul lor membru de origine nu are reprezentanță au dreptul să beneficieze de protecție din partea autorităților diplomatice și consulare ale oricărui alt stat membru, în aceleași condiții ca și cetățenii proprii, |
| --- | --- |

AA.

întrucât, în conformitate cu evaluarea de impact a Comisiei (SEC(2011)1556) care însoțește propunerea care a condus la adoptarea Directivei (UE) 2015/637 a Consiliului din 20 aprilie 2015 privind măsurile de coordonare și cooperare pentru facilitarea protecției consulare a cetățenilor nereprezentați ai Uniunii în țările terțe (12), aproape șapte milioane de cetățeni europeni călătoresc sau locuiesc în țări din afara UE în care țara lor de origine nu are o ambasadă sau un consulat; întrucât se estimează că numărul cetățenilor UE nereprezentați va crește la cel puțin zece milioane până în 2020; întrucât cetățenii UE care locuiesc pe teritoriul unei țări terțe în care statul lor membru de origine nu are reprezentanță au dreptul să beneficieze de protecție din partea autorităților diplomatice și consulare ale oricărui alt stat membru, în aceleași condiții ca și cetățenii proprii,

| 1. | ia act de Raportul privind cetățenia UE din 2017 al Comisiei, care conține o enumerare a noilor priorități în funcție de domeniul de activitate pentru următorii ani; reamintește că punerea în aplicare corectă a legislației UE este o responsabilitate comună a statelor membre și a instituțiilor europene; subliniază, în această privință, rolul esențial pe care îl are Comisia în calitate de gardian al tratatelor în ceea ce privește punerea în aplicare a articolelor 258-260 din TFUE; consideră că este nevoie ca prioritățile să răspundă cu adevărat preocupărilor cetățenilor și să existe angajamente și acțiuni concrete și bine definite pentru următorii trei ani; îndeamnă Comisia să își accelereze politica în materie de asigurare a respectării legislației UE prin utilizarea tuturor instrumentelor și mecanismelor disponibile; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ia act de faptul că dreptul de a adresa o petiție, dreptul de a sesiza Ombudsmanul European și dreptul de a accesa documente și registre sunt elemente fundamentale, concrete ale cetățeniei UE și măresc transparența procesului decizional; își exprimă, prin urmare, dorința ca aceste drepturi să fie promovate și evidențiate ca elemente-cheie ale Raportului Comisiei privind cetățenia UE și să fie reflectate în mod corespunzător în acesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că exercitarea efectivă a dreptului de a adresa o petiție a fost înlesnită grație îmbunătățirii procesului de prelucrare a petițiilor în Parlamentul European și lansării, la sfârșitul anului 2014, a portalului Comisiei pentru petiții, care permite ca petițiile să fie transmise într-un mod simplu și gestionate mai eficient, după cum se arată în altă parte în rapoartele anuale respective ale Comisiei pentru petiții; solicită finalizarea fără întârziere a punerii în aplicare a următoarelor etape ale proiectului, așa cum este prevăzut, deoarece acest lucru va permite o monitorizare mult mai interactivă a procesului de petiționare de către petiționari și susținători; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că exercitarea cu succes a drepturilor cetățenești presupune respectarea de către statele membre a tuturor drepturilor și libertăților consacrate în Carta drepturilor fundamentale a UE; subliniază că adoptarea unei guvernanțe democratice și participative, un nivel maxim de transparență și implicarea directă a tuturor cetățenilor în procesele decizionale consolidează, în cele din urmă, cetățenia UE; invită statele membre să îmbunătățească informarea cetățenilor UE cu privire la drepturile și îndatoririle lor și să faciliteze accesul egal la aceste drepturi și respectarea lor în mod egal atât în țările lor de origine, cât și în alte state membre; atrage atenția asupra clauzelor existente de neparticipare la unele părți din tratatele UE de către anumite state membre, ceea ce generează diferențe de facto în ceea ce privește drepturile cetățenilor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | își exprimă regretul ferm cu privire la faptul că, timp de aproape un deceniu, nu s-au înregistrat progrese semnificative în ceea ce privește adoptarea Directivei privind combaterea discriminării la nivelul UE; invită toate instituțiile UE și statele membre să reia de urgență negocierile relevante; ia act de angajamentul Comisiei de a sprijini activ încheierea acestor negocieri; |
| --- | --- |

5.

| 6. | este de părere că ar trebui sporită eficiența politicilor UE în domeniul combaterii discriminării și că ar trebui eliminate obstacolele existente; recomandă Comisiei să actualizeze primele două directive anti-discriminare, și anume Directiva 2000/43/CE a Consiliului și Directiva 2000/78/CE a Consiliului, pentru a le alinia la versiunea actuală a tratatelor și la Carta drepturilor fundamentale a UE; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită să se adopte un cadru legislativ eficient și măsuri de coordonare la nivelul UE și al statelor membre menite să asigure niveluri ridicate de protecție socială și locuri de muncă stabile, remunerate în mod corespunzător; consideră că o astfel de abordare este esențială pentru consolidarea drepturilor și libertăților fundamentale care decurg din cetățenia UE; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că măsurile de austeritate adoptate la nivelul UE și al statelor membre au agravat inegalitățile economice și sociale și au limitat astfel, în mod grav, exercitarea în practică a drepturilor și libertăților fundamentale care decurg din cetățenia UE; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reamintește amendamentele sale adoptate la 14 septembrie 2017 (13) și propunerea Comisiei privind o directivă cuprinzătoare referitoare la apropierea actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre în ceea ce privește cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor (COM(2015)0615), incluzând diferite moduri de transport; recomandă ca legiuitorii să-și accelereze activitățile cu privire la adoptarea unui Act european privind accesibilitatea; salută acordul interinstituțional la care s-a ajuns cu privire la transpunerea Tratatului de la Marrakesh în legislația UE privind drepturile de autor, susținută de Comisia pentru petiții încă din 2011, și își reiterează apelul privind ratificarea rapidă a Tratatului de la Marrakesh de către UE și statele sale membre; invită toate statele membre să ratifice Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap și să semneze protocolul la aceasta; sprijină extinderea în cât mai multe state membre cu putință a utilizării cardului european pentru dizabilitate recunoscut reciproc; încurajează statele membre să faciliteze mobilitatea persoanelor cu dizabilități și limitări funcționale în UE; subliniază necesitatea de a îmbunătăți accesibilitatea site-urilor web ale UE pentru persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia să adopte măsuri mai active de combatere a discriminării persoanelor LGBTI și să combată homofobia, prin definirea unor măsuri concrete care să fie adoptate la nivel național și la nivel european; solicită, în același timp, instituțiilor UE să monitorizeze îndeaproape drepturile LGBTI și să promoveze recunoașterea transfrontalieră a drepturilor pentru persoanele LGBTI și familiile acestora în UE; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reamintește că principiul egalității între femei și bărbați poate fi pus în aplicare numai printr-o integrare strategică a perspectivei de gen în toate politicile UE, inclusiv prin intermediul Angajamentului strategic pentru egalitatea de gen 2016-2019; invită Comisia să faciliteze accesul deplin la serviciile de sănătate sexuală și reproductivă în toate statele membre; invită Comisia să ia măsuri semnificative pentru a elimina discriminarea și a combate declarațiile discriminatorii îndreptate împotriva femeilor în UE și care încurajează stereotipurilor de gen; reafirmă necesitatea investițiilor în educația civică și cetățenească, precum și în educația în spiritul egalității de gen în toată Europa; atrage atenția asupra disparităților de gen din UE în ceea ce privește salariile și pensiile, care subminează posibilitatea de autonomie economică reală pentru milioane de femei; subliniază importanța participării politice a tinerilor, în special a femeilor și a fetelor, și solicită mai multe măsuri din partea Comisiei și a statelor membre în ceea ce privește încurajarea participării lor; |
| --- | --- |

11.

| 12. | salută propunerea Comisiei ca UE să semneze și să finalizeze aderarea sa la Convenția de la Istanbul; regretă, cu toate acestea, că limitarea la două domenii, și anume chestiuni legate de cooperarea judiciară în materie penală și azilul și principiul nereturnării, dă naștere la insecuritate juridică cu privire la domeniul de aplicare al aderării UE; îndeamnă statele membre să accelereze negocierile privind ratificarea și punerea în aplicare a Convenției de la Istanbul; invită statele membre care nu au făcut încă acest lucru să ratifice fără întârziere această convenție și invită Comisia să prezinte o propunere de directivă privind combaterea violenței împotriva femeilor; salută prezentarea de către Comisie a pachetului privind echilibrul dintre viața profesională și cea privată și invită toate instituțiile să execute aceste măsuri cât mai curând posibil; invită Comisia și statele membre să promoveze accederea femeilor și reprezentarea lor în poziții de conducere și să adopte măsuri specifice pentru a răspunde nevoilor cetățenilor vulnerabili care se confruntă cu discriminare multiplă intersecțională, astfel încât acești cetățeni să își poată exercita drepturile cetățenești, de exemplu prin strategii adecvate; invită Consiliul să își intensifice eforturile pentru a debloca Directiva privind femeile în consiliile de administrație; își reiterează apelul adresat Comisiei de a-și adoptă Angajamentul strategic pentru egalitatea de gen 2016-2019 sub forma unei comunicări; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reamintește că minoritățile tradiționale au coexistat secole de-a rândul cu culturile majoritare pe continentul european; subliniază că este necesar ca instituțiile UE să joace un rol mai activ în protecția minorităților, de exemplu prin promovarea unor reuniuni, seminare și rezoluții de sensibilizare, precum și prin adoptarea unor măsuri administrative concrete în cadrul instituțiilor UE; consideră că UE ar trebui să stabilească standarde înalte de protecție a minorităților, pornind de la cele deja codificate în instrumentele de drept internațional, precum cele ale Consiliului Europei, și că aceste standarde ar trebui să fie integrate în mod solid într-un cadru juridic care să garanteze democrația, statul de drept și drepturile fundamentale în întreaga UE; încurajează toate statele membre să ratifice pe deplin, fără întârziere, Convenția-cadru pentru protecția minorităților naționale și Carta europeană a limbilor regionale sau minoritare și să aplice tratatele cu bună credință; reamintește, de asemenea, necesitatea implementării principiilor elaborate în cadrul Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE); deplânge orice retorică care incită la discriminare pe motive de cetățenie sau naționalitate; încurajează guvernele naționale să găsească soluții durabile și să promoveze o cultură a diversității lingvistice în toate statele membre și în UE în ansamblu, dincolo de limbile oficiale ale UE, întrucât atât tratatele, cât și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene conțin trimiteri la protecția minorităților naționale și la discriminarea pe motiv de limbă; |
| --- | --- |

13.

| 14. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la numărul persoanelor de etnie romă din Europa care sunt victime ale unei înregistrări discriminatorii a nașterilor și care, prin urmare, nu au documente de identitate, cărora li se refuză accesul la serviciile de bază esențiale în țările lor de reședință și, drept urmare, li se refuză de asemenea exercitarea oricăror drepturi în UE; invită statele membre să ia imediat măsuri de corectare în acest sens pentru a proteja exercitarea drepturilor lor umane fundamentale și a tuturor drepturilor conferite de cetățenia UE; invită Comisia să evalueze și să monitorizeze situația din statele membre și să instituie identificarea și protejarea persoanelor a căror cetățenie nu este recunoscută și care nu au acces la documente de identitate; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia și statele membre să propună măsuri specifice pentru înlăturarea obstacolelor din calea liberei circulații în conformitate cu Rezoluția Parlamentului European din 15 martie 2017 referitoare la obstacolele pentru exercitarea libertății cetățenilor UE de a circula și a munci pe piața internă (14) și Rezoluția Parlamentului European din 28 aprilie 2016 referitoare la protejarea interesului superior al copilului în toată Uniunea Europeană, pe baza petițiilor adresate Parlamentului European (15); |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Comisia să monitorizeze în mod regulat punerea în aplicare a Directivei 2004/38/CE în statele membre și să ia măsurile corespunzătoare pentru a elimina potențialele obstacole din calea libertății de circulație; salută instrumentul de e-learning privind dreptul la libera circulație pentru cetățenii Uniunii, care ajută autoritățile locale să înțeleagă mai bine drepturile și obligațiile care decurg din libera circulație; |
| --- | --- |

16.

| 17. | recunoaște eforturile depuse de Comisie pentru a face în așa fel ca mai multe puncte de informare și asistență cu privire la UE și la drepturile pe care le conferă cetățenilor săi, cum ar fi rețeaua Europe Direct, portalul „Europa ta” și portalul e-justiție, să fie disponibile și mai accesibile pentru a informa mai bine persoanele care își exercită drepturile în calitate de cetățeni europeni; ia act de propunerea Comisiei privind instituirea unui portal digital unic care să dea cetățenilor un acces online ușor la informații și la servicii de asistență și de soluționare a problemelor cu privire la exercitarea drepturilor în cadrul pieței unice; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită Comisia să consolideze rețeaua SOLVIT prin îmbunătățirea interacțiunii dintre serviciile sale și centrele naționale pentru a asigura o mai bună monitorizare a cazurilor nesoluționate și repetitive și o articulare mai strânsă între diferitele instrumente ale UE de aplicare a legii, cum ar fi EU PILOT și CHAP; în același timp, invită statele membre să promoveze rețeaua SOLVIT și serviciile sale, precum și alte căi de atac și mecanisme de participare a cetățenilor, în rândul cetățenilor UE, atât la nivelul Uniunii, (de exemplu, Comisia pentru petiții din cadrul Parlamentului, Ombudsmanul European și inițiativa cetățenească europeană), cât și la nivel național (de exemplu, mediatorii regionali sau locali, comisiile pentru petiții sau inițiativele legislative populare); |
| --- | --- |

18.

| 19. | sprijină angajamentul asumat de Comisie în Raportul privind cetățenia UE din 2017 de a organiza o campanie de informare și sensibilizare la nivelul UE privind drepturile aferente cetățeniei UE, pentru a-i ajuta pe cetățeni să își înțeleagă mai bine drepturile; subliniază că cetățenii ar trebui să aibă acces la toate informațiile necesare pentru o consolidare reală a cetățeniei europene, iar aceste informații ar trebui să fie prezentate într-un mod clar și ușor de înțeles, pentru ca cetățenii să poată lua decizii în cunoștință de cauză cu privire la exercitarea drepturilor lor conferite de tratat și a drepturilor garantate de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; recomandă promovarea transparenței și a unui sprijin consular proactiv ca cele mai adecvate instrumente în acest scop, împreună cu publicarea adecvată a informațiilor necesare pentru a se facilita stabilirea noilor-veniți; |
| --- | --- |

19.

| 20. | reamintește că accesul la serviciile de sănătate, coordonarea sistemelor de securitate socială și recunoașterea calificărilor profesionale în alte state membre sunt domeniile în care cetățenii UE se confruntă adesea cu dificultăți și solicită asigurarea riguroasă de către Comisie a respectării reglementărilor pentru a remedia astfel de situații; |
| --- | --- |

20.

| 21. | se arată preocupat de accentuarea dezamăgirii în ceea ce privește politica în rândul cetățenilor; subliniază că este necesar să se acorde prioritate combaterii xenofobiei, rasismului, discriminării și discursului de incitare la ură; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ia act de faptul că măsurile pentru creșterea ratei de participare la vot în cadrul alegerilor europene reprezintă o responsabilitate comună a UE și a statelor membre; le încurajează pe acestea din urmă să promoveze participarea democratică printr-o mai bună informare a cetățenilor cu privire la dreptul lor de a candida și a vota în cadrul alegerilor locale și europene, prin canale multiple și într-un limbaj accesibil, precum și prin înlăturarea barierelor din calea participării lor, cum ar fi discriminarea pe motive economice, sociale sau de limbă, practicile neloiale sau corupția; îndeamnă statele membre să elimine obstacolele din calea accesibilității pentru cetățenii cu dizabilități și să faciliteze votul în cadrul tuturor alegerilor al cetățenilor lor care locuiesc, lucrează sau studiază departe de secția lor de votare, de exemplu prin adoptarea identificării și a soluțiilor de votare electronice; |
| --- | --- |

22.

| 23. | consideră că reforma Actului electoral ar putea fi un prilej pentru ca Uniunea să devină mai democratică; subliniază faptul că mii de europeni împărtășesc această opinie; reamintește necesitatea promovării participării la alegerile europene prin creșterea vizibilității partidelor politice la nivel european și faptul că întărirea caracterului european al alegerilor pentru Parlamentul European este o responsabilitate comună a UE și a statelor sale membre; încurajează Consiliul să includă liste în care este integrată perspectiva egalității de gen și care sunt echilibrate din punctul de vedere al genului în cadrul revizuirii actul menționat anterior; solicită Comisiei să ia măsuri în urma plângerilor cu privire la exercitarea dreptului de vot la alegerile europene și municipale, să elaboreze un plan de acțiune concret în vederea introducerii votului electronic la alegerile pentru Parlamentul European, începând cât mai devreme posibil, și ca acest sistem să devină disponibil la scară mai largă pentru toți cetățenii UE; îndeamnă statele membre să facă tot ce le stă în putință pentru a încuraja persoanele care nu dețin cetățenia niciunui stat și care au reședința permanentă în statele membre ale UE să adopte cetățenia statului membru gazdă, astfel încât să poată beneficia pe deplin de drepturile aferente cetățeniei UE; consideră că cetățenii UE care se mută și locuiesc în alt stat membru al UE ar trebui să aibă posibilitatea de a-și exercita dreptul de vot în alegerile naționale din țara lor de origine; invită statele membre care interzic dreptul de vot cetățenilor care aleg să trăiască într-un alt stat membru pentru o perioadă lungă să înlesnească condițiile pentru păstrarea dreptului de vot la alegerile naționale; îndeamnă Comisia să ia măsurile necesare pentru a permite persoanelor cu dizabilități să își exercite dreptul la vot fără nicio formă de discriminare; sprijină posibilitatea de a introduce o carte de identitate europeană, pe lângă documentele naționale de identificare; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ia act de cea mai recentă comunicare a Comisiei (COM(2017)0482) privind inițiativa cetățenească europeană, care conține o propunere de revizuire a Regulamentul (UE) nr. 211/2011 din 16 februarie 2011, în vederea îmbunătățirii funcționării sale; își exprimă speranța că revizuirea regulamentului va avea drept rezultat un instrument ICE mai transparent, eficient și ușor accesibil, asigurând, în același timp, o participare democratică și mai largă a cetățenilor la dezbaterea europeană și la stabilirea agendei; subliniază rolul legislativ semnificativ pe care îl va juca Parlamentul și importanța unei bune cooperări cu Comisia în cursul revizuirii regulamentului; invită Comisia să includă dispoziții care să vizeze revizuirea condițiilor de admisibilitate juridică, a cerințelor de înregistrare și a procedurilor de examinare în ceea ce privește ICE; |
| --- | --- |

24.

| 25. | consideră că în interesul cetățeniei UE, sunt necesare măsuri din partea Comisiei pentru consolidarea dimensiunii culturale europene; încurajează programul „Europa pentru cetățeni” să finanțeze proiecte mai inovatoare, cu potențial de avea un impact sistemic; recomandă dezvoltarea programului „Cunoașterea Europei” în paralel cu „Europa cetățenilor” și ca o completare a sa; |
| --- | --- |

25.

| 26. | propune Comisiei, cu scopul de a consolida cetățenia UE și exercitarea acesteia, să încurajeze desemnarea de către autoritățile locale a unor consilieri responsabili cu afacerile europene, întrucât acesta este nivelul cel mai apropiat de cetățeni; |
| --- | --- |

26.

| 27. | recomandă ca Comisia să creeze un registru de intrare la toate sediile sale, inclusiv la reprezentanțele din statele membre, astfel încât cetățenii să se poată adresa în scris sau prezentându-se personal, cu garanții corespunzătoare, oricărei instituții a Uniunii; |
| --- | --- |

27.

| 28. | recomandă Comisiei, să introducă, în colaborare cu serviciile poștale însărcinate cu serviciul universal, un sistem de mesagerie cu certificare a conținutului, datei și expeditorului, astfel încât cetățenii să se poată adresa în scris, fără a se prezenta personal, cu garanții corespunzătoare, instituțiilor europene; |
| --- | --- |

28.

| 29. | își exprimă convingerea că dreptul fundamental la libertatea de expresie și de informare, consacrat la articolul 11 din Carta drepturilor fundamentale a UE, o mass-medie liberă și accesul la un pluralism de opinii în societate și în mass-media sunt indispensabile pentru o democrație sănătoasă și constituie, prin urmare, o temelie constituțională pentru calitatea de membru al UE astfel cum este consacrată la articolele 2 și 6 din TUE; subliniază necesitatea unei politici clar definite a UE de combatere a propagandei antieuropene și a informațiilor false, precum și de promovare a independenței mass-mediei publice față de guverne; propune ca un interval minim de timp în radiodifuziunea publică în toate statele membre să fie dedicat conținutului legat de afacerile UE; propune ca instituțiile UE să inițieze crearea de canale de televiziune europene care să transmită în toate statele membre și în toate limbile oficiale ale UE, precum și să ia măsuri de educare a cetățenilor în domeniul mass-mediei de la o vârstă fragedă; sprijină diseminarea producțiilor de presă și multimedia în toate limbile oficiale ale UE; subliniază în acest sens că este nevoie de mai multe măsuri de sensibilizare în rândul jurnaliștilor europeni; |
| --- | --- |

29.

| 30. | susține că diversitatea lingvistică și transparența sunt instrumente esențiale pentru a aduce UE mai aproape de cetățeni și a-i implica pe aceștia în activitățile sale; ia act de faptul că accesul la documente reprezintă subiectul a 30 % din anchetele finalizate de Ombudsmanul European în 2016 și, prin urmare, recomandă promovarea dreptului de acces la documente și traducerea cât mai multor documente posibil în toate limbile UE; sprijină intensificarea dialogului cu cetățenii și încurajează dezbaterile publice, cu scopul de a îmbunătăți înțelegerea de către cetățeni a impactului UE asupra vieții lor de zi cu zi și pentru a le permite acestora să ia parte la schimburi de opinii, prin intermediul unor intervale în programele de televiziune pentru public specific; solicită o directivă orizontală privind avertizarea de integritate care să stabilească canale și proceduri adecvate de raportare a cazurilor; |
| --- | --- |

30.

| 31. | sprijină promovarea unei culturi a serviciului public în rândul instituțiilor naționale și ale UE și consideră că UE ar trebui să dea un exemplu prin cele mai înalte standarde administrative și de transparență, în conformitate cu articolul 41 din Carta drepturilor fundamentale a UE; propune ca birourile locale ale UE din statele membre să fie transformate în ghișee unice, care să ofere servicii cuprinzătoare pentru cetățenii UE, cu scopul de a reduce birocrația și obstacolele pe care aceasta le ridică în calea exercitării drepturilor aferente cetățeniei UE; subliniază importanța proiectului „doar o singură dată”, care elimină sarcinile inutile pentru întreprinderile europene cărora li se cere să prezinte aceleași informații și documente în mod repetat în activitățile lor transfrontaliere; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază că educația accesibilă joacă un rol esențial în informarea viitorilor cetățeni ai UE cu privire la drepturile lor; subliniază că este important să se promoveze dezvoltarea competențelor transferabile, care sporesc înțelegerea interculturală și participarea activă în diverse societăți prin intermediul programului Erasmus+; încurajează statele membre să acorde în programele lor școlare o importanță sporită educației civice centrate în special pe cetățenia UE și pe afacerile europene și să adapteze în consecință formarea profesională a cadrelor didactice; reamintește necesitatea de a sprijini cadrele didactice și celelalte categorii de personal din domeniul educației pentru a integra în programele lor informații despre drepturile și cetățenia UE; subliniază, în acest context, necesitatea de promova și dezvolta în continuare platformele online, pentru ca personalul din învățământ să poată avea acces la materiale didactice inovatoare multilingve care să îl ajute să inspire și să motiveze elevii să afle mai multe despre UE; îndeamnă Comisia să lanseze o strategie de educație pentru cetățenia europeană, care să includă propuneri de orientări în vederea elaborării unei programe care ar putea include vizite școlare la instituțiile UE; |
| --- | --- |

32.

| 33. | reamintește că, în conformitate cu dreptul UE, în forma sa actuală, retragerea unui stat membru din Uniunea Europeană este echivalentă cu pierderea cetățeniei europene de către cetățenii săi; regretă că odată cu retragerea Regatului Unit din UE, pentru prima dată în istorie, cetățenii vor fi privați de drepturile care le sunt atribuite prin tratatele UE; subliniază că se preconizează că această pierdere a drepturilor va avea un impact grav asupra vieții lor de zi cu zi; subliniază că orice acord ar trebui să se bazeze pe principiile echității, simetriei, tratamentul echitabil, reciprocității și nediscriminării, precum și pe respectarea deplină a integrității dreptului UE, inclusiv a Cartei drepturilor fundamentale a UE și a cadrului său de aplicare; îndeamnă ambele părți implicate în negociere să acorde prioritate tuturor cetățenilor afectați și să le protejeze drepturile; invită părțile care iau parte la negocieri să mențină toate drepturile derivate sociale, economice și ale familiei și, în special, drepturile în materie de asistență medicală, în cea mai mare măsură posibilă în urma retragerii Regatului Unit; |
| --- | --- |

33.

| 34. | propune instituirea unei zile de sărbătoare legală europeană la 9 mai, pentru a consolida un sentiment european de apartenență la familia europeană; |
| --- | --- |

34.

| 35. | îndeamnă statele membre să se asigure că legislația lor națională este suficient de clară și de detaliată pentru a asigura respectarea dreptului la liberă circulație al cetățenilor și familiilor lor, să asigure o formare adecvată a autorităților naționale competente în acest sens, să difuzeze informații corecte către părțile interesate de o manieră precisă și să promoveze o bună cooperare și un schimb rapid de informații cu alte administrații naționale, în special în cazul asigurărilor și al pensiilor pentru limită de vârstă la nivel transfrontalier; solicită o mai bună cooperare între statele membre gazdă și consulatele relevante, ceea ce va asigura o rețea adecvată de asistență și un tratament echitabil în cauzele transfrontaliere, în special atunci când acestea implică încredințarea copiilor; îndeamnă Comisia să prezinte o propunere legislativă privind recunoașterea transfrontalieră a hotărârilor de adopție; |
| --- | --- |

35.

| 36. | invită Consiliul Uniunii Europene și Consiliul European să permită tuturor țărilor care îndeplinesc criteriile tehnice necesare să devină membre ale spațiului Schengen, astfel încât toți cetățenii UE să poată beneficia de libertatea de circulație neîngreunată de controalele la frontieră; |
| --- | --- |

36.

| 37. | reamintește că legislația UE în materie de securitate ar trebui să fie actualizată, eficace și eficientă în ceea ce privește prevenirea, detectarea și reacția la amenințările în continuă schimbare la adresa securității; solicită implementarea urgentă a Agendei europene privind securitatea, o mai bună aplicare a instrumentelor juridice ale UE existente în acest domeniu și un schimb mai eficient de informații și o mai bună coordonare între statele membre și cu agențiile UE; salută inițiativele Comisiei de consolidare a cooperării în materie de securitate între statele membre; subliniază importanța respectării depline a drepturilor fundamentale în lupta împotriva terorismului; subliniază că armonizarea acțiunii interne și externe a UE în domeniul securității este esențială pentru protejarea eficientă a cetățenilor UE; |
| --- | --- |

37.

| 38. | invită instituțiile UE și statele membre să își intensifice eforturile de a dezvolta o uniune a securității efectivă și autentică, care să abordeze toate dimensiunile amenințării teroriste; |
| --- | --- |

38.

| 39. | consideră că deradicalizarea și prevenirea radicalizării constituie o prioritate absolută pentru UE și recomandă în mod ferm consolidarea unor programe transsectoriale specifice care vizează educația, activitățile de voluntariat și culturale, activitățile pentru tineret și programele de deradicalizare în instituții, comunitățile locale, societatea civilă, comunitățile religioase și administrațiile regionale; consideră că o politică cuprinzătoare în acest domeniu ar trebui să fie însoțită de procese proactive de deradicalizare pe termen lung în sfera judiciară; subliniază necesitatea de a dezvolta strategii privind incluziunea socială și politici de combatere a discriminării; invită statele membre să abordeze chestiunea radicalizării dintr-o perspectivă holistică și să profite de cunoștințele specializate ale Rețelei pentru sensibilizarea publicului cu privire la radicalizare creată la inițiativa Comisiei; subliniază faptul că prevenirea radicalizării poate fi, de asemenea, sprijinită prin acțiuni finanțate de programe ale UE, cum ar fi Fondurile structurale și de investiții europene, Orizont 2020 și Europa pentru cetățeni; |
| --- | --- |

39.

| 40. | solicită punerea în aplicare deplină și efectivă a Directivei (UE) 2015/637 pentru a asigura protecția consulară a cetățenilor UE în țările terțe în care statele lor membre nu sunt reprezentate; |
| --- | --- |

40.

| 41. | invită Comisia să prezinte o propunere de format nou, mai sigur, al documentului de călătorie de urgență al UE pentru cetățenii UE nereprezentați în afara Uniunii, al căror pașaport a fost furat, pierdut, distrus sau este temporar indisponibil, pentru a garanta că aceștia se pot întoarce acasă în siguranță; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază că victimelor criminalității și terorismului trebuie să li se garanteze un nivel corespunzător de drepturi, fără discriminare la nivelul UE și că ar trebui să fie tratate cu respect și demnitate și să primească sprijin adecvat, în concordanță cu necesitățile lor individuale și ale familiilor lor; subliniază că un număr tot mai mare de cetățeni europeni au fost victime ale atacurilor teroriste într-o țară care nu este propria țară și, prin urmare, solicită să se instituie de urgență protocoale în statele membre pentru a-i ajuta pe cetățenii europeni din alte țări în cazul unui atac terorist, în conformitate cu Directiva (UE) 2017/541 privind combaterea terorismului; subliniază necesitatea unei directive specifice privind protejarea victimelor terorismului; |
| --- | --- |

42.

| 43. | regretă existența unor obstacole transfrontaliere în chestiuni civile sau sociale, cum ar fi dreptul familiei sau pensiile, care împiedică mulți cetățeni să se bucure pe deplin de cetățenia UE; |
| --- | --- |

43.

| 44. | regretă faptul că în statele membre nu există aceleași opțiuni în ceea ce privește căile de atac pentru părinți și copii în caz de separare sau divorț și, din acest motiv, sute de părinți din Europa s-au adresat Comisiei pentru petiții pentru a o îndemna să devină mai activă în acest sens, în ciuda competențelor sale foarte limitate în acest domeniu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | solicită o cooperare consolidată între statele membre, pentru a asigura protecția victimelor violenței de gen și faptul că interesul superior al copilului este luat în considerare în cazul litigiilor familiale transfrontaliere; |
| --- | --- |

45.

| 46. | salută lansarea unui corp de solidaritate al UE pentru tinerii cetățeni europeni și solicită ca această inițiativă să fie finanțată în mod corespunzător și ca locurile de muncă de calitate să nu fie înlocuite cu activitate de voluntariat neremunerată; |
| --- | --- |

46.

| 47. | invită statele membre să aplice măsuri de coordonare și cooperare menite să asigure o rezolvare eficientă a chestiunilor precum dubla impunere și discriminarea fiscală în orice context transfrontalier și să acorde o atenție sporită realităților legate de mobilitatea transfrontalieră a lucrătorilor; consideră că aspectele legate de dubla impunere sunt în prezent insuficient abordate, în măsura în care sunt tratate prin intermediul convențiilor fiscale bilaterale existente sau al acțiunilor unilaterale întreprinse de către un stat membru și că necesită o acțiune concertată, în timp util, la nivelul UE; |
| --- | --- |

47.

| 48. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Ombudsmanului European, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

48.

---

(1)  Documentul 6622/16 al Consiliului.

(2)  Documentul 14268/15 al Consiliului.

(3)  JO C 378, 9.11.2017, p. 146.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0106.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0385.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0013.

(7)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0063.

(8)  PE 601.177v04-00.

(9)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0512.

(10)  PE 597.698v03-00. A se vedea, de asemenea, raportul A8-0265/2017.

(11)  PE 603.107v02-00. A se vedea, de asemenea, raportul A8-0265/2017.

(12)  JO L 106, 24.4.2015, p. 1.

(13)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0347.

(14)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0083.

(15)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0142.

---

| 11.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 369/22 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 369/22

---

P8_TA(2017)0488

Către o strategie în domeniul comerțului digital

Rezoluţia Parlamentului European din 12 decembrie 2017 privind „Către o strategie în domeniul comerțului digital” (2017/2065(INI))

(2018/C 369/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 207 alineatul (3) și articolul 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 207 alineatul (3) și articolul 218 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Acordul General privind Comerțul cu Servicii (GATS), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul General privind Comerțul cu Servicii (GATS),

| — | având în vedere Acordul privind tehnologia informației (ATI) al Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul privind tehnologia informației (ATI) al Organizației Mondiale a Comerțului (OMC),

| — | având în vedere programul de lucru al OMC privind comerțul electronic, |
| --- | --- |

—

având în vedere programul de lucru al OMC privind comerțul electronic,

| — | având în vedere declarația comună a miniștrilor TIC din țările G7, cu ocazia reuniunii organizate la Takamatsu, Kagawa, în 29-30 aprilie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a miniștrilor TIC din țările G7, cu ocazia reuniunii organizate la Takamatsu, Kagawa, în 29-30 aprilie 2016,

| — | având în vedere Declarația ministerială a Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) privind economia digitală, de la Cancun, din 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ministerială a Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) privind economia digitală, de la Cancun, din 2016,

| — | având în vedere Coaliția dinamică privind comerțul din cadrul Forumului pentru guvernarea internetului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Coaliția dinamică privind comerțul din cadrul Forumului pentru guvernarea internetului,

| — | având în vedere negocierile comerciale în curs ale UE cu țările terțe, |
| --- | --- |

—

având în vedere negocierile comerciale în curs ale UE cu țările terțe,

| — | având în vedere acordul de principiu anunțat de Comisie la 6 iulie 2017 privind Acordul de parteneriat economic UE-Japonia, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul de principiu anunțat de Comisie la 6 iulie 2017 privind Acordul de parteneriat economic UE-Japonia,

| — | având în vedere Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă („Directiva privind comerțul electronic”) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă („Directiva privind comerțul electronic”) (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (2),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2015, intitulată „Comerț pentru toți – Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă” (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2015, intitulată „Comerț pentru toți – Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă” (COM(2015)0497),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 aprilie 2016 intitulată „Digitalizarea industriei europene” (COM(2016)0180), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 aprilie 2016 intitulată „Digitalizarea industriei europene” (COM(2016)0180),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 19 aprilie 2016 intitulată „Inițiativa europeană în domeniul cloud computingului – Dezvoltarea unei economii competitive bazate pe date și pe cunoaștere în Europa” (COM(2016)0178), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 19 aprilie 2016 intitulată „Inițiativa europeană în domeniul cloud computingului – Dezvoltarea unei economii competitive bazate pe date și pe cunoaștere în Europa” (COM(2016)0178),

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 23 iunie 2017 privind obstacolele în calea comerțului și a investițiilor (COM(2017)0338), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 23 iunie 2017 privind obstacolele în calea comerțului și a investițiilor (COM(2017)0338),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 ianuarie 2017 intitulată „Dezvoltarea unei economii europene în domeniul datelor” (COM(2017)0009), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 10 ianuarie 2017 intitulată „Dezvoltarea unei economii europene în domeniul datelor” (COM(2017)0009),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind respectarea vieții private și protecția datelor cu caracter personal în comunicațiile electronice și de abrogare a Directivei 2002/58/CE (Regulamentul privind viața privată și comunicațiile electronice) (COM(2017)0010), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind respectarea vieții private și protecția datelor cu caracter personal în comunicațiile electronice și de abrogare a Directivei 2002/58/CE (Regulamentul privind viața privată și comunicațiile electronice) (COM(2017)0010),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 13 septembrie 2017 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind un cadru pentru fluxul liber al datelor fără caracter personal în Uniunea Europeană (COM(2017)0495), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 13 septembrie 2017 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind un cadru pentru fluxul liber al datelor fără caracter personal în Uniunea Europeană (COM(2017)0495),

| — | având în vedere Documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 2 mai 2017 privind „Domeniul digital în serviciul dezvoltării: punerea tehnologiilor și serviciilor digitale în primplanul politicii de dezvoltare a UE” (SWD(2017)0157), |
| --- | --- |

—

având în vedere Documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 2 mai 2017 privind „Domeniul digital în serviciul dezvoltării: punerea tehnologiilor și serviciilor digitale în primplanul politicii de dezvoltare a UE” (SWD(2017)0157),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2016 referitoare la o nouă strategie inovatoare și de perspectivă privind comerțul și investițiile (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2016 referitoare la o nouă strategie inovatoare și de perspectivă privind comerțul și investițiile (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 3 februarie 2016 conținând recomandările Parlamentului European adresate Comisiei privind negocierile pe marginea Acordului privind comerțul cu servicii (TiSA) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 3 februarie 2016 conținând recomandările Parlamentului European adresate Comisiei privind negocierile pe marginea Acordului privind comerțul cu servicii (TiSA) (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 iulie 2015 conținând recomandările Parlamentului European adresate Comisiei Europene privind negocierile pe marginea Parteneriatului transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP) (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 iulie 2015 conținând recomandările Parlamentului European adresate Comisiei Europene privind negocierile pe marginea Parteneriatului transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP) (5),

| — | având în vedere documentul adoptat de Adunarea Generală a ONU la 25 septembrie 2015, intitulat „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, precum și cele 17 obiective de dezvoltare durabilă (ODD), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul adoptat de Adunarea Generală a ONU la 25 septembrie 2015, intitulat „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, precum și cele 17 obiective de dezvoltare durabilă (ODD),

| — | având în vedere a unsprezecea Conferință ministerială a Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), care va avea loc în curând la Buenos Aires, Argentina, în perioada 10 – 13 decembrie 2017, unde probabil se va discuta despre comerțul electronic, |
| --- | --- |

—

având în vedere a unsprezecea Conferință ministerială a Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), care va avea loc în curând la Buenos Aires, Argentina, în perioada 10 – 13 decembrie 2017, unde probabil se va discuta despre comerțul electronic,

| — | având în vedere inițiativele Uniunii Internaționale a Telecomunicațiilor a ONU în sprijinul țărilor în curs de dezvoltare (UIT-D), |
| --- | --- |

—

având în vedere inițiativele Uniunii Internaționale a Telecomunicațiilor a ONU în sprijinul țărilor în curs de dezvoltare (UIT-D),

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 8 alineatul (1) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, precum și articolul 16 alineatul (1) din TFUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 8 alineatul (1) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, precum și articolul 16 alineatul (1) din TFUE,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice,

| — | având în vedere rapoartele Raportorului special al ONU privind protejarea libertății de exprimare referitoare la libertatea de exprimare și sectorul privat în era digitală (A/HRC/32/38) și la rolul furnizorilor de acces la internet (A/HRC/35/22), |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele Raportorului special al ONU privind protejarea libertății de exprimare referitoare la libertatea de exprimare și sectorul privat în era digitală (A/HRC/32/38) și la rolul furnizorilor de acces la internet (A/HRC/35/22),

| — | având în vedere Orientările UE în domeniul drepturilor omului privind libertatea de exprimare online și offline, adoptate de Consiliul Afaceri Externe la 12 mai 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE în domeniul drepturilor omului privind libertatea de exprimare online și offline, adoptate de Consiliul Afaceri Externe la 12 mai 2014,

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei pentru protejarea persoanelor față de prelucrarea automatizată a datelor cu caracter personal (Seria de tratate ale Consiliului Europei nr. 108) și protocolul adițional la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei pentru protejarea persoanelor față de prelucrarea automatizată a datelor cu caracter personal (Seria de tratate ale Consiliului Europei nr. 108) și protocolul adițional la aceasta,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 mai 2016 referitoare la fluxurile de date transatlantice (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 mai 2016 referitoare la fluxurile de date transatlantice (6),

| — | având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind punerea în aplicare a strategiei de politică comercială „Comerț pentru toți” – O politică comercială progresistă pentru valorificarea oportunităților oferite de globalizare (COM(2017)0491), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor privind punerea în aplicare a strategiei de politică comercială „Comerț pentru toți” – O politică comercială progresistă pentru valorificarea oportunităților oferite de globalizare (COM(2017)0491),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizele Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0384/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizele Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0384/2017),

| A. | întrucât progresele tehnologice, accesul la internetul deschis și digitalizarea economiei sunt un motor al creșterii întrucât permit întreprinderilor, în special întreprinderilor nou-înființate, microîntreprinderilor și IMM-urilor, să creeze noi oportunități pentru a dezvolta, comanda, produce, comercializa sau livra produse și servicii și să ajungă la clienții din întreaga lume într-un ritm mai rapid și cu costuri mai mici ca niciodată; întrucât tehnologiile emergente, cum ar fi tehnologia registrelor distribuite, au potențialul de a consolida comerțul digital prin mărirea transparenței contractelor internaționale și accelerarea transferului de valori; întrucât comerțul cu bunuri fizice a fost înlocuit de un număr tot mai mare de transferuri transfrontaliere de conținut digital, estompând uneori linia de demarcare între bunuri și servicii; |
| --- | --- |

A.

întrucât progresele tehnologice, accesul la internetul deschis și digitalizarea economiei sunt un motor al creșterii întrucât permit întreprinderilor, în special întreprinderilor nou-înființate, microîntreprinderilor și IMM-urilor, să creeze noi oportunități pentru a dezvolta, comanda, produce, comercializa sau livra produse și servicii și să ajungă la clienții din întreaga lume într-un ritm mai rapid și cu costuri mai mici ca niciodată; întrucât tehnologiile emergente, cum ar fi tehnologia registrelor distribuite, au potențialul de a consolida comerțul digital prin mărirea transparenței contractelor internaționale și accelerarea transferului de valori; întrucât comerțul cu bunuri fizice a fost înlocuit de un număr tot mai mare de transferuri transfrontaliere de conținut digital, estompând uneori linia de demarcare între bunuri și servicii;

| B. | întrucât colectarea și agregarea datelor și capacitatea de a le transfera peste granițe pot reprezenta un motor-cheie al inovării, al productivității și al competitivității economice; |
| --- | --- |

B.

întrucât colectarea și agregarea datelor și capacitatea de a le transfera peste granițe pot reprezenta un motor-cheie al inovării, al productivității și al competitivității economice;

| C. | întrucât globalizarea și digitalizarea economiilor și a comerțului internațional le-au permis întreprinderilor să crească, oferind oportunități economice pentru cetățeni; întrucât digitalizarea industriilor tradiționale afectează modelele de lanțuri de aprovizionare, de fabricație și servicii, ceea ce ar putea conduce la crearea de locuri de muncă în noi industrii, dar ar putea, totodată, să perturbe locurile de muncă actuale și să ducă la precarizarea condițiilor de muncă, deoarece din ce în ce mai multe sarcini realizate în mod tradițional de oameni sunt fie automatizate, fie delocalizate, fie ambele; subliniază, în această privință, faptul că trebuie să fie instituite măsurile sociale necesare de însoțire pentru ca acestea să fie în beneficiul întregii societăți, cum ar fi politici puternice în domeniul educației și formării, politici active în domeniul pieței forței de muncă și măsuri pentru a depăși diviziunea digitală; |
| --- | --- |

C.

întrucât globalizarea și digitalizarea economiilor și a comerțului internațional le-au permis întreprinderilor să crească, oferind oportunități economice pentru cetățeni; întrucât digitalizarea industriilor tradiționale afectează modelele de lanțuri de aprovizionare, de fabricație și servicii, ceea ce ar putea conduce la crearea de locuri de muncă în noi industrii, dar ar putea, totodată, să perturbe locurile de muncă actuale și să ducă la precarizarea condițiilor de muncă, deoarece din ce în ce mai multe sarcini realizate în mod tradițional de oameni sunt fie automatizate, fie delocalizate, fie ambele; subliniază, în această privință, faptul că trebuie să fie instituite măsurile sociale necesare de însoțire pentru ca acestea să fie în beneficiul întregii societăți, cum ar fi politici puternice în domeniul educației și formării, politici active în domeniul pieței forței de muncă și măsuri pentru a depăși diviziunea digitală;

| D. | întrucât economia digitală are nevoie de un cadru bazat pe norme, inclusiv pe norme comerciale moderne, care să poată concilia schimbările rapide de pe piață cu drepturile consumatorilor, oferind spațiu de manevră politică pentru noi inițiative de reglementare necesare pentru ca guvernele să apere și să întărească protecția drepturilor omului; |
| --- | --- |

D.

întrucât economia digitală are nevoie de un cadru bazat pe norme, inclusiv pe norme comerciale moderne, care să poată concilia schimbările rapide de pe piață cu drepturile consumatorilor, oferind spațiu de manevră politică pentru noi inițiative de reglementare necesare pentru ca guvernele să apere și să întărească protecția drepturilor omului;

| E. | întrucât accesul la un internet liber, deschis și sigur reprezintă o condiție prealabilă pentru comerțul bazat pe norme și pentru dezvoltare în cadrul economiei digitale; întrucât principiul neutralității rețelei ar trebui să fie o parte-cheie a strategiei UE privind comerțul digital pentru a permite concurența loială și inovarea în economia digitală, asigurând în același timp libertatea de exprimare online; |
| --- | --- |

E.

întrucât accesul la un internet liber, deschis și sigur reprezintă o condiție prealabilă pentru comerțul bazat pe norme și pentru dezvoltare în cadrul economiei digitale; întrucât principiul neutralității rețelei ar trebui să fie o parte-cheie a strategiei UE privind comerțul digital pentru a permite concurența loială și inovarea în economia digitală, asigurând în același timp libertatea de exprimare online;

| F. | întrucât investițiile în infrastructură și accesul la competențe rămân provocări-cheie pentru conectivitate și, prin urmare, pentru comerțul digital; |
| --- | --- |

F.

întrucât investițiile în infrastructură și accesul la competențe rămân provocări-cheie pentru conectivitate și, prin urmare, pentru comerțul digital;

| G. | întrucât ODD-urile ONU subliniază că asigurarea până în 2020 a accesului universal și la prețuri accesibile la internet pentru persoanele din țările cel mai puțin dezvoltate va fi esențială pentru promovarea dezvoltării, deoarece dezvoltarea unei economii digitale ar putea fi un motor pentru crearea de locuri de muncă și creștere, comerțul electronic fiind o oportunitate de creștere a numărului micilor exportatori, a volumului exporturilor și a diversificării acestora; |
| --- | --- |

G.

întrucât ODD-urile ONU subliniază că asigurarea până în 2020 a accesului universal și la prețuri accesibile la internet pentru persoanele din țările cel mai puțin dezvoltate va fi esențială pentru promovarea dezvoltării, deoarece dezvoltarea unei economii digitale ar putea fi un motor pentru crearea de locuri de muncă și creștere, comerțul electronic fiind o oportunitate de creștere a numărului micilor exportatori, a volumului exporturilor și a diversificării acestora;

| H. | întrucât femeile, în calitate de antreprenori și de lucrători, pot beneficia de un acces mai bun la piețele globale, iar în calitate de consumatori, pot beneficia de prețuri mai mici, întrucât există încă numeroase provocări și inegalități care împiedică participarea femeilor la economia mondială, deoarece multe dintre femeile din țările cu venituri reduse și medii nu au încă acces la internet; |
| --- | --- |

H.

întrucât femeile, în calitate de antreprenori și de lucrători, pot beneficia de un acces mai bun la piețele globale, iar în calitate de consumatori, pot beneficia de prețuri mai mici, întrucât există încă numeroase provocări și inegalități care împiedică participarea femeilor la economia mondială, deoarece multe dintre femeile din țările cu venituri reduse și medii nu au încă acces la internet;

| I. | întrucât comerțul electronic este în plină expansiune și în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

I.

întrucât comerțul electronic este în plină expansiune și în țările în curs de dezvoltare;

| J. | întrucât guvernele din întreaga lume practică protecționismul digital, ridicând bariere în calea accesului pe piață și a investițiilor directe sau creând avantaje neloiale pentru întreprinderile naționale; întrucât o serie de măsuri ample adoptate de țări terțe în numele securității (cibernetice) naționale, au un impact negativ tot mai mare asupra comerțului cu produse TIC; |
| --- | --- |

J.

întrucât guvernele din întreaga lume practică protecționismul digital, ridicând bariere în calea accesului pe piață și a investițiilor directe sau creând avantaje neloiale pentru întreprinderile naționale; întrucât o serie de măsuri ample adoptate de țări terțe în numele securității (cibernetice) naționale, au un impact negativ tot mai mare asupra comerțului cu produse TIC;

| K. | întrucât companiile străine beneficiază în prezent de un acces mult mai larg la piața europeană decât companiile europene în țările terțe; întrucât mulți dintre partenerii noștri comerciali își închid din ce în ce mai mult piețele naționale și apelează la protecționismul digital; întrucât UE ar trebui să își ancoreze strategia privind comerțul digital în principiul reciprocității, al concurenței loiale, al reglementării inteligente și al transparenței în vederea restabilirii încrederii consumatorilor și a unor condiții de concurență echitabile pentru întreprinderi; |
| --- | --- |

K.

întrucât companiile străine beneficiază în prezent de un acces mult mai larg la piața europeană decât companiile europene în țările terțe; întrucât mulți dintre partenerii noștri comerciali își închid din ce în ce mai mult piețele naționale și apelează la protecționismul digital; întrucât UE ar trebui să își ancoreze strategia privind comerțul digital în principiul reciprocității, al concurenței loiale, al reglementării inteligente și al transparenței în vederea restabilirii încrederii consumatorilor și a unor condiții de concurență echitabile pentru întreprinderi;

| L. | întrucât blocarea geografică ar trebui eliminată și în viitor nu ar trebui să se mai practice nicio formă de discriminare nejustificată pe criterii de naționalitate, de reședință sau de loc de stabilire al clientului pe piața internă; |
| --- | --- |

L.

întrucât blocarea geografică ar trebui eliminată și în viitor nu ar trebui să se mai practice nicio formă de discriminare nejustificată pe criterii de naționalitate, de reședință sau de loc de stabilire al clientului pe piața internă;

| M. | întrucât elementele fundamentale care mențin internetul deschis pe piața unică digitală a UE, inclusiv principiile precum concurența loială, neutralitatea rețelei și protecțiile în ceea ce privește responsabilitatea intermediarilor, ar trebui promovate în toate negocierile comerciale; întrucât dimensiunea globală a comerțului digital face ca OMC să fie locul firesc pentru negocierea unui cadru multilateral bazat pe norme; întrucât a 11-a Conferință ministerială a OMC din decembrie 2017 oferă o platformă pentru lansarea unui astfel de proces; |
| --- | --- |

M.

întrucât elementele fundamentale care mențin internetul deschis pe piața unică digitală a UE, inclusiv principiile precum concurența loială, neutralitatea rețelei și protecțiile în ceea ce privește responsabilitatea intermediarilor, ar trebui promovate în toate negocierile comerciale; întrucât dimensiunea globală a comerțului digital face ca OMC să fie locul firesc pentru negocierea unui cadru multilateral bazat pe norme; întrucât a 11-a Conferință ministerială a OMC din decembrie 2017 oferă o platformă pentru lansarea unui astfel de proces;

| N. | întrucât Uniunea are obligația să respecte Cartea drepturilor fundamentale a UE, inclusiv articolul 8 referitor la dreptul la protecția datelor cu caracter personal, articolul 16 din TFUE referitor la același drept fundamental și articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE); întrucât dreptul la viață privată este un drept universal al omului; întrucât standardele ridicate în domeniul protecției datelor contribuie la întărirea încrederii în economia digitală, stimulând, implicit, dezvoltarea comerțului digital; întrucât promovarea unor standarde ridicate de protecție a datelor, în special în ceea ce privește datele sensibile, și facilitarea schimburilor comerciale internaționale trebuie să meargă mână în mână, în era digitală, pentru a susține libertatea de exprimare și de informare, comerțul electronic și criptarea și a respinge protecționismul digital, supravegherea în masă, spionajul cibernetic și cenzurarea internetului; |
| --- | --- |

N.

întrucât Uniunea are obligația să respecte Cartea drepturilor fundamentale a UE, inclusiv articolul 8 referitor la dreptul la protecția datelor cu caracter personal, articolul 16 din TFUE referitor la același drept fundamental și articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE); întrucât dreptul la viață privată este un drept universal al omului; întrucât standardele ridicate în domeniul protecției datelor contribuie la întărirea încrederii în economia digitală, stimulând, implicit, dezvoltarea comerțului digital; întrucât promovarea unor standarde ridicate de protecție a datelor, în special în ceea ce privește datele sensibile, și facilitarea schimburilor comerciale internaționale trebuie să meargă mână în mână, în era digitală, pentru a susține libertatea de exprimare și de informare, comerțul electronic și criptarea și a respinge protecționismul digital, supravegherea în masă, spionajul cibernetic și cenzurarea internetului;

| O. | întrucât comerțul digital trebuie să protejeze speciile sălbatice de faună și floră pe cale de dispariție, iar piețele online trebuie să interzică vânzarea acestor speciilor sălbatice de faună și floră și a produselor derivate din acestea pe platformele lor; |
| --- | --- |

O.

întrucât comerțul digital trebuie să protejeze speciile sălbatice de faună și floră pe cale de dispariție, iar piețele online trebuie să interzică vânzarea acestor speciilor sălbatice de faună și floră și a produselor derivate din acestea pe platformele lor;

| P. | întrucât întreprinderile private stabilesc tot mai mult norme și standarde în economia digitală și întrucât acestea vor avea un impact direct asupra cetățenilor și consumatorilor, precum și asupra comerțului intern și internațional, accelerând, în același timp, dezvoltarea de soluții tehnologice pentru protecția întreprinderilor și a clienților; |
| --- | --- |

P.

întrucât întreprinderile private stabilesc tot mai mult norme și standarde în economia digitală și întrucât acestea vor avea un impact direct asupra cetățenilor și consumatorilor, precum și asupra comerțului intern și internațional, accelerând, în același timp, dezvoltarea de soluții tehnologice pentru protecția întreprinderilor și a clienților;

| Q. | întrucât recomandările OCDE privind combaterea erodării bazei de impunere și a transferului profiturilor și planurile UE privind o bază consolidată comună de impozitare a societăților au evidențiat necesitatea de a aborda o serie de provocări fiscale, inclusiv pe cele generate de economia digitală; întrucât impozitele trebuie plătite acolo unde sunt generate profiturile; întrucât un sistem mai transparent, mai eficient și echitabil pentru calcularea bazei impozabile a întreprinderilor transfrontaliere ar trebui să împiedice transferul profiturilor și evitarea obligațiilor fiscale, întrucât UE are nevoie de o abordare coerentă față de impozitarea economiei digitale pentru a realiza o impozitare echitabilă și eficientă a tuturor întreprinderilor și pentru a crea condiții de concurență echitabile; reamintește că acordurile comerciale ar trebui să includă o clauză de bună guvernanță fiscală care să reafirme angajamentul părților de a pune în aplicare standardele internaționale convenite în lupta împotriva evaziunii fiscale și a eludării obligațiilor fiscale; |
| --- | --- |

Q.

întrucât recomandările OCDE privind combaterea erodării bazei de impunere și a transferului profiturilor și planurile UE privind o bază consolidată comună de impozitare a societăților au evidențiat necesitatea de a aborda o serie de provocări fiscale, inclusiv pe cele generate de economia digitală; întrucât impozitele trebuie plătite acolo unde sunt generate profiturile; întrucât un sistem mai transparent, mai eficient și echitabil pentru calcularea bazei impozabile a întreprinderilor transfrontaliere ar trebui să împiedice transferul profiturilor și evitarea obligațiilor fiscale, întrucât UE are nevoie de o abordare coerentă față de impozitarea economiei digitale pentru a realiza o impozitare echitabilă și eficientă a tuturor întreprinderilor și pentru a crea condiții de concurență echitabile; reamintește că acordurile comerciale ar trebui să includă o clauză de bună guvernanță fiscală care să reafirme angajamentul părților de a pune în aplicare standardele internaționale convenite în lupta împotriva evaziunii fiscale și a eludării obligațiilor fiscale;

| R. | întrucât, conform OCDE, până la 5 % din bunurile importate în UE sunt contrafăcute, ceea ce determină pierderi semnificative de locuri de muncă și de venituri fiscale; |
| --- | --- |

R.

întrucât, conform OCDE, până la 5 % din bunurile importate în UE sunt contrafăcute, ceea ce determină pierderi semnificative de locuri de muncă și de venituri fiscale;

| S. | întrucât sectoarele sensibile, cum ar fi serviciile audiovizuale, precum și drepturile fundamentale, cum ar fi protecția datelor cu caracter personal, nu ar trebui să facă obiectul negocierilor comerciale, |
| --- | --- |

S.

întrucât sectoarele sensibile, cum ar fi serviciile audiovizuale, precum și drepturile fundamentale, cum ar fi protecția datelor cu caracter personal, nu ar trebui să facă obiectul negocierilor comerciale,

| T. | întrucât comerțul digital trebuie să urmărească, de asemenea, promovarea creșterii IMM-urilor și a întreprinderilor nou-înființate, și nu numai a întreprinderilor multinaționale, |
| --- | --- |

T.

întrucât comerțul digital trebuie să urmărească, de asemenea, promovarea creșterii IMM-urilor și a întreprinderilor nou-înființate, și nu numai a întreprinderilor multinaționale,

| U. | întrucât Mexic îndeplinește condițiile de aderare la Convenția nr. 108 a Consiliului Europei privind protecția datelor; |
| --- | --- |

U.

întrucât Mexic îndeplinește condițiile de aderare la Convenția nr. 108 a Consiliului Europei privind protecția datelor;

| V. | întrucât protecția datelor cu caracter personal nu este negociabilă în cadrul acordurilor comerciale, protecția datelor fiind întotdeauna exclusă din mandatele de negociere comercială ale UE; |
| --- | --- |

V.

întrucât protecția datelor cu caracter personal nu este negociabilă în cadrul acordurilor comerciale, protecția datelor fiind întotdeauna exclusă din mandatele de negociere comercială ale UE;

| W. | întrucât acordurile comerciale pot fi o pârghie pentru a impune drepturi digitale mai stricte; întrucât includerea unor dispoziții privind neutralitatea rețelei, interzicerea obligațiilor nejustificate de localizare a datelor, securitatea datelor, securitatea prelucrării datelor și a stocării datelor, criptarea și răspunderea intermediară în acordurile comerciale pot întări, mai ales, protecția libertății de exprimare; |
| --- | --- |

W.

întrucât acordurile comerciale pot fi o pârghie pentru a impune drepturi digitale mai stricte; întrucât includerea unor dispoziții privind neutralitatea rețelei, interzicerea obligațiilor nejustificate de localizare a datelor, securitatea datelor, securitatea prelucrării datelor și a stocării datelor, criptarea și răspunderea intermediară în acordurile comerciale pot întări, mai ales, protecția libertății de exprimare;

| 1. | subliniază că UE, în calitatea sa de comunitate de valori și ca principal exportator de servicii din lume, ar trebui să stabilească standardele în normele și acordurile internaționale privind fluxurile comerciale digitale pe baza a trei elemente: (1) asigurarea accesului la piață pentru bunuri și servicii digitale în țările terțe, (2) asigurarea faptului că normele comerciale generează avantaje concrete pentru consumatori și (3) asigurarea și promovarea respectării drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că, deși Strategia privind piața unică digitală pentru Europa abordează multe dintre problemele cu care se confruntă comerțul digital, întreprinderile din UE au în continuare de înfruntat obstacole importante la nivel global, cum ar fi reglementări netransparente, intervenții ale guvernului și cerințe nejustificate de localizare a datelor sau de stocare a acestora; subliniază că unele dintre acțiunile principale ale Strategiei privind piața unică digitală pentru Europa, cum ar fi inițiativa europeană în domeniul cloud computingului și reforma în domeniul drepturilor de autor, au o dimensiune internațională care ar putea fi abordată prin intermediul unei strategii europene privind comerțul digital; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază necesitatea de a elimina prăpastia digitală pentru a reduce la minimum potențialul impact negativ la nivel social și asupra dezvoltării; subliniază, în această privință, importanța promovării participării femeilor la STIM (științe, tehnologie, inginerie și matematică), pentru a elimina barierele în calea învățării pe tot parcursul vieții și disparitatea de gen în privința accesului la noi tehnologii și a utilizării acestora; invită Comisia să exploreze mai bine modalitățile de a lega politica comercială actuală de egalitatea de gen și de a promova emanciparea economică a femeilor prin intermediul comerțului; |
| --- | --- |

3.

| 4. | constată că efectul de rețea al economiei digitale permite unei societăți sau unui număr mic de societăți să dețină o cotă mare de piață, fapt care ar putea conduce la o concentrare excesivă a pieței; subliniază că este important să se promoveze concurența loială și efectivă în acordurile comerciale, în special între furnizorii de servicii digitale, cum ar fi platformele online, și utilizatori, precum microîntreprinderile, IMM-urile și noile întreprinderi, să se promoveze posibilitatea consumatorilor de a alege, să se reducă costurile tranzacțiilor, să se asigure tratamentul nediscriminatoriu al tuturor actorilor de pe piață și să se evite crearea unor poziții dominante care perturbă piețele; subliniază, în acest context, cât este de important să se includă neutralitatea rețelei ca un element-cheie al strategiei sale privind comerțul digital; consideră că o strategie privind comerțul digital trebuie completată de un cadru internațional mai strict și eficient pentru politica în domeniul concurenței, inclusiv printr-o cooperare mai strânsă între autoritățile de concurență și introducerea unor capitole cu greutate privind concurența în acordurile comerciale; invită Comisia să vegheze la respectarea de către întreprinderi și societăți comerciale a normelor în materie de concurență și să nu existe discriminare împotriva concurenților în detrimentul intereselor consumatorilor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că accesul la internet în bandă largă și la metode de plată digitale, protecția eficientă a consumatorilor, în special mecanismele de despăgubire pentru vânzările online transfrontaliere, și procedurile vamale previzibile sunt elemente esențiale pentru asigurarea comerțului digital, a dezvoltării durabile și a creșterii favorabile incluziunii; |
| --- | --- |

5.

| 6. | consideră că acordurile comerciale ar trebui să prevadă o cooperare sporită între agențiile pentru protecția consumatorilor și salută inițiativele de a promova măsurile de consolidare a încrederii consumatorilor în cadrul negocierilor comerciale, cum ar fi disciplinele privind semnăturile electronice și contractele, precum și comunicările nesolicitate; evidențiază faptul că drepturile consumatorilor trebuie să fie protejate și nu trebuie în niciun caz să fie diluate; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că IMM-urile din țările în curs de dezvoltare constituie majoritatea întreprinderilor și angajează majoritatea lucrătorilor din sectorul producției și al serviciilor; reamintește că facilitarea comerțului electronic transfrontalier poate avea un impact direct asupra îmbunătățirii mijloacelor de subzistență, favorizând un nivel de trai mai bun și stimulând dezvoltarea economică; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reamintește că nicio dispoziție din acordurile comerciale nu împiedică UE și statele sale membre să își mențină, îmbunătățească și aplice normele privind protecția datelor; reamintește că datele cu caracter personal pot fi transferate către țări terțe fără a utiliza dispoziții generale în acorduri comerciale atunci când sunt îndeplinite – atât în prezent, cât și în viitor – cerințele consfințite în capitolul IV din Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (7) și în capitolul V din Regulamentul (UE) 2016/679 privind protecția datelor; recunoaște că deciziile privind caracterul adecvat al nivelului de protecție, inclusiv cele parțiale și sectoriale, reprezintă un mecanism fundamental în ceea ce privește protecția transferului datelor cu caracter personal din UE către o țară terță; observă că UE a adoptat decizii privind caracterul adecvat al nivelului de protecție cu doar patru din primii săi 20 de parteneri comerciali; reamintește importanța garantării, în special prin dialogurile privind caracterul adecvat al nivelului de protecție, transferul de date dinspre țări terțe spre UE; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită Comisia să acorde prioritate și să accelereze adoptarea deciziilor privind caracterul adecvat al nivelului de protecție, cu condiția ca țările terțe să asigure, în temeiul legislației lor interne sau al angajamentelor lor internaționale, un nivel de protecție „în esență echivalent” cu cel garantat în UE; invită Comisia să adopte și să publice proceduri obligatorii actualizate și detaliate cu un calendar specific de adoptare a acestor decizii și respectând întru totul competențele autorităților naționale de supraveghere și avizul Parlamentului European; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reamintește că capacitatea de a accesa, colecta, prelucra și transfera date peste granițe a devenit tot mai importantă pentru orice tip de întreprindere care livrează bunuri și servicii la nivel internațional; observă că acest lucru este important atât pentru datele cu caracter personal, cât și pentru datele fără caracter personal și include comunicațiile de la mașină la mașină; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Comisia să elaboreze norme ambițioase pentru transferurile transfrontaliere de date cât mai curând posibil și respectând întru totul normele actuale și viitoare ale UE privind protecția datelor și confidențialitatea; îi solicită în plus Comisiei să introducă în acordurile comerciale ale UE o dispoziție orizontală care să mențină pe deplin dreptul unei părți la protecția datelor cu caracter personal și a vieții private, cu condiția ca acesta să nu fie exercitat nejustificat cu intenția de a eluda normele privind transferul transfrontalier de date pentru alte motive decât protecția datelor cu caracter personal; consideră că aceste reguli și dispoziții ar trebui să facă parte din toate negocierile comerciale cu țările terțe, noi sau lansate de curând; subliniază că orice dispoziție în această privință ar trebui să rămână în afara domeniului de aplicare al oricărui capitol viitor referitor la protecția investițiilor; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Comisia să interzică cu strictețe cerințele nejustificate de localizare a datelor din cadrul acordurilor de liber schimb (ALS); consideră că eliminarea acestor cerințe ar trebui să fie o prioritate de prim rang și subliniază, în același timp, că ar trebui să se adere la legislația aplicabilă privind protecția datelor; regretă încercările de a folosi astfel de cerințe ca o formă de barieră netarifară în calea comerțului și ca o formă de protecționism digital; consideră că un astfel de protecționism restrânge grav oportunitățile întreprinderilor europene pe piețele din țările terțe și subminează avantajele în materie de eficiență ale comerțului digital; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Comisia să își prezinte, cât mai curând posibil, poziția cu privire la transferurile transfrontaliere de date, cerințele nejustificate de localizare a datelor și garanțiile privind protecția datelor în negocierile comerciale, în concordanță cu poziția Parlamentului, astfel încât să o includă în toate negocierile noi și recent lansate de UE și să se evite marginalizarea UE în cadrul negocierilor comerciale internaționale; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită Comisia să combată măsurile adoptate de țările terțe, cum ar fi politicile care încurajează consumul produselor locale, cerințele legate de conținut local sau transferurile forțate de tehnologie, în măsura în care acestea nu sunt justificate de programe coordonate de ONU privind eliminarea prăpastiei digitale sau excepțiile legate de TRIPS (aspecte legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală), pentru a garanta că întreprinderile europene își pot desfășura activitatea într-un mediu echitabil și previzibil; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că UE ar trebui să își continue eforturile la nivel bilateral și multilateral pentru a asigura că țările terțe oferă un nivel de deschidere față de investițiile străine echivalent celui oferit de UE și că mențin condiții de concurență echitabile pentru operatorii din UE; salută propunerea UE de regulament de stabilire a unui cadru de revizuire a investițiilor străine directe în Uniune și sprijină obiectivele acesteia de a proteja mai bine infrastructurile și tehnologiile critice; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că o strategie privind comerțul electronic trebuie să fie în deplină conformitate cu principiul neutralității rețelei și trebuie să garanteze tratamentul egal al traficului de internet, fără discriminare, restricții sau interferențe, indiferent de expeditorul, destinatarul, tipul, conținutul, dispozitivul, serviciul sau aplicația acestuia; reamintește, de asemenea, că măsurile de gestionare a traficului ar trebui să fie permise numai în cazuri excepționale în care sunt strict necesare și numai atât timp cât este necesar, pentru îndeplinirea cerințelor legale, pentru păstrarea integrității și a securității rețelei sau pentru prevenirea unei congestionări iminente a rețelei; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că instalarea unei infrastructuri adecvate în ceea ce privește acoperirea, calitatea și securitatea, care susține neutralitatea rețelei, în special în zonele rurale, montane și îndepărtate, și accesul la această infrastructură sunt esențiale pentru digitalizarea industriei europene și extinderea e-guvernanței; |
| --- | --- |

17.

| 18. | regretă profund practicile țărilor terțe care condiționează accesul pe piață de dezvăluirea și transmiterea către autoritățile statului a codurilor-sursă ale programului informatic pe care întreprinderile în cauză intenționează să îl vândă; consideră că aceste măsuri sunt disproporționate ca cerință generală pentru accesul pe piață; invită Comisia să interzică guvernelor semnatare ale ALS să se angajeze în astfel de activități; subliniază că cele menționate mai sus nu ar trebui să împiedice autoritățile de stat să promoveze transparența programului informatic, să încurajeze dezvăluirea publică a codului-sursă printr-un program informatic gratuit, cu sursă deschisă, precum și să partajeze date prin licențe de date deschise; |
| --- | --- |

18.

| 19. | reamintește că, în unele cazuri, sunt necesare cerințe privind prezența locală pentru a asigura o supraveghere prudențială sau reglementară și o aplicare eficiente; își reiterează, prin urmare, invitația adresată Comisiei de a-și asuma angajamente limitate în modul 1, pentru a evita arbitrajul de reglementare; |
| --- | --- |

19.

| 20. | consideră că comerțul digital ar trebui facilitat și mai mult în cadrul politicilor privind achizițiile publice, inclusiv prin valorificarea posibilităților de a presta servicii la distanță și oferind întreprinderilor europene, în special IMM-urilor, posibilitatea de a obține accesul la achizițiile publice și private; |
| --- | --- |

20.

| 21. | observă că cerințele privind transferul de tehnologie care favorizează dezvoltarea nu ar trebui să fie eliminate de disciplinele privind comerțul digital; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită Comisia să interzică autorităților din țările terțe să solicite dezvăluirea sau transferul detaliilor referitoare la tehnologia (criptografică) utilizată în produsele lor, ca o condiție pentru fabricarea, vânzarea sau distribuirea acestor produse; |
| --- | --- |

22.

| 23. | observă că protejarea drepturilor de proprietate intelectuală (PI) și investițiile în C&D reprezintă o condiție prealabilă pentru o economie a UE bazată pe cunoaștere, iar cooperarea internațională este esențială pentru combaterea comerțului cu mărfuri contrafăcute în întregul lanț de valoare; încurajează, prin urmare, Comisia să insiste asupra punerii în aplicare la nivel mondial a standardelor internaționale, cum ar fi Acordul OMC privind aspectele legate de comerț ale drepturilor de proprietate intelectuală, precum și Tratatele OMPI privind internetul; reamintește că protecția juridică, online și offline, în întreaga UE este necesară pentru noi creații, întrucât va încuraja investițiile și va conduce la alte inovații; subliniază însă că nu în acordurile comerciale trebuie să se extindă nivelul de protecție pentru titularii de drepturi prin acordarea unor competențe mai extinse de aplicare a drepturilor de autor; subliniază că accesul la medicamente în țările terțe nu ar trebui să fie îngreunat din cauza protejării PI; subliniază faptul că comerțul cu mărfuri contrafăcute necesită o abordare diferită a încălcărilor PI în economia digitală; |
| --- | --- |

23.

| 24. | îndeamnă Comisia să supravegheze cu atenție Programul gTDL al ICANN, care extinde numele de domenii la mii de nume generice și să garanteze, în conformitate cu angajamentul său pentru un internet deschis și liber, protecția titularilor de drepturi, în special a celor legate de indicațiile geografice; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită Comisia să folosească acordurile comerciale pentru a împiedica părțile să impună plafoane pentru capitalul străin, să stabilească norme de acces cu ridicata care favorizează concurența pentru rețelele de operatori tradiționali, să ofere norme transparente și nediscriminatorii și taxe pentru licențiere și să asigure accesul real la infrastructurile „pe ultimul kilometru” pe piețele de export pentru furnizorii de telecomunicații din UE; reamintește că concurența bazată pe norme din sectorul telecomunicațiilor conduce la servicii de mai bună calitate și la prețuri mai mici; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită Comisia să își continue eforturile de dezvoltare a unui set de discipline multilaterale obligatorii privind comerțul electronic în cadrul OMC și să se concentreze în continuare pe obiective concrete și realiste; |
| --- | --- |

26.

| 27. | îi cere Comisiei să relanseze de urgență negocierile privind TiSA în acord cu recomandările adoptate de Parlament; împărtășește părerea că UE ar trebui să profite de această oportunitate pentru a se poziționa în fruntea eforturilor de stabilire a unor standarde digitale globale de ultimă generație; |
| --- | --- |

27.

| 28. | reamintește că, începând din 1998, membrii OMC au aprobat un moratoriu privind taxele vamale pentru transmisiile electronice; subliniază că astfel de taxe ar atrage după sine costuri suplimentare nenecesare pentru întreprinderi și consumatori; invită Comisia să transforme moratoriul într-un acord permanent privind interzicerea taxelor vamale pentru transmisiile electronice, sub rezerva unei analize atente a implicațiilor în domeniul imprimării 3D; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ia act de eforturile depuse de OMC pentru a face să avanseze programul său de lucru privind comerțul electronic; solicită Comisiei să urmărească extinderea în continuare a Acordului privind tehnologia informației al OMC, pentru a include mai multe produse și mai mulți membri ai OMC, și ia act de Conferința ministerială a OMC de la Buenos Aires, programată pentru luna decembrie 2017; solicită Comisiei să se consulte, cât mai curând posibil, cu întreprinderile europene și cu statele membre cu privire la poziția sa privind comerțul electronic și alte probleme legate de comerțul digital, care urmează să fie convenită în cadrul conferinței, pentru a asigura o poziție europeană unită; |
| --- | --- |

29.

| 30. | invită Comisia să folosească acordurile comerciale pentru a promova interoperabilitatea standardelor TIC care sunt atât în avantajul consumatorilor, cât și al producătorilor, în special în contextul unui internet al obiectelor sigur, al tehnologiei 5G și al securității cibernetice, fără a eluda forumurile legitime pentru guvernanța multilaterală care au contribuit mult la internetul deschis; |
| --- | --- |

30.

| 31. | sprijină Comunicarea Comisiei din 19 aprilie 2016 privind prioritățile de standardizare în sectorul TIC pentru piața unică digitală (COM(2016)0176); subliniază că, deși standardizarea în domeniul TIC trebuie să aibă loc în continuare la inițiativa sectorului și să fie voluntară și bazată pe consens și pe principiile transparenței, deschiderii, imparțialității, consensului, eficacității, relevanței și coerenței, un set mai clar de priorități pentru standardizarea TIC, alături de un sprijin politic la nivel înalt, va stimula competitivitatea; ia act de faptul că acest proces ar trebui să folosească instrumentele sistemului european de standardizare și să implice o gamă largă de părți interesate, atât în UE, cât și la nivel internațional, pentru a garanta o calitate mai ridicată a proceselor de stabilire a standardelor, în conformitate cu inițiativa comună privind standardizarea; invită Comisia să promoveze lansarea unor standarde sectoriale globale, sub coordonarea UE, pentru principalele tehnologii și arhitecturi de rețea 5G, în special prin exploatarea rezultatelor parteneriatului public-privat privind 5G (PPP 5G) la nivelul principalelor organisme de standardizare din UE și internaționale; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază importanța standardelor internaționale privind echipamentele și serviciile digitale, în special în domeniul securității cibernetice; solicită Comisiei să depună eforturi pentru a asigura introducerea unor măsuri de bază privind securitatea cibernetică în cazul produselor specifice „internetului obiectelor” și al serviciilor bazate pe cloud; |
| --- | --- |

32.

| 33. | consideră că ar trebui acordată o atenție specială numărului tot mai mare de consumatori și persoane fizice care vând și cumpără produse pe internet și au de furcă cu proceduri vamale greoaie legate de bunurile achiziționate de pe internet; reamintește necesitatea de a institui un tratament vamal simplificat, scutit de impozite și taxe vamale, în cazul articolelor vândute online și returnate neutilizate; reamintește că Acordul privind facilitarea comerțului al OMC are ca obiectiv să accelereze procedurile vamale și să îmbunătățească identificarea răspunderii și transparența; subliniază necesitatea de a digitaliza sistemul de informații și gestionare al vămilor prin înregistrarea și prelucrarea online a informațiilor, care ar trebui să faciliteze vămuirea la frontieră, cooperarea la detectarea fraudelor, eforturile anti-corupție și transparența prețurilor în raport cu taxele vamale; consideră că utilizarea pe scară mai largă a unor instrumente cum sunt soluționarea online a litigiilor ar fi benefică pentru consumatori; |
| --- | --- |

33.

| 34. | invită Comisia să încurajeze semnatarii acordurilor comerciale să includă, în capitolul referitor la telecomunicații din acordurile lor de liber schimb, dispoziții care să facă atât taxele internaționale de roaming, cât și taxele aplicate apelurilor și mesajelor internaționale transparente, echitabile, rezonabile și orientate către consumator; invită Comisia să sprijine politicile care promovează prețuri de consum bazate pe costuri pentru serviciile de roaming, în vederea reducerii prețurilor, promovării transparenței și evitării practicilor comerciale neloiale sau dăunătoare în vreun fel consumatorilor; |
| --- | --- |

34.

| 35. | recunoaște că principiile Directivei privind comerțul electronic (2000/31/CE) au contribuit la dezvoltarea economiei digitale prin crearea unor condiții propice inovațiilor și prin garantarea libertății de exprimare și a libertății de a desfășura o activitate comercială; reamintește că Comisia este obligată să respecte acquis-ul UE în negocierile sale comerciale; |
| --- | --- |

35.

| 36. | solicită Comisiei să pună și mai mult tehnologiile și serviciile digitale în primplanul politicii de dezvoltare a UE, așa cum se subliniază, inter alia, în agenda Digital4Development; invită Comisia să utilizeze acordurile comerciale pentru a îmbunătăți și a promova drepturile digitale; recunoaște că doar 53,6 % dintre toate gospodăriile din lume au acces la internet; regretă că există încă o prăpastie digitală uriașă; invită Comisia să majoreze investițiile în infrastructura digitală din Sudul Global, în scopul de a elimina acest decalaj digital, inclusiv prin stimularea parteneriatelor public-privat, dar respectând în același timp principiile eficacității dezvoltării; în acest context, remarcă contribuția Uniunii Internaționale a Telecomunicațiilor a ONU în sprijinul țărilor în curs de dezvoltare (UIT-D) la crearea, dezvoltarea și optimizarea echipamentelor și a rețelelor de telecomunicații și TIC; îndeamnă Comisia să facă investiții în infrastructura în bandă largă din țările în curs de dezvoltare care să contribuie întru totul la respectarea unui internet liber, deschis și sigur, care să fie și o condiție pentru efectuarea lor, și să dezvolte soluții adecvate pentru a promova accesul la internetul mobil; subliniază că aceste investiții sunt deosebit de importante pentru microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii locale, în special din țările în curs de dezvoltare, pentru a le permite să interacționeze digital cu întreprinderile multinaționale și a avea acces la lanțurile valorice globale; reamintește că facilitarea comerțului electronic transfrontalier poate avea un impact direct asupra îmbunătățirii mijloacelor de subzistență, favorizând un nivel de trai mai bun și stimulând dezvoltarea economică; reamintește contribuția pe care aceste eforturi ar putea să o aibă la egalitatea de șanse între femei și bărbați, întrucât un număr mare dintre aceste societăți sunt deținute și exploatate de femei; reiterează faptul că comerțul digital poate constitui o resursă și pentru administrațiile publice și, prin urmare, poate contribui la dezvoltarea e-guvernării; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază că este imperativ ca orice strategie privind comerțul digital să fie în deplină conformitate cu principiul coerenței politicilor pentru dezvoltare și că ar trebui, în special, să urmărească promovarea întreprinderilor nou-înființate, a întreprinderilor mici și mijlocii, ajutându-le să se implice în comerțul electronic transfrontalier, reamintind contribuția pe care acest lucru ar putea-o avea la egalitatea de șanse între femei și bărbați; |
| --- | --- |

37.

| 38. | consideră că aspectele digitale ar trebui să figureze, de asemenea, mai proeminent în politica UE de ajutor pentru comerț pentru a facilita creșterea comerțului electronic printr-un sprijin sporit pentru inovare și infrastructură și prin acces la finanțare, în special prin inițiative de microfinanțare, precum și prin asistență pentru creșterea vizibilității online a întreprinderilor implicate în comerțul electronic din țările în curs de dezvoltare, facilitând accesul la platforme și promovând disponibilitatea soluțiilor de plată electronică și accesul la servicii de logistică și de curierat eficiente din punctul de vedere al costurilor; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază că orice strategie privind comerțul digital, inclusiv măsurile de însoțire ale acesteia, trebuie să fie în deplină conformitate cu Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă și să contribuie la realizarea acesteia; observă că ODD 4 privind educația de calitate: asigurarea unui învățământ primar și secundar gratuit, echitabil și de calitate pentru toate fetele și toți băieții, ODD 5 privind realizarea egalității de gen și emanciparea tuturor femeilor și fetelor, ODD 8.10. privind promovarea unei creșteri economice favorabile incluziunii și durabile, în special printr-o dezvoltarea capacității instituțiilor financiare naționale și prin accesul la servicii financiare, precum și ODD 9.1 privind construirea unei infrastructuri fiabile și reziliente cu accent pe accesul echitabil pentru toți și ODD 9.3 privind facilitarea accesului întreprinderilor mici, în special din țările în curs de dezvoltare, la servicii financiare, inclusiv la credite accesibile, și integrarea acestora în lanțurile valorice și pe piețe au însemnătate deosebită în această privință; |
| --- | --- |

39.

| 40. | se angajează să își actualizeze strategia privind comerțul electronic o dată la 5 ani; |
| --- | --- |

40.

| 41. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și SEAE. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  JO L 178, 17.7.2000, p. 1.

(2)  JO L 119, 4.5.2016, p. 1.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0299.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0041.

(5)  JO C 265, 11.8.2017, p. 35.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0233.

(7)  JO L 281, 23.11.1995, p. 31.

---

Miercuri, 13 decembrie 2017

| 11.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 369/32 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 369/32

---

P8_TA(2017)0490

Situația actuală a negocierilor cu Regatul Unit

Rezoluţia Parlamentului European din 13 decembrie 2017 referitoare la stadiul actual al negocierilor cu Regatul Unit (2017/2964(RSP))

(2018/C 369/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 5 aprilie 2017 referitoare la negocierile cu Regatul Unit ca urmare a notificării intenției sale de a se retrage din Uniunea Europeană (1) și din 3 octombrie 2017 referitoare la stadiul actual al negocierilor cu Regatul Unit (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 5 aprilie 2017 referitoare la negocierile cu Regatul Unit ca urmare a notificării intenției sale de a se retrage din Uniunea Europeană (1) și din 3 octombrie 2017 referitoare la stadiul actual al negocierilor cu Regatul Unit (2),

| — | având în vedere orientările Consiliului European (articolul 50) din 29 aprilie 2017 după notificarea Regatului Unit în temeiul articolului 50 din TUE și anexa la Decizia Consiliului din 22 mai 2017 care stabilește directivele de negociere în vederea încheierii unui acord cu Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de stabilire a condițiilor de retragere a acestui stat din Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările Consiliului European (articolul 50) din 29 aprilie 2017 după notificarea Regatului Unit în temeiul articolului 50 din TUE și anexa la Decizia Consiliului din 22 mai 2017 care stabilește directivele de negociere în vederea încheierii unui acord cu Regatul Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord de stabilire a condițiilor de retragere a acestui stat din Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Raportul comun al negociatorilor Uniunii Europene și ai Guvernului Regatului Unit din 8 decembrie 2017 privind progresele înregistrate în cursul etapei 1 a negocierilor în temeiul articolului 50 TUE cu privire la retragerea ordonată a Regatului Unit din Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul comun al negociatorilor Uniunii Europene și ai Guvernului Regatului Unit din 8 decembrie 2017 privind progresele înregistrate în cursul etapei 1 a negocierilor în temeiul articolului 50 TUE cu privire la retragerea ordonată a Regatului Unit din Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât scopul negocierilor între Uniunea Europeană (UE) și Regatul Unit (UK) desfășurate în conformitate cu articolul 50 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) este de a asigura o retragere ordonată a Regatului Unit din UE, ținând cont de cadrul pentru viitoarea relație a Regatului Unit cu Uniunea, odată ce acesta nu mai este un stat membru; |
| --- | --- |

A.

întrucât scopul negocierilor între Uniunea Europeană (UE) și Regatul Unit (UK) desfășurate în conformitate cu articolul 50 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) este de a asigura o retragere ordonată a Regatului Unit din UE, ținând cont de cadrul pentru viitoarea relație a Regatului Unit cu Uniunea, odată ce acesta nu mai este un stat membru;

| B. | întrucât realizarea unei retrageri ordonate impune ca negocierile să aibă un calendar strict, astfel încât aspectele legate de separare ce decurg din retragerea iminentă a Regatului Unit să fie abordate într-o primă etapă, înainte ca negocierile să poată trece la a doua etapă; |
| --- | --- |

B.

întrucât realizarea unei retrageri ordonate impune ca negocierile să aibă un calendar strict, astfel încât aspectele legate de separare ce decurg din retragerea iminentă a Regatului Unit să fie abordate într-o primă etapă, înainte ca negocierile să poată trece la a doua etapă;

| C. | întrucât cele mai importante trei aspecte legate de separare privesc de departe drepturile cetățenilor UE cu reședința în Regatul Unit și ale cetățenilor Regatului Unit cu reședința în UE-27, frontiera dintre Irlanda și Irlanda de Nord și circumstanțele unice și speciale cu care se confruntă insula Irlanda, și onorarea obligațiilor financiare ale Regatului Unit față de UE; |
| --- | --- |

C.

întrucât cele mai importante trei aspecte legate de separare privesc de departe drepturile cetățenilor UE cu reședința în Regatul Unit și ale cetățenilor Regatului Unit cu reședința în UE-27, frontiera dintre Irlanda și Irlanda de Nord și circumstanțele unice și speciale cu care se confruntă insula Irlanda, și onorarea obligațiilor financiare ale Regatului Unit față de UE;

| D. | întrucât trebuie făcute progrese suficiente cu privire la toate aceste trei aspecte legate de separare înainte ca negocierile să poată trece la a doua etapă, și întrucât acest lucru trebuie realizat cât mai repede posibil pentru a exista timp suficient pentru cea de-a doua etapă a negocierilor; |
| --- | --- |

D.

întrucât trebuie făcute progrese suficiente cu privire la toate aceste trei aspecte legate de separare înainte ca negocierile să poată trece la a doua etapă, și întrucât acest lucru trebuie realizat cât mai repede posibil pentru a exista timp suficient pentru cea de-a doua etapă a negocierilor;

| E. | întrucât Raportul comun al negociatorilor Uniunii Europene și ai Guvernului Regatului Unit arată că s-au înregistrat progrese suficiente; |
| --- | --- |

E.

întrucât Raportul comun al negociatorilor Uniunii Europene și ai Guvernului Regatului Unit arată că s-au înregistrat progrese suficiente;

| F. | întrucât, în ceea ce privește drepturile cetățenilor, Regatul Unit:






  — | a acceptat faptul că toți cetățenii UE cu reședința legală în Regatul Unit, cât și cetățenii britanici care își au reședința legală într-un stat membru al UE-27, precum și membrii lor de familie respectivi din momentul retragerii se vor bucura de toate drepturile, astfel cum sunt stabilite de legislația UE și interpretate de Curtea de Justiție a Uniunii Europene (CJUE), având la bază măsurile de protecție care se stabilesc în acordul de retragere, |
| --- | --- | --- |

F.

întrucât, în ceea ce privește drepturile cetățenilor, Regatul Unit:

—

a acceptat faptul că toți cetățenii UE cu reședința legală în Regatul Unit, cât și cetățenii britanici care își au reședința legală într-un stat membru al UE-27, precum și membrii lor de familie respectivi din momentul retragerii se vor bucura de toate drepturile, astfel cum sunt stabilite de legislația UE și interpretate de Curtea de Justiție a Uniunii Europene (CJUE), având la bază măsurile de protecție care se stabilesc în acordul de retragere,

| — | a acceptat, în plus, ca persoanele care fac parte din familia de bază a cetățenilor în cauză și cele aflate într-o relație durabilă cu aceștia, actualmente domiciliate în afara statului gazdă, să fie protejate prin acordul de retragere și ca acest lucru să fie valabil și pentru copiii născuți în viitor și în afara statului gazdă, |
| --- | --- |

—

a acceptat, în plus, ca persoanele care fac parte din familia de bază a cetățenilor în cauză și cele aflate într-o relație durabilă cu aceștia, actualmente domiciliate în afara statului gazdă, să fie protejate prin acordul de retragere și ca acest lucru să fie valabil și pentru copiii născuți în viitor și în afara statului gazdă,

| — | a acceptat ca continuarea drepturilor cetățenilor să fie garantată pentru durata vieții prin intermediul unei proceduri proporționale, care va face obiectul unor garanții adecvate, în conformitate cu conceptele juridice ale UE. Această procedură și aceste garanții vor fi stabilite în acordul de retragere, |
| --- | --- |

—

a acceptat ca continuarea drepturilor cetățenilor să fie garantată pentru durata vieții prin intermediul unei proceduri proporționale, care va face obiectul unor garanții adecvate, în conformitate cu conceptele juridice ale UE. Această procedură și aceste garanții vor fi stabilite în acordul de retragere,

| — | a acceptat faptul că procedurile administrative vor fi transparente, simplificate și fără probleme, că formularele vor fi scurte, simple și ușor de utilizat, și că cererile depuse simultan de membrii unei familii vor fi examinate împreună; |
| --- | --- |

—

a acceptat faptul că procedurile administrative vor fi transparente, simplificate și fără probleme, că formularele vor fi scurte, simple și ușor de utilizat, și că cererile depuse simultan de membrii unei familii vor fi examinate împreună;

| — | a acceptat ca toate drepturile relevante întemeiate pe legislația Uniunii să fie menținute și prezentate în detaliu în acordul de retragere, |
| --- | --- |

—

a acceptat ca toate drepturile relevante întemeiate pe legislația Uniunii să fie menținute și prezentate în detaliu în acordul de retragere,

| — | a acceptat ca toate drepturile de securitate socială în conformitate cu legislația UE să fie menținute. Acest lucru include exportul tuturor prestațiilor exportabile, |
| --- | --- |

—

a acceptat ca toate drepturile de securitate socială în conformitate cu legislația UE să fie menținute. Acest lucru include exportul tuturor prestațiilor exportabile,

| — | a acceptat ca dispozițiile referitoare la drepturile cetățenilor din cadrul acordului de retragere să fie încorporate într-un act juridic specific în Regatul Unit, astfel încât aceste drepturi să aibă efect direct; |
| --- | --- |

—

a acceptat ca dispozițiile referitoare la drepturile cetățenilor din cadrul acordului de retragere să fie încorporate într-un act juridic specific în Regatul Unit, astfel încât aceste drepturi să aibă efect direct;

| G. | întrucât, în ceea ce privește Irlanda / Irlanda de Nord, Regatul Unit a asumat angajamentele necesare pentru a asigura, prin alinierea în materie de reglementare, că nu există nicio înăsprire a controalelor la frontieră, inclusiv:






  — | dacă este necesar, soluții specifice pentru Irlanda de Nord, |
| --- | --- | --- |

G.

întrucât, în ceea ce privește Irlanda / Irlanda de Nord, Regatul Unit a asumat angajamentele necesare pentru a asigura, prin alinierea în materie de reglementare, că nu există nicio înăsprire a controalelor la frontieră, inclusiv:

—

dacă este necesar, soluții specifice pentru Irlanda de Nord,

| — | angajamentul de a proteja Acordul din 1998 în toate părțile sale, |
| --- | --- |

—

angajamentul de a proteja Acordul din 1998 în toate părțile sale,

| — | asigurându-se că nu există niciun fel de diminuare a drepturilor pentru persoanele din Irlanda de Nord; |
| --- | --- |

—

asigurându-se că nu există niciun fel de diminuare a drepturilor pentru persoanele din Irlanda de Nord;

| H. | întrucât, în ceea ce privește reglementarea financiară, Regatul Unit a precizat în mod adecvat ce obligații financiare va onora în calitate de stat membru care părăsește Uniunea; |
| --- | --- |

H.

întrucât, în ceea ce privește reglementarea financiară, Regatul Unit a precizat în mod adecvat ce obligații financiare va onora în calitate de stat membru care părăsește Uniunea;

| I. | întrucât acest lucru nu înseamnă că toate chestiunile nesoluționate au fost rezolvate, nici nu indică ce poziție va lua Parlamentul atunci când se va ajunge la procedura de aprobare privind un acord final de retragere; |
| --- | --- |

I.

întrucât acest lucru nu înseamnă că toate chestiunile nesoluționate au fost rezolvate, nici nu indică ce poziție va lua Parlamentul atunci când se va ajunge la procedura de aprobare privind un acord final de retragere;

| J. | întrucât ar trebui ca cea de-a doua etapă de negocieri să se concentreze, pe baza unor principii solide și lipsite de ambiguitate, asupra finalizării modalităților de retragere ordonată a Regatului Unit din Uniune, inclusiv posibilele mecanisme tranzitorii necesare pentru retragerea Regatului Unit; întrucât ar trebui să fie identificată, în acest context, o înțelegere generală asupra cadrului viitoarei relații; |
| --- | --- |

J.

întrucât ar trebui ca cea de-a doua etapă de negocieri să se concentreze, pe baza unor principii solide și lipsite de ambiguitate, asupra finalizării modalităților de retragere ordonată a Regatului Unit din Uniune, inclusiv posibilele mecanisme tranzitorii necesare pentru retragerea Regatului Unit; întrucât ar trebui să fie identificată, în acest context, o înțelegere generală asupra cadrului viitoarei relații;

| K. | întrucât Regatul Unit și UE vor rămâne vecini apropiați și vor continua să aibă multe interese comune, chiar dacă Regatul Unit nu va mai fi un stat membru; |
| --- | --- |

K.

întrucât Regatul Unit și UE vor rămâne vecini apropiați și vor continua să aibă multe interese comune, chiar dacă Regatul Unit nu va mai fi un stat membru;

| L. | întrucât o astfel de relație strânsă, sub forma unui acord de asociere între UE și Regatul Unit, ar putea fi considerată un cadru adecvat prin care aceste interese comune pot fi protejate și promovate, inclusiv o nouă relație comercială; |
| --- | --- |

L.

întrucât o astfel de relație strânsă, sub forma unui acord de asociere între UE și Regatul Unit, ar putea fi considerată un cadru adecvat prin care aceste interese comune pot fi protejate și promovate, inclusiv o nouă relație comercială;

| M. | întrucât avantajul unui acord de asociere constă în aceea că este un instrument flexibil, permițând cooperarea într-o gamă largă de domenii de politică; |
| --- | --- |

M.

întrucât avantajul unui acord de asociere constă în aceea că este un instrument flexibil, permițând cooperarea într-o gamă largă de domenii de politică;

| N. | întrucât vor fi necesare dispoziții tranzitorii pentru a evita un scenariu de tip „Brexit dur” atunci când Regatul Unit părăsește UE, și pentru a acorda negociatorilor UE și ai Regatului Unit posibilitatea de a negocia un acord pentru o relație viitoare; |
| --- | --- |

N.

întrucât vor fi necesare dispoziții tranzitorii pentru a evita un scenariu de tip „Brexit dur” atunci când Regatul Unit părăsește UE, și pentru a acorda negociatorilor UE și ai Regatului Unit posibilitatea de a negocia un acord pentru o relație viitoare;

| O. | întrucât, indiferent de rezultatul negocierilor pe tema viitoarei relații, nu poate exista niciun compromis între securitatea internă și externă, inclusiv cooperarea în domeniul apărării, pe de o parte, și viitoarele relații economice, pe de altă parte; |
| --- | --- |

O.

întrucât, indiferent de rezultatul negocierilor pe tema viitoarei relații, nu poate exista niciun compromis între securitatea internă și externă, inclusiv cooperarea în domeniul apărării, pe de o parte, și viitoarele relații economice, pe de altă parte;

| P. | întrucât observațiile de tipul celor făcute de David Davis, care a afirmat că rezultatul etapei 1 a negocierilor constituie o simplă „declarație de intenție”, riscă să submineze buna-credință care a fost construită pe parcursul negocierilor, |
| --- | --- |

P.

întrucât observațiile de tipul celor făcute de David Davis, care a afirmat că rezultatul etapei 1 a negocierilor constituie o simplă „declarație de intenție”, riscă să submineze buna-credință care a fost construită pe parcursul negocierilor,

| 1. | salută raportul comun privind progresele înregistrate prezentat de negociatorii UE și ai Regatului Unit, care concluzionează că s-au realizat suficiente progrese în negocierile pentru acordul de retragere, și felicită negociatorul Uniunii cu privire la derularea negocierilor până în prezent; |
| --- | --- |

1.

| 2. | este de părere că raportul permite trecerea negocierilor la a doua etapă și recomandă Consiliului European să decidă în consecință, dar consideră că negocierile trebuie să fie conduse cu bună-credință și este de părere că negocierile nu pot avansa în a doua fază decât dacă Guvernul Regatului Unit respectă, de asemenea, pe deplin angajamentele asumate în Raportul comun și dacă aceste angajamente sunt pe deplin transpuse în proiectul de acord de retragere; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază, cu toate acestea, că există încă probleme nerezolvate în ceea ce privește asigurarea unei retrageri ordonate a Regatului Unit din UE, care trebuie să fie soluționate înainte de finalizarea acordului de retragere, și constată că, odată finalizat, acordul de retragere trebuie să fie prezentat într-un text juridic clar și lipsit de ambiguitate; subliniază că aceste chestiuni nesoluționate privesc:






  — | extinderea sferei de acoperire a drepturilor cetățenilor la viitorii parteneri, |
| --- | --- | --- |

3.

—

extinderea sferei de acoperire a drepturilor cetățenilor la viitorii parteneri,

| — | asigurarea faptului că procedura administrativă este minimală, are un caracter declarativ și gratuit, sarcina probei în cazul contestării declarației revenind autorităților britanice, și permite familiilor să inițieze procedura prin intermediul unui formular unic, |
| --- | --- |

—

asigurarea faptului că procedura administrativă este minimală, are un caracter declarativ și gratuit, sarcina probei în cazul contestării declarației revenind autorităților britanice, și permite familiilor să inițieze procedura prin intermediul unui formular unic,

| — | asigurarea caracterului obligatoriu al deciziilor CJUE în legătură cu interpretarea dispozițiilor privind drepturile cetățenilor, precum și pentru rolul viitoarelor autorități naționale independente (ombudsman) create pentru a da curs plângerilor cetățenilor, |
| --- | --- |

—

asigurarea caracterului obligatoriu al deciziilor CJUE în legătură cu interpretarea dispozițiilor privind drepturile cetățenilor, precum și pentru rolul viitoarelor autorități naționale independente (ombudsman) create pentru a da curs plângerilor cetățenilor,

| — | garantarea drepturilor de liberă circulație în viitor în întreaga UE pentru cetățenii Regatului Unit rezidenți în prezent într-un stat membru al UE-27, |
| --- | --- |

—

garantarea drepturilor de liberă circulație în viitor în întreaga UE pentru cetățenii Regatului Unit rezidenți în prezent într-un stat membru al UE-27,

| — | asigurarea faptului că angajamentele asumate în ceea ce privește Irlanda de Nord / Irlanda sunt integral executabile; |
| --- | --- |

—

asigurarea faptului că angajamentele asumate în ceea ce privește Irlanda de Nord / Irlanda sunt integral executabile;

| 4. | își rezervă, prin urmare, toate drepturile cu privire la acordul final de retragere, pentru care va trebui, în conformitate cu articolul 50 alineatul (2) din TUE, să își dea aprobarea în cazul în care acest acord trebuie să intre în vigoare; |
| --- | --- |

4.

Un cadru pentru viitoarea relație dintre UE și Regatul Unit

| 5. | reamintește că articolul 50 alineatul (2) din TUE prevede cadrul pentru viitoarea relație a UE cu statul membru care părăsește Uniunea care să fie luat în considerare de către Uniune atunci când negociază și încheie un acord de retragere; |
| --- | --- |

5.

| 6. | propune ca, în eventualitatea în care se ajunge la o înțelegere de ansamblu cu privire la cadrul pentru relația viitoare între UE și Regatul Unit, aceasta ar trebui să ia forma unei declarații politice, anexate la acordul de retragere; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că acordul care stabilește noua relație dintre UE și Regatul Unit, și care are la bază cele menționate mai sus, nu poate fi negociat în mod oficial decât după ce Regatul Unit a părăsit UE și este o țară terță; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază faptul că va accepta un cadru pentru viitoarea relație dintre UE și Regatul Unit ca parte a acordului de retragere numai dacă este strict în concordanță cu următoarele principii:






  — | o țară terță care nu se supune acelorași obligații ca un stat membru nu poate beneficia de aceleași avantaje ca un stat membru al Uniunii Europene sau ca o țară membră a SEE, |
| --- | --- | --- |

8.

—

o țară terță care nu se supune acelorași obligații ca un stat membru nu poate beneficia de aceleași avantaje ca un stat membru al Uniunii Europene sau ca o țară membră a SEE,

| — | protejarea integrității pieței interne și a celor patru libertăți, fără a permite o abordare sectorială, |
| --- | --- |

—

protejarea integrității pieței interne și a celor patru libertăți, fără a permite o abordare sectorială,

| — | autonomia procesului decizional al UE, |
| --- | --- |

—

autonomia procesului decizional al UE,

| — | salvgardarea ordinii juridice a UE și a rolului CJUE, |
| --- | --- |

—

salvgardarea ordinii juridice a UE și a rolului CJUE,

| — | respectarea de către Regatul Unit a standardelor prevăzute de obligațiile internaționale, inclusiv în domeniul drepturilor fundamentale, precum și de legislația și politicile UE în domeniile mediului, schimbărilor climatice, protecției consumatorului, luptei împotriva evaziunii și a fraudei fiscale, concurenței loiale, protecției datelor și a vieții private, comerțului și drepturilor sociale și ale lucrătorilor, în special garanțiile împotriva dumpingului social, cu un mecanism clar de punere în aplicare pentru asigurarea conformității, |
| --- | --- |

—

respectarea de către Regatul Unit a standardelor prevăzute de obligațiile internaționale, inclusiv în domeniul drepturilor fundamentale, precum și de legislația și politicile UE în domeniile mediului, schimbărilor climatice, protecției consumatorului, luptei împotriva evaziunii și a fraudei fiscale, concurenței loiale, protecției datelor și a vieții private, comerțului și drepturilor sociale și ale lucrătorilor, în special garanțiile împotriva dumpingului social, cu un mecanism clar de punere în aplicare pentru asigurarea conformității,

| — | salvgardarea acordurilor UE cu țări terțe și alte organizații, inclusiv a Acordului privind SEE, |
| --- | --- |

—

salvgardarea acordurilor UE cu țări terțe și alte organizații, inclusiv a Acordului privind SEE,

| — | salvgardarea stabilității financiare a UE și conformitatea cu regimul și standardele de reglementare și de supraveghere, precum și aplicarea lor, |
| --- | --- |

—

salvgardarea stabilității financiare a UE și conformitatea cu regimul și standardele de reglementare și de supraveghere, precum și aplicarea lor,

| — | un echilibru corect al drepturilor și obligațiilor, inclusiv contribuții financiare proporționale; |
| --- | --- |

—

un echilibru corect al drepturilor și obligațiilor, inclusiv contribuții financiare proporționale;

| 9. | solicită ca cadrul pentru viitoarea relație, rămânând în același timp în concordanță cu principiile menționate mai sus, să prevadă o relație cât mai strânsă cu putință între UE și Regatul Unit; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reiterează faptul că un acord de asociere negociat și convenit între UE și Regatul Unit după retragerea Regatului Unit, în conformitate cu articolul 217 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), ar putea constitui un cadru adecvat pentru relația viitoare; sugerează că un astfel de acord, pe lângă cadrul său de guvernanță, care ar trebui să includă un mecanism solid și independent de soluționare a litigiilor, ar trebui să vizeze următorii patru piloni:






  — | relațiile comerciale și economice, |
| --- | --- | --- |

10.

—

relațiile comerciale și economice,

| — | cooperarea tematică, |
| --- | --- |

—

cooperarea tematică,

| — | securitatea internă, |
| --- | --- |

—

securitatea internă,

| — | politica externă și cooperarea în domeniul securității; |
| --- | --- |

—

politica externă și cooperarea în domeniul securității;

| 11. | reamintește faptul că mulți cetățeni din Regatul Unit și-au exprimat vehement opoziția față de pierderea drepturilor de care beneficiază în prezent în temeiul articolul 20 din TFUE; propune ca UE-27 să examineze o modalitate de atenuare a acestei pierderi în limitele dreptului primar al Uniunii, respectând pe deplin principiile reciprocității, echității, simetriei și nediscriminării; |
| --- | --- |

11.

Dispoziții tranzitorii

| 12. | reiterează faptul că dispozițiile tranzitorii care asigură securitatea juridică și continuitatea pot fi convenite doar în cazul în care conțin un echilibru just al drepturilor și obligațiilor, sunt limitate în timp, nedepășind trei ani și constau în prelungirea acquis-ului UE, inclusiv drepturile cetățenilor, cerând astfel ca actualele instrumente și structuri ale UE de reglementare, buget, supraveghere, chestiuni judiciare și de asigurare a respectării dispozițiilor să continue să se aplice Regatului Unit; ia act de faptul că Regatul Unit nu va mai face parte din instituțiile și organismele UE; |
| --- | --- |

12.

| 13. | afirmă că orice modificări ale acquis-ului UE care intră în vigoare pe parcursul perioadei de tranziție trebuie să se aplice automat în Regatul Unit în conformitate cu dispozițiile tranzitorii convenite între UE și Regatul Unit; |
| --- | --- |

13.

| 14. | insistă ca viitoarele acorduri comerciale pe care Regatul Unit le negociază după retragere cu țări terțe să poată intra în vigoare doar la sfârșitul perioadei în care se aplică dispozițiile tranzitorii; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că perioada de tranziție, așa cum a fost convenită ca parte a acordului de retragere între UE și Regatul Unit, poate începe numai după intrarea în vigoare a acordului; |
| --- | --- |

15.

o

o o

| 16. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului European, Consiliului, Comisiei, parlamentelor naționale și Guvernului Regatului Unit. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0102.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0361.

---

| 11.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 369/36 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 369/36

---

P8_TA(2017)0492

Raportul anual referitor la punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comune

Rezoluţia Parlamentului European din 13 decembrie 2017 referitoare la Raportul anual referitor la punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comune (2017/2123(INI))

(2018/C 369/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul de la Lisabona, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul de la Lisabona,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 20 decembrie 2013, 26 iunie 2015, 15 decembrie 2016 și 22 iunie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 20 decembrie 2013, 26 iunie 2015, 15 decembrie 2016 și 22 iunie 2017,

| — | având în vedere Raportul anual al Consiliului către Parlamentul European privind politica externă și de securitate comună (PESC), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual al Consiliului către Parlamentul European privind politica externă și de securitate comună (PESC),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 2017 privind Raportul anual referitor la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 2017 privind Raportul anual referitor la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2017 privind exportul de arme: punerea în aplicare a Poziției comune 2008/944/PESC (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2017 privind exportul de arme: punerea în aplicare a Poziției comune 2008/944/PESC (2),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 25 noiembrie 2013, 18 noiembrie 2014, 18 mai 2015, 27 iunie 2016, 14 noiembrie 2016 și 18 mai 2017 privind politica de securitate și apărare comună (PSAC), precum și concluziile Consiliului din 17 iulie 2017 privind strategia globală a UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 25 noiembrie 2013, 18 noiembrie 2014, 18 mai 2015, 27 iunie 2016, 14 noiembrie 2016 și 18 mai 2017 privind politica de securitate și apărare comună (PSAC), precum și concluziile Consiliului din 17 iulie 2017 privind strategia globală a UE,

| — | având în vedere cea de a 19-a reuniune a Consiliului ministerial franco-german desfășurată la Paris la 13 iulie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a 19-a reuniune a Consiliului ministerial franco-german desfășurată la Paris la 13 iulie 2017,

| — | având în vedere reuniunea informală a miniștrilor apărării și reuniunea informală a miniștrilor afacerilor externe (Gymnich), desfășurată la Tallinn în perioada 6-9 septembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere reuniunea informală a miniștrilor apărării și reuniunea informală a miniștrilor afacerilor externe (Gymnich), desfășurată la Tallinn în perioada 6-9 septembrie 2017,

| — | având în vedere reuniunea miniștrilor apărării din UE din 30 noiembrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere reuniunea miniștrilor apărării din UE din 30 noiembrie 2011,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 septembrie 2013 referitoare la structurile militare ale UE: situația actuală și opțiuni viitoare (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 septembrie 2013 referitoare la structurile militare ale UE: situația actuală și opțiuni viitoare (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2016 referitoare la Uniunea Europeană a Apărării (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2016 referitoare la Uniunea Europeană a Apărării (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 noiembrie 2016 referitoare la punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comune (pe baza Raportului anual al Consiliului către Parlamentul European privind politica externă și de securitate comună) (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 noiembrie 2016 referitoare la punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comune (pe baza Raportului anual al Consiliului către Parlamentul European privind politica externă și de securitate comună) (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 martie 2017 referitoare la implicațiile constituționale, juridice și instituționale ale politicii de securitate și apărare comune: posibilitățile oferite de Tratatul de la Lisabona (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 martie 2017 referitoare la implicațiile constituționale, juridice și instituționale ale politicii de securitate și apărare comune: posibilitățile oferite de Tratatul de la Lisabona (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2017 referitoare la mandatul pentru trilogul privind proiectul de buget 2018 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2017 referitoare la mandatul pentru trilogul privind proiectul de buget 2018 (7),

| — | având în vedere documentul intitulat „Viziune comună, acțiuni comune: o Europă mai puternică – O strategie globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene”, prezentat de Vicepreședintele Comisiei / Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) la 28 iunie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul intitulat „Viziune comună, acțiuni comune: o Europă mai puternică – O strategie globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene”, prezentat de Vicepreședintele Comisiei / Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) la 28 iunie 2016,

| — | având în vedere documentul intitulat „Plan de punere în aplicare privind securitatea și apărarea”, prezentat de VP/ÎR la 14 noiembrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul intitulat „Plan de punere în aplicare privind securitatea și apărarea”, prezentat de VP/ÎR la 14 noiembrie 2016,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 noiembrie 2016 către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor cu privire la Planul de acțiune european în domeniul apărării (COM(2016)0950), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 noiembrie 2016 către Parlamentul European, Consiliul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor cu privire la Planul de acțiune european în domeniul apărării (COM(2016)0950),

| — | având în vedere Declarația comună din 8 iulie 2016 a președinților Consiliului European și Comisiei, precum și a Secretarului General al NATO, setul comun de propuneri aprobate de consiliile NATO și UE la 6 decembrie 2016 și raportul privind progresul înregistrat în punerea în aplicare a acestora adoptat la 14 iunie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună din 8 iulie 2016 a președinților Consiliului European și Comisiei, precum și a Secretarului General al NATO, setul comun de propuneri aprobate de consiliile NATO și UE la 6 decembrie 2016 și raportul privind progresul înregistrat în punerea în aplicare a acestora adoptat la 14 iunie 2017,

| — | având în vedere Declarația de la Bratislava din 16 septembrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Bratislava din 16 septembrie 2016,

| — | având în vedere noul pachet de măsuri în domeniul apărării, prezentat de Comisie la 7 iunie 2017 în comunicatul de presă „O Europă care apără: Comisia lansează o dezbatere privind evoluția către o Uniune a securității și apărării”, |
| --- | --- |

—

având în vedere noul pachet de măsuri în domeniul apărării, prezentat de Comisie la 7 iunie 2017 în comunicatul de presă „O Europă care apără: Comisia lansează o dezbatere privind evoluția către o Uniune a securității și apărării”,

| — | având în vedere documentul de reflecție privind viitorul apărării europene, din 7 iunie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de reflecție privind viitorul apărării europene, din 7 iunie 2017,

| — | având în vedere Eurobarometrul 85.1 din iunie 2016, potrivit căruia jumătate din cetățenii din UE care au fost intervievați consideră că acțiunile UE sunt insuficiente, iar două treimi ar dori o mai mare implicare a UE prin angajamentele statelor membre în domeniul securității și al politicii de apărare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Eurobarometrul 85.1 din iunie 2016, potrivit căruia jumătate din cetățenii din UE care au fost intervievați consideră că acțiunile UE sunt insuficiente, iar două treimi ar dori o mai mare implicare a UE prin angajamentele statelor membre în domeniul securității și al politicii de apărare,

| — | având în vedere conceptul de gestionare a crizelor adoptat de Consiliu la 17 iulie 2017 pentru o nouă misiune civilă în cadrul PSAC în Irak și Decizia (PESC) 2017/1425 a Consiliului din 4 august 2017 privind o acțiune a Uniunii Europene de stabilizare în regiunile maliene Mopti și Segou, |
| --- | --- |

—

având în vedere conceptul de gestionare a crizelor adoptat de Consiliu la 17 iulie 2017 pentru o nouă misiune civilă în cadrul PSAC în Irak și Decizia (PESC) 2017/1425 a Consiliului din 4 august 2017 privind o acțiune a Uniunii Europene de stabilizare în regiunile maliene Mopti și Segou,

| — | având în vedere politica UE privind formarea pentru PSAC, adoptată de Consiliul Afaceri Externe la 3 aprilie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere politica UE privind formarea pentru PSAC, adoptată de Consiliul Afaceri Externe la 3 aprilie 2017,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului din 23 octombrie 2017 privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt al SEE, cu privire la modificarea Protocolului 31 la Acordul privind SEE (Acțiune pregătitoare a Uniunii privind cercetarea în materie de apărare), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului din 23 octombrie 2017 privind poziția care urmează să fie adoptată, în numele Uniunii Europene, în cadrul Comitetului mixt al SEE, cu privire la modificarea Protocolului 31 la Acordul privind SEE (Acțiune pregătitoare a Uniunii privind cercetarea în materie de apărare),

| — | având în vedere Notificarea privind cooperarea structurată permanentă (PESCO) din 13 noiembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere Notificarea privind cooperarea structurată permanentă (PESCO) din 13 noiembrie 2017,

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant din 10 noiembrie 2017 către Parlamentul European și Consiliu privind îmbunătățirea mobilității militare în Uniunea Europeană (JOIN(2017)0041), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant din 10 noiembrie 2017 către Parlamentul European și Consiliu privind îmbunătățirea mobilității militare în Uniunea Europeană (JOIN(2017)0041),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0351/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0351/2017),

Contextul strategic al Uniunii

| 1. | subliniază că ordinea internațională bazată pe reguli și valorile apărate de democrațiile vestice, precum și pacea, prosperitatea și libertățile pe care această ordine de după Al Doilea Război Mondial le garantează și care corespund fundamentelor pe care este construită Uniunea Europeană se confruntă cu o serie de provocări convenționale și hibride fără precedent, tendințele societale, economice, tehnologice și geopolitice indicând vulnerabilitatea tot mai mare a populației lumii la șocuri și stres, printre acestea numărându-se conflicte interstatale, dezastre naturale, evenimente meteorologice extreme, crize ale apei, colapsuri ale statelor și atacuri cibernetice, care necesită un răspuns unit și coordonat; reamintește faptul că securitatea este o preocupare cheie pentru cetățenii europeni; afirmă că acțiunea externă a Uniunii trebuie să fie ghidată de valorile și principiile prevăzute la articolul 21 din TUE; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază faptul că niciun stat membru nu poate aborda de unul singur vreuna dintre provocările complexe în materie de securitate cu care ne confruntăm în prezent și că, pentru a putea răspunde acestor provocări interne și externe, UE trebuie să își intensifice eforturile în direcția unei cooperări solide și concrete în contextul PESC/PSAC, să fie un actor global eficient, ceea ce implică adoptarea unei poziții unitare și a unor acțiuni comune, precum și să își concentreze resursele asupra priorităților strategice; consideră că trebuie abordate cauzele principale ale instabilității, și anume sărăcia și inegalitățile tot mai accentuate, guvernanța deficitară, colapsurile statale și schimbările climatice; |
| --- | --- |

2.

| 3. | regretă faptul că organizațiile teroriste și criminale transnaționale devin tot mai puternice și mai numeroase, fapt care ar putea fi favorizat de înfrângerea ISIS/Daesh și de fuga combatanților săi, în vreme ce instabilitatea este în creștere în regiunile din sud și din Orientul Mijlociu, pe măsură ce state fragile și aflate în proces de dezintegrare, precum Libia, abandonează spații largi neguvernate, care devin vulnerabile în fața unor forțe externe; își exprimă îngrijorarea persistentă cu privire la dimensiunea transnațională a amenințării teroriste în regiunea Sahel; își exprimă profundul regret cu privire la faptul că activitățile actuale desfășurate de Republica Populară Democrată Coreeană în domeniul nuclear și al rachetelor balistice au generat tensiuni sporite în regiune și în afara ei, reprezentând o amenințare clară pentru pacea și securitatea internațională; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că la est războiul Rusiei împotriva Ucrainei este încă în curs de desfășurare, acordurile de la Minsk — fără de care nu se poate găsi o soluție la conflict — nu au fost puse în aplicare și anexarea ilegală, precum și militarizarea Crimeii, cu sisteme de blocare a accesului și de interdicție de pătrundere în zonă, continuă; este profund îngrijorat de faptul că exercițiile și activitățile militare excesive ale Rusiei, fără observare internațională, tacticile hibride, inclusiv terorismul cibernetic, știrile false și campaniile de dezinformare, precum și șantajul economic și energetic sunt surse de destabilizare a țărilor din cadrul Parteneriatului estic și din Balcanii de Vest, și au drept țintă democrațiile occidentale și creșterea tensiunilor în cadrul acestora; își exprimă îngrijorarea față de faptul că mediul de securitate care înconjoară UE va rămâne foarte volatil mulți ani de acum încolo; reiterează importanța strategică a Balcanilor de Vest pentru securitatea și stabilitatea UE și nevoia de a canaliza și consolida angajamentul politic al UE către această regiune, inclusiv prin consolidarea mandatului misiunilor noastre în cadrul politicii de securitate și apărare comune (PSAC); este ferm convins că, pentru a se depăși vulnerabilitatea UE, este nevoie de o mai mare integrare și coordonare; |
| --- | --- |

4.

| 5. | regretă amenințarea teroristă care se extinde rapid atât în interiorul Europei, cât și în afara granițelor sale; consideră că un răspuns incomplet la nivel militar va conduce în mod inevitabil la amenințări în materie de securitate internă tot mai accentuate; solicită de urgență încheierea unui pact european anti-jihad care să poată aborda aceste amenințări într-o manieră eficace; |
| --- | --- |

5.

| 6. | consideră că, în prezent, terorismul reprezintă una dintre principalele provocări la adresa securității cetățenilor UE, impunând acțiuni rapide, ferme și coordonate, atât la nivel intern, cât și la nivel extern, pentru a preveni noi atacuri teroriste și a combate cauzele profunde ale acestuia; evidențiază, în special, nevoia de a preveni radicalizarea, de a bloca orice sursă de resurse financiare pentru organizațiile teroriste, de a aborda propaganda teroristă și de a bloca utilizarea internetului și a rețelelor sociale în acest scop, inclusiv printr-un serviciu de eliminare automată, precum și de a îmbunătăți schimbul de informații între statele membre, dar și cu țări terțe, NATO și alte organizații partenere relevante; consideră că mandatul misiunilor noastre în cadrul PSAC ar trebui să vizeze și lupta împotriva terorismului, pentru o contribuție mai eficientă la programele de deradicalizare, în special la EULEX din Kosovo și la EUFOR ALTHEA din Bosnia și Herțegovina, țări care se confruntă cu un număr important de luptători ce revin din străinătate; |
| --- | --- |

6.

| 7. | este profund îngrijorat de creșterea frecvenței amenințărilor teroriste mortale din regiunea Sahel, precum și de extinderea lor în Africa Centrală și de instabilitatea din est (Siria, Irak, Palestina); solicită ÎR/VP să se asigure că misiunilor PSAC li se acordă un mandat executiv și să intervină într-o manieră decisivă și hotărâtă; |
| --- | --- |

7.

| 8. | consideră că, în cadrul actualei politici de extindere a UE, un proces credibil de aderare, bazat pe o condiționalitate extinsă și corectă, rămâne un instrument important pentru promovarea securității prin creșterea rezilienței țărilor din sud-estul Europei; |
| --- | --- |

8.

| 9. | consideră că, într-un context dificil din punct de vedere al securității, și într-un moment în care UE și NATO fac eforturi pentru a extinde și a aprofunda cooperarea lor, prin Brexit UE va pierde o parte din capacitățile sale militare și ar putea să nu mai fie în măsură să beneficieze de expertiza Regatului Unit, și viceversa; remarcă faptul că Brexit reprezintă un nou impuls pentru inițiative ce au fost blocate multă vreme și că ar putea deschide calea către noi propuneri; subliniază că este important să se continue o cooperare strânsă în domeniul apărării între UE și Regatul Unit după Brexit, inclusiv în ceea ce privește partajarea de informații și combaterea terorismului, dar nu numai; consideră că, dacă dorește acest lucru, și Regatul Unit ar trebui să poată participa la misiuni în cadrul PSAC, ca parte a unei noi relații de cooperare între UE și Regatul Unit în materie de apărare; |
| --- | --- |

9.

| 10. | salută angajamentul reînnoit al SUA pentru securitatea europeană; subliniază că UE își afirmă angajamentul ferm pentru comunitatea transatlantică de valori și interese comune; este, în același timp, convins de necesitatea unei PESC responsabile și încrezătoare în acțiunile ei și că este necesar, în acest context, ca UE să devină un actor de politică externă sigur pe sine; |
| --- | --- |

10.

Cadrul instituțional

| 11. | își exprimă convingerea fermă că, ori de câte ori este necesar, UE ar trebui să adopte măsuri decisive pentru a-și determina propriul viitor, dat fiind faptul că securitatea internă și externă devin din ce în ce mai interconectate, iar acest lucru are un impact direct asupra tuturor cetățenilor europeni; avertizează asupra faptului că lipsa unei abordări comune ar putea avea drept consecință acțiuni necoordonate și fragmentate, ar permite existența a numeroase suprapuneri, ar genera ineficiență și, astfel, ar face ca Uniunea și statele sale membre să fie vulnerabile; consideră, prin urmare, că UE ar trebui să poată acționa în mod eficient la nivelul întregului spectru de instrumente de securitate internă și externă, până la nivelul menționat la articolul 42 alineatul (7) din TUE; subliniază faptul că definirea unei politici de apărare comune a Uniunii, menționată la articolul 42 alineatul (2) din TUE, are obiectivul de a institui o apărare comună și de a furniza Uniunii autonomie strategică pentru a putea promova pacea, securitatea și progresul în Europa și în întreaga lume; subliniază beneficiile practice și financiare ale integrării în mai mare măsură a capabilităților de apărare europene; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază faptul că UE trebuie să aplice întregul set de instrumente de politică disponibil, de la puterea necoercitivă la puterea coercitivă, și de la măsuri pe termen scurt la politici pe termen lung în domeniul politicii externe clasice, care să înglobeze nu numai eforturi bilaterale și multilaterale în materie de diplomație, cooperare pentru dezvoltare, instrumente civile și economice, sprijin în situații de urgență, strategii de prevenire a crizelor și pentru situațiile post-conflict, ci și menținerea păcii și asigurarea respectării păcii, în conformitate și cu mijloacele civile și militare descrise la articolul 43 alineatul (1) din TUE, pentru a face față provocărilor care apar; consideră că PSAC ar trebui să se bazeze pe principiul că securitatea europeană nu poate fi garantată doar prin recurgerea la mijloace militare; consideră că acțiunile externe ale UE ar trebui să includă o evaluare a impactului acestora asupra intereselor strategice ale UE, centrate pe persoane, care vizează consolidarea securității umane, a drepturilor omului, a dreptului internațional și promovarea unei păci sustenabile; subliniază că este necesar ca SEAE să își dezvolte capacitățile de a anticipa mai bine crizele și de a combate provocările în materie de securitate încă din primele momente; subliniază necesitatea unei interacțiuni mai coerente și mai bine coordonate între actorii militari, civili, de dezvoltare și umanitari; |
| --- | --- |

12.

| 13. | salută progresele vizibile înregistrate de la adoptarea Strategiei globale a UE pentru politica externă și de securitate (SGUE) în iunie 2016 în ceea ce privește conturarea unei poziții mai puternice în domeniul apărării europene; salută în special lansarea unui Fond european de apărare (FEA), intensificarea propusă a acțiunii pregătitoare privind cercetarea în domeniul apărării, precum și propunerea legislativă de instituire a programului european de dezvoltare industrială în domeniul apărării (EDIDP); solicită statelor membre să își mărească viitoarele contribuții financiare la bugetul UE, pentru a acoperi toate costurile suplimentare suportate de UE în legătură cu FEA; |
| --- | --- |

13.

| 14. | salută adeziunea AELS la acțiunea pregătitoare privind cercetarea în domeniul apărării, și salută în special contribuția Norvegiei în valoare de 585 000 EUR pentru 2017; își exprimă dorința ca Norvegia să-și poată continua participarea la programele finanțate de Uniune care au implicații în domeniul apărării sau sunt în domeniul apărării; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia și VP/ÎR să informeze Parlamentul imediat și pe deplin, în toate etapele, cu privire la încheierea sau modificarea unor acorduri internaționale care au implicații în domeniul apărării sau sunt în domeniul apărării; consideră că contribuția financiară a oricărei țări terțe are implicații bugetare importante pentru Uniune, deoarece o țară terță ar putea afecta interesele financiare ale Uniunii într-un mod care depășește cu mult dimensiunea contribuției sale prin reținerea licențelor de export necesare; subliniază că, în cazul în care părțile terțe contribuie la programele finanțate de Uniune care au implicații în domeniul apărării sau sunt în domeniul apărării, Parlamentul se așteaptă ca Comisia și VP/ÎR să evalueze impactul unei astfel de participări în ceea ce privește politicile și interesele strategice ale Uniunii, înainte de a face o propunere, precum și să informeze Parlamentul despre această evaluare; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că Comisia și un număr tot mai mare de state membre s-au angajat să lanseze Uniunea Europeană a Apărării (UEA) și că există un sprijin puternic în acest sens în rândul cetățenilor europeni; subliniază că acest lucru corespunde unei solicitări a cetățenilor UE și a Parlamentului, în special prin intermediul numeroaselor apeluri exprimate în rezoluțiile sale precedente; subliniază eficiența sporită, eliminarea suprapunerilor și reducerea costurilor, ce vor rezulta ca urmare a unei integrări mai puternice a apărării europene; evidențiază, cu toate acestea, faptul că lansarea unei adevărate UEA necesită voință și hotărâre politică constante; îndeamnă statele membre să se angajeze la o apărare europeană comună și autonomă, și să urmărească să se asigure că bugetele lor naționale de apărare se ridică la cel puțin 2 % din PIB-ul lor în termen de un deceniu; |
| --- | --- |

16.

| 17. | își exprimă convingerea că singurul mod de a spori capacitatea Uniunii de a-și îndeplini misiunile militare constă în creșterea semnificativă a eficienței în ceea ce privește toate aspectele procesului care generează capabilități militare; reamintește faptul că, în comparație cu Statele Unite, UE-28 cheltuiesc 40 % pe apărare, dar generează doar 15 % din capabilitățile pe care le obțin Statele Unite ca urmare a acestui proces, ceea ce indică o problemă de eficiență foarte gravă; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită VP/ÎR și Comisia să dea curs solicitărilor Parlamentului privind elaborarea unei Cărți albe a UE pentru securitate și apărare, în contextul pregătirii următorului cadru financiar multianual (CFM), astfel cum s-a solicitat în rezoluțiile Parlamentului din 22 noiembrie 2016, 23 noiembrie 2016 și 16 martie 2017; consideră că realizarea unei UEA, care să stabilească o legătură între orientarea strategică a Uniunii și contribuțiile UE la dezvoltarea capabilităților și definirea unui cadru instituțional european pentru apărare sunt elemente care trebuie să aibă la bază un acord interinstituțional; subliniază faptul că, prin activitatea extinsă și demnă de încredere a tuturor părților interesate, se pot mări aria și eficiența cheltuielilor de apărare; solicită stabilirea unui rol important în cadrul acestui proces pentru țări neutre precum Austria și Suedia, fără a pune sub semnul întrebării neutralitatea unor state membre; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că, pe lângă descrierea mediului strategic și a ambițiilor strategice, Cartea albă a UE pentru securitate și apărare ar trebui să identifice, pentru CFM următor, capacitățile necesare și disponibile, precum și lacunele în materie de capacități, sub forma Planului UE de dezvoltare a capabilităților (CDP), care să fie completat de o descriere amplă a acțiunilor vizate de statele membre și de Uniune în cadrul CFM și pe termen lung; |
| --- | --- |

19.

| 20. | salută voința politică recent demonstrată de a face PSAC mai eficace; sprijină orice încercări de deblocare a întregului potențial al Tratatului de la Lisabona, asigurând funcționarea cooperării între statele membre și de disponibilizare a capabilităților cu relevanță operațională pentru îndeplinirea misiunilor de la articolul 43 alineatul (1) din TUE:






  (a) | instituind de urgență fondul de lansare, astfel cum este prevăzut de tratat, pentru a permite derularea rapidă a operațiunilor; |
| --- | --- | --- |

20.

(a)

instituind de urgență fondul de lansare, astfel cum este prevăzut de tratat, pentru a permite derularea rapidă a operațiunilor;

| (b) | stabilind o cooperare structurată permanentă (PESCO) în ceea ce privește aspectele militare necesare pentru punerea în aplicare a misiunilor în cadrul PSAC, precum unitățile militare permanente; |
| --- | --- |

(b)

stabilind o cooperare structurată permanentă (PESCO) în ceea ce privește aspectele militare necesare pentru punerea în aplicare a misiunilor în cadrul PSAC, precum unitățile militare permanente;

| (c) | reformând mecanismul de finanțare comună interguvernamentală Athena, pentru a operaționaliza solidaritatea între statele membre care pot contribui doar financiar și cele care pot contribui doar cu trupe la o operațiune în cadrul PSAC; |
| --- | --- |

(c)

reformând mecanismul de finanțare comună interguvernamentală Athena, pentru a operaționaliza solidaritatea între statele membre care pot contribui doar financiar și cele care pot contribui doar cu trupe la o operațiune în cadrul PSAC;

| (d) | transformând punerea în comun și partajarea capacităților în normă, iar nu în excepție și mergând în direcția punerii în aplicare a celor mai multe dintre cele 300 de propuneri prezentate de cei 28 de șefi de Stat Major General în 2011; |
| --- | --- |

(d)

transformând punerea în comun și partajarea capacităților în normă, iar nu în excepție și mergând în direcția punerii în aplicare a celor mai multe dintre cele 300 de propuneri prezentate de cei 28 de șefi de Stat Major General în 2011;

| (e) | punând în comun resurse naționale în materie de cercetare, dezvoltare, achiziții, întreținere și formare; |
| --- | --- |

(e)

punând în comun resurse naționale în materie de cercetare, dezvoltare, achiziții, întreținere și formare;

| (f) | coordonând planificarea apărării naționale (procesul anual coordonat de revizuire privind apărarea, CARD) conform planurilor actuale; |
| --- | --- |

(f)

coordonând planificarea apărării naționale (procesul anual coordonat de revizuire privind apărarea, CARD) conform planurilor actuale;

| (g) | inițiind norme comune pentru certificarea militară și o politică comună privind securitatea achizițiilor; |
| --- | --- |

(g)

inițiind norme comune pentru certificarea militară și o politică comună privind securitatea achizițiilor;

| (h) | consolidând, la nivelul Comisiei, normele pieței interne în conformitate cu Directiva din 2009 privind achizițiile în domeniul apărării în ceea ce privește proiectele naționale de achiziții în domeniul apărării; |
| --- | --- |

(h)

consolidând, la nivelul Comisiei, normele pieței interne în conformitate cu Directiva din 2009 privind achizițiile în domeniul apărării în ceea ce privește proiectele naționale de achiziții în domeniul apărării;

| 21. | salută intenția Comisiei de a propune un program specific de cercetare în domeniul apărării, cu un buget propriu și reguli proprii, în contextul următorului CFM; subliniază că statele membre ar trebui să pună la dispoziție resurse suplimentare pentru programul respectiv, fără a interfera cu actualele programe-cadru de finanțare a cercetării, a dezvoltării tehnologice și a inovării, așa cum s-a solicitat în rezoluția Parlamentului din 5 iulie 2017; reiterează solicitările adresate anterior Comisiei de a asigura participarea Uniunii la programe de cercetare și dezvoltare în domeniul apărării derulate de statele membre, sau împreună cu industria, unde este cazul, astfel cum se menționează la articolele 185 și 187 din TFUE; |
| --- | --- |

21.

| 22. | salută propunerea Comisiei privind instituirea unui EDIDP; subliniază că acțiunile Uniunii de sprijinire, de coordonare sau de completare a acțiunilor statelor membre în domeniul apărării ar trebui să aibă obiectivul de a contribui la definirea treptată a unei politici de apărare comune, astfel cum se menționează, printre altele, la articolul 2 alineatul (4) din TFUE și, prin urmare, de a acoperi dezvoltarea, standardizarea, certificarea și întreținerea în comun, ceea ce ar conduce la programe de cooperare și la niveluri sporite de interoperabilitate; invită Comisia să promoveze, la o scară cât mai largă, noul EDIDP și, în mod deosebit, să încurajeze întreprinderile mici și mijlocii să participe la proiectele comune, transfrontaliere; |
| --- | --- |

22.

| 23. | consideră că exporturile statelor membre de arme, muniții și bunuri și servicii de apărare reprezintă o parte integrantă a politicii externe, de securitate și de apărare a UE; |
| --- | --- |

23.

| 24. | îndeamnă Consiliul să ia măsuri concrete în direcția armonizării și standardizării forțelor armate europene, în conformitate cu articolul 42 alineatul (2) din TUE, pentru a facilita cooperarea personalului din cadrul forțelor armate sub umbrela unei noi UEA, ca o etapă în instituirea progresivă a unei politici comune de apărare a UE; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază faptul că utilizarea tuturor posibilităților prevăzute în tratat ar îmbunătăți competitivitatea și funcționarea industriei apărării pe piața unică, impulsionând și mai mult cooperarea în materie de apărare prin stimulente pozitive, vizând proiecte pe care statele membre nu le pot derula, reducând suprapunerile inutile și promovând o utilizare mai eficientă a banilor publici; consideră că rezultatele acestor programe de cooperare strategică au un mare potențial de a fi tehnologii cu utilizare duală și, prin urmare, oferă valoare adăugată suplimentară statelor membre; evidențiază importanța dezvoltării capabilităților europene și a unei piețe integrate a apărării; |
| --- | --- |

25.

| 26. | îndeamnă să se adopte orientări clare și cu caracter obligatoriu, care să ofere un cadru bine definit pentru activarea și punerea în aplicare pe viitor a articolului 42 alineatul (7) din TUE; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită Comisia, Consiliul și VP/ÎR să participe alături de Parlamentul European la un dialog interinstituțional privind definirea treptată a unei politici de apărare comune; subliniază faptul că, în cadrul următorului CFM, ar trebui stabilit un veritabil buget pentru apărare al UE pentru toate aspectele interne ale PSAC și că ar trebui să fie elaborată o doctrină pentru punerea sa în aplicare în cadrul Tratatului de la Lisabona; subliniază necesitatea revizuirii mecanismului Athena, pentru extinderea gamei de operațiuni considerate un cost comun și pentru a stimula participarea la misiunile și operațiunile în cadrul PSAC; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază faptul că acest nou buget pentru apărare va trebui finanțat din resurse noi în cadrul viitorului CFM; |
| --- | --- |

28.

| 29. | consideră că procesul decizional în aspecte legate de PSAC ar putea fi mai democratic și transparent; propune, prin urmare, să transforme Subcomisia sa pentru securitate și apărare (SEDE) într-o comisie parlamentară de sine stătătoare, care să îi permită să i se confere competențe sporite în materie de control al PSAC și responsabilitate în ceea ce privește PSAC și să joace un rol important în punerea în aplicare a acesteia, în special prin controlul actelor juridice legate de securitate și apărare; |
| --- | --- |

29.

| 30. | regretă lipsa de cooperare și de partajare a informațiilor între serviciile de securitate și de informații din Europa; consideră că o cooperare sporită între serviciile de informații ar putea contribui la combaterea terorismului; solicită, în acest sens, instituirea unui veritabil sistem european de informații; |
| --- | --- |

30.

Cooperarea structurată permanentă

| 31. | salută Notificarea privind cooperarea structurată permanentă (PESCO) și activarea sa prevăzută, care se bazează pe disponibilitatea exprimată de statele membre de a-și asuma angajamente cu caracter obligatoriu în cadrul PSAC, punând astfel în aplicare o cooperare ambițioasă și incluzivă și solicită instituirea rapidă a acesteia de către Consiliu; subliniază faptul că incluziunea dorită în ceea ce privește participarea nu trebuie să compromită nici angajamentul deplin față de PSAC și nici un nivel ridicat de ambiție în rândul statelor membre participante; indică necesitatea stabilirii unor criterii clare de participare, lăsând deschisă posibilitatea ca și alte state membre să adere într-o fază ulterioară; consideră că activitățile din cadrul PESCO ar trebui să fie întotdeauna pe deplin aliniate la PSAC; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază că PESCO ar trebui să se dezvolte în cadrul Uniunii și să beneficieze de sprijinul efectiv al Uniunii, cu respectarea deplină a competențelor statelor membre în domeniul apărării; își reînnoiește apelul privind o finanțare corespunzătoare a PESCO, care urmează să fie acordată din bugetul Uniunii; consideră că participarea la toate agențiile și organismele Uniunii care intră sub incidența PSAC, inclusiv Colegiul European de Securitate și Apărare (CESA), ar trebui să constituie o cerință în cadrul PESCO; își reînnoiește apelul privind clasificarea sistemului grupurilor tactice de luptă al UE drept un cost comun în cadrul mecanismului Athena revizuit; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că trebuie simplificate procedurile administrative care încetinesc în mod inutil generarea de forțe pentru misiunile PSAC și circulația transfrontalieră a forțelor de răspuns rapid în interiorul UE; solicită statelor membre să instituie un sistem la nivelul UE pentru coordonarea circulației rapide a personalului, echipamentelor și materialelor forțelor de apărare, în scopurile PSAC, atunci când se invocă clauza de solidaritate și când toate statele membre au obligația de a furniza ajutor și asistență prin toate mijloacele posibile, în conformitate cu articolul 51 din Carta ONU; salută, în această privință, comunicarea comună privind îmbunătățirea mobilității militare; invită Comisia să prezinte Parlamentului și statelor membre un plan de acțiune substanțial până în martie 2018, care să fie pe deplin coerent cu eforturile în curs din cadrul NATO; |
| --- | --- |

33.

| 34. | solicită înființarea unui comandament strategic civil-militar al UE cu drepturi depline în cadrul PESCO, care să fie compus din Capacitatea militară de planificare și conducere (MPCC), Capacitatea civilă de planificare și conducere (CPCC) și Direcția de planificare și de gestionare a crizelor (CMPD) pentru punerea la dispoziție a unei platforme pentru sprijin operațional integrat pe parcursul întregului ciclu de planificare, de la conceptul politic inițial la planuri detaliate; |
| --- | --- |

34.

| 35. | încurajează statele membre participante la PESCO să instituie o forță integrată europeană permanentă, compusă din divizii ale armatelor naționale ale acestora și să o pună la dispoziția Uniunii pentru punerea în aplicare a PSAC, astfel cum este prevăzut la articolul 42 alineatul (3) din TUE; |
| --- | --- |

35.

| 36. | consideră că o politică comună în domeniul apărării cibernetice ar trebui să fie unul dintre primii piloni a Uniunii Europene a Apărării; încurajează VP/ÎR să elaboreze propuneri pentru instituirea unei unități de apărare cibernetică a UE în cadrul PESCO; |
| --- | --- |

36.

Direcția Generală Apărare

| 37. | solicită evaluarea, în strânsă coordonare cu VP/ÎR, a oportunității de creare în cadrul Comisiei a unei Direcții Generale pentru apărare (DG Apărare), care să impulsioneze acțiunile Uniunii ce au menirea să sprijine, să coordoneze sau să completeze acțiunile statelor membre care au ca scop definirea progresivă a unei politici de apărare comune, așa cum prevede articolul 2 din TFUE; |
| --- | --- |

37.

| 38. | consideră că DG Apărare propusă ar trebui să aibă responsabilitatea de a asigura frontierele deschise pentru libera circulație a trupelor și a echipamentelor, ca o condiție prealabilă necesară pentru a asigura gradul de autonomie strategică, interoperabilitatea, securitatea aprovizionării, standardizarea și certificarea militară necesare pentru: contribuțiile UE la programele din cadrul PSAC și PESCO; cercetările în domeniul apărării finanțate de UE; autonomia strategică a Uniunii; competitivitatea industriei europene a apărării, inclusiv IMM-urile și întreprinderile cu capitalizare medie care formează lanțul european de aprovizionare pentru apărare; și măsurile interinstituționale în domeniul apărării, inclusiv Cartea albă a UE pentru securitate și apărare; subliniază faptul că DG Apărare propusă ar trebui să contribuie la o mai bună coordonare a misiunilor între diferiți actori, pentru o coerență și consecvență mai mare a politicilor; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază faptul că DG Apărare propusă ar trebui să conlucreze cu Agenția Europeană de Apărare (AEA); consideră că AEA ar trebui să fie agenția de punere în aplicare pentru acțiunile Uniunii în cadrul politicii europene în materie de capabilități și de armament, acolo unde acest lucru este prevăzut de Tratatul de la Lisabona; își reiterează solicitarea adresată Consiliului de a se asigura că cheltuielile administrative și de funcționare ale AEA sunt finanțate de la bugetul Uniunii; constată că noile roluri și responsabilități ale AEA ar trebui să fie urmate de o creștere a bugetului său, subliniind în același timp că eventuala înființare a unei DG Apărare și reînnoirea eforturilor de a face PSAC mai eficace nu ar trebui să conducă la resurse deturnate către dezvoltarea de structuri birocratice și la duplicarea structurilor; |
| --- | --- |

39.

Analizele anuale coordonate și strategice în domeniul apărării

| 40. | salută revizuirea strategică a Planului UE de dezvoltare a capabilităților (CDP), care urmează să fie finalizat în primăvara anului 2018; subliniază faptul că CDP va permite încurajarea colaborării între statele membre în ceea ce privește completarea lacunelor în materie de capabilități, în contextul AEA; |
| --- | --- |

40.

| 41. | salută înființarea unui proces anual coordonat de revizuire privind apărarea (CARD); consideră că CARD ar trebui să contribuie la standardizarea și armonizarea investițiilor și a capabilităților forțelor armate naționale într-o manieră eficace, asigurând autonomia și coerența strategică și operațională a Uniunii și permițând statelor membre să investească împreună mai eficient în domeniul apărării; salută propunerea de a lansa o funcționare de probă în 2017; |
| --- | --- |

41.

| 42. | încurajează statele membre să exploreze posibilitatea achiziționării în comun a resurselor de apărare; |
| --- | --- |

42.

| 43. | subliniază că CARD ar trebui să aibă la bază Cartea albă a UE pentru securitate și apărare și CDP și ar trebui să abordeze întregul spectru de capabilități în domeniul PSAC, în special cele din statele membre care participă în cadrul PESCO; consideră că CARD ar trebui să ofere o serie de propuneri concrete pentru a umple lacunele și să identifice cazurile în care acțiunea Uniunii ar fi adecvată, pentru a fi luate în considerare în planificarea bugetului UE pentru anul următor; subliniază necesitatea ca Comisia și AEA să conlucreze la elaborarea programelor de lucru anuale în conformitate cu capacitatea și posibilitățile de cercetare din propusul FEA; arată că AEA ar trebui să joace un rol distinct nu numai în conceperea programului, ci și în gestionarea proiectelor finanțate din fereastra pentru capabilități; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază necesitatea unei coordonări strânse a tuturor activităților legate de PSAC, în special CARD, PESCO și FEA; |
| --- | --- |

44.

| 45. | consideră că Comisia ar trebui să preia rezultatele CARD și să inițieze un acord interinstituțional care să stabilească domeniul de aplicare și finanțarea acțiunilor ulterioare ale Uniunii; consideră că, pe baza acordului interinstituțional, Consiliul și Comisia ar trebui să adopte deciziile necesare în limitele competențelor care le revin și să autorizeze aceste acțiuni; solicită ca cooperarea interparlamentară în materie de apărare să reexamineze în mod regulat CARD, pentru dezvoltarea ulterioară a capabilităților de apărare; |
| --- | --- |

45.

Misiuni și operațiuni din cadrul PSAC

| 46. | mulțumește celor peste șase mii de femei și bărbați care au furnizat servicii bune și loiale în cadrul misiunilor civile și militare ale Uniunii pe trei continente; apreciază aceste misiuni în calitate de contribuție comună a Europei la pace și stabilitate în lume; regretă însă faptul că eficiența acestor misiuni poate fi totuși subminată de deficiențe structurale, contribuții neuniforme din partea statelor membre și inadecvarea față de mediul de funcționare și regretă în special limitările în ceea ce privește mandatul misiunilor PSAC; subliniază, în acest context, nevoia de eficacitate reală, care poate fi realizată numai prin furnizarea de echipamente militare adecvate și îndeamnă Consiliul și VP/ÎR să utilizeze posibilitățile prevăzute la articolul 41.2 din TUE în acest scop; salută creșterea cheltuielilor pentru apărare ale statelor membre în sprijinul membrilor serviciilor noastre; consideră că această tendință trebuie susținută, consolidată și coordonată la nivelul UE; încurajează elaborarea unor măsuri efective cu scopul de a evalua cunoștințele și experiențele acumulate de personal în cadrul misiunilor PSAC, integrându-le în conceperea viitoarelor misiuni PSAC; |
| --- | --- |

46.

| 47. | salută prezentarea primului raport anual privind PSAC de către VP/ÎR; consideră, cu toate acestea, că acest raport nu ar trebui să fie exclusiv de natură cantitativă, descriind realizările cu date statistice și informații detaliate, ci și să se axeze, în viitor, pe evaluarea impactului politic al activităților PSAC în ceea ce privește îmbunătățirea securității cetățenilor noștri; |
| --- | --- |

47.

| 48. | solicită VP/ÎR, Comisiei și statelor membre să orienteze mai mult misiunile și operațiunile PSAC către prioritățile Strategiei globale a UE, precum și către realitățile locale și regionale; |
| --- | --- |

48.

| 49. | crede în necesitatea de a contribui în continuare la operațiunile de gestionare și prevenire a crizelor și, în special, de a furniza asistență pentru reconstrucția și stabilizarea Irakului; salută decizia recentă a Consiliului de a lansa o nouă misiune civilă în cadrul PSAC de sprijinire a reformei sectorului securității în Irak și se așteaptă ca UE să devină lider internațional în acest domeniu, inclusiv în ceea ce privește combaterea terorismului și reconstrucția civilă; solicită UE ca, de data aceasta, să se asigure că va fi o mai bună coordonare între statele membre participante și actorii regionali și locali; |
| --- | --- |

49.

| 50. | salută activitățile EUNAVFOR Med și solicită VP/ÎR și statelor membre să mărească sprijinul acordat actorilor locali în domeniul securității de pe țărmul sudic al Mării Mediterane; |
| --- | --- |

50.

| 51. | speră că VP/ÎR și Consiliul vor relansa EUBAM Libia cu ocazia reînnoirii mandatului, pentru a putea ajunge la actorii locali în domeniul securității prezenți la frontierele de sud ale Libiei; solicită VP/ÎR și statelor membre să prezinte idei noi privind abordarea problemelor de securitate din zona Sahel, corelând-o cu EUBAM Libia în cadrul abordării sale cuprinzătoare și integrate și sprijinind inițiativa franco-germană; salută decizia Consiliului din 4 august 2017 privind o acțiune a Uniunii Europene de stabilizare pentru Mali în regiunile Mopti și Segou; în acest sens, solicită VP/ÎR să informeze Parlamentul cu privire la modul în care această măsură interacționează cu misiunile și operațiunile PSAC în regiune; |
| --- | --- |

51.

| 52. | salută succesul înregistrat de operațiunea EUFOR ALTHEA în Bosnia și Herțegovina în atingerea rezultatului militar dorit; este, cu toate acestea, preocupat de faptul că nu a fost obținut și rezultatul politic dorit; |
| --- | --- |

52.

| 53. | salută înființarea recentă a unui nucleu de comandament operațional permanent al UE, Capacitatea militară de planificare și conducere (MPCC), așa cum a solicitat Parlamentul în rezoluția sa din 12 septembrie 2013, aceasta fiind o condiție prealabilă pentru planificarea, comanda și controlul operațiunilor comune în condiții de eficacitate; invită statele membre să îi furnizeze acestuia personal corespunzător astfel încât să poată funcționa pe deplin, precum și să îi încredințeze sarcina de a planifica și a comanda operațiuni militare executive în cadrul PSAC, precum EUFOR ALTHEA; |
| --- | --- |

53.

| 54. | consideră că, drept consecință a faptului că Regatul Unit a anunțat retragerea din Uniune, trebuie să fie revizuită opțiunea privind comandamentul EU NAVFOR Somalia (operațiunea Atalanta); subliniază succesul operațiunii, datorită căreia, începând din 2014, nicio navă nu a mai fost capturată de pirați; salută extinderea operațiunii până în 2018; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ia act de faptul că numai 75 % din posturile din cadrul misiunilor civile ale PSAC sunt ocupate; regretă, în acest sens, faptul că reglementările privind personalul UE, care ar asigura condiții mai bune și protecție personalului din misiuni, nu se aplică personalului angajat în cadrul misiunilor, chiar dacă acestea sunt finanțate din bugetul Uniunii; este convins că acest lucru împiedică eficacitatea misiunilor; îndeamnă statele membre să se asigure că toate posturile vacante sunt ocupate rapid în cadrul tuturor misiunilor; |
| --- | --- |

55.

| 56. | salută adoptarea politicii UE privind formarea pentru PSAC și rolul important al Colegiului European de Securitate și Apărare (CESA), ca principala instituție de formare integrată în structurile PSAC; solicită statelor membre să furnizeze resurse financiare, umane și de infrastructură adecvate pentru CESA; |
| --- | --- |

56.

| 57. | regretă faptul că statele membre nu reușesc desfășurarea rapidă a personalului necesar pentru etapele de pregătire și de stabilire a misiunilor PSAC civile; salută, în acest context, propunerea elaborată în comun de către SEAE și serviciile Comisiei pentru o abordare pe mai multe niveluri pentru a accelera desfășurarea misiunilor civile PSAC; |
| --- | --- |

57.

| 58. | încurajează continuarea eforturilor pentru accelerarea acordării de fonduri pentru misiunile civile și civil-militare și pentru simplificarea procedurilor decizionale și a implementării; în acest context, este de părere că Comisia ar trebui să introducă, prin acte delegate în conformitate cu articolul 210 din Regulamentul financiar, norme specifice în materie de achiziții la măsurile de gestionare a crizelor conform PSAC, pentru a facilita derularea rapidă și flexibilă a operațiunilor; |
| --- | --- |

58.

| 59. | salută instituirea platformei de sprijinire a misiunilor (MSP) în 2016; regretă faptul că MSP are o dimensiune și un obiect de aplicare limitate și își reiterează apelul pentru progrese suplimentare către un centru de servicii partajate, care ar conduce la câștiguri suplimentare în materie de eficiență, oferind un punct de coordonare central pentru toate serviciile de sprijinire a misiunilor; |
| --- | --- |

59.

| 60. | îndeamnă SEAE și Consiliul să își intensifice eforturile în curs pentru a îmbunătăți securitatea cibernetică, în special pentru misiunile PSAC, inter alia prin luarea de măsuri la nivelul UE și al statelor membre pentru a atenua amenințările la adresa PSAC, de exemplu construind reziliența prin educație, formare și exerciții și prin raționalizarea peisajului educației și formării în domeniul apărării cibernetice la nivelul UE; |
| --- | --- |

60.

| 61. | consideră că UE și statele sale membre se confruntă cu o amenințare fără precedent sub forma unor atacuri cibernetice sprijinite la nivel de stat, precum și a infracțiunilor și a terorismului cibernetic; consideră că, dată fiind natura atacurilor cibernetice, această amenințare necesită un răspuns la nivelul UE; încurajează statele membre să ofere asistență reciprocă în cazul unui atac cibernetic împotriva unui alt stat membru; |
| --- | --- |

61.

| 62. | invită statele membre să aplice repartizarea integrală a sarcinilor pentru misiunile militare din cadrul PSAC prin extinderea progresivă a finanțării comune spre finanțarea comună completă, care ar trebui să permită și să încurajeze mai multe state membre să contribuie cu capabilitățile și forțele lor sau doar cu fonduri; subliniază importanța revizuirii mecanismului Athena în acest sens și a acoperirii tuturor costurilor asociate finanțării operațiunilor militare în cadrul PSAC; |
| --- | --- |

62.

| 63. | îndeamnă Consiliul să acționeze în conformitate cu articolul 41 alineatul (3) din TUE și să adopte fără întârziere decizia de înființare a unui fond de lansare pentru finanțarea urgentă a fazelor inițiale ale operațiunilor militare pentru misiunile menționate la articolul 42 alineatul (1) și articolul 43 din TUE; îndeamnă Consiliul să soluționeze problemele existente în ceea ce privește finanțarea misiunilor hibride; solicită o flexibilitate mai mare a normelor financiare ale UE pentru a sprijini capacitatea acesteia de a răspunde crizelor și pentru punerea în aplicare a dispozițiilor existente în Tratatul de la Lisabona; |
| --- | --- |

63.

Cooperarea UE-NATO

| 64. | consideră că, în contextul actual, parteneriatul strategic dintre UE și NATO este fundamental pentru abordarea provocărilor în materie de securitate cu care se confruntă Uniunea și vecinătatea ei; consideră că Declarația comună UE-NATO și acțiunile ulterioare de punere în aplicare au potențialul de a aduce cooperarea și complementaritatea la un nivel superior și de a marca o fază nouă și esențială a parteneriatului strategic; salută setul comun de 42 de propuneri din care 10 sunt menite să consolideze reziliența la amenințările hibride, și au ca scop consolidarea cooperării și coordonării dintre cele două organizații; observă că această activitate va avea loc în spiritul deschiderii și transparenței depline și cu respectarea deplină a autonomiei decizionale și a procedurilor ambelor organizații, și se va baza pe principiul incluziunii și al reciprocității și nu va aduce atingere naturii specifice a politicii de securitate și apărare a niciunui stat membru; salută faptul că a fost începută colaborarea în ceea ce privește combaterea amenințărilor cibernetice, dezvoltarea comunicațiilor strategice și coordonarea activităților maritime precum și a exercițiilor comune și remarcă excelenta cooperare și complementaritate dintre operațiunea Sophia a UE și operațiunea Sea Guardian a NATO; salută, de asemenea, publicarea, în iunie 2017, a primului raport de implementare în comun elaborat de către cele două organizații și progresele înregistrate în punerea în aplicare a setului comun de propuneri, și solicită continuarea progreselor; subliniază angajamentul ferm al UE față de comunitatea transatlantică de valori și interese comune; |
| --- | --- |

64.

| 65. | remarcă faptul că o UE mai puternică și o NATO mai puternică se consolidează reciproc; consideră că statele membre trebuie să își intensifice eforturile pentru a acționa în cadrul UEA și ca furnizoare autonome de securitate regională, și în mod complementar în cadrul NATO, după caz; observă că, după cum se prevede în SGUE, UE trebuie să contribuie la: (a) răspunsul la conflictele și crizele externe; (b) construirea capabilităților partenerilor; și (c) protejarea Uniunii și a cetățenilor săi; salută seria de inițiative adoptate pentru a pune în aplicare SGUE în domeniul securității și al apărării, pentru a dezvolta relații mai puternice între UE și NATO și a le permite statelor membre ale UE să se implice în activități de cercetare pentru apărare și să dezvolte împreună capabilități de apărare; este de părere că securitatea și protecția Europei vor depinde din ce în ce mai mult de cele două organizații acționând în limitele mandatelor lor; solicită depunerea de eforturi pentru îmbunătățirea cooperării în ceea ce privește contracararea amenințărilor hibride, inclusiv prin intermediul Centrului European de Excelență pentru Contracararea Amenințărilor Hibride și în ceea ce privește schimbul de informații publice și secrete; |
| --- | --- |

65.

| 66. | subliniază importanța cooperării și integrării în domeniul securității cibernetice nu numai între statele membre ale UE, partenerii-cheie și NATO, ci și între diferiți actori de la nivelul societății; |
| --- | --- |

66.

Parteneriatele în cadrul PSAC

| 67. | subliniază faptul că parteneriatele și cooperarea cu țări ce împărtășesc valorile UE contribuie la eficacitatea și impactul PSAC; salută, în acest context, contribuțiile realizate de Albania, Australia, Canada, Chile, Columbia, Georgia, fosta Republică iugoslavă a Macedoniei, Moldova, Muntenegru, Noua Zeelandă, Norvegia, Serbia, Elveția, Turcia, Ucraina și Statele Unite; |
| --- | --- |

67.

| 68. | salută semnarea Acordului de achiziții și furnizare reciprocă de servicii (ACSA) dintre UE și Statele Unite, la 7 decembrie 2016; solicită VP/ÎR să informeze Parlamentul cu privire la modul în care acest acord a îmbunătățit condițiile și protecția pentru personalul misiunilor PSAC; |
| --- | --- |

68.

| 69. | invită VP/ÎR și statele membre să desemneze atașați militari ai UE în cadrul delegațiilor UE, care să contribuie la punerea în aplicare a obiectivelor strategice ale Uniunii; |
| --- | --- |

69.

| 70. | salută propunerea Comisiei de a revizui Instrumentul care contribuie la stabilitate și pace (IcSP), în scopul sprijinirii acțiunilor întreprinse în cadrul inițiativei privind consolidarea capacităților ca sprijin pentru securitate și dezvoltare (CBSD), care vor permite UE să finanțeze consolidarea capacităților și a rezilienței și vor contribui la consolidarea capabilităților țărilor partenere; încurajează SEAE și Comisia să pună în aplicare, fără întârziere, inițiativa CBSD pentru a îmbunătăți eficiența și sustenabilitatea misiunilor PSAC și a asigura o mai mare flexibilitate și o abordare integrată la nivelul Uniunii Europene, care să profite de sinergiile civilo-militare; |
| --- | --- |

70.

o

o o

| 71. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului European, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei / Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Secretarului General al ONU, Secretarului General al NATO, agențiilor UE în domeniul spațiului, al securității și al apărării, precum și guvernelor și parlamentelor naționale ale statelor membre. |
| --- | --- |

71.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0493.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0344.

(3)  JO C 93, 9.3.2016, p. 144.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0435.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0440.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0092.

(7)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0302.

---

| 11.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 369/47 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 369/47

---

P8_TA(2017)0493

Raportul anual referitor la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune

Rezoluţia Parlamentului European din 13 decembrie 2017 referitoare la raportul anual referitor la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune (2017/2121(INI))

(2018/C 369/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Raportul anual al Consiliului către Parlamentul European privind politica externă și de securitate comună, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual al Consiliului către Parlamentul European privind politica externă și de securitate comună,

| — | având în vedere articolele 21 și 36 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 21 și 36 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Organizației Națiunilor Unite,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară,

| — | având în vedere declarația Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) cu privire la responsabilitatea politică, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) cu privire la responsabilitatea politică,

| — | având în vedere comunicarea din 2016 a Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) privind strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene și comunicarea comună din 2017 a Comisiei și a SEAE intitulată „O abordare strategică privind reziliența în cadrul acțiunii externe a UE”, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea din 2016 a Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) privind strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene și comunicarea comună din 2017 a Comisiei și a SEAE intitulată „O abordare strategică privind reziliența în cadrul acțiunii externe a UE”,

| — | având în vedere faptul că principiile-cheie consacrate în Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene, în special cele referitoare la suveranitatea, integritatea teritorială și inviolabilitatea frontierelor statelor sunt respectate în mod egal de toate statele participante; |
| --- | --- |

—

având în vedere faptul că principiile-cheie consacrate în Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene, în special cele referitoare la suveranitatea, integritatea teritorială și inviolabilitatea frontierelor statelor sunt respectate în mod egal de toate statele participante;

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a VP/ÎR din 12 decembrie 2011 intitulată „Drepturile omului și democrația în centrul acțiunilor externe ale Uniunii Europene – către o abordare mai eficientă” (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a VP/ÎR din 12 decembrie 2011 intitulată „Drepturile omului și democrația în centrul acțiunilor externe ale Uniunii Europene – către o abordare mai eficientă” (COM(2011)0886),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru bugete (A8-0350/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru bugete (A8-0350/2017),

Introducere

| 1. | este convins că niciun stat membru nu este în măsură să soluționeze singur provocările cu care ne confruntăm în prezent; evidențiază faptul că acțiunile comune ale UE constituie modalitatea cea mai eficientă de protejare a intereselor Europei, de afirmare a valorilor sale, de angajare într-o lume mai largă ca un actor unitar și influent la nivel global și de protejare a cetățenilor și a statelor membre de amenințările sporite la adresa securității lor, inclusiv în sfera digitală la nivel mondial; își exprimă îngrijorarea cu privire la arhitectura de securitate a UE, care este în continuare fragilă și fragmentată în fața noilor provocări cotidiene care apar neîncetat și în care „pacea hibridă” a devenit o realitate nesatisfăcătoare; îndeamnă statele membre să acționeze pentru a îndeplini dorințele acelor cetățeni europeni care au subliniat în mod repetat că o politică externă și de securitate a UE bazată pe valorile fundamentale și pe drepturile omului este una dintre cele mai importante și mai necesare dintre toate politicile UE; consideră că este momentul ca statele membre să pună în aplicare instrumentele și politicile aferente politicii externe și de securitate comune (PESC) care să-i permită UE să reacționeze în fața conflictelor și crizelor externe, să dezvolte capacitățile partenerilor și să protejeze Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reamintește angajamentul UE de a elabora o politică externă și de securitate comună ghidată de valorile democrației, ale statului de drept, ale universalității și indivizibilității drepturilor omului și ale libertăților fundamentale, și în conformitate cu Carta ONU și cu dreptul internațional; consideră că, pentru a se ridica la înălțimea acestui angajament și pentru a contribui la promovarea drepturilor omului și a democrației în lume, UE și statele sale membre trebuie să se exprime printr-o voce unică și să se asigure că mesajul lor este auzit; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că, pentru ca UE să poată face față cu succes provocărilor cu care se confruntă, în special amenințărilor în materie de securitate, aceasta trebuie să fie un actor global eficient, credibil și ale cărui acțiuni sunt bazate pe valori, care are o capacitate de acțiune și de dialog eficient cu alți actori globali, ceea ce presupune ca UE să se exprime cu o singură voce, să acționeze împreună și să își concentreze resursele pe prioritățile strategice; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reamintește că este necesar ca politicile externe ale Uniunii să fie coerente, atât între ele, cât și cu celelalte politici cu dimensiune externă, și să urmărească obiectivele definite la articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

4.

| 5. | consideră că principalele etape de referință care ar trebui parcurse de Uniunea Europeană pentru a răspunde așteptărilor cetățenilor săi sunt:






  — | coordonarea evaluărilor amenințărilor și problemelor serioase care există în interiorul UE și o abordare comună a modului de rezolvare a acestora, luând în considerare în special prevenirea radicalizării, care poate duce la recrutarea de către grupuri teroriste, |
| --- | --- | --- |

5.

—

coordonarea evaluărilor amenințărilor și problemelor serioase care există în interiorul UE și o abordare comună a modului de rezolvare a acestora, luând în considerare în special prevenirea radicalizării, care poate duce la recrutarea de către grupuri teroriste,

| — | consolidarea și aprofundarea proiectului european și a acțiunii sale externe, printre altele, prin intermediul întăririi cooperării și capacităților UE în domeniul politicii sale externe și de securitate comune, inclusiv în domeniul războiului informațional, |
| --- | --- |

—

consolidarea și aprofundarea proiectului european și a acțiunii sale externe, printre altele, prin intermediul întăririi cooperării și capacităților UE în domeniul politicii sale externe și de securitate comune, inclusiv în domeniul războiului informațional,

| — | cooperarea dintre statele membre, parteneri și organizațiile și instituțiile internaționale care protejează pacea în condiții stabilite în mod clar și alese cu grijă, în vederea întăririi ordinii politice și economice mondiale bazate pe norme, inclusiv protecția drepturilor omului, și conlucrarea cu partenerii pentru a juca un rol de lider în procesul de reconciliere, de restabilire a păcii și de menținere a acesteia și, acolo unde este nevoie, de asigurare a respectării sale; |
| --- | --- |

—

cooperarea dintre statele membre, parteneri și organizațiile și instituțiile internaționale care protejează pacea în condiții stabilite în mod clar și alese cu grijă, în vederea întăririi ordinii politice și economice mondiale bazate pe norme, inclusiv protecția drepturilor omului, și conlucrarea cu partenerii pentru a juca un rol de lider în procesul de reconciliere, de restabilire a păcii și de menținere a acesteia și, acolo unde este nevoie, de asigurare a respectării sale;

Coordonarea evaluărilor amenințărilor și problemelor serioase care există în interiorul UE: confruntarea cu mediul politic și de securitate actual

| 6. | subliniază faptul că garantarea securității cetățenilor UE și a integrității teritoriale a UE, stabilizarea vecinătății, în special în Balcanii de Vest, punând accentul pe o mai mare vizibilitate a UE în această regiune și pe promovarea unor reforme vizând menținerea unei ordini internaționale economice și politice cu caracter cooperativ și întemeiată pe norme, soluționarea pașnică a conflictelor și dialogul cu democrațiile pluraliste care s-au angajat să apere drepturile omului, constituie condițiile esențiale pentru stabilitatea UE; solicită o diplomație publică mai activă a UE și o mai mare vizibilitate pentru proiectele deja puse în aplicare de către UE; |
| --- | --- |

6.

| 7. | este de părere că, într-un mediu internațional tot mai instabil și mai afectat de conflicte, numai prin îmbinarea multilateralismului eficient, a puterii necoercitive și a puterii coercitive convingătoare comune pot fi abordate provocările majore în materie de securitate, în special proliferarea armelor de distrugere în masă, încălcarea ordinii în materie de securitate în Europa, terorismul, conflictele din vecinătatea estică și din cea sudică, războaiele prin interpuși, războiul hibrid și cel informațional, inclusiv agresiunile digitale și insecuritatea în materie de energie; evidențiază faptul că aceste provocări includ, de asemenea, crizele refugiaților în dimensiunea lor umanitară, comportamentul agresiv al Coreei de Nord, încălcarea de către Rusia a dreptului internațional și puterea militară crescândă a Chinei, pentru care numai un răspuns diplomatic puternic va fi suficient; |
| --- | --- |

7.

| 8. | este de părere că o politică externă și de securitate comună mai eficace se bazează în primul rând pe definirea unor priorități și a unor viziuni strategice comune; consideră că este necesar să se soluționeze cauzele profunde ale instabilității, răspândită în mare măsură din cauza unor state fragile sau aflate în stare de colaps, și ale migrației forțate și neregulamentare: sărăcia, lipsa oportunităților economice și a accesului la educație, excluderea socială, conflictele armate, guvernarea nedemocratică și ineficientă, corupția, schimbările climatice, creșterea sectarismului, amenințarea radicalizării și răspândirea ideologiilor extremiste; reamintește planul de acțiune adoptat la summitul de la Valletta, care solicită angajarea răspunderii comune a țărilor de origine, a celor de tranzit și a celor de destinație; subliniază importanța ruperii modelului economic al rețelelor care introduc ilegal persoane; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază necesitatea de a combate tendințele autocratice și nepotismele, de a intensifica sprijinul pentru forțele democratice și a lupta împotriva terorismului islamist în vecinătatea sudică și printre vecinii și partenerii noștri, precum și de a viza grupurile care încearcă să încurajeze cetățenii UE să lupte pentru cauza lor extremistă; reamintește că regiunea Sahel și alte zone geografice conectate sunt regiuni prioritare pentru asigurarea securității Uniunii Europene; reiterează necesitatea ca UE să depună eforturi diplomatice coordonate împreună cu Statele Unite și cu alți parteneri internaționali, pentru a conlucra cu actorii din regiune precum Turcia, statele din zona Golfului și Iranul cu privire la necesitatea unei poziționări clare împotriva extremismului religios și a terorismului, precum și de a elabora o strategie comună pentru a se confrunta cu această încercare globală, în conformitate cu angajamentul lor asumat la nivelul ONU de a respecta dreptul internațional și valorile universale; consideră că aceste eforturi diplomatice ar trebui să fie însoțite de o gamă largă de alte instrumente și mijloace aflate la dispoziția UE, inclusiv cele destinate îmbunătățirii condițiilor politice, sociale și economice care să ducă la instaurarea și la menținerea păcii; |
| --- | --- |

9.

| 10. | consideră că contracararea extremismului violent ar trebui să meargă mână în mână cu apărarea drepturilor universale ale omului; subliniază că UE trebuie să contracareze și să condamne sponsorii statali ai radicalizării și ai terorismului, în special în cazul în care acest sprijin se acordă entităților considerate de UE drept organizații teroriste; subliniază importanța consolidării cooperării cu partenerii noștri în lupta împotriva terorismului; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că o soluție sustenabilă la criza siriană poate fi găsită numai în cadrul existent convenit la nivelul ONU și că aceasta trebuie să se bazeze pe un acord politic care favorizează includerea, condus de Siria, în care să fie implicate toate părțile interesate; continuă să îndemne toate statele membre ale Consiliului de Securitate al ONU să-și onoreze responsabilitățile în legătură cu criza siriană; susține apelul lansat de trimisul special al Secretarului General al ONU pentru Siria către statele garant ale încetării focului să depună eforturi urgente pentru a susține regimul de încetare a focului; |
| --- | --- |

11.

| 12. | salută strategia UE privind Siria adoptată în aprilie 2017, care include extinderea sancțiunilor la persoanele implicate în dezvoltarea și utilizarea de arme chimice; încurajează extinderea în continuare a sancțiunilor pentru cei responsabili pentru încălcări ale drepturilor omului; subliniază că toți cei responsabili de încălcări ale dreptului internațional trebuie să fie trași la răspundere. își reiterează apelul adresat UE și statelor sale membre de a analiza împreună cu partenerii crearea unui tribunal pentru crime de război în Siria, până la deferirea cu succes a acestora la TPI; subliniază necesitatea ca UE să-și manifeste angajamentul deplin pentru sprijinirea reconstrucției Siriei după conflict; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită toate părțile implicate, atât din Libia, cât și din afara Libiei, să sprijine Acordul politic libian semnat la 17 decembrie 2015 și Consiliul prezidențial care a rezultat în urma acestuia și care este singura autoritate recunoscută de comunitatea internațională și de ONU; subliniază că soluționarea crizei din Libia este o condiție prealabilă pentru stabilitatea din zona mediteraneeană; subliniază importanța vecinătății sudice și necesitatea realizării unui spațiu euro-mediteraneean de pace, prosperitate, stabilitate și integrare; subliniază sprijinul său ferm pentru o soluție bazată pe două state la conflictul israelo-palestinian, cu un stat palestinian independent, democratic, viabil și adiacent, care să trăiască în pace și securitate alături de statul securizat al Israelului; subliniază că este important să se garanteze coerența politicii UE în situațiile de ocupație sau de anexare a unui teritoriu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | salută continuarea punerii în aplicare cu succes de către toate părțile a Planului comun de acțiune cuprinzător (JCPOA), asupra căruia s-a convenit cu Iranul în cadrul UE3 + 3; subliniază faptul că implementarea integrală continuă a acestui acord de către toate părțile este esențială pentru eforturile de la nivel mondial privind neproliferarea și soluționarea conflictelor în Orientul Mijlociu; subliniază că JCPOA este un acord multilateral care a fost aprobat printr-o rezoluție a Consiliului de Securitate al ONU și nu poate fi modificat în mod unilateral; subliniază riscul la adresa securității reprezentat de programul de rachete balistice al Iranului și evidențiază necesitatea implementării depline a Rezoluției 2231 (2015) a Consiliului de Securitate al ONU care solicită Iranului să nu întreprindă nicio activitate legată de rachete balistice concepute pentru a putea servi ca vectori de arme nucleare, inclusiv lansări cu utilizarea tehnologiei rachetelor balistice; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ia act de faptul că Departamentul Trezoreriei al SUA și-a actualizat în mod oficial lista resortisanților special desemnați (SDN) utilizată în combaterea terorismului, pentru a include lista Corpului Gărzilor Revoluționare Iraniene (IRGC); |
| --- | --- |

15.

| 16. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la catastrofa umanitară care are loc în prezent în Yemen; subliniază încă o dată că nu poate exista o soluție militară pentru conflictul prelungit din Yemen și sprijină eforturile depuse de UE și ONU pentru a obține încetarea focului și a pune bazele negocierilor de pace; consideră că UE trebuie să acționeze în vederea asigurării continuării existenței minorităților etnico-religioase din Orientul Mijlociu, în special din Irak și Siria; |
| --- | --- |

16.

| 17. | condamnă utilizarea repetată de către Rusia a dreptului său de veto în cadrul Consiliului de Securitate al ONU și consideră că aceasta subminează eforturile internaționale de pace și de rezolvare într-o mai mare măsură a conflictului din Siria și din sudul Europei; |
| --- | --- |

17.

| 18. | recunoaște că ar trebui să se depună eforturi suplimentare pentru a face posibilă migrația și mobilitatea în condiții legale, inclusiv la nivel bilateral, prin favorizarea mobilității bine gestionate între continente și în interiorul acestora și prin încurajarea politicilor care promovează căile legale de migrație, combătând în același timp rețelele ilegale care profită de pe urma persoanelor vulnerabile; subliniază eforturile depuse de statele membre în această privință și consideră că este esențial să se consolideze accesul legal și securizat la calea spre Europa; regretă, în această privință, lipsa unei politici europene veritabile, echilibrate și credibile privind migrația și azilul, după cum a demonstrat criza actuală din zona Mediteranei, și invită Consiliul și statele membre să acționeze în consecință; |
| --- | --- |

18.

| 19. | este ferm convins că este necesară o nouă abordare a relațiilor UE cu vecinii săi estici; consideră că sprijinirea acelor țări care doresc să aibă legături mai strânse cu UE trebuie să fie o prioritate majoră pentru politica externă a UE; consideră că prelungirea perioadei de aplicare a sancțiunilor împotriva unor persoane și unor entități din Rusia reprezintă un rezultat inevitabil al eșecului punerii în aplicare a acordurilor de la Minsk și consideră în continuare că punerea în aplicare a acestor acorduri de către toate părțile reprezintă baza unei soluții politice sustenabile a conflictului din estul Ucrainei; |
| --- | --- |

19.

| 20. | evidențiază că posibilitatea unei mai ample relații de cooperare cu Rusia este condiționată de respectarea deplină de către Rusia a ordinii europene în materie de securitate și a dreptului internațional; insistă asupra faptului că UE ar trebui să păstreze deschisă opțiunea impunerii treptate, în continuare, a unor sancțiuni în cazul în care Rusia continuă să încalce dreptul internațional; își reiterează angajamentul față de independența, suveranitatea și integritatea teritorială a Ucrainei și a tuturor celorlalte țări ale Parteneriatului estic în cadrul granițelor acestora recunoscute la nivel internațional; subliniază că decizia Rusiei din 21 martie 2014 de a încorpora Crimeea în Federația Rusă rămâne ilegală în conformitate cu dreptul internațional și regretă decizia subsecventă a autorităților ruse de a impune cu forța pașapoartele rusești tuturor locuitorilor Crimeii; solicită VP/ÎR și Consiliului să joace un rol mai activ și mai eficace în ceea ce privește soluționarea conflictelor tergiversate și înghețate; |
| --- | --- |

20.

| 21. | regretă multiplele încălcări ale dreptului internațional și războiul hibrid dus de Rusia; recunoaște, cu toate acestea, posibilitatea unei colaborări și a unui dialog raționale și coerente în domenii de interes comun, pentru a asigura asumarea răspunderii și respectarea dreptului internațional; subliniază necesitatea de a menține și de a încuraja posibilitatea unei cooperări viitoare cu privire la soluționarea crizelor globale în cazul în care există un interes direct sau indirect al UE sau o oportunitate de a promova valorile UE; |
| --- | --- |

21.

| 22. | consideră că sunt necesare relații normalizate, atât pentru UE, cât și pentru Rusia, și că orice viitoare strategie UE-Rusia ar trebui să sublinieze angajamentul și sprijinul consolidate față de partenerii estici ai UE; subliniază că UE ar trebui să păstreze ușa deschisă pentru aprofundarea relațiilor politice și economice bilaterale cu Rusia, cu condiția ca aceasta să respecte dreptul internațional și acordurile la care a aderat și să înceteze cu atitudinea sa din ce în ce mai agresivă față de vecinii săi și față de Europa; |
| --- | --- |

22.

| 23. | reiterează faptul că suveranitatea, independența și soluționarea pașnică a diferendelor reprezintă principii fundamentale ale ordinii europene în materie de securitate, care se aplică tuturor statelor; condamnă fără rezerve, prin urmare, agresiunea Rusiei în Ucraina, inclusiv anexarea ilegală a Crimeii, precum și conflictul sprijinit de Rusia în estul Ucrainei; invită UE, statele sale membre și comunitatea internațională să solicite Rusiei să stopeze agresiunea și să elibereze toți prizonierii politici; solicită comunității internaționale să joace un rol mai activ și mai eficace în soluționarea conflictului și să sprijine toate eforturile în direcția unei soluții pașnice de durată, care să respecte unitatea, suveranitatea și integritatea teritorială a Ucrainei, în special prin desfășurarea — cu consimțământul autorităților ucrainene — a unei misiuni de menținere a păcii pe întregul teritoriu; |
| --- | --- |

23.

| 24. | reiterează că este nevoie de o reorientare strategică asupra Balcanilor de Vest, recunoscând necesitatea ca UE să nu renunțe la ambițiile sale în regiune, care să insufle un nou avânt politicii de extindere a UE bazate pe criteriile de la Copenhaga și să consolideze statul de drept și rezistența instituțiilor statului; consideră, de asemenea, că stabilitatea Balcanilor de Vest trebuie să rămână în continuare o prioritate majoră; solicită mai multe eforturi în vederea îmbunătățirii condițiilor socio-economice și politice din regiune; este convins că integrarea europeană și reconcilierea regională sunt cele mai bune mijloace de a aborda pericolele care decurg din amestecul și influențele străine, din finanțarea marilor rețele salafiste și wahhabiste, din recrutarea luptătorilor străini, din criminalitatea organizată, din litigiile grave între state, din dezinformare și din amenințările hibride; subliniază necesitatea de a păstra intenția de a se dedica promovării unor societăți politice foarte eficace în regiune; subliniază că este important ca țările din Balcanii de Vest să își alinieze politica externă și de securitate cu cea a UE, fără a aduce atingere progreselor înregistrate de acestea în procesul de integrare în UE; încurajează deschiderea neîntârziată a capitolului pertinent pentru toate țările candidate din Balcanii de Vest; |
| --- | --- |

24.

| 25. | reiterează faptul că, odată ce toate aceste criterii au fost îndeplinite, porțile UE sunt deschise pentru noi membri; salută recentele eforturi întreprinse în cadrul Procesului de la Berlin și al summitului de la Triest pentru a da un impuls suplimentar creșterii convergenței dintre țările din Balcanii de Vest pe calea spre aderarea la UE; reiterează faptul că ar trebui să se acorde o atenție deosebită punerii în aplicare a unor reforme instituționale și politice cruciale în Balcanii de Vest și invită Comisia să reanalizeze posibilitatea alocării suplimentare a unor resurse financiare pentru Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA), acesta fiind unul dintre cele mai importante instrumente de sprijinire a procesului de punere în aplicare a acestor reforme; |
| --- | --- |

25.

| 26. | reamintește că reexaminarea politicii europene de vecinătate (PEV) necesită implicarea unor țări terțe învecinate; solicită acordarea unui sprijin mai puternic vecinilor noștri, pe baza unor valori și interese comune, pentru a soluționa problemele globale și a aborda provocările comune; subliniază necesitatea de a promova capacitarea și protecția femeilor, a grupurilor sociale vulnerabile și a minorităților, în special în Africa, unde este nevoie de o cooperare strânsă între IMM-urile europene și locale, în parteneriat cu societatea civilă, de sprijin pentru construirea de instituții democratice, transparente și eficace și de promovare a unei ordini mondiale întemeiate pe norme; |
| --- | --- |

26.

| 27. | consideră că cooperarea internațională și politicile de dezvoltare sunt instrumente fundamentale pentru atingerea acestor obiective și îndeamnă la o alocare și o utilizare mai transparentă, mai bună, mai eficientă și mai eficace a fondurilor UE, precum și la sinergii cu alte organizații internaționale; subliniază necesitatea de a aborda amenințările majore la adresa securității în Africa, cu scopul de a eradica amenințarea teroristă reprezentată de orice grup terorist, de a garanta prevenirea recrutării persoanelor, de a combate ideologiile radicale și a aborda problema securității energetice prin intermediul unor surse de energie sustenabile și ecologice, promovând în același timp soluțiile neconectate; |
| --- | --- |

27.

| 28. | condamnă cu fermitate orice încercare a președinților în funcție de a rămâne la putere după încheierea mandatului prin încălcarea, eludarea sau modificarea ilegală a legilor electorale în vigoare și, în special, a constituției; condamnă, de asemenea, orice strategie de abolire sau de eludare a limitelor mandatelor; îndeamnă insistent toate guvernele să ia măsuri pentru a asigura transparența și integritatea întregului proces electoral și să ia toate măsurile și precauțiile necesare pentru a preveni săvârșirea de fraude sau orice practici ilegale; în acest sens, își exprimă îngrijorarea față de crizele politice și violențele și încălcările asociate ale drepturilor omului și ale libertăților fundamentale, în special în țările din regiunea Marilor Lacuri; își reiterează încrederea în misiunile solide de observare a alegerilor și, acolo unde este necesar, în sprijinul financiar, tehnic și logistic ca mijloc de asigurare a desfășurării unor procese electorale corecte, credibile și democratice; |
| --- | --- |

28.

| 29. | încurajează dezvoltarea unei strategii coerente și solide pentru regiunea Sahel, care să vizeze îmbunătățirea guvernării, a responsabilității și a legitimității instituțiilor de stat și regionale, intensificarea securității, combaterea radicalizării, a traficului de persoane, de arme și de droguri și consolidarea politicilor economice și de dezvoltare; |
| --- | --- |

29.

| 30. | reiterează nevoia adoptării unei strategii actualizate pentru relațiile UE-Asia; în acest context, își exprimă sprijinul pentru o mai strânsă cooperare în cadrul Reuniunilor Asia-Europa, inclusiv în ceea ce privește dimensiunea sa parlamentară; încurajează cooperarea regională mai strânsă și luarea unor măsuri de consolidare a încrederii în Asia de Sud, pentru a detensiona situația dintre India și Pakistan; recomandă să se sprijine în continuare medierea păcii de către UE în procesul de pace condus și asumat de statul afgan; subliniază că menținerea păcii, a stabilității și a prosperității în regiunea Asia-Pacific este de un interes major pentru UE și statele sale membre; consideră esențială și foarte urgentă elaborarea unei strategii actualizate a UE pentru regiunea Asiei de Nord-Est, având în vedere acumularea de forțe militare din Republica Populară Democrată Coreeană (RPDC) și comportamentul agresiv și iresponsabil al acesteia; condamnă testele și provocările RPDC și multiplele încălcări de către aceasta a rezoluțiilor Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite și a obligațiilor sale internaționale; îndeamnă să fie utilizată puterea diplomatică a UE pentru a aplica presiune asupra RPDC pentru a-i convinge pe liderii acesteia să renunțe la armele de distrugere în masă; solicită mobilizarea tuturor instrumentelor diplomatice, inclusiv a sancțiunilor, pentru a preveni o escaladare a crizei; solicită denuclearizarea ireversibilă a peninsulei coreene prin mijloace pașnice și punerea completă în aplicare a tuturor rezoluțiilor pertinente ale Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază că menținerea păcii, a stabilității și a prosperității în regiunea Asia-Pacific prezintă un interes substanțial pentru UE și statele sale membre; invită toate părțile în cauză să își soluționeze neînțelegerile prin mijloace pașnice și să se abțină să adopte măsuri unilaterale pentru schimbarea statu-quoului, inclusiv în Marea Chinei de Est și de Sud și în Strâmtoarea Taiwan, pentru a garanta securitatea regională; își reiterează angajamentul pentru sprijinirea participării semnificative a Taiwanului la organizații și activități internaționale; |
| --- | --- |

31.

| 32. | reamintește că America Latină împărtășește valorile comune, principiile și încrederea UE în multilateralismul eficace și consideră că parteneriatul UE-America Latină este important și ar trebui consolidat în vederea abordării în comun a provocărilor globale majore; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la atacurile întreprinse împotriva unor membri ai sistemului judiciar și împotriva opoziției alese în mod democratic și a liderilor societății civile din Venezuela; subliniază că respectarea statului de drept, lupta împotriva corupției, progresul către democrație, respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, reprezintă piatra de temelie pentru aprofundarea integrării și a cooperării cu America Latină și zona Caraibilor (ALC); |
| --- | --- |

32.

| 33. | își reiterează sprijinul pentru procesul de pace din Columbia, care este esențial pentru viitorul cetățenilor columbieni și pentru stabilizarea regiunii; solicită ca toate activele FARC, inclusiv veniturile obținute din traficul de droguri, să fie utilizate pentru despăgubirea victimelor conflictului; |
| --- | --- |

33.

Consolidarea și aprofundarea proiectului european prin consolidarea capacităților UE

| 34. | îndeamnă Comisia, SEAE și statele membre să adopte o abordare cuprinzătoare a UE cu orice ocazie în care acest lucru se justifică și consideră că în acțiunea externă a UE ar trebui să se aplice, într-un mod coerent și organizat, luând în considerare și punând în aplicare obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite, acțiuni coerente și coordonate în toate politicile UE, în special în domeniul ajutoarelor umanitare, agriculturii, dezvoltării, comerțului, energiei, climei, științei, apărării și securității cibernetice, pentru a beneficia de forța colectivă a UE; consideră că securitatea energetică, respectarea drepturilor omului și diplomația în domeniul climei rămân aspecte complementare importante ale politicii externe și de securitate comune a UE, care ar trebui să fie înțelese ca parte a unei abordări cuprinzătoare, și că uniunea energetică ar trebui să fie promovată în continuare; |
| --- | --- |

34.

| 35. | recunoaște că schimbările climatice ar putea avea un efect grav asupra stabilității regionale și globale, întrucât încălzirea globală, conflictele în ceea ce privește teritoriul, alimentele, apa și alte resurse slăbesc economiile, amenință securitatea regională și acționează ca o sursă de fluxuri de migrație; încurajează UE și statele sale membre să analizeze cum se pot include strategii de adaptare la schimbările climatice în planificarea militară la nivel național și la nivelul UE și să definească capacitățile, prioritățile și reacțiile considerate adecvate; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază că viitorul cooperării europene în domeniul apărării este afectată în mod semnificativ de decizia Regatului Unit de a se retrage din UE, și solicită continuarea colaborării dintre UE și Regatul Unit ca principali parteneri internaționali pentru a menține securitatea europeană; subliniază că alegerile prezidențiale din Statele Unite au adus incertitudine în parteneriatul transatlantic și evidențiază necesitatea unei contraponderi în ceea ce privește apărarea UE și instituirea unei autonomii strategice; |
| --- | --- |

36.

| 37. | consideră, în această privință, că pentru ca politica externă și de securitate comună să devină mai fermă, mai eficientă și bazată pe valori, UE ar trebui să își îmbunătățească securitatea energetică, reducând imediat dependența sa actuală de petrolul și gazele furnizate de regimurile autoritare și eliminând-o pe termen mediu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază faptul că actualul proces decizional din cadrul politicii externe, bazat pe unanimitate la nivelul Consiliului UE, reprezintă principalul obstacol în calea unei acțiuni externe eficiente și în timp util a UE; este de părere că votul cu majoritate calificată ar trebui să se aplice, de asemenea, PESC; consideră că instituțiile UE trebuie să își amelioreze capacitatea de a anticipa conflicte și crize, inclusiv prin evaluarea impactului pe termen scurt și lung al politicilor sale pentru a elimina cauzele fundamentale ale problemelor; consideră că UE trebuie să fie în măsură să reacționeze mai rapid și mai eficace la crizele în curs de apariție și că ar trebui să pună un accent mai mare pe prevenirea timpurie a conflictelor folosind în principal instrumente civile; invită statele membre să pună în practică recomandările Parlamentului de a adopta principiul responsabilității de a proteja; subliniază nevoia de a aprofunda cooperarea dintre statele membre, țările partenere și organizațiile internaționale, și subliniază importanța unui schimb eficient de informații și a unei coordonări a acțiunilor preventive; |
| --- | --- |

38.

| 39. | invită VP/ÎR, Comisia și statele membre să își intensifice eforturile pentru a crește capacitatea UE de a face față amenințărilor hibride și de natură cibernetică, să întărească în continuare capacitatea UE și a țărilor sale partenere de combatere a știrilor false și a dezinformării, să elaboreze criterii clare pentru a facilita depistarea unor știri false, să aloce mai multe resurse și să transforme grupul operativ Stratcom într-o unitate de sine stătătoare în cadrul SEAE; solicită, în acest sens, să se dezvolte capacități și metode comune de analiză amănunțită a riscurilor și a vulnerabilității și să se consolideze reziliența și capacitățile strategice de comunicare ale UE; subliniază rolul mass-mediei independente, atât online, cât și offline, în promovarea diversității culturale și a competențelor interculturale, precum și necesitatea de a întări aceste mijloace de informare ca sursă de informații credibile, în special în UE și în țările din vecinătatea sa, și evidențiază că este nevoie ca stațiile de TV și canalele de radio comune ale UE să fie îmbunătățite în continuare; invită Comisia, SEAE și statele membre să își coordoneze mai bine acțiunile în acest domeniu; |
| --- | --- |

39.

| 40. | este de părere că forța Europei constă în capacitatea acesteia de a întări o comunitate de valori și respectul pentru diversitatea culturii care îi unește pe toți europenii; consideră, în acest context, că UE joacă un rol principal de promotor al democrației, al libertății, al statului de drept, al drepturilor omului și al egalității de șanse și ar trebui să continue să își promoveze valorile în afara granițelor sale; reamintește că drepturile omului reprezintă o parte integrantă a PESC și că ar trebui să reprezinte o condiție fundamentală a politicilor externe și că, în plus, aceste politici trebuie să fie coerente și bazate pe principii; evidențiază faptul că diplomația culturală ar trebui să devină o parte importantă a acțiunii externe a UE și îndeamnă Comisia să extindă programul Erasmus+ și să promoveze dezvoltarea unei diplomații științifice ambițioase; solicită o coordonare mai strânsă cu UNESCO și cu Comisia patrimoniului mondial, precum și cu actori nestatali și organizații ale societății civile ca parteneri privilegiați ai UE; |
| --- | --- |

40.

| 41. | reamintește că Rezoluția 1820 (2008) din 19 iunie 2008 a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite afirmă că violul și violențele sexuale pot constitui crime de război, crime împotriva umanității sau un element constitutiv al genocidului și că femeile trebuie să beneficieze de protecție umanitară în situații de conflicte armate; |
| --- | --- |

41.

| 42. | consideră că dezvoltarea unei industrii puternice a apărării întărește independența tehnologică a UE; solicită dezvoltarea resurselor industriale și tehnologice necesare pentru îmbunătățirea securității cibernetice, inclusiv prin promovarea unei piețe unice a produselor din domeniul securității cibernetice; solicită să se pună la dispoziție resurse financiare și umane semnificativ sporite în cadrul instituțiilor UE pentru a spori capacitatea UE de securitate cibernetică și de apărare cibernetică; subliniază necesitatea de a integra apărarea cibernetică în acțiunea externă și în politica externă și de securitate comună și evidențiază necesitatea îmbunătățirii capacității de a depista criminalitatea cibernetică; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ia act de faptul că războiul informațional și cibernetic care vizează statele membre ale UE și alte țări occidentale este o tentativă deliberată de a destabiliza și a discredita structurile politice, economice și sociale; reamintește faptul că securitatea statelor membre ale UE care sunt și membre ale NATO este garantată în temeiul articolului 5 din Tratatul Atlanticului de Nord; solicită o coordonare mai strânsă în domeniul apărării cibernetice între statele membre ale UE, instituțiile UE, NATO, Statele Unite ale Americii și alți parteneri credibili; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază rolul mass-mediei independente în promovarea diversității culturale și a competențelor interculturale, precum și necesitatea de a consolida aceste mijloace de informare ca sursă de informații credibile, în special în UE și în țările din vecinătatea sa, și de a întări și mai mult capacitatea UE de a combate știrile false și dezinformarea; subliniază, în acest context, că este necesar să se dezvolte o mai mare reziliență la nivelul UE împotriva unor asemenea informații răspândite pe internet; invită Comisia și SEAE să își coordoneze mai bine acțiunile în acest domeniu; |
| --- | --- |

44.

| 45. | consideră că Europa ar trebui să întărească în continuare cooperarea în materie de apărare comună, pentru a-și apăra valorile și principiile comune și autonomia strategică; subliniază importanța legăturii dintre securitatea externă și cea internă, mai buna utilizare a resurselor și controlul riscurilor în zona periferică a Europei; reamintește că legătura dintre securitate și dezvoltare este un principiu de bază care stă la baza abordării Uniunii privind crizele și conflictele externe; invită statele membre să elibereze într-un mod eficient întregul potențial al Tratatului de la Lisabona în ceea ce privește politica de securitate și apărare comună (PSAC) și salută, în acest context, planul de punere în aplicare privind securitatea și apărarea; încurajează o reexaminare a abordării UE față de misiunile PSAC civile, pentru a asigura faptul că acestea sunt concepute, puse în aplicare și sprijinite în mod adecvat; consideră că capacitățile Agenției Europene de Apărare (AEA), cooperarea structurată permanentă (PESCO) și Grupurile tactice de luptă ale UE ar trebui să fie utilizate la întregul lor potențial; îndeamnă statele membre să asigure finanțare suplimentară în acest scop; |
| --- | --- |

45.

| 46. | consideră că Uniunea Europeană și statele sale membre trebuie să elaboreze o politică externă, de securitate și de apărare eficace și să conlucreze cu NATO și cu alți parteneri internaționali, cu ONU, cu ONG-uri, cu apărătorii drepturilor omului și cu alții cu privire la probleme de interes comun, în scopul promovării păcii, prosperității și stabilității în întreaga lume; evidențiază că este important să fie intensificată sensibilizarea și angajamentul politic pentru o punere în aplicare urgentă a unei PSAC ambițioase, eficiente și structurate; îndeamnă Consiliul, Comisia și statele membre să remedieze problemele UE în materie de comunicare, imprimând mai multă responsabilitate și mai multă vizibilitate acțiunii externe a UE; invită statele membre și instituțiile UE să răspundă problemelor în materie de apărare urmând strategia globală a UE și planurile Comisiei de îmbunătățire a cercetării în domeniul apărării și a dezvoltării capabilităților UE; |
| --- | --- |

46.

| 47. | invită Comisia să țină seama pe deplin de provocările din ce în ce mai importante în materie de securitate în propunerea sa pentru următorul cadru financiar multianual (CFM); consideră că atât dimensiunea, cât și flexibilitatea bugetului PESC trebuie să corespundă așteptărilor cetățenilor UE cu privire la rolul UE în calitate de furnizor de securitate; insistă asupra necesității de a avea o viziune globală pentru politica și instrumentele UE în materie de securitate, inclusiv o coordonare fructuoasă cu Fondul european de apărare propus; invită statele membre să vizeze obiectivul de 2 % din PIB pentru cheltuielile de apărare și să cheltuie 20 % din bugetele lor de apărare pentru echipamente care au fost identificate ca necesare de către AEA; reamintește, de asemenea, că orice politică nouă trebuie să fie susținută prin noi surse de finanțare; constată că numeroase state membre întâmpină dificultăți în ceea ce privește menținerea unei game variate de capacități complet operaționale în materie de apărare, îndeosebi din cauza constrângerilor financiare; solicită, prin urmare, o mai bună cooperare și coordonare cu privire la capacitățile care ar trebui menținute, astfel încât statele membre să se poată specializa în domeniul anumitor capacități și să își cheltuiască resursele într-un mod mai eficient; consideră că interoperabilitatea este esențială pentru ca forțele statelor membre să fie mai compatibile și mai integrate; reamintește că creditele PESC au reprezentat 3,6 % din angajamentele de la rubrica 4 în 2016 și 0,2 % din întregul buget al UE; regretă faptul că dimensiunea și subutilizarea capitolului PESC și transferurile sistematice de la acesta pun în evidență o lipsă persistentă de ambiție a UE de a acționa în calitate de actor global; |
| --- | --- |

47.

| 48. | constată că blocajele din cadrul Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite împiedică acțiunea comunității internaționale și soluționarea crizelor; solicită încă o dată statelor membre să susțină o reformă a componenței și a funcționării sale; |
| --- | --- |

48.

Cooperarea în cadrul coalițiilor și cu instituțiile care asigură securitatea

| 49. | subliniază că este în interesul strategic al UE să își mențină și să își consolideze relațiile transatlantice pe baza respectării valorilor comune, a dreptului internațional și a multilateralismului; solicită UE să continue să își dezvolte autonomia strategică și să își creeze capacități proprii care să permită o mai bună abordare a conflictelor regionale și internaționale care afectează UE; consideră că UE și SUA ar trebui să pună accentul pe adaptarea structurilor transatlantice la încercările actuale, cum ar fi apărarea drepturilor omului, lupta împotriva schimbărilor climatice, combaterea terorismului internațional și a corupției, prevenirea radicalizării și a proliferării armelor de distrugere în masă și combaterea eforturilor țărilor terțe de a destabiliza UE și NATO; subliniază, de asemenea, importanța continuării și întăririi cooperării dintre UE și SUA la nivel bilateral și în cadrul NATO cu privire la chestiunile de interes comun; reamintește că UE și SUA reprezintă, una pentru cealaltă, cel mai important partener și că acțiunile unilaterale servesc doar la slăbirea parteneriatului transatlantic; consideră că Europa trebuie să îmbunătățească și mai mult o „alianță virtuoasă” între sectorul public și cel privat și ar trebui să întărească relația strategică cu SUA; invită Consiliul și SEAE să ridice în mod consecvent problema sancțiunilor extrateritoriale impuse de SUA în dialogul lor cu guvernul Statelor Unite; |
| --- | --- |

49.

| 50. | sprijină cu fermitate Declarația reuniunii la nivel înalt de la Varșovia din 2016, în special privind cooperarea UE-NATO, și salută deciziile privind cooperarea mai strânsă dintre NATO și UE în numeroase domenii, precum și desfășurarea forțelor SUA, ale Canadei și a altor forțe multinaționale pe flancul estic al UE; |
| --- | --- |

50.

| 51. | solicită intensificarea schimbului de informații între statele membre, amplificarea schimbului de informații și a coordonării la nivel interinstituțional între UE, statele membre și NATO, și insistă asupra faptului că acestea trebuie să continue să coopereze cât se poate de strâns în mod complementar, respectând în același timp pe deplin valorile și normele fundamentale europene; recunoaște că schimbul de informații și acțiunile coordonate între UE, statele sale membre și NATO vor aduce rezultate în domenii cum ar fi răspunsul la terorism și la amenințările hibride, conștientizarea situației, consolidarea rezilienței, comunicările strategice, securitatea cibernetică și consolidarea capacităților în raport cu partenerii UE; consideră că, pentru o mai mare securitate în UE, este nevoie de o mai bună coordonare și de o cooperare mai strânsă cu alte entități multilaterale existente, cum ar fi Eurocorps; reiterează faptul că o revigorare a parteneriatelor strategice ar trebui să constituie o prioritate pentru UE; |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază rolul Parlamentului European în elaborarea unei veritabile politici externe comune, în conformitate cu așteptările cetățenilor europeni; invită Consiliul să acționeze împreună cu Parlamentul pe parcursul principalelor etape ale procesului decizional de politică externă; |
| --- | --- |

52.

| 53. | recunoaște activitatea VP/ÎR și îi solicită acesteia să se asigure și în continuare că viitoarele rapoarte anuale vor fi mai concise și mai orientate spre viitor, axându-se pe cele mai importante priorități pentru anul următor și pe o evaluare a măsurilor lansate în anul anterior, inclusiv în ceea ce privește implicațiile lor financiare, pentru a oferi o imagine de ansamblu cuprinzătoare a performanței UE în această privință; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și statelor membre. |
| --- | --- |

54.

---

| 11.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 369/56 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 369/56

---

P8_TA(2017)0494

Raportul anual pe 2016 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință

Rezoluţia Parlamentului European din 13 decembrie 2017 referitoare la Raportul anual pe 2016 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (2017/2122(INI))

(2018/C 369/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului și alte tratate și instrumente ale ONU în domeniul drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului și alte tratate și instrumente ale ONU în domeniul drepturilor omului,

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului,

| — | având în vedere Convenția ONU privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW) din 18 decembrie 1979 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW) din 18 decembrie 1979 (1),

| — | având în vedere recomandările generale din CEDAW nr. 12, 19 și 35 cu privire la violența împotriva femeilor, nr. 26 cu privire la lucrătoarele migrante și nr. 32 cu privire la dimensiunile de gen legate de statutul de refugiat, azilul, naționalitatea și apatridia femeilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările generale din CEDAW nr. 12, 19 și 35 cu privire la violența împotriva femeilor, nr. 26 cu privire la lucrătoarele migrante și nr. 32 cu privire la dimensiunile de gen legate de statutul de refugiat, azilul, naționalitatea și apatridia femeilor,

| — | având în vedere Rezoluția nr. 69/167 din 18 decembrie 2014 (2) a Adunării Generale a ONU privind protecția și promovarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale ale tuturor migranților, indiferent de statutul lor în ceea ce privește migrația, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția nr. 69/167 din 18 decembrie 2014 (2) a Adunării Generale a ONU privind protecția și promovarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale ale tuturor migranților, indiferent de statutul lor în ceea ce privește migrația,

| — | având în vedere Convenția internațională privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și ale membrilor familiilor acestora din 18 decembrie 1990 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția internațională privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și ale membrilor familiilor acestora din 18 decembrie 1990 (3),

| — | având în vedere Rezoluțiile nr. 1325, 1820, 1888, 1889, 1960, 2106, 2122 și 2242 ale Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluțiile nr. 1325, 1820, 1888, 1889, 1960, 2106, 2122 și 2242 ale Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea,

| — | având în vedere Convenția din 1951 și Protocolul din 1967 privind statutul refugiaților (4) și convențiile OIM nr. 43 și nr. 97, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția din 1951 și Protocolul din 1967 privind statutul refugiaților (4) și convențiile OIM nr. 43 și nr. 97,

| — | având în vedere Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului (5),

| — | având în vedere Declarația de la New York pentru refugiați și migranți, adoptată de Adunarea Generală a ONU la 19 septembrie 2016 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la New York pentru refugiați și migranți, adoptată de Adunarea Generală a ONU la 19 septembrie 2016 (6),

| — | având în vedere cele 17 obiective de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU și Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, care urmăresc să asigure pacea și prosperitatea popoarelor și a planetei (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere cele 17 obiective de dezvoltare durabilă (ODD) ale ONU și Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, care urmăresc să asigure pacea și prosperitatea popoarelor și a planetei (7),

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul) din 12 aprilie 2011, semnată de UE la 13 iunie 2017 (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul) din 12 aprilie 2011, semnată de UE la 13 iunie 2017 (8),

| — | având în vedere Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale, adoptate în 1976 și revizuite în 2011 (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale, adoptate în 1976 și revizuite în 2011 (9),

| — | având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 2, 3, 8, 21 și 23 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2, 3, 8, 21 și 23 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere articolul 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 207 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Cadrul strategic și Planul de acțiune ale UE privind drepturile omului și democrația, adoptate de Consiliu la 25 iunie 2012 (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul strategic și Planul de acțiune ale UE privind drepturile omului și democrația, adoptate de Consiliu la 25 iunie 2012 (10),

| — | având în vedere Planul de acțiune privind drepturile omului și democrația 2015-2019, adoptat de Consiliu la 20 iulie 2015 (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune privind drepturile omului și democrația 2015-2019, adoptat de Consiliu la 20 iulie 2015 (11),

| — | având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei și al Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate intitulat „Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația (2015-2019): evaluare la jumătatea perioadei, iunie 2017” (SWD(2017)0254), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei și al Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate intitulat „Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația (2015-2019): evaluare la jumătatea perioadei, iunie 2017” (SWD(2017)0254),

| — | având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei și al Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate intitulat „Egalitatea de gen și capacitarea femeilor: transformarea vieții fetelor și femeilor prin intermediul relațiilor externe ale UE, 2016-2020”, adoptat în 2015 (SWD(2015)0182), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru comun al serviciilor Comisiei și al Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate intitulat „Egalitatea de gen și capacitarea femeilor: transformarea vieții fetelor și femeilor prin intermediul relațiilor externe ale UE, 2016-2020”, adoptat în 2015 (SWD(2015)0182),

| — | având în vedere Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene prezentată de Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Federica Mogherini, la 28 iunie 2016 (12), precum și primul raport referitor la punerea sa în aplicare, intitulat „De la o viziune comună la acțiune comună: punerea în aplicare a Strategiei globale a UE”, publicat în 2017 (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene prezentată de Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Federica Mogherini, la 28 iunie 2016 (12), precum și primul raport referitor la punerea sa în aplicare, intitulat „De la o viziune comună la acțiune comună: punerea în aplicare a Strategiei globale a UE”, publicat în 2017 (13),

| — | având în vedere Decizia 2011/168/PESC a Consiliului din 21 martie 2011 privind Curtea Penală Internațională și de abrogare a Poziției comune 2003/444/PESC (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2011/168/PESC a Consiliului din 21 martie 2011 privind Curtea Penală Internațională și de abrogare a Poziției comune 2003/444/PESC (14),

| — | având în vedere Agenda europeană privind migrația din 13 mai 2015 (COM(2015)0240) și Comunicarea Comisiei din 7 iunie 2016 privind stabilirea unui nou cadru de parteneriat cu țările terțe bazat pe Agenda europeană privind migrația (COM(2016)0385), |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda europeană privind migrația din 13 mai 2015 (COM(2015)0240) și Comunicarea Comisiei din 7 iunie 2016 privind stabilirea unui nou cadru de parteneriat cu țările terțe bazat pe Agenda europeană privind migrația (COM(2016)0385),

| — | având în vedere orientările UE pentru promovarea și protecția drepturilor copilului, adoptate în 2007 și revizuite în 2017 (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările UE pentru promovarea și protecția drepturilor copilului, adoptate în 2007 și revizuite în 2017 (15),

| — | având în vedere Declarația comună a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în Consiliu, a Parlamentului European și a Comisiei Europene, intitulată „Un nou consens european privind dezvoltarea: Lumea noastră, demnitatea noastră, viitorul nostru” (16), adoptată de Consiliu, Parlament și Comisie la 7 iunie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în Consiliu, a Parlamentului European și a Comisiei Europene, intitulată „Un nou consens european privind dezvoltarea: Lumea noastră, demnitatea noastră, viitorul nostru” (16), adoptată de Consiliu, Parlament și Comisie la 7 iunie 2017,

| — | având în vedere Orientările UE în domeniul drepturilor omului privind libertatea de exprimare online și offline, adoptate în 2014 (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE în domeniul drepturilor omului privind libertatea de exprimare online și offline, adoptate în 2014 (17),

| — | având în vedere protecția libertății de exprimare, atât offline, cât și online, consfințită la articolul 19 din Declarația universală a drepturilor omului, articolul 19 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, articolul 10 din Convenția europeană a drepturilor omului și articolul 11 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere protecția libertății de exprimare, atât offline, cât și online, consfințită la articolul 19 din Declarația universală a drepturilor omului, articolul 19 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, articolul 10 din Convenția europeană a drepturilor omului și articolul 11 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Orientările UE privind promovarea și protecția libertății de religie sau de convingere, adoptate în 2013 (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE privind promovarea și protecția libertății de religie sau de convingere, adoptate în 2013 (18),

| — | având în vedere protecția internațională a libertății de religie sau de convingere consfințită la articolul 18 din Declarația universală a drepturilor omului, articolul 18 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, Declarația ONU din 1981 privind eliminarea tuturor formelor de intoleranță și de discriminare bazate pe religie sau convingere, articolul 9 din Convenția europeană a drepturilor omului și articolul 10 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere protecția internațională a libertății de religie sau de convingere consfințită la articolul 18 din Declarația universală a drepturilor omului, articolul 18 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, Declarația ONU din 1981 privind eliminarea tuturor formelor de intoleranță și de discriminare bazate pe religie sau convingere, articolul 9 din Convenția europeană a drepturilor omului și articolul 10 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere concluziile Consiliului privind intoleranța, discriminarea și violența pe motive de religie sau convingeri, adoptate la 21 februarie 2011 (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului privind intoleranța, discriminarea și violența pe motive de religie sau convingeri, adoptate la 21 februarie 2011 (19),

| — | având în vedere Orientările UE privind pedeapsa cu moartea, adoptate în 2013 (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE privind pedeapsa cu moartea, adoptate în 2013 (20),

| — | având în vedere Orientările politicii UE față de țările terțe în ceea ce privește tortura și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante, adoptate în 2001 și revizuite în 2012 (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările politicii UE față de țările terțe în ceea ce privește tortura și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante, adoptate în 2001 și revizuite în 2012 (21),

| — | având în vedere Protocolul ONU privind prevenirea, reprimarea și pedepsirea traficului de persoane, în special de femei și copii, adițional la Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva criminalității transnaționale organizate (22) și Convenția Consiliului Europei privind lupta împotriva traficului de ființe umane; |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul ONU privind prevenirea, reprimarea și pedepsirea traficului de persoane, în special de femei și copii, adițional la Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva criminalității transnaționale organizate (22) și Convenția Consiliului Europei privind lupta împotriva traficului de ființe umane;

| — | având în vedere Orientările UE pentru promovarea și protejarea respectării tuturor drepturilor omului în cazul persoanelor lesbiene, gay, bisexuale, transgen și intersexuale (LGBTI), adoptate în 2013 (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE pentru promovarea și protejarea respectării tuturor drepturilor omului în cazul persoanelor lesbiene, gay, bisexuale, transgen și intersexuale (LGBTI), adoptate în 2013 (23),

| — | având în vedere Orientările UE cu privire la dialogurile pe tema drepturilor omului cu țările terțe, adoptate în 2001 și revizuite în 2009 (24), |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE cu privire la dialogurile pe tema drepturilor omului cu țările terțe, adoptate în 2001 și revizuite în 2009 (24),

| — | având în vedere Orientările UE privind promovarea respectării dreptului internațional umanitar, adoptate în 2005 și revizuite în 2009 (25), |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE privind promovarea respectării dreptului internațional umanitar, adoptate în 2005 și revizuite în 2009 (25),

| — | având în vedere Liniile directoare ale UE privind violența împotriva femeilor și combaterea tuturor formelor de discriminare la adresa femeilor, adoptate în 2008 (26), |
| --- | --- |

—

având în vedere Liniile directoare ale UE privind violența împotriva femeilor și combaterea tuturor formelor de discriminare la adresa femeilor, adoptate în 2008 (26),

| — | având în vedere Orientările UE privind copiii și conflictele armate, adoptate în 2003 și revizuite în 2008 (27), |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE privind copiii și conflictele armate, adoptate în 2003 și revizuite în 2008 (27),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2017/821 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 mai 2017 de stabilire a unor obligații de diligență necesară în cadrul lanțului de aprovizionare care revin importatorilor din Uniune de staniu, tantal și tungsten, de minereuri ale acestora și de aur provenind din zone de conflict și din zone cu risc ridicat (28), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2017/821 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 mai 2017 de stabilire a unor obligații de diligență necesară în cadrul lanțului de aprovizionare care revin importatorilor din Uniune de staniu, tantal și tungsten, de minereuri ale acestora și de aur provenind din zone de conflict și din zone cu risc ridicat (28),

| — | având în vedere Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului, adoptate în 2005 și revizuite în 2008 (29), |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului, adoptate în 2005 și revizuite în 2008 (29),

| — | având în vedere Raportul anual al UE privind drepturile omului și democrația în lume în 2015 (30), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual al UE privind drepturile omului și democrația în lume în 2015 (30),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2017 referitoare la exportul de arme: punerea în aplicare a Poziției comune 2008/944/PESC (31), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2017 referitoare la exportul de arme: punerea în aplicare a Poziției comune 2008/944/PESC (31),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 decembrie 2016 referitoare la Raportul anual pe 2015 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (32) și rezoluțiile anterioare pe această temă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 decembrie 2016 referitoare la Raportul anual pe 2015 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (32) și rezoluțiile anterioare pe această temă,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2016 referitoare la drepturile omului și migrația în țările terțe (33), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2016 referitoare la drepturile omului și migrația în țările terțe (33),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2016 referitoare la răspunderea întreprinderilor pentru încălcări grave ale drepturilor omului în țările terțe (34), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2016 referitoare la răspunderea întreprinderilor pentru încălcări grave ale drepturilor omului în țările terțe (34),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2016 referitoare la combaterea traficului de ființe umane în contextul relațiilor externe ale UE (35), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 iulie 2016 referitoare la combaterea traficului de ființe umane în contextul relațiilor externe ale UE (35),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 21 ianuarie 2016 referitoare la prioritățile UE pentru sesiunile din 2016 ale Consiliului ONU pentru Drepturile Omului (36), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 21 ianuarie 2016 referitoare la prioritățile UE pentru sesiunile din 2016 ale Consiliului ONU pentru Drepturile Omului (36),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 februarie 2016 referitoare la situația umanitară din Yemen (37), care invită VP/ÎR să lanseze o inițiativă pentru a impune Arabiei Saudite un embargo al UE asupra armelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 februarie 2016 referitoare la situația umanitară din Yemen (37), care invită VP/ÎR să lanseze o inițiativă pentru a impune Arabiei Saudite un embargo al UE asupra armelor,

| — | având în vedere rezoluțiile privind cazurile de încălcare a drepturilor omului, a democrației și a statului de drept, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile privind cazurile de încălcare a drepturilor omului, a democrației și a statului de drept,

| — | având în vedere faptul că Premiul Saharov pentru libertatea de gândire a fost atribuit în 2016 Nadiei Murad și Lamiyei Aji Bashar, |
| --- | --- |

—

având în vedere faptul că Premiul Saharov pentru libertatea de gândire a fost atribuit în 2016 Nadiei Murad și Lamiyei Aji Bashar,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 octombrie 2013 referitoare la discriminarea pe criterii de castă (38), raportul Raportorului special pentru probleme privind minoritățile din 28 ianuarie 2016 privind minoritățile și discriminarea pe criterii de castă și sisteme analoage de statut moștenit (39), precum și instrumentul ONU de orientare privind discriminarea fondată pe criterii de descendență, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 octombrie 2013 referitoare la discriminarea pe criterii de castă (38), raportul Raportorului special pentru probleme privind minoritățile din 28 ianuarie 2016 privind minoritățile și discriminarea pe criterii de castă și sisteme analoage de statut moștenit (39), precum și instrumentul ONU de orientare privind discriminarea fondată pe criterii de descendență,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 noiembrie 2011 referitoare la sprijinul acordat CPI de către UE: confruntarea cu provocările și învingerea dificultăților (40), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 noiembrie 2011 referitoare la sprijinul acordat CPI de către UE: confruntarea cu provocările și învingerea dificultăților (40),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0365/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0365/2017),

| A. | întrucât, în temeiul articolului 21 din TUE, UE se angajează la o politică externă și de securitate comună (PESC) orientată de principiile care au inspirat crearea Uniunii și pe care aceasta urmărește să le promoveze la nivel mondial: principiul democrației, al statului de drept, al universalității și indivizibilității drepturilor omului și libertăților fundamentale, respectarea demnității umane, principiul egalității și solidarității și respectarea Cartei ONU, a Cartei drepturilor fundamentale a UE și a dreptului internațional; întrucât Uniunea urmează să adere la Convenția europeană a drepturilor omului; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în temeiul articolului 21 din TUE, UE se angajează la o politică externă și de securitate comună (PESC) orientată de principiile care au inspirat crearea Uniunii și pe care aceasta urmărește să le promoveze la nivel mondial: principiul democrației, al statului de drept, al universalității și indivizibilității drepturilor omului și libertăților fundamentale, respectarea demnității umane, principiul egalității și solidarității și respectarea Cartei ONU, a Cartei drepturilor fundamentale a UE și a dreptului internațional; întrucât Uniunea urmează să adere la Convenția europeană a drepturilor omului;

| B. | întrucât, în prezent, la nivel mondial, încălcările drepturilor omului și libertăților fundamentale, inclusiv crimele împotriva umanității, crimele de război și genocidele, necesită eforturi susținute din partea întregii comunități internaționale; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în prezent, la nivel mondial, încălcările drepturilor omului și libertăților fundamentale, inclusiv crimele împotriva umanității, crimele de război și genocidele, necesită eforturi susținute din partea întregii comunități internaționale;

| C. | întrucât respectarea, promovarea, indivizibilitatea și protejarea universalității drepturilor omului sunt principii fundamentale ale PESC; întrucât, în rolul său de control asupra PESC, Parlamentul are dreptul de a fi informat și consultat cu privire la aspectele principalele și la opțiunile fundamentale (articolul 36 din TUE); |
| --- | --- |

C.

întrucât respectarea, promovarea, indivizibilitatea și protejarea universalității drepturilor omului sunt principii fundamentale ale PESC; întrucât, în rolul său de control asupra PESC, Parlamentul are dreptul de a fi informat și consultat cu privire la aspectele principalele și la opțiunile fundamentale (articolul 36 din TUE);

| D. | întrucât Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii, adoptată de Consiliu în iunie 2016, afirmă că drepturile omului trebuie să fie integrate în mod sistematic în toate sectoarele de politică și în toate instituțiile, inclusiv în comerțul internațional și politica comercială; |
| --- | --- |

D.

întrucât Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii, adoptată de Consiliu în iunie 2016, afirmă că drepturile omului trebuie să fie integrate în mod sistematic în toate sectoarele de politică și în toate instituțiile, inclusiv în comerțul internațional și politica comercială;

| E. | întrucât o mai mare coerență între politicile interne și externe ale UE, dar și între politicile externe în sine, reprezintă o condiție indispensabilă pentru succesul și eficiența politicii UE în domeniul drepturilor omului; întrucât o mai bună coerență ar trebui să-i permită UE să reacționeze mai rapid în etapele timpurii ale încălcărilor drepturilor omului și, în unele cazuri, să anticipeze și să prevină săvârșirea acestora, inclusiv în domeniul comerțului internațional și al politicii comerciale; |
| --- | --- |

E.

întrucât o mai mare coerență între politicile interne și externe ale UE, dar și între politicile externe în sine, reprezintă o condiție indispensabilă pentru succesul și eficiența politicii UE în domeniul drepturilor omului; întrucât o mai bună coerență ar trebui să-i permită UE să reacționeze mai rapid în etapele timpurii ale încălcărilor drepturilor omului și, în unele cazuri, să anticipeze și să prevină săvârșirea acestora, inclusiv în domeniul comerțului internațional și al politicii comerciale;

| F. | întrucât angajamentul UE în favoarea unui multilateralism eficient, cu ONU ca pilon central, este parte integrantă a politicii externe a Uniunii și se întemeiază pe convingerea că un sistem multilateral fondat pe valori și norme universale este cel mai potrivit pentru soluționarea crizelor, provocărilor și amenințărilor globale, |
| --- | --- |

F.

întrucât angajamentul UE în favoarea unui multilateralism eficient, cu ONU ca pilon central, este parte integrantă a politicii externe a Uniunii și se întemeiază pe convingerea că un sistem multilateral fondat pe valori și norme universale este cel mai potrivit pentru soluționarea crizelor, provocărilor și amenințărilor globale,

| G. | întrucât articolul 207 din TFUE prevede că politica comercială a Uniunii se întemeiază pe principiile și obiectivele acțiunii externe a Uniunii; întrucât comerțul și drepturile omului se influențează reciproc în țările terțe, iar în contextul unui regim de răspundere a întreprinderilor, astfel cum se discută în prezent în cadrul ONU, și al lanțurilor valorice globale, comunitatea de afaceri are un rol important în oferirea unor stimulente pozitive pentru promovarea drepturilor omului, a democrației și a responsabilității întreprinderilor; întrucât buna guvernanță și autoritățile publice care acționează în interes general joacă un rol important în comportamentul întreprinderilor; întrucât UE participă la eforturile de elaborare a unui tratat cu caracter obligatoriu privind afacerile și drepturile omului; |
| --- | --- |

G.

întrucât articolul 207 din TFUE prevede că politica comercială a Uniunii se întemeiază pe principiile și obiectivele acțiunii externe a Uniunii; întrucât comerțul și drepturile omului se influențează reciproc în țările terțe, iar în contextul unui regim de răspundere a întreprinderilor, astfel cum se discută în prezent în cadrul ONU, și al lanțurilor valorice globale, comunitatea de afaceri are un rol important în oferirea unor stimulente pozitive pentru promovarea drepturilor omului, a democrației și a responsabilității întreprinderilor; întrucât buna guvernanță și autoritățile publice care acționează în interes general joacă un rol important în comportamentul întreprinderilor; întrucât UE participă la eforturile de elaborare a unui tratat cu caracter obligatoriu privind afacerile și drepturile omului;

| H. | întrucât protecția drepturilor omului în cazul celor mai vulnerabile grupuri, cum ar fi minoritățile etnice, lingvistice și religioase, persoanele cu dizabilități, comunitatea LGBTI, femeile, copiii, solicitanții de azil și migranții, merită o atenție deosebită; |
| --- | --- |

H.

întrucât protecția drepturilor omului în cazul celor mai vulnerabile grupuri, cum ar fi minoritățile etnice, lingvistice și religioase, persoanele cu dizabilități, comunitatea LGBTI, femeile, copiii, solicitanții de azil și migranții, merită o atenție deosebită;

| I. | întrucât femeile și copiii se confruntă cu amenințări, discriminare și violență, în special în zonele de război și în cadrul regimurilor autoritare; întrucât egalitatea de gen încorporează valorile europene fundamentale și este consacrată în cadrul juridic și politic al UE; întrucât violența împotriva femeilor și fetelor și discriminarea acestora au crescut în ultimii ani; |
| --- | --- |

I.

întrucât femeile și copiii se confruntă cu amenințări, discriminare și violență, în special în zonele de război și în cadrul regimurilor autoritare; întrucât egalitatea de gen încorporează valorile europene fundamentale și este consacrată în cadrul juridic și politic al UE; întrucât violența împotriva femeilor și fetelor și discriminarea acestora au crescut în ultimii ani;

| J. | întrucât statele au responsabilitatea finală de a proteja toate drepturile omului prin adoptarea și punerea în aplicare a tratatelor și a convențiilor internaționale privind drepturile omului, prin monitorizarea încălcărilor drepturilor omului și prin asigurarea unor căi de atac eficiente pentru victime; |
| --- | --- |

J.

întrucât statele au responsabilitatea finală de a proteja toate drepturile omului prin adoptarea și punerea în aplicare a tratatelor și a convențiilor internaționale privind drepturile omului, prin monitorizarea încălcărilor drepturilor omului și prin asigurarea unor căi de atac eficiente pentru victime;

| K. | întrucât din ce în ce mai multe încălcări ale drepturilor omului care constituie crime de război și crime împotriva umanității, inclusiv genocid, sunt săvârșite de actori statali și nestatali; |
| --- | --- |

K.

întrucât din ce în ce mai multe încălcări ale drepturilor omului care constituie crime de război și crime împotriva umanității, inclusiv genocid, sunt săvârșite de actori statali și nestatali;

| L. | întrucât libertatea de gândire, libertatea de conștiință, libertatea religioasă, inclusiv libertatea de a crede sau de a nu crede, de a practica sau de a nu practica o religie potrivit propriei alegeri, de a adopta, abandona sau schimba religia, trebuie să fie garantate peste tot în lume și menținute în mod necondiționat, în special prin dialoguri interreligioase și interculturale; întrucât legile care interzic blasfemia sunt larg răspândite, în unele state existând pedepse care variază de la pedeapsa cu închisoarea, flagelare sau pedeapsa cu moartea; |
| --- | --- |

L.

întrucât libertatea de gândire, libertatea de conștiință, libertatea religioasă, inclusiv libertatea de a crede sau de a nu crede, de a practica sau de a nu practica o religie potrivit propriei alegeri, de a adopta, abandona sau schimba religia, trebuie să fie garantate peste tot în lume și menținute în mod necondiționat, în special prin dialoguri interreligioase și interculturale; întrucât legile care interzic blasfemia sunt larg răspândite, în unele state existând pedepse care variază de la pedeapsa cu închisoarea, flagelare sau pedeapsa cu moartea;

| M. | întrucât libertatea de opinie și de exprimare, libertatea de întrunire și de asociere și organizarea unor procese electorale periodice, transparente și corecte sunt elemente esențiale ale democrației; întrucât în societățile fragile, expuse conflictelor sau opresive, alegerile pot declanșa uneori violențe la scară largă; |
| --- | --- |

M.

întrucât libertatea de opinie și de exprimare, libertatea de întrunire și de asociere și organizarea unor procese electorale periodice, transparente și corecte sunt elemente esențiale ale democrației; întrucât în societățile fragile, expuse conflictelor sau opresive, alegerile pot declanșa uneori violențe la scară largă;

| N. | întrucât asocierea cu țări terțe, în toate forurile bilaterale și multilaterale, de exemplu în cursul dialogurilor pe tema drepturilor omului, constituie unul dintre cele mai eficiente instrumente pentru rezolvarea problemelor legate de drepturile omului; |
| --- | --- |

N.

întrucât asocierea cu țări terțe, în toate forurile bilaterale și multilaterale, de exemplu în cursul dialogurilor pe tema drepturilor omului, constituie unul dintre cele mai eficiente instrumente pentru rezolvarea problemelor legate de drepturile omului;

| O. | întrucât trebuie asigurate resursele adecvate, iar acestea trebuie să fie repartizate cât mai eficient, pentru a consolida promovarea drepturilor omului și a democrației în țările terțe; |
| --- | --- |

O.

întrucât trebuie asigurate resursele adecvate, iar acestea trebuie să fie repartizate cât mai eficient, pentru a consolida promovarea drepturilor omului și a democrației în țările terțe;

| P. | întrucât accesul la apă și la salubritate este un drept fundamental al omului și limitarea sa este una dintre cauzele tensiunilor geopolitice din anumite regiuni; |
| --- | --- |

P.

întrucât accesul la apă și la salubritate este un drept fundamental al omului și limitarea sa este una dintre cauzele tensiunilor geopolitice din anumite regiuni;

| Q. | întrucât siturile de patrimoniu cultural sunt amenințate tot mai mult de vandalism și jafuri ilegale, în special în Orientul Mijlociu; |
| --- | --- |

Q.

întrucât siturile de patrimoniu cultural sunt amenințate tot mai mult de vandalism și jafuri ilegale, în special în Orientul Mijlociu;

| R. | întrucât educația joacă un rol esențial în prevenirea încălcării drepturilor omului și a conflictelor și contribuie la creșterea gradului de participare a cetățenilor la procesul decizional în cadrul sistemelor democratice; întrucât instituțiile de învățământ care promovează drepturile omului, respectul și diversitatea ar trebui să fie susținute de state; întrucât canalele de comunicare, al căror număr a crescut, reprezintă un instrument important prin care se pot comunica rapid cazurile de încălcare a drepturilor omului și prin care se poate contacta un număr semnificativ de victime sau de potențiale victime ale încălcărilor drepturilor omului din țările terțe, oferindu-le informații și asistență; întrucât colectarea de date dezagregate cuprinzătoare este esențială pentru a proteja drepturile omului, în special pe cele ale grupurilor celor mai vulnerabile, ale grupurilor marginalizate și ale grupurilor expuse riscului de marginalizare; întrucât utilizarea unor indicatori adecvați constituie, de asemenea, o modalitate eficientă de evaluare a progreselor în ceea ce privește îndeplinirea obligațiilor ce le revin statelor în temeiul tratatelor internaționale, |
| --- | --- |

R.

întrucât educația joacă un rol esențial în prevenirea încălcării drepturilor omului și a conflictelor și contribuie la creșterea gradului de participare a cetățenilor la procesul decizional în cadrul sistemelor democratice; întrucât instituțiile de învățământ care promovează drepturile omului, respectul și diversitatea ar trebui să fie susținute de state; întrucât canalele de comunicare, al căror număr a crescut, reprezintă un instrument important prin care se pot comunica rapid cazurile de încălcare a drepturilor omului și prin care se poate contacta un număr semnificativ de victime sau de potențiale victime ale încălcărilor drepturilor omului din țările terțe, oferindu-le informații și asistență; întrucât colectarea de date dezagregate cuprinzătoare este esențială pentru a proteja drepturile omului, în special pe cele ale grupurilor celor mai vulnerabile, ale grupurilor marginalizate și ale grupurilor expuse riscului de marginalizare; întrucât utilizarea unor indicatori adecvați constituie, de asemenea, o modalitate eficientă de evaluare a progreselor în ceea ce privește îndeplinirea obligațiilor ce le revin statelor în temeiul tratatelor internaționale,

Considerații generale

| 1. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la reprimarea democrației, drepturilor omului și statului de drept, care continuă să fie amenințate la nivel mondial; reamintește că UE s-a angajat să promoveze universalitatea și indivizibilitatea drepturilor omului și a libertăților și valorilor fundamentale, precum și principiile democratice, care trebuie consolidate în întreaga lume; |
| --- | --- |

1.

| 2. | își reiterează convingerea fermă că UE și statele sale membre trebuie să urmărească în mod activ principiul integrării drepturilor omului și a democrației, ca principii fundamentale care se consolidează reciproc și care stau la baza UE, în toate politicile UE, inclusiv în cele care au o dimensiune externă, precum cele din domeniul dezvoltării, migrației, securității, combaterii terorismului, extinderii și comerțului; subliniază, în acest sens, că este extrem de important să se asigure o mai mare coerență între politicile interne și externe ale UE și o mai mare coordonare între politicile externe ale statelor membre; subliniază faptul că complexitatea tot mai mare a conflictelor din întreaga lume necesită o abordare și o cooperare integrate, unitare și ferme la nivel internațional; reamintește că obiectivul UE de a-și spori influența la nivel mondial ca actor internațional credibil și legitim depinde în mare măsură de capacitatea sa de a urmări respectarea drepturilor omului și a democrației pe plan intern și extern, în conformitate cu angajamentele sale consacrate în tratatele fondatoare; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază importanța unei cooperări consolidate între Comisie, Consiliu, Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE), Parlament și delegațiile UE pentru a promova și asigura o atitudine unitară și coerentă în favoarea drepturilor omului și a principiilor democratice; subliniază, de asemenea, importanța unui angajament ferm pentru promovarea acestor valori în forurile multilaterale, inclusiv prin coordonarea la nivelul UE în timp util și printr-o abordare activă în timpul negocierilor; încurajează, în acest context, UE să inițieze și să cosponsorizeze rezoluții și să intensifice punerea în practică a inițiativelor transregionale în toate mecanismele privind drepturile omului ale ONU; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută faptul că în 2016, chestiunile legate de statul de drept, principiile democratice și încălcările drepturilor omului au fost dezbătute în mod regulat în perioadele de sesiune plenară, abordate în diferite rezoluții parlamentare și discutate în reuniunile comisiilor și ale delegațiilor interparlamentare; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază activitatea Subcomisiei pentru drepturile omului (DROI), care menține relații strânse de colaborare cu SEAE, cu alte instituții ale UE, cu societatea civilă, cu instituțiile multilaterale din domeniul drepturilor omului și cu Reprezentantul Special al UE (RSUE) pentru drepturile omului; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reamintește că, în 2016, DROI a întocmit trei rapoarte, și anume referitoare la drepturile omului și migrația în țările terțe, răspunderea întreprinderilor pentru încălcări grave ale drepturilor omului în țările terțe, precum și lupta împotriva traficului de ființe umane în relațiile externe ale UE; invită Comisia să ia măsuri concrete în urma acestor rapoarte din proprie inițiativă; |
| --- | --- |

6.

| 7. | constată că, în 2016, numeroase misiuni ale Comisiei DROI s-au deplasat în diferite țări cu scopul de a colecta și de a face schimb de informații cu actorii locali, guvernamentali și neguvernamentali, din domeniul drepturilor omului, de a prezenta poziția Parlamentului și de a încuraja o îmbunătățire a protecției și respectării drepturilor omului; |
| --- | --- |

7.

Răspunsul la provocările din domeniul drepturilor omului

| 8. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la numărul tot mai mare de atacuri îndreptate împotriva minorităților religioase, care sunt adesea săvârșite de actori nestatali, cum ar fi ISIS/Daesh; regretă faptul că, în multe țări, există și sunt puse în aplicare legi în materie de blasfemie și anti-convertire, care limitează efectiv și chiar privează minoritățile religioase și ateii de libertatea de religie sau de convingere și de libertatea de exprimare; solicită luarea unor măsuri pentru a proteja minoritățile religioase, necredincioșii și ateii care sunt victimele legilor blasfemiei și solicită UE și statelor membre să se implice în discuții politice pentru a abroga aceste legi; invită UE și statele membre să își intensifice eforturile pentru a consolida respectarea libertății de gândire, de conștiință, de religie și de credință, precum și pentru a promova dialogul intercultural și interreligios în interacțiunile cu țările terțe; solicită acțiuni concrete în direcția punerii efective în aplicare a Orientărilor UE privind promovarea și protecția libertății de religie sau de convingere, asigurându-se, printre altele, formarea sistematică și coerentă a personalului UE de la sediu și din delegații; sprijină pe deplin practica UE de a juca un rol de lider în ceea ce privește rezoluțiile tematice privind libertatea de religie și de convingere în cadrul Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU (CDO) și în cadrul Adunării Generale a ONU; sprijină pe deplin activitatea trimisului special al UE pentru promovarea libertății de religie sau de convingere în afara UE, dl Ján Figel; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reiterează faptul că libertatea de exprimare online și offline este o componentă esențială în orice societate democratică, deoarece susține o cultură a pluralismului care permite societății civile și cetățenilor să tragă la răspundere guvernele și factorii de decizie și sprijină respectarea statului de drept; subliniază faptul că restricționarea libertății de exprimare, online sau offline, cum ar fi prin intermediul eliminării conținutului online, trebuie să aibă loc numai în cazuri excepționale, atunci când este prevăzută de lege și justificată prin faptul că urmărește un scop legitim; subliniază, prin urmare, că UE ar trebui să își intensifice eforturile de promovare a libertății de exprimare prin politicile și instrumentele sale externe; reiterează solicitarea ca UE și statele sale membre să îmbunătățească monitorizarea pe care o efectuează asupra tuturor tipurilor de restricții privind libertatea de exprimare și a mass-mediei în țările terțe, să condamne rapid și în mod sistematic astfel de limitări și să utilizeze toate mijloacele și instrumentele diplomatice disponibile pentru a elimina astfel de restricții; subliniază importanța asigurării punerii în aplicare efective a Orientărilor UE privind libertatea de exprimare online și offline, precum și a monitorizării cu regularitate a impactului acestora; condamnă decesul și încarcerarea a numeroși jurnaliști și bloggeri în 2016 și solicită UE să îi protejeze în mod eficient; salută noul Instrument european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO) lansat în 2016, care pune un accent deosebit pe formarea delegațiilor UE și a actorilor din domeniul mass-mediei din țări terțe cu privire la punerea în aplicare a orientărilor; subliniază importanța denunțării și condamnării discursurilor de incitare la ură și de incitare la violență pe internet și în afara acestuia, întrucât acestea constituie o amenințare la adresa statului de drept și a valorilor reprezentate de drepturile omului; |
| --- | --- |

9.

| 10. | este profund îngrijorat de faptul că societatea civilă, inclusiv organizațiile centrate pe credință, este atacată din ce în ce mai mult la nivel mondial, printre altele, printr-un număr tot mai mare de legi represive adoptate în întreaga lume, uneori sub pretextul combaterii terorismului; subliniază că fenomenul de restrângere a spațiului societății civile este un fenomen global; reamintește că societatea civilă independentă joacă un rol esențial în domeniul apărării și promovării drepturilor omului și în funcționarea societăților democratice, în principal prin promovarea transparenței, responsabilității și separării puterilor; invită UE și statele sale membre să monitorizeze constant și să aducă în discuție cazurile de încălcare a libertății de întrunire și de asociere, inclusiv diferitele forme de interdicții și limitări impuse organizațiilor societății civile și activităților lor, cum ar fi legile care vizează restrângerea spațiului societății civile sau promovarea ONG-urilor finanțate de către guverne autoritare (organizații neguvernamentale organizate de guverne); invită, de asemenea, UE, statele sale membre și delegațiile UE să folosească toate mijloacele disponibile, cum ar fi dialogurile pe tema drepturilor omului, dialogurile politice și diplomația publică, pentru a aduce în discuție în mod sistematic cazurile individuale ale apărătorilor drepturilor omului și ale activiștilor societății civile expuși riscurilor și în special pe acelea referitoare la persoanele care au fost reținute sau închise din motive arbitrare și/sau din cauza convingerilor politice sau a angajamentului lor social, precum și să denunțe fără echivoc represiunea, hărțuirea și uciderea apărătorilor drepturilor omului, inclusiv a celor care activează în domeniul mediului; solicită instituirea unui sistem de monitorizare eficientă a spațiului societății civile, cu repere și indicatori clari, care să asigure un mediu juridic propice și favorabil pentru societatea civilă; |
| --- | --- |

10.

| 11. | încurajează delegațiile UE și personalul diplomatic al statelor membre să sprijine în continuare în mod activ apărătorii drepturilor omului prin monitorizarea sistematică a proceselor, prin vizitarea militanților reținuți în închisori și prin publicarea de declarații cu privire la cazuri individuale, după caz; subliniază importanța instrumentelor „diplomației tăcute” în această privință; salută faptul că UE a evocat cazuri ale apărătorilor drepturilor omului în cadrul dialogurilor și al consultărilor la nivelul UE cu peste 50 de țări în 2016; subliniază faptul că fondul de urgență al IEDDO a sprijinit peste 250 de apărători ai drepturilor omului la nivelul UE în 2016, ceea ce reprezintă o creștere de 30 % față de 2015; salută instituirea unui Mecanism al UE în favoarea apărătorilor drepturilor omului, ProtectDefenders.eu, pus în aplicare de societatea civilă și care a oferit sprijin esențial unui număr mare de apărători ai drepturilor omului; îndeamnă Comisia să asigure continuarea programului după luna octombrie 2018 și să îi sporească capacitățile, cu scopul de a oferi mai mult sprijin apărătorilor drepturilor omului la nivel mondial; |
| --- | --- |

11.

| 12. | consideră că este extrem de regretabil că tortura, tratamentele inumane sau degradante și pedeapsa cu moartea continuă în multe țări din întreaga lume și solicită UE să își intensifice eforturile vizând eradicarea acestora; salută, în acest sens, revizuirea legislației UE privind comerțul cu anumite bunuri susceptibile de a fi utilizate pentru pedeapsa capitală, tortură și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante; îndeamnă SEAE și VP/ÎR să se implice mai puternic în combaterea torturii și a altor tratamente sau pedepse crude, inumane și degradante, inclusiv a pedepsei cu moartea, prin intensificarea eforturilor diplomatice și printr-o poziționare publică mai sistematică; subliniază, în acest sens, condițiile îngrijorătoare de detenție din anumite penitenciare, inclusiv absența tratamentului pentru problemele de sănătate și recomandă ca SEAE, delegațiile UE și statele membre să utilizeze toate instrumentele existente, cum ar fi orientările UE privind tortura, la potențialul lor maxim; salută faptul că rezoluția ONU referitoare la un moratoriu privind aplicarea pedepsei cu moartea a fost adoptată de către Adunarea Generală a ONU în decembrie 2016, cu sprijinul a 117 țări; ia act de faptul că, în 2016, numărul de execuții efectuate la nivel mondial a scăzut în comparație cu anul precedent și își exprimă profunda îngrijorare cu privire la faptul că numărul total de execuții rămâne totuși mai ridicat decât media înregistrată în ultimul deceniu; subliniază că cei vizați sunt adesea membri ai societății care exprimă opinii critice și ai grupurilor vulnerabile; solicită țărilor care aplică încă această practică să adopte un moratoriu și să abolească pedeapsa cu moartea; |
| --- | --- |

12.

| 13. | recunoaște posibila mare importanță pe care o au tehnologiile moderne ale informației și comunicațiilor pentru promovarea, apărarea și remedierea drepturilor omului la nivel mondial și invită instituțiile UE și statele membre să își utilizeze canalele de informații pentru a reitera în mod sistematic în cadrele și misiunile lor specifice poziția Parlamentului privind diversele aspecte legate de drepturile omului, contribuind în același timp la eficiența și vizibilitatea eforturilor comune ale UE; își exprimă îngrijorarea cu privire la utilizarea tot mai frecventă a anumitor tehnologii de supraveghere cibernetică cu dublă utilizare împotriva politicienilor, activiștilor și jurnaliștilor; salută, în acest sens, activitatea în curs de desfășurare a instituțiilor UE pentru actualizarea Regulamentului (CE) nr. 428/2009 al Consiliului din 5 mai 2009 de instituire a unui regim comunitar pentru controlul exporturilor, transferului, serviciilor de intermediere și tranzitului de produse cu dublă utilizare (41); condamnă cu fermitate faptul că tot mai mulți apărători ai drepturilor omului se confruntă cu amenințări de natură digitală, inclusiv compromiterea datelor prin confiscarea echipamentelor, supravegherea de la distanță și scurgerile de date; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că platformele online șterg probe video legitime referitoare la potențiale crime de război, ca parte a activității lor de eliminare a conținutului cu caracter terorist și de propagandă de pe platforme; |
| --- | --- |

13.

| 14. | își exprimă îngrijorarea cu privire la extinderea tendinței de privatizare a statului de drept online, întreprinderile private luând decizii cu privire la limitări ale drepturilor fundamentale, cum ar fi libertatea de exprimare, pe baza propriilor condiții de utilizare a serviciilor, iar nu pe baza legilor adoptate în mod democratic; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia să adopte o directivă de notificare și de acțiune care să sporească transparența și proporționalitatea procedurilor de retragere a conținuturilor, oferind, în același timp, căi de atac eficiente pentru utilizatorii al căror conținut a fost retras în mod eronat; |
| --- | --- |

15.

| 16. | condamnă folosirea violenței sexuale împotriva femeilor și a fetelor, inclusiv violurile în masă, sclavia sexuală, prostituția forțată, persecuțiile pe motiv de gen, traficul de ființe umane, turismul sexual și toate celelalte forme de violență fizică, sexuală și psihologică, ca armă de război; atrage atenția asupra faptului că Statutul de la Roma clasifică crimele pe motive de gen și crimele de violență sexuală în rândul crimelor de război, al crimelor împotriva umanității sau al elementelor constitutive ale genocidului sau torturii; subliniază importanța apărării drepturilor femeilor, inclusiv a drepturilor lor sexuale și reproductive, prin intermediul legislației, al educației și al sprijinirii organizațiilor societății civile; salută adoptarea Planului de acțiune al UE pentru egalitatea de gen (2016-2020), care stabilește o listă cuprinzătoare de măsuri pentru îmbunătățirea situației femeilor în ceea ce privește egalitatea de drepturi și capacitarea; subliniază importanța asigurării punerii în aplicare efective a acestuia; salută, în plus, adoptarea Angajamentului strategic pentru egalitatea de gen (2016-2019), care promovează egalitatea de gen și drepturile femeilor în întreaga lume; subliniază importanța ratificării și punerii efective în aplicare a Convenției de la Istanbul de către toate statele membre; subliniază că educația este cel mai bun instrument pentru combaterea discriminării și violenței împotriva femeilor și copiilor; solicită Comisiei, SEAE și VP/ÎR să își intensifice îndeplinirea obligațiilor și angajamentelor în domeniul drepturilor femeilor în temeiul Convenției privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW); consideră că UE ar trebui să continue integrarea sprijinului acordat femeilor în operațiile din cadrul politicii de securitate și apărare comune (PSAC), în prevenirea conflictelor și în reconstrucția post-conflict; reiterează importanța Rezoluției 1325 a Consiliului de Securitate al ONU privind femeile, pacea și securitatea; subliniază importanța unei participări sistematice, egale, depline și active a femeilor la prevenirea și soluționarea conflictelor, la promovarea drepturilor omului și a reformelor democratice, precum și la operațiunile de menținere a păcii, de asistență umanitară și de reconstrucție post-conflict și la procesele de tranziție democratică spre soluții politice durabile și stabile; reamintește faptul că Premiul Saharov pe 2016 a fost acordat Nadiei Murad și Lamiyei Aji Bashar, supraviețuitoare ale sclaviei sexuale comise de ISIS/Daesh; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că accesul la îngrijiri medicale și respectarea la nivel mondial a sănătății și drepturilor sexuale și reproductive și accesul la acestea, serviciile de planificare familială și accesul la produse adecvate de igienă pentru femei și la asistență medicală maternă, prenatală și neonatală și la servicii de avort în condiții de siguranță constituie elemente importante pentru salvarea vieții femeilor și contribuie la evitarea nașterilor cu risc ridicat și la reducerea mortalității în rândul sugarilor și al copiilor; consideră inacceptabil faptul că corpul femeilor și al fetelor, mai exact în ceea ce privește sănătatea lor sexuală și reproductivă și drepturile aferente, rămâne în continuare subiect de luptă ideologică; solicită ca UE și statele sale membre să recunoască dreptul inalienabil al femeilor și al fetelor la integritate corporală și la decizie autonomă asupra corpurilor lor și condamnă frecventele încălcări ale drepturilor sexuale și reproductive ale femeilor, inclusiv refuzul accesului la servicii de planificare familială, la mijloace de contracepție și la avort, în condiții de siguranță din punct de vedere medical și juridic; |
| --- | --- |

17.

| 18. | condamnă cu fermitate reinstituirea și extinderea „regulii călușului mondial” (Global Gag Rule) și impactul acesteia asupra îngrijirii sănătății și drepturilor generale ale femeilor și fetelor; își reiterează apelul către UE și statele sale membre vizând acoperirea deficitului de finanțare creat de SUA în domeniul sănătății și drepturilor sexuale și reproductive, prin utilizarea finanțării pentru dezvoltare de la nivel național și de la nivelul UE; |
| --- | --- |

18.

| 19. | reamintește că egalitatea între femei și bărbați este un principiu fundamental al UE și al statelor sale membre, iar integrarea perspectivei de gen constituie unul dintre obiectivele sale principale, astfel cum sunt consacrate în tratate; invită, prin urmare, Comisia să integreze dimensiunea de gen în toate actele legislative, orientările, acțiunile și finanțările UE, ca principiu fundamental al acesteia, cu un accent deosebit pe politicile UE de relații externe; subliniază că este nevoie să se consolideze rolul delegațiilor UE, precum și rolul consilierului principal privind egalitatea de gen al SEAE prin asigurarea unui buget specific dedicat domeniul său de competențe; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită SEAE să se asigure că rezultatele celei de-a 61-a sesiuni a Comisiei pentru statutul femeii (CSW) vor fi incluse în politicile sale și vor oferi un nou impuls în promovarea „capacitării economice a femeilor” și soluționarea inegalităților de gen în lumea profesională în schimbare; |
| --- | --- |

20.

| 21. | constată contribuția pozitivă a capacitării femeilor la realizarea unei societăți favorabile incluziunii, echitabile și pașnice și a dezvoltării durabile; subliniază că toate ODD acordă în mod explicit atenție egalității de gen și capacitării femeilor și că ar trebui depuse mai multe eforturi pentru a se asigura respectarea pe deplin a drepturilor femeilor și punerea efectivă în aplicare a politicilor de promovare a capacitării economice și sociale și a participării femeilor în procesul de luare a deciziilor; subliniază că ar trebui acordată o atenție deosebită capacitării femeilor indigene; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că ar trebui încurajată organizarea în sindicate a femeilor și că acestea nu ar trebui să fie discriminate atunci când solicită finanțare pentru întreprinderile lor; |
| --- | --- |

22.

| 23. | invită Uniunea Europeană să sprijine toate asociațiile de femei care activează zi de zi în sprijinul femeilor afectate de crize și conflicte umanitare; |
| --- | --- |

23.

| 24. | reafirmă nevoia urgentă de ratificare universală și punere efectivă în aplicare a Convenției ONU cu privire la drepturile copilului (UNCRC) și a protocoalelor opționale la aceasta, pentru a le asigura copiilor protecție juridică; subliniază faptul că, deseori, copiii sunt expuși la abuzuri specifice, cum ar fi căsătoriile timpurii sau mutilarea genitală și, prin urmare, au nevoie de o protecție sporită; subliniază faptul că munca copiilor, recrutarea copiilor în conflicte armate și căsătoriile timpurii și forțate reprezintă în continuare probleme critice în anumite țări; solicită ca UE să consulte în mod sistematic organizațiile locale și internaționale relevante de apărare a drepturilor copiilor și să pună în discuție, în cadrul dialogurilor sale politice și privind drepturile omului cu țările terțe, obligațiile care le revin statelor părți privind punerea în aplicare a convenției; salută Strategia Consiliului Europei pentru drepturile copilului (2016-2021); solicită UE să continue să promoveze Setul de instrumente UE-UNICEF privind drepturile copilului în cooperarea pentru dezvoltare prin intermediul delegațiilor sale externe și să instruiască personalul delegațiilor UE în mod corespunzător în acest domeniu; își reiterează solicitarea adresată Comisiei de a propune o strategie cuprinzătoare privind drepturile copilului și un plan de acțiune pentru următorii cinci ani, pentru a acorda prioritate drepturilor copiilor în cadrul politicilor externe ale UE, și salută faptul că prin Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare din 2016, au fost alocate resurse pentru a sprijini agențiile ONU în punerea în aplicare a unor măsuri specifice în domeniul drepturilor copiilor, care trebuie să fie concepute în așa fel încât să crească la maximum beneficiile efective pentru copiii care au nevoie de ajutor, în special în domeniul sistemelor de sănătate și al accesului la educație, apă și salubritate; solicită o soluție urgentă la problema copiilor apatrizi, în special cei născuți în afara țării de origine a părinților și cei migranți; |
| --- | --- |

24.

| 25. | condamnă cu fermitate toate formele de discriminare, inclusiv cele bazate pe rasă, culoare, religie, gen, orientare sexuală, caracteristici sexuale, limbă, cultură, origine socială, castă, naștere, vârstă, handicap sau orice alt statut; subliniază că UE ar trebui să își intensifice eforturile de eradicare a tuturor formelor de discriminare, de rasism, de xenofobie și a altor forme de intoleranță prin dialoguri politice și pe teme de drepturile omului, prin activitatea delegațiilor UE și prin diplomația publică; subliniază, în plus, că UE ar trebui să continue să promoveze ratificarea și aplicarea integrală a tuturor convențiilor ONU care susțin această cauză; |
| --- | --- |

25.

| 26. | reiterează că traficul de ființe umane înseamnă activitățile de recrutare, transport, transfer, adăpostire sau primire de persoane, prin amenințări sau uz de forță sau prin alte mijloace de constrângere, răpire, fraudă, înșelăciune, abuz de putere sau poziție de vulnerabilitate sau prin darea sau primirea unor plăți sau beneficii pentru a primi consimțământul unei persoane care deține controlul asupra unei alte persoane, în scopul exploatării; solicită UE și statelor membre să ia măsuri pentru a descuraja cererea care favorizează orice fel de forme de exploatare a persoanelor – în special a femeilor și a copiilor – care conduc la trafic de persoane, menținând în același timp o abordare bazată pe drepturile omului și axată pe victime; reiterează necesitatea ca toate statele membre să pună în aplicare Strategia UE pentru eradicarea traficului de ființe umane și Directiva 2011/36/UE (42) privind acest aspect; își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la vulnerabilitatea extremă a migranților și a refugiaților la exploatare, introducere ilegală și trafic de ființe umane; subliniază că este necesar să se mențină distincția între conceptele de trafic de persoane și introducere ilegală de migranți; |
| --- | --- |

26.

| 27. | condamnă încălcările drepturilor omului ce continuă să fie comise împotriva persoanelor care suferă din cauza ierarhiilor de castă și a discriminărilor pe criterii de castă, inclusiv a refuzului egalității și al accesului la justiție și la un loc de muncă, a segregării continue și a obstacolelor impuse de sistemul castelor în calea exercitării drepturilor umane fundamentale și a dezvoltării; își reiterează apelul pentru dezvoltarea unor politici ale UE privind discriminarea pe criterii de castă și invită din nou UE să profite de orice ocazie pentru a-și exprima îngrijorarea profundă cu privire la aceste încălcări ale drepturilor omului; îndeamnă UE și statele sale membre să își intensifice eforturile și să sprijine inițiativele conexe de la nivelul ONU și al delegațiilor prin aplicarea și monitorizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă pentru 2030, monitorizarea noului instrument de orientare al ONU privind discriminarea pe criterii de descendență, precum și acordarea de sprijin statelor membre în punerea în aplicare a recomandărilor prin mecanismele din domeniul drepturilor omului ale ONU pe tema discriminării pe criterii de castă; |
| --- | --- |

27.

| 28. | este foarte îngrijorat de faptul că minoritățile sunt în continuare într-un mare pericol de a fi discriminate și sunt deosebit de vulnerabile la schimbările și tulburările politice, economice, de mediu și legate de ocuparea forței de muncă; ia act de faptul că multe persoane nu au acces sau au acces limitat la reprezentare politică și sunt grav afectate de sărăcie; subliniază că UE ar trebui să își intensifice eforturile vizând eradicarea încălcărilor drepturilor omului comise împotriva minorităților; subliniază faptul că comunitățile minoritare au nevoi specifice și că acestora ar trebui să li se garanteze acces deplin și egalitate de tratament în toate domeniile vieții economice, sociale, politice și culturale; |
| --- | --- |

28.

| 29. | salută ratificarea Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap (UNCRPD) și reiterează importanța ratificării și aplicării efective a acesteia atât de către statele membre, cât și de instituțiile UE; subliniază că handicapul nu privează o persoană de demnitatea umană, ceea ce implică sarcina unui stat de a proteja aceste persoane; subliniază, în special, necesitatea de a integra într-o manieră credibilă principiul accesibilității universale și drepturile persoanelor cu dizabilități în toate politicile relevante ale UE, inclusiv în domeniul cooperării pentru dezvoltare, și subliniază caracterul prescriptiv și orizontal al acestei chestiuni; solicită ca UE să includă lupta împotriva discriminării pe motive de dizabilități în acțiunile sale externe și în politicile privind ajutorul pentru dezvoltare; salută, în acest sens, includerea drepturilor persoanelor cu handicap în noul Consens european privind dezvoltarea; |
| --- | --- |

29.

| 30. | își reiterează sprijinul pentru introducerea sistematică clauzelor privind drepturile omului în acordurile internaționale încheiate între UE și țările terțe, printre care acordurile comerciale și de investiții; reamintește că toate drepturile omului trebuie să fie considerate ca având valoare egală și ca fiind indivizibile, interdependente și interconectate; invită Comisia să monitorizeze punerea în aplicare a acestor clauze în mod eficace și sistematic și să prezinte Parlamentului rapoarte periodice cu privire la respectarea drepturilor omului de către țările partenere; invită Comisia să adopte o abordare mai structurată și mai strategică a dialogurilor privind drepturile omului în cadrul acordurilor viitoare; are o opinie pozitivă despre sistemul preferințelor SGP +, ca mijloc de stimulare a punerii efective în aplicare a 27 de convenții internaționale fundamentale privind drepturile omului și standardele de muncă; solicită punerea în aplicare reală a regimului SGP + se așteaptă ca Comisia să informeze Parlamentul și Consiliul cu privire la stadiul ratificării acestuia și la progresele realizate în cadrul acestui regim; subliniază importanța punerii corecte în aplicare a Principiilor directoare ale ONU privind întreprinderile și drepturile omului; |
| --- | --- |

30.

| 31. | reafirmă faptul că activitățile tuturor întreprinderilor, inclusiv ale celor europene, care își desfășoară activitatea în țările terțe ar trebui să respecte pe deplin standardele internaționale în domeniul drepturilor omului și solicită UE și statelor sale membre să asigure acest lucru; reafirmă, în plus, importanța promovării responsabilității sociale a întreprinderilor și a întreprinderilor europene care joacă un rol principal în promovarea unor standarde la nivel internațional în ceea ce privește afacerile și drepturile omului, subliniind că cooperarea între organizațiile pentru drepturile omului și cele de afaceri ar conferi autonomie actorilor locali și ar promova societatea civilă; recunoaște că lanțurile valorice globale pot contribui la creșterea forței de muncă internaționale fundamentale și la consolidarea standardelor sociale și de mediu și reprezintă oportunități și provocări legate de progresele sustenabile și de promovarea drepturilor omului, în special în țările în curs de dezvoltare; invită UE să joace un rol mai activ în vederea unei gestionări adecvate, corecte, transparente și durabile a lanțurilor valorice globale și să atenueze orice efecte negative asupra drepturilor omului, inclusiv încălcarea drepturilor lucrătorilor; subliniază însă că, în cazul încălcărilor drepturilor omului în cadrul întreprinderilor, ar trebui să se garanteze accesul efectiv la o cale de atac pentru victime; îndeamnă Comisia să se asigure că proiectele sprijinite de BEI sunt în conformitate cu politica și angajamentele UE privind drepturile omului; ia act de negocierile în curs privind un tratat obligatoriu referitor la corporațiile transnaționale și alte întreprinderi cu privire la drepturile omului; încurajează UE să ia parte în mod constructiv la aceste negocieri; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită UE și statele sale membre să-și folosească toată influența politică pentru a preveni orice acțiune care ar putea fi considerată genocid, crimă de război sau crimă împotriva umanității, să răspundă eficient și coordonat în cazurile în care au loc astfel de crime, să mobilizeze toate resursele necesare pentru a-i aduce în fața justiției pe toți cei responsabili, inclusiv prin aplicarea principiului jurisdicției universale, precum și să ofere sprijin victimelor și proceselor de stabilizare și de reconciliere; solicită comunității internaționale să creeze instrumente de reducere la minimum a decalajului alertă-răspuns pentru a preveni apariția, reapariția și escaladarea conflictelor violente, cum ar fi sistemul de alertă timpurie al UE; |
| --- | --- |

32.

| 33. | solicită UE să ofere sprijin organizațiilor (inclusiv ONG-uri, organizații de investigații din surse deschise, societatea civilă) care colectează, păstrează și protejează probe, electronice și de alt fel, ale infracțiunilor comise, pentru a facilita urmărirea penală a acestora la nivel internațional; |
| --- | --- |

33.

| 34. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la distrugerea siturilor din patrimoniul cultural din Siria, Irak, Yemen și Libia; ia act de faptul că 22 dintre cele 38 de situri din patrimoniul cultural puse în pericol din lume se află în Orientul Mijlociu; sprijină activitățile Inițiativei privind patrimoniul cultural și activitățile sale de stabilire a faptelor din Siria și Irak referitoare la distrugerea patrimoniului arheologic și cultural; |
| --- | --- |

34.

| 35. | salută eforturile UE de a sprijini instituirea de către ONU a Mecanismului internațional, imparțial și independent (MIII) care să acorde asistență în investigarea infracțiunilor grave comise în Siria; subliniază necesitatea de a institui un mecanism independent similar în Irak; invită UE și statele membre ale UE, care nu au făcut încă acest lucru, să contribuie financiar la MIII; |
| --- | --- |

35.

| 36. | condamnă cu fermitate aceste crime oribile și încălcările drepturilor omului comise de actori statali și nestatali; își exprimă consternarea față de varietatea infracțiunilor comise, printre care se numără crime, acte de tortură, viol ca armă de război, sclavie și sclavie sexuală, recrutarea de copii soldați, convertirile religioase forțate și asasinatele sistematice și „purificarea” sistematică îndreptate împotriva minorităților religioase; reamintește că situația în care se află minoritățile religioase de pe teritoriile guvernate de ISIS/Daesh a fost calificată de Parlamentul European, în Rezoluția sa din 12 februarie 2015 referitoare la criza umanitară din Irak și Siria, în special în contextul Statului Islamic (43), drept genocid; subliniază că UE și statele sale membre ar trebui să sprijine urmărirea penală a membrilor organizațiilor nestatale, cum ar fi ISIS/Daesh, solicitând Consiliului de Securitate al ONU să confere Curții Penale Internaționale (CPI) jurisdicție în acest sens sau să se asigure că actul de justiție va fi îndeplinit ,,cu ajutorul unui tribunal ad-hoc sau prin principiul jurisdicției universale; |
| --- | --- |

36.

| 37. | își reiterează întregul sprijin pentru CPI, Statutul de la Roma, Biroul procurorului, puterile proprio motu ale procurorului și progresele înregistrate în deschiderea unor noi anchete, fapt ce reprezintă un mijloc esențial în combaterea impunității persoanelor responsabile de crime de atrocitate; invită toate statele membre să ratifice amendamentele de la Kampala privind crima de agresiune și să includă „crimele de atrocitate” pe lista infracțiunilor pentru care UE are competențe; condamnă orice încercare de subminare a legitimității sau independenței sale și solicită UE și statelor sale membre să coopereze în mod consecvent pentru a sprijini investigațiile și deciziile CPI, cu scopul de a pune capăt impunității în cazul crimelor internaționale, inclusiv în cazul arestărilor persoanelor urmărite de CPI; îndeamnă UE și statele sale membre să sprijine în mod consecvent examinările, investigațiile și deciziile CPI și să adopte măsuri pentru a preveni și a răspunde în mod eficace cazurilor de lipsă de cooperare cu CPI și să furnizeze fonduri adecvate; salută reuniunea reprezentanților UE și ai CPI care a avut loc la Bruxelles, la 6 iulie 2016, cu scopul de a pregăti cea de a 2-a reuniune a Mesei rotunde UE-CPI, care a permis personalului competent din cadrul CPI și al instituțiilor UE să identifice zonele comune de interes, să facă schimb de informații privind activitățile relevante și să asigure o mai bună cooperare între cele două părți; ia act, cu profund regret, de recentele comunicări referitoare la renunțarea la statutul de părți semnatare ale Statutului de la Roma, fapt care generează o situație problematică din perspectiva accesului la justiție al victimelor și care ar trebui, prin urmare, condamnat cu fermitate; consideră că Comisia, SEAE și statele membre ar trebui să încurajeze în continuare țările terțe să ratifice și să aplice Statutul de la Roma; își reiterează solicitarea adresată ÎR/VP de a numi un RSUE pentru drept internațional umanitar și justiție internațională, cu mandatul de a promova, a integra și a reprezenta angajamentul UE față de lupta împotriva impunității și față de CPI în politicile externe ale UE; invită UE și statele sale membre să sprijine mecanismele de responsabilizare și rezoluțiile ONU în cadrul forurilor multilaterale ale ONU, inclusiv în cadrul Consiliului pentru Drepturile Omului; |
| --- | --- |

37.

| 38. | îndeamnă UE să își intensifice eforturile de promovare a statului de drept și a independenței sistemului judiciar la nivel multilateral și bilateral ca principiu fundamental pentru consolidarea democrației; încurajează UE să sprijine o administrare a justiției echitabilă la nivel mondial prin sprijinirea proceselor de reforme legislative și instituționale în țările terțe; încurajează, de asemenea, delegațiile UE și ambasadele statelor membre să monitorizeze în mod sistematic procesele în vederea promovării independenței sistemului judiciar; |
| --- | --- |

38.

| 39. | își exprimă îngrijorarea profundă și solidaritatea față de numărul tot mai mare de migranți, refugiați și solicitanți de azil, inclusiv un număr tot mai mare de femei, care sunt victime ale conflictelor, violenței, persecuțiilor, greșelilor de guvernare, sărăciei, migrației ilegale, traficului de persoane și rețelelor de traficanți; subliniază nevoia urgentă de a adopta măsuri reale pentru combaterea cauzelor care stau la baza fluxurilor de migrație și de a găsi soluții pe termen lung bazate pe respectul față de drepturile omului și de demnitatea umană și, prin urmare, de a aborda dimensiunea externă a crizei refugiaților, inclusiv prin găsirea unor soluții sustenabile la conflictele din vecinătatea noastră, de exemplu prin dezvoltarea cooperării și a unor parteneriate cu țările terțe în cauză care să respecte legislația internațională și să asigure respectarea drepturilor omului în acele țări; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la violența împotriva copiilor migranți, inclusiv a copiilor migranți neînsoțiți dispăruți, și solicită sisteme de relocare și de reîntregire a familiei și coridoare umanitare; este profund îngrijorat de situația dificilă a persoanelor strămutate în interiorul țării (PSI) și de numărul tot mai mare al acestora și solicită întoarcerea lor în condiții de siguranță, relocarea sau integrarea lor locală; invită UE și statele sale membre să acorde asistență umanitară în domeniul educației, locuințelor, sănătății și în alte domenii umanitare care să îi ajute pe refugiații aflați cel mai aproape de țara lor de origine, precum și să asigure punerea în aplicare adecvată a politicilor de returnare; subliniază necesitatea unei abordări globale a migrației, bazată pe drepturile omului, și invită UE să colaboreze în continuare cu ONU, cu organizațiile regionale, cu guvernele și cu ONG-urile; invită statele membre să pună în aplicare pe deplin sistemul european comun de azil și legislația comună privind migrația, mai ales pentru a-i proteja pe solicitanții de azil vulnerabili; subliniază faptul că noțiunile de țări sigure și de țări de origine sigure nu trebuie să împiedice examinarea individuală a cererilor de azil; avertizează împotriva instrumentalizării politicii externe a UE ca „gestionare a migrației”; invită UE și statele membre să instituie o transparență totală în privința fondurilor alocate țărilor terțe pentru cooperarea în domeniul migrației și să asigure faptul că o astfel de cooperare nu aduce beneficii structurilor implicate în acte de încălcare a drepturilor omului, ci contribuie la îmbunătățirea situației drepturilor omului în cadrul acestor țări; |
| --- | --- |

39.

| 40. | consideră că cooperarea pentru dezvoltare și promovarea drepturilor omului și a principiilor democratice, inclusiv a statului de drept și a bunei guvernanțe, ar trebui să meargă mână în mână; reamintește, în acest context, că ONU a declarat că, în absența unei abordări bazate pe drepturile omului, obiectivele de dezvoltare nu pot fi realizate integral; reamintește, de asemenea, că UE s-a angajat să sprijine țările partenere, ținând seama de nivelul lor de dezvoltare și de progresele înregistrate în ceea ce privește drepturile omului și democrația; |
| --- | --- |

40.

| 41. | subliniază că rata persoanelor expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială este mai mare în rândul femeilor și solicită Comisiei să își intensifice eforturile pentru punerea în aplicare a unor măsuri de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale ca parte a politicilor sale în domeniul dezvoltării; |
| --- | --- |

41.

| 42. | reamintește că al doilea criteriu din Poziția comună 2008/944/PESC a Consiliului obligă statele membre să examineze fiecare licență de export de arme în privința respectării drepturilor omului de către țara de destinație; reamintește, în acest sens, angajamentul asumat de Comisie în Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația în ceea ce privește forțele de securitate și punerea în aplicare a politicii UE în domeniul drepturilor omului, inclusiv elaborarea și punerea în aplicare a unei politici de diligență necesară în acest domeniu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | își reiterează apelul pentru o poziție comună a UE privind utilizarea dronelor armate, care să susțină drepturile omului și dreptul umanitar internațional și să abordeze aspecte precum cadrul legal, proporționalitatea, responsabilitatea, protecția civililor și transparența; insistă încă o dată ca UE să interzică dezvoltarea, producerea și utilizarea unor sisteme de arme pe deplin autonome care permit efectuarea de atacuri fără intervenție umană; |
| --- | --- |

43.

| 44. | consideră că UE ar trebui să își continue eforturile de consolidare a respectării drepturilor omului în cazul persoanelor LGBTI, în conformitate cu orientările UE pe acest subiect; solicită punerea deplină în aplicare a orientărilor, inclusiv prin instruirea personalului UE din țările terțe; denunță faptul că 72 de țări incriminează în continuare homosexualitatea, este preocupat de faptul că 13 dintre acestea aplică pedeapsa cu moartea și consideră că practicile violente și actele de violență împotriva persoanelor bazate pe orientarea lor sexuală, cum ar fi excluderile forțate, infracțiunile motivate de ură și discursurile de incitare la ură, atât online, cât și offline, și violurile corective nu ar trebui să rămână nepedepsite; ia act de legalizarea căsătoriilor sau a uniunilor civile între persoane de același sex în anumite țări și încurajează recunoașterea în continuare a acestora; condamnă cazurile de încălcare a integrității fizice a femeilor și a grupurilor minoritare; solicită statelor membre să scoată în afara legii aceste practici, să îi urmărească în justiție pe autorii lor și să sprijine victimele; |
| --- | --- |

44.

| 45. | reiterează importanța fundamentală a luptei împotriva corupției, în toate formele sale, pentru a se putea proteja astfel statul de drept, democrația și respectul pentru drepturile omului; condamnă cu fermitate orice comportament legat de practicile corupte; |
| --- | --- |

45.

| 46. | reamintește că corupția reprezintă o amenințare la adresa exercitării în mod egal a drepturilor omului și subminează procesele democratice, cum ar fi statul de drept și administrarea echitabilă a justiției; își exprimă convingerea că UE ar trebui să sublinieze în toate platformele de dialog cu țările terțe importanța integrității, a responsabilității și a bunei gestionări a afacerilor publice, a finanțelor publice și a bunurilor publice, după cum se prevede în Convenția ONU împotriva corupției (UNCAC); recomandă UE să folosească expertiza de care dispune pentru a sprijini țările terțe într-un mod mai consecvent și mai sistematic în eforturile lor de a combate corupția, prin înființarea și consolidarea unor instituții anticorupție independente și eficiente; solicită, în special Comisiei, să negocieze dispoziții în materie de combatere a corupției în cadrul tuturor viitoarelor acorduri comerciale pe care le negociază cu țările terțe; |
| --- | --- |

46.

| 47. | subliniază obligațiile și responsabilitățile esențiale ale statelor și ale altor responsabili în ceea ce privește atenuarea schimbărilor climatice, prevenirea efectelor negative ale acestora în materie de drepturi ale omului și promovarea coerenței politicilor, pentru a asigura faptul că eforturile de atenuare a schimbărilor climatice și de adaptare la acestea sunt adecvate, suficient de ambițioase, nediscriminatorii și respectă obligațiile în materie de drepturi ale omului; subliniază că, potrivit estimărilor ONU, până în 2050, numărul persoanelor strămutate din cauza condițiilor de mediu va fi foarte mare; subliniază legătura dintre politicile comerciale, politicile de mediu și politicile de dezvoltare și impactul pozitiv și negativ pe care aceste politici îl pot avea asupra drepturilor omului; salută eforturile internaționale de promovare a legăturii dintre aspectele privind catastrofele naturale și ecologice și schimbările climatice, pe de o parte, și drepturile omului, pe de cealaltă parte; |
| --- | --- |

47.

| 48. | subliniază faptul că fenomenul de acaparare a terenurilor s-a extins în mod considerabil în ultimii ani în țările în curs de dezvoltare; consideră că lupta împotriva exploatării și a acaparării resurselor ar trebui să constituie o prioritate; condamnă practicile precum acapararea terenurilor și utilizarea fără discernământ a resurselor naturale; invită Comisia să ia măsuri urgente ca răspuns la numeroasele rezoluții ale Parlamentului adoptate recent în acest domeniu; |
| --- | --- |

48.

| 49. | subliniază importanța garantării faptului că drepturile omului și accesul la bunuri și servicii precum apa și salubritatea sunt acoperite în cadrul politicilor în domeniul social, al educației, al sănătății și al securității; |
| --- | --- |

49.

| 50. | invită instituțiile internaționale, guvernele naționale, ONG-urile și persoanele fizice să lucreze în sinergie pentru a stabili un cadru de reglementare adecvat în vederea asigurării accesului garantat la o cantitate minimă de apă pentru toți oamenii din lume; subliniază că apa nu ar trebui să fie considerată o marfă, ci un aspect legat de dezvoltare și sustenabilitate și că privatizarea din sectorul apelor nu scutește statele de responsabilitățile lor în materie de drepturi ale omului; invită țările în care apa reprezintă una dintre cauzele tensiunilor sau ale conflictelor să coopereze în direcția partajării resurselor de apă pentru a ajunge la o situație reciproc avantajoasă pentru sustenabilitate și dezvoltarea pașnică a regiunii; |
| --- | --- |

50.

Abordarea provocărilor și activităților de sprijinire a democrației

| 51. | subliniază că UE ar trebui să continue să sprijine în mod activ instituțiile democratice și eficiente din domeniul drepturilor omului și societatea civilă în eforturile întreprinse pentru promovarea democratizării; salută asistența deosebit de prețioasă acordată organizațiilor societății civile din întreaga lume în cadrul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO), care constituie în continuare instrumentul emblematic al UE pentru punerea în aplicare a politicii sale externe în domeniul drepturilor omului; salută, în plus, eforturile consecvente ale Fondului European pentru Democrație de promovare a democrației și a respectului față de drepturile și libertățile fundamentale ale omului în vecinătatea estică și sudică a UE; |
| --- | --- |

51.

| 52. | reamintește că experiența dobândită și învățămintele desprinse din tranziția către democrație în cadrul politicilor de extindere și de vecinătate ar putea contribui în mod pozitiv la identificarea de bune practici care ar putea fi utilizate pentru a sprijini și consolida alte procese de democratizare la nivel mondial; |
| --- | --- |

52.

| 53. | își reiterează, în acest context, invitația adresată Comisiei de a elabora orientări ale UE pentru sprijinirea democrației; |
| --- | --- |

53.

| 54. | recomandă UE să-și intensifice eforturile vizând elaborarea unei abordări mai cuprinzătoare a proceselor de democratizare, alegerile libere și corecte reprezentând doar o dimensiune a acestora, cu scopul de a contribui în mod pozitiv la consolidarea instituțiilor democratice și a încrederii publice în procesele electorale în întreaga lume; |
| --- | --- |

54.

| 55. | salută cele opt misiuni de observare a alegerilor (MOA) și cele opt misiuni de experți electorali (MEE) desfășurate la nivel mondial de către UE în 2016; subliniază faptul că, începând din 2015, UE a desfășurat 17 MOA și 23 MEE; reiterează opinia pozitivă privind sprijinul continuu acordat de UE proceselor electorale și asistența electorală și sprijinul oferit de UE observatorilor interni; salută și sprijină pe deplin activitatea Grupului de susținere a democrației și de coordonare a alegerilor (GDA) în această privință; |
| --- | --- |

55.

| 56. | reamintește importanța unor acțiuni ulterioare adecvate în urma rapoartelor și recomandărilor MOA ca modalitate de mărire a impactului acestora și de întărire a sprijinului UE pentru standardele democratice în țările în cauză; |
| --- | --- |

56.

| 57. | salută angajamentul asumat de către Comisie, SEAE și statele membre în cadrul actualului Plan de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația de a colabora mai ferm și mai consecvent cu organismele care se ocupă de organizarea alegerilor, cu instituțiile parlamentare și cu organizațiile societății civile din țările terțe pentru a contribui la capacitarea acestora și, prin urmare, la consolidarea proceselor democratice; |
| --- | --- |

57.

| 58. | subliniază că politica de extindere este unul dintre cele mai puternice instrumente pentru consolidarea respectării principiilor democratice și a drepturilor omului, având în vedere evoluțiile politice actuale din țările candidate și potențial candidate; invită Comisia să își intensifice eforturile de a sprijini consolidarea culturilor politice democratice, respectarea statului de drept, independența mass-mediei și a sistemului judiciar și lupta împotriva corupției în țările respective; își exprimă convingerea că, în politica europeană de vecinătate revizuită, protecția, promovarea activă și punerea în aplicare a drepturilor omului și a principiilor democratice ar trebui să ocupe în continuare un loc central; reiterează faptul că protecția, sprijinirea activă și punerea în aplicare a drepturilor omului și a democrației sunt în interesul țărilor partenere și al UE; subliniază, de asemenea, necesitatea ca Uniunea să își respecte angajamentul față de partenerii săi, în special față de cei din vecinătatea sa, de a sprijini reformele economice, sociale și politice, de a proteja drepturile omului și de a contribui la instaurarea statului de drept, acestea fiind cele mai bune mijloace de a consolida ordinea internațională și de a asigura stabilitatea vecinătății UE; reamintește că Uniunea pentru Mediterana poate și ar trebui să modeleze dialogul politic în acest domeniu și să insiste asupra unei agende puternice în materie de drepturi ale omului și democrație în regiune; reamintește că orice stat care dorește să adere la UE trebuie să garanteze pe deplin drepturile omului și să îndeplinească cu strictețe criteriile de la Copenhaga, a căror nerespectare poate conduce la suspendarea negocierilor; |
| --- | --- |

58.

| 59. | subliniază că consolidarea păcii implică eforturi pentru prevenirea și reducerea conflictelor și creșterea rezilienței instituțiilor politice, socioeconomice și de securitate, pentru a pune bazele păcii și dezvoltării durabile pe termen lung; subliniază că promovarea statului de drept, a bunei guvernanțe și a drepturilor omului este fundamentală pentru susținerea păcii; |
| --- | --- |

59.

Asigurarea unei abordări cuprinzătoare și coerente privind drepturile omului și sprijinirea democrației prin intermediul politicilor UE

| 60. | ia act de adoptarea Raportului anual pe 2016 al UE privind drepturile omului și democrația în lume; consideră că raportul anual este un instrument indispensabil pentru supravegherea, comunicarea și dezbaterile privind politica UE în domeniul drepturilor omului și al democrației în lume și un instrument valoros care oferă o imagine de ansamblu cuprinzătoare asupra priorităților, eforturilor și provocărilor UE în acest domeniu și care poate fi utilizat pentru identificarea altor modalități de soluționare a acestora în mod eficient; |
| --- | --- |

60.

| 61. | reiterează cu fermitate invitația adresată VP/ÎR de a lua parte la o dezbatere cu deputații din Parlamentul European în două sesiuni plenare pe an, o dată atunci când raportul anual este prezentat și o dată ca răspuns la raportul său; reiterează importanța unui dialog interinstituțional continuu, în special în ceea ce privește acțiunile întreprinse ca urmare a rezoluțiilor de urgență adoptate de Parlament în domeniul drepturilor omului; reamintește că și răspunsurile scrise joacă un rol important în relațiile interinstituționale, întrucât permit o monitorizare sistematică și aprofundată a tuturor aspectelor semnalate de Parlament și contribuie astfel la consolidarea coordonării eficiente; solicită VP/ÎR și SEAE să răspundă în mod detaliat la întrebările cu solicitare de răspuns scris și să soluționeze aspectele referitoare la drepturile omului aduse în discuție la cel mai înalt nivel de dialog cu țările implicate; |
| --- | --- |

61.

| 62. | felicită SEAE și Comisia pentru informarea exhaustivă cu privire la activitățile întreprinse de UE privind drepturile omului și democrația în 2016; consideră însă că actualul format al Raportului anual privind drepturile omului și democrația ar putea fi îmbunătățit, oferind o mai bună imagine de ansamblu a impactului concret al acțiunilor UE în domeniul drepturilor omului și al democrației în țările terțe; |
| --- | --- |

62.

| 63. | reiterează opinia potrivit căreia adoptarea cadrului strategic al UE și a primului Plan de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația în 2012 a reprezentat un punct de cotitură important pentru UE în ceea ce privește plasarea drepturilor omului și a democrației în centrul relațiilor sale externe; salută adoptarea de către Consiliu, în iulie 2015, a unui nou Plan de acțiune pentru drepturile omului și democrație pentru 2015-2019 și efectuarea unei evaluări la jumătatea perioadei în 2017; invită VP/ÎR, SEAE, Comisia, Consiliul și statele membre să asigure o aplicare eficientă și coerentă a planului de acțiune în vigoare, inclusiv prin colaborarea reală cu organizațiile societății civile; subliniază că statele membre ar trebui să raporteze cu privire la modul în care au pus în aplicare acest plan; atrage în mod deosebit atenția asupra importanței care trebuie acordată creșterii eficacității și maximizării impactului local al instrumentelor folosite pentru a promova respectarea drepturilor omului și a democrației în lume; |
| --- | --- |

63.

| 64. | reiterează opinia potrivit căreia, pentru a promova coerent și consecvent agenda în materie de drepturi ale omului și democrație, sunt necesare un consens solid și o mai bună coordonare între statele membre și instituțiile UE, precum și o colaborare reală cu organizațiile societății civile la nivel local, național și internațional; subliniază ferm că statele membre ar trebui să se implice mai mult în aplicarea planului de acțiune și a cadrului strategic al UE și să le utilizeze ca pe un model de promovare a drepturilor omului și a democrației atât la nivel bilateral, cât și la nivel multilateral; |
| --- | --- |

64.

| 65. | recunoaște rolul esențial jucat de RSUE pentru drepturile omului, dl Lambrinidis, în creșterea eficacității și a vizibilității UE în ceea ce privește protejarea și promovarea drepturilor omului și a principiilor democratice în întreaga lume și subliniază rolul său în promovarea unei puneri în aplicare consecvente și coerente a politicii UE în domeniul drepturilor omului; salută extinderea mandatului RSUE până în 28 februarie 2019 și își reiterează solicitarea ca acest mandat să fie transformat într-unul permanent; recomandă, în acest sens, ca RSUE să aibă putere de inițiativă, o mai mare vizibilitate publică, precum și suficiente resurse umane și financiare pentru a acționa la întregul său potențial; recomandă, de asemenea, ca RSUE să sporească transparența activităților, planurilor, rapoartelor privind progresele înregistrate și analizelor sale; |
| --- | --- |

65.

| 66. | ia act de faptul că activitatea și impactul RSUE pentru drepturile omului pot fi numai parțial cunoscute prin examinarea Raportului anual privind drepturile omului, a declarațiilor sale pe platformele sociale și a discursurilor disponibile; |
| --- | --- |

66.

| 67. | sprijină pe deplin strategiile de țară privind drepturile omului (HRCS), care adaptează acțiunile UE la situația și nevoile specifice ale fiecărei țări; își reiterează apelul ca deputații din Parlamentul European să aibă acces la conținutul strategiei; subliniază cu fermitate importanța luării în considerare a strategiilor de țară privind drepturile omului la toate nivelurile procesului de formulare a politicilor pentru fiecare țară terță; reiterează faptul că strategiile de țară privind drepturile omului ar trebui să corespundă acțiunilor UE ce urmează să fie puse în aplicare în fiecare țară în funcție de situațiile specifice și ar trebui să includă indicatori de progrese măsurabili și posibilitatea de a ajusta acești indicatori, dacă este necesar; |
| --- | --- |

67.

| 68. | salută desemnarea de puncte de contact în materie de drepturi ale omului și aspecte legate de gen în toate delegațiile UE și misiunile PSAC; reamintește recomandarea sa adresată VP/ÎR și SEAE de a elabora orientări operaționale clare privind rolul centrelor de coordonare în cadrul delegațiilor, pentru a se putea îmbunătăți, acționa ca niște veritabili consilieri pentru drepturile omului și a-și desfășura activitatea în mod eficient; |
| --- | --- |

68.

| 69. | recunoaște că dialogurile privind drepturile omului cu țările terțe pot fi instrumente eficiente pentru cooperarea și relațiile bilaterale în ceea ce privește promovarea și apărarea drepturilor omului; salută, prin urmare, instituirea de dialoguri privind drepturile omului cu un număr din ce în ce mai mare de țări; salută și încurajează în continuare implicarea societății civile în dialogurile pregătitoare; își reiterează apelul de a se elabora un mecanism global de monitorizare și analizare a modului de funcționare a dialogurilor privind drepturile omului; |
| --- | --- |

69.

| 70. | reamintește că UE s-a angajat să plaseze drepturile omului și democrația în centrul relațiilor sale cu țările terțe; subliniază, prin urmare, că promovarea drepturilor omului și a principiilor democratice, inclusiv a clauzelor de condiționalitate privind drepturile omului în acordurile internaționale, trebuie sprijinită prin toate politicile UE care au o dimensiune externă, precum politica de extindere și politica de vecinătate, PSAC și politicile în domeniul mediului, dezvoltării, securității, combaterii terorismului, comerțului, migrației, justiției și afacerilor interne; |
| --- | --- |

70.

| 71. | reamintește că sancțiunile sunt un instrument indispensabil al PESC; îndeamnă Consiliul să adopte sancțiunile prevăzute de legislația UE atunci când sunt considerate necesare pentru îndeplinirea obiectivelor PESC, în special cu scopul de a proteja drepturile omului și de a consolida și sprijini democrația, asigurându-se în același timp că acestea nu au impact asupra populației civile; solicită ca aceste sancțiuni să se concentreze pe funcționarii identificați ca fiind responsabili pentru încălcările drepturilor omului pentru a-i pedepsi pentru infracțiunile și abuzurile comise; |
| --- | --- |

71.

| 72. | ia act de eforturile Comisiei de a-și îndeplini angajamentul de a include dispozițiile privind drepturile omului în evaluările sale de impact pentru propunerile legislative și nelegislative, măsurile de punere în aplicare și acordurile comerciale și de investiții; îndeamnă Comisia să îmbunătățească calitatea și caracterul exhaustiv al evaluărilor de impact și să asigure integrarea sistematică a aspectelor legate de drepturile omului în textul propunerilor legislative și fără caracter legislativ; |
| --- | --- |

72.

| 73. | își reafirmă sprijinul deplin pentru angajamentul puternic al UE pentru promovarea drepturilor omului și a principiilor democratice prin cooperarea cu structurile Organizației Națiunilor Unite și agențiile sale specializate, cu Consiliul Europei, cu Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE), cu Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE), cu organizații regionale cum ar fi Asociația Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN), Asociația Asia de Sud pentru Cooperare Regională (SAARC), Uniunea Africană, Liga Statelor Arabe și alte organizații, în conformitate cu articolele 21 și 22 din TUE; |
| --- | --- |

73.

| 74. | subliniază că, pentru a îndeplini obiectivele ambițioase stabilite în noul plan de acțiune, UE trebuie să aloce suficiente resurse și cunoștințe de specialitate, atât în ceea ce privește resursele umane pentru delegații și de la sediul central, cât și în ceea ce privește fondurile disponibile; |
| --- | --- |

74.

| 75. | reamintește, de asemenea, că este extrem de important ca UE să se implice în mod activ și consecvent în toate mecanismele privind drepturile omului ale ONU, mai ales în a treia Comisie a Adunării Generale a ONU și Consiliul pentru Drepturile Omului; recunoaște eforturile depuse de SEAE, de delegațiile UE de la New York și Geneva și de statele membre în vederea creșterii gradului de coerență al Uniunii în cadrul ONU în ceea ce privește aspectele legate de drepturile omului; încurajează UE să își intensifice eforturile de a-și face auzită vocea, inclusiv recurgând mai des la practica din ce în ce mai răspândită a inițiativelor transregionale, prin susținerea și depunerea de rezoluții; subliniază că liderii UE trebuie să insiste asupra reformării ONU, având ca obiectiv consolidarea impactului și a forței sistemului multilateral bazat pe reguli, precum și asigurarea unei protecții mai eficiente a drepturilor omului și promovarea dreptului internațional; |
| --- | --- |

75.

o

o o

| 76. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului special al UE pentru drepturile omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului de Securitate al ONU, Secretarului General al ONU, Președintelui celei de-a 70-a Adunări Generale a ONU, Președintelui Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU, Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, precum și șefilor delegațiilor UE. |
| --- | --- |

76.

---

(1)  http://www.ohchr.org/Documents/ProfessionalInterest/cedaw.pdf

(2)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/69/167

(3)  https://treaties.un.org/doc/source/docs/A_RES_45_158-E.pdf

(4)  http://www.unhcr.org/3b66c2aa10

(5)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf

(6)  http://www.un.org/en/development/desa/population/migration/generalassembly/ docs/globalcompact/A_RES_71_1.pdf

(7)  https://sustainabledevelopment.un.org/post2015/transformingourworld

(8)  https://www.coe.int/en/web/conventions/full-list/-/conventions/rms/090000168008482e

(9)  http://www.oecd.org/corporate/mne/oecdguidelinesformultinationalenterprises.htm

(10)  https://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/ foraff/131181.pdf

(11)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10897-2015-INIT/ro/pdf

(12)  http://europa.eu/globalstrategy/sites/globalstrategy/files/regions/files /eugs_review_web_0.pdf

(13)  http://europa.eu/globalstrategy/sites/globalstrategy/files/full_brochure_year_1.pdf

(14)  JO L 76, 22.3.2011, p. 56.

(15)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/eu_guidelines_rights_of_child_0.pdf

(16)  https://ec.europa.eu/europeaid/sites/devco/files/european-consensus-on-development-final-20170626_en.pdf

(17)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/ eu_human_rights_guidelines_on_freedom_of_expression_online_and_offline_en.pdf

(18)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/137585.pdf

(19)  http://www.ceceurope.org/wp-content/uploads/2015/08/CofEU_119404.pdf

(20)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/guidelines_death_penalty_st08416_en.pdf

(21)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/20120626_guidelines_en.pdf

(22)  https://www.osce.org/odihr/19223?download=true

(23)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/137584.pdf

(24)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/ eu_guidelines_on_human_rights_dialogues_with_third_countries.pdf

(25)  JO C 303, 15.12.2009, p. 12.

(26)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/16173_08_en.pdf

(27)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/10019_08_en.pdf

(28)  JO L 130, 19.5.2017, p. 1.

(29)  https://eeas.europa.eu/sites/eeas/files/eu_guidelines_hrd_en.pdf

(30)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10255-2016-INIT/ro/pdf

(31)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0344.

(32)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0502.

(33)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0404.

(34)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0405.

(35)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0300.

(36)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0020.

(37)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0066.

(38)  JO C 181, 19.5.2016, p. 69.

(39)  http://www.ohchr.org/EN/HRBodies/HRC/RegularSessions/Session31/Documents /A_HRC_31_56_en.doc

(40)  JO C 153 E, 31.5.2013, p. 115.

(41)  JO L 134, 29.5.2009, p. 1.

(42)  JO L 101, 15.4.2011, p. 1.

(43)  JO C 310, 25.8.2016, p. 35.

---

Joi, 14 decembrie 2017

| 11.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 369/73 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 369/73

---

P8_TA(2017)0496

Libertatea de exprimare în Vietnam, în special cazul lui Nguyen Van Hoa

Rezoluţia Parlamentului European din 14 decembrie 2017 referitoare la libertatea de exprimare în Vietnam, în special cazul lui Nguyen Van Hoa (2017/3001(RSP))

(2018/C 369/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Vietnamul, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Vietnamul,

| — | având în vedere cel de al șaptelea dialog în domeniul drepturilor omului UE-Vietnam din 1 decembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de al șaptelea dialog în domeniul drepturilor omului UE-Vietnam din 1 decembrie 2017,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare UE-Vietnam semnat la 27 iunie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat și cooperare UE-Vietnam semnat la 27 iunie 2012,

| — | având în vedere Orientările UE referitoare la apărătorii drepturilor omului din 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE referitoare la apărătorii drepturilor omului din 2008,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice la care Vietnamul a aderat în 1982, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice la care Vietnamul a aderat în 1982,

| — | având în vedere decizia Ombudsmanului European din 26 februarie 2016 în cauza 1409/2014/MHZ privind neefectuarea de către Comisia Europeană a unei evaluări prealabile a impactului asupra drepturilor omului în contextul acordului de liber schimb dintre UE și Vietnam, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Ombudsmanului European din 26 februarie 2016 în cauza 1409/2014/MHZ privind neefectuarea de către Comisia Europeană a unei evaluări prealabile a impactului asupra drepturilor omului în contextul acordului de liber schimb dintre UE și Vietnam,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât UE consideră că Vietnamul este un partener important în Asia; întrucât 2015 a marcat cea de a 25-a aniversare a relațiilor UE-Vietnam; întrucât domeniul de aplicare al acestor relații s-a extins rapid, de la schimburi comerciale și ajutor la un parteneriat mai cuprinzător; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE consideră că Vietnamul este un partener important în Asia; întrucât 2015 a marcat cea de a 25-a aniversare a relațiilor UE-Vietnam; întrucât domeniul de aplicare al acestor relații s-a extins rapid, de la schimburi comerciale și ajutor la un parteneriat mai cuprinzător;

| B. | întrucât, la 11 ianuarie 2017, familia realizatorului video și bloggerului Nguyen Van Hoa, în vârstă de 22 de ani, l-a declarat dispărut, iar ulterior s-a descoperit că acesta fusese reținut de poliție fără mandat; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 11 ianuarie 2017, familia realizatorului video și bloggerului Nguyen Van Hoa, în vârstă de 22 de ani, l-a declarat dispărut, iar ulterior s-a descoperit că acesta fusese reținut de poliție fără mandat;

| C. | întrucât Nguyen Van Hoa a fost inițial arestat în temeiul articolului 258 din Codul Penal vietnamez și acuzat de „abuz al libertăților democratice pentru a aduce atingere intereselor statului”; întrucât, în aprilie 2017, aceste acuzații s-au transformat într-o acuzație mai gravă, de încălcare a articolului 88; întrucât articolul 88 din Codul Penal a fost folosit pe scară largă împotriva apărătorilor drepturilor omului care au scos în evidență abuzurile din Vietnam; |
| --- | --- |

C.

întrucât Nguyen Van Hoa a fost inițial arestat în temeiul articolului 258 din Codul Penal vietnamez și acuzat de „abuz al libertăților democratice pentru a aduce atingere intereselor statului”; întrucât, în aprilie 2017, aceste acuzații s-au transformat într-o acuzație mai gravă, de încălcare a articolului 88; întrucât articolul 88 din Codul Penal a fost folosit pe scară largă împotriva apărătorilor drepturilor omului care au scos în evidență abuzurile din Vietnam;

| D. | întrucât, la 27 noiembrie 2017, Nguyen Van Hoa a fost condamnat la șapte ani de închisoare pentru difuzarea de informații online, inclusiv înregistrări video, despre dezastrul ecologic din provincia Ha Tinh, care a avut loc în aprilie 2016, când Formosa Ha Tinh, o întreprindere siderurgică din Taiwan, a cauzat o scurgere ilegală de deșeuri industriale toxice în ocean, cu efecte devastatoare asupra mediului care s-au întins pe 200 de kilometri de-a lungul coastei, ucigând pești și alte specii marine și îmbolnăvind oameni; |
| --- | --- |

D.

întrucât, la 27 noiembrie 2017, Nguyen Van Hoa a fost condamnat la șapte ani de închisoare pentru difuzarea de informații online, inclusiv înregistrări video, despre dezastrul ecologic din provincia Ha Tinh, care a avut loc în aprilie 2016, când Formosa Ha Tinh, o întreprindere siderurgică din Taiwan, a cauzat o scurgere ilegală de deșeuri industriale toxice în ocean, cu efecte devastatoare asupra mediului care s-au întins pe 200 de kilometri de-a lungul coastei, ucigând pești și alte specii marine și îmbolnăvind oameni;

| E. | întrucât acest dezastru a provocat indignare în rândul populației vietnameze, o vastă mobilizare pe rețelele de socializare și demonstrații pașnice de amploare în toate orașele mari din Vietnam; întrucât arestarea lui Nguyen Van Hoa face parte dintr-o serie de arestări efectuate de autoritățile vietnameze în zilele premergătoare sărbătorii Tet; |
| --- | --- |

E.

întrucât acest dezastru a provocat indignare în rândul populației vietnameze, o vastă mobilizare pe rețelele de socializare și demonstrații pașnice de amploare în toate orașele mari din Vietnam; întrucât arestarea lui Nguyen Van Hoa face parte dintr-o serie de arestări efectuate de autoritățile vietnameze în zilele premergătoare sărbătorii Tet;

| F. | întrucât Tribunalul Poporului din provincia Ha Tinh l-a găsit pe Nguyen Van Hoa vinovat de propagandă împotriva statului în temeiul articolului 88 din Codul Penal, la finalul unui proces care a durat două ore și jumătate; întrucât lui Nguyen Van Hoa nu i s-a permis accesul la un avocat care să îl reprezinte la audieri; |
| --- | --- |

F.

întrucât Tribunalul Poporului din provincia Ha Tinh l-a găsit pe Nguyen Van Hoa vinovat de propagandă împotriva statului în temeiul articolului 88 din Codul Penal, la finalul unui proces care a durat două ore și jumătate; întrucât lui Nguyen Van Hoa nu i s-a permis accesul la un avocat care să îl reprezinte la audieri;

| G. | întrucât, la 30 noiembrie 2017, un tribunal vietnamez a confirmat condamnarea la 10 ani de închisoare în cazul unei alte bloggerițe, Nguyen Ngoc Nhu Quynh, pentru propagandă împotriva statului, după ce aceasta a publicat articole critice la adresa degradării mediului, a politicii și a deceselor survenite în arestul poliției; |
| --- | --- |

G.

întrucât, la 30 noiembrie 2017, un tribunal vietnamez a confirmat condamnarea la 10 ani de închisoare în cazul unei alte bloggerițe, Nguyen Ngoc Nhu Quynh, pentru propagandă împotriva statului, după ce aceasta a publicat articole critice la adresa degradării mediului, a politicii și a deceselor survenite în arestul poliției;

| H. | întrucât Biroul Organizației Națiunilor Unite pentru drepturile omului și Procedurile și mecanismele sale speciale au denunțat în mod repetat articolul 88 din Codul Penal, alături de alte dispoziții din acesta, pentru încălcarea dreptului internațional al drepturilor omului; |
| --- | --- |

H.

întrucât Biroul Organizației Națiunilor Unite pentru drepturile omului și Procedurile și mecanismele sale speciale au denunțat în mod repetat articolul 88 din Codul Penal, alături de alte dispoziții din acesta, pentru încălcarea dreptului internațional al drepturilor omului;

| I. | întrucât majoritatea organizațiilor mass-media sunt deținute și controlate de stat; întrucât libertatea presei este strict restricționată; întrucât, potrivit clasamentului privind libertatea presei în 2017 întocmit de organizația Reporteri fără frontiere, Vietnamul se plasează pe locul 175 din 180 de țări; întrucât, ca reacție la indignarea larg răspândită în rândul populației din Vietnam în urma dezastrului ecologic din provincia Ha Tinh, autoritățile au blocat momentan accesul la rețelele de socializare, reprimând violent demonstrațiile și arestând protestatarii; |
| --- | --- |

I.

întrucât majoritatea organizațiilor mass-media sunt deținute și controlate de stat; întrucât libertatea presei este strict restricționată; întrucât, potrivit clasamentului privind libertatea presei în 2017 întocmit de organizația Reporteri fără frontiere, Vietnamul se plasează pe locul 175 din 180 de țări; întrucât, ca reacție la indignarea larg răspândită în rândul populației din Vietnam în urma dezastrului ecologic din provincia Ha Tinh, autoritățile au blocat momentan accesul la rețelele de socializare, reprimând violent demonstrațiile și arestând protestatarii;

| J. | întrucât, în aprilie 2016, Vietnamul a adoptat o lege privind accesul la informații și o nouă lege a presei care restrâng libertatea de exprimare și intensifică cenzura, precum și reglementări vizând interzicerea demonstrațiilor din fața instanțelor în timpul proceselor; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în aprilie 2016, Vietnamul a adoptat o lege privind accesul la informații și o nouă lege a presei care restrâng libertatea de exprimare și intensifică cenzura, precum și reglementări vizând interzicerea demonstrațiilor din fața instanțelor în timpul proceselor;

| K. | întrucât libertatea de religie și de credință este reprimată în Vietnam, iar Biserica Catolică și religiile nerecunoscute, cum ar fi Biserica Budistă Unificată a Vietnamului, bisericile protestante și alte culte, inclusiv minoritatea etnică Montagnards, continuă să facă obiectul unei persecuții religioase grave; |
| --- | --- |

K.

întrucât libertatea de religie și de credință este reprimată în Vietnam, iar Biserica Catolică și religiile nerecunoscute, cum ar fi Biserica Budistă Unificată a Vietnamului, bisericile protestante și alte culte, inclusiv minoritatea etnică Montagnards, continuă să facă obiectul unei persecuții religioase grave;

| L. | întrucât, în cadrul celui de al șaptelea dialog în domeniul drepturilor omului UE-Vietnam, s-a discutat despre libertatea de exprimare, de asociere și de întrunire, libertatea religioasă și de convingere și accesul la informații; întrucât UE a subliniat deteriorarea drepturilor civile și politice în Vietnam; întrucât UE a încurajat Vietnamul să adreseze invitații permanente tuturor Procedurilor speciale ale ONU, |
| --- | --- |

L.

întrucât, în cadrul celui de al șaptelea dialog în domeniul drepturilor omului UE-Vietnam, s-a discutat despre libertatea de exprimare, de asociere și de întrunire, libertatea religioasă și de convingere și accesul la informații; întrucât UE a subliniat deteriorarea drepturilor civile și politice în Vietnam; întrucât UE a încurajat Vietnamul să adreseze invitații permanente tuturor Procedurilor speciale ale ONU,

| 1. | condamnă condamnarea lui Nguyen Van Hoa la șapte ani de închisoare; subliniază că Nguyen Van Hoa și-a exercitat dreptul la libertatea de exprimare; îndeamnă autoritățile vietnameze să îl elibereze imediat și necondiționat pe Nguyen Van Hoa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | este preocupat de creșterea numărului de rețineri, arestări și condamnări ale cetățenilor vietnamezi legate de exprimarea de către aceștia a opiniilor proprii; |
| --- | --- |

2.

| 3. | își exprimă preocuparea cu privire la abordarea tot mai restrictivă adoptată de autorități în ceea ce privește libertatea de exprimare și alte libertăți; condamnă, în acest sens, utilizarea de către autorități a hărțuirii fizice și psihice, a arestului extrajudiciar la domiciliu, a presiunii asupra avocaților, angajatorilor, proprietarilor și rudelor activiștilor și a supravegherii intruzive; își exprimă, de asemenea, preocuparea cu privire la restricțiile impuse libertății de circulație pentru a împiedica bloggerii și activiștii să participe la evenimente publice, cum ar fi discuțiile pe tema drepturilor omului și asistarea la procesele altor activiști; |
| --- | --- |

3.

| 4. | face apel la autoritățile vietnameze să elibereze toți cetățenii reținuți pentru că și-au exercitat pașnic dreptul la libertatea de exprimare; |
| --- | --- |

4.

| 5. | face apel la autoritățile vietnameze să pună capăt tuturor restricțiilor și tuturor actelor de hărțuire împotriva apărătorilor drepturilor omului și să garanteze, în orice situație, că aceștia sunt în măsură să își desfășoare activitățile legitime de apărare a drepturilor omului fără a se teme de represalii și fără niciun fel de restricții, inclusiv hărțuirea judiciară; |
| --- | --- |

5.

| 6. | își exprimă îngrijorarea cu privire la aplicarea extinsă a dispozițiilor privind securitatea națională din Codul Penal vietnamez; |
| --- | --- |

6.

| 7. | denunță utilizarea de către Vietnam a pedepsei cu moartea pentru anumite infracțiuni din domeniul securității naționale, potrivit dispozițiilor din Codul său Penal modificat, și faptul că acesta continuă să dispună pedepse cu moartea; reiterează opoziția fermă a UE față de pedeapsa cu moartea, în toate cazurile și fără excepție; își reiterează apelul către autoritățile vietnameze să instituie un moratoriu privind pedeapsa cu moartea ca un prim pas către abolirea pedepsei capitale pentru toate infracțiunile; |
| --- | --- |

7.

| 8. | îndeamnă guvernul din Vietnam să modifice unele articole din Codul său Penal, inclusiv articolul 88 privind propaganda și articolul 79 privind activitățile vizând înlăturarea de la putere a administrației, care au fost denunțate de Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului ca încălcând dreptul internațional al drepturilor omului, și să asigure că preocupările legate de securitatea națională nu sunt folosite ca pretext pentru suprimarea drepturilor omului, inclusiv a libertății de exprimare și a libertății de religie și de credință; își exprimă preocuparea cu privire la noua lege privind asociațiile și la legea privind credința și religia, care sunt incompatibile cu normele internaționale; |
| --- | --- |

8.

| 9. | îndeamnă Vietnamul să adreseze o invitație permanentă Procedurilor speciale ale ONU, în special Raportorului special pentru promovarea și apărarea dreptului la libertatea de opinie și de exprimare și Raportorului special pentru situația apărătorilor drepturilor omului, și să le permită accesul liber și neîngrădit la toate părțile pe care doresc să le consulte; |
| --- | --- |

9.

| 10. | salută ratificarea de către Vietnam a Convenției Organizației Națiunilor Unite împotriva torturii și îl îndeamnă să colaboreze cu aceasta în mod semnificativ, inclusiv prin prezentarea de rapoarte regulate și detaliate conform prevederilor sale; insistă asupra faptului că nicio declarație obținută prin tortură sau prin alte forme de rele tratamente nu poate fi folosită ca probă pentru a condamna persoanele acuzate de propagandă sau a susține alte acuzații motivate politic; |
| --- | --- |

10.

| 11. | salută parteneriatul consolidat și dialogul în domeniul drepturilor omului dintre UE și Vietnam și reamintește importanța dialogului ca instrument-cheie care trebuie utilizat în mod eficient pentru a sprijini și a încuraja Vietnamul în transpunerea în practică a reformelor necesare; |
| --- | --- |

11.

| 12. | salută faptul că UE a invocat problema libertății de exprimare și de asociere și a numărului tot mai mare de rețineri, arestări și condamnări în cadrul celui de al șaptelea dialog în domeniul drepturilor omului UE-Vietnam; încurajează ferm Comisia să monitorizeze progresele înregistrate în cadrul dialogului prin introducerea unor criterii de referință și a unor mecanisme de monitorizare; îndeamnă Comisia și VP/ÎR să continue să invoce problema libertății de exprimare în cadrul dialogului său periodic cu Vietnamul, inclusiv în cursul următorului Summit Asia-Europa (ASEM) care va avea loc la Bruxelles în 2018; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită autoritățile să abordeze dezastrul ecologic din provincia Ha Tinh, care a cauzat moartea în masă a peștilor din regiune și a afectat viețile a mii de persoane, prin măsuri legislative vizând refacerea și reabilitarea economiei locale; |
| --- | --- |

13.

| 14. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Secretarului General al Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN) și Guvernului și Adunării Naționale din Vietnam. |
| --- | --- |

14.

---

| 11.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 369/76 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 369/76

---

P8_TA(2017)0497

Cambodgia: interzicerea opoziției

Rezoluţia Parlamentului European din 14 decembrie 2017 referitoare la Cambodgia: în special dizolvarea partidului CNRP (2017/3002(RSP))

(2018/C 369/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Cambodgia, în special cea din 14 septembrie 2017 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Cambodgia, în special cea din 14 septembrie 2017 (1),

| — | având în vedere vizita delegației Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN) la Parlamentul European în perioada 30-31 octombrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere vizita delegației Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN) la Parlamentul European în perioada 30-31 octombrie 2017,

| — | având în vedere Orientările UE din 2008 cu privire la apărătorii drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE din 2008 cu privire la apărătorii drepturilor omului,

| — | având în vedere declarația din 16 noiembrie 2017 a purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) privind dizolvarea Partidului Salvării Naționale din Cambodgia, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 16 noiembrie 2017 a purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) privind dizolvarea Partidului Salvării Naționale din Cambodgia,

| — | având în vedere Acordul de cooperare dintre Comunitatea Europeană și Regatul Cambodgia din 1997, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de cooperare dintre Comunitatea Europeană și Regatul Cambodgia din 1997,

| — | având în vedere declarația locală a UE din 22 februarie 2017 privind situația din Cambodgia, precum și declarațiile purtătorului de cuvânt al Delegației UE din 3 septembrie 2017 și 25 august 2017 privind restricțiile impuse spațiului politic din Cambodgia, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația locală a UE din 22 februarie 2017 privind situația din Cambodgia, precum și declarațiile purtătorului de cuvânt al Delegației UE din 3 septembrie 2017 și 25 august 2017 privind restricțiile impuse spațiului politic din Cambodgia,

| — | având în vedere Rezoluția (A/RES/53/144) adoptată de Adunarea Generală a ONU la 8 martie 1999 privind dreptul și responsabilitatea persoanelor, a grupurilor și a organelor societății de a promova și a proteja drepturile omului și libertățile fundamentale universal recunoscute, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția (A/RES/53/144) adoptată de Adunarea Generală a ONU la 8 martie 1999 privind dreptul și responsabilitatea persoanelor, a grupurilor și a organelor societății de a promova și a proteja drepturile omului și libertățile fundamentale universal recunoscute,

| — | având în vedere Acordurile de pace de la Paris din 1991, unde, la articolul 15, este consacrat un angajament de a respecta drepturile omului și libertățile fundamentale în Cambodgia, inclusiv din partea semnatarilor internaționali, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordurile de pace de la Paris din 1991, unde, la articolul 15, este consacrat un angajament de a respecta drepturile omului și libertățile fundamentale în Cambodgia, inclusiv din partea semnatarilor internaționali,

| — | având în vedere Convenția Organizației Internaționale a Muncii privind libertatea sindicală și apărarea dreptului sindical, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Internaționale a Muncii privind libertatea sindicală și apărarea dreptului sindical,

| — | având în vedere Constituția Cambodgiei, în special articolul 41, în care sunt consacrate drepturile și libertățile de exprimare și de întrunire, precum și articolul 35 privind dreptul la participare politică și articolul 80 privind imunitatea parlamentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Cambodgiei, în special articolul 41, în care sunt consacrate drepturile și libertățile de exprimare și de întrunire, precum și articolul 35 privind dreptul la participare politică și articolul 80 privind imunitatea parlamentară,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 10 decembrie 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 10 decembrie 1948,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, în 2017, situația drepturilor omului din Cambodgia s-a deteriorat și mai mult, înmulțindu-se numărul de arestări ale unor membri ai opoziției politice, activiști pentru drepturile omului și reprezentanți ai societății civile care au loc în Cambodgia; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în 2017, situația drepturilor omului din Cambodgia s-a deteriorat și mai mult, înmulțindu-se numărul de arestări ale unor membri ai opoziției politice, activiști pentru drepturile omului și reprezentanți ai societății civile care au loc în Cambodgia;

| B. | întrucât în 2017 parlamentul cambodgian a adoptat două seturi de amendamente represive la Legea privind partidele politice, care conține numeroase restricții concepute în așa fel încât să creeze obstacole pentru partidele din opoziție; |
| --- | --- |

B.

întrucât în 2017 parlamentul cambodgian a adoptat două seturi de amendamente represive la Legea privind partidele politice, care conține numeroase restricții concepute în așa fel încât să creeze obstacole pentru partidele din opoziție;

| C. | întrucât, la 6 octombrie 2017, Ministerul de Interne a depus o cerere la Curtea Supremă vizând să dizolve Partidul Salvării Naționale din Cambodgia (CNRP) în conformitate cu „Legea partidelor politice”; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la 6 octombrie 2017, Ministerul de Interne a depus o cerere la Curtea Supremă vizând să dizolve Partidul Salvării Naționale din Cambodgia (CNRP) în conformitate cu „Legea partidelor politice”;

| D. | întrucât, la 16 noiembrie 2017, Curtea Supremă a anunțat dizolvarea CNRP, la capătul unei audieri de o zi; întrucât Curtea Supremă le-a interzis, de asemenea, la 118 politicieni ai CNRP să desfășoare activități politice timp de cinci ani; întrucât această hotărâre, care se întemeia pe două runde de amendamente controversate la „Legea partidelor politice”, lasă guvernul fără opoziție înainte de alegerile generale de anul viitor programate pentru iulie 2018; |
| --- | --- |

D.

întrucât, la 16 noiembrie 2017, Curtea Supremă a anunțat dizolvarea CNRP, la capătul unei audieri de o zi; întrucât Curtea Supremă le-a interzis, de asemenea, la 118 politicieni ai CNRP să desfășoare activități politice timp de cinci ani; întrucât această hotărâre, care se întemeia pe două runde de amendamente controversate la „Legea partidelor politice”, lasă guvernul fără opoziție înainte de alegerile generale de anul viitor programate pentru iulie 2018;

| E. | întrucât membrii partidelor de opoziție sunt persecutați și hărțuiți de autoritățile cambodgiene de mai mulți ani; întrucât mai puțin de 40 % dintre parlamentarii CNRP au rămas în Cambodgia după ce numeroși alți deputați au fost forțați să fugă din țară, fiind amenințați cu arestarea; |
| --- | --- |

E.

întrucât membrii partidelor de opoziție sunt persecutați și hărțuiți de autoritățile cambodgiene de mai mulți ani; întrucât mai puțin de 40 % dintre parlamentarii CNRP au rămas în Cambodgia după ce numeroși alți deputați au fost forțați să fugă din țară, fiind amenințați cu arestarea;

| F. | întrucât Ministerul de Interne din Cambodgia dispune de prerogative discreționare de a suspenda partide politice pe baza unor criterii definite în mod vag; întrucât, la 2 octombrie 2017, Ministerul de Interne a dizolvat 20 partide politice pe baza articolelor 19 și 20 din „Legea partidelor politice”; |
| --- | --- |

F.

întrucât Ministerul de Interne din Cambodgia dispune de prerogative discreționare de a suspenda partide politice pe baza unor criterii definite în mod vag; întrucât, la 2 octombrie 2017, Ministerul de Interne a dizolvat 20 partide politice pe baza articolelor 19 și 20 din „Legea partidelor politice”;

| G. | întrucât, la 3 septembrie 2017, Kem Sokha, președintele CNRP, a fost arestat și acuzat de trădare, în temeiul articolul 443 din Codul penal din Cambodgia, în ciuda faptului că dispunea de imunitate parlamentară; întrucât cererea lui Kem Sokha de eliberare pe cauțiune a fost respinsă la 26 septembrie 2017, atunci când nu a putut participa la audiere, după ce serviciul penitenciarelor a declarat că nu-i poate garanta siguranța; întrucât, conform organizațiilor pentru drepturile omului, el a fost interogat la 24 noiembrie 2017, deși nu a beneficiat de un acces adecvat la consiliere juridică sau asistență medicală privată; întrucât statutul său juridic nu a fost încă clarificat; întrucât cererea sa de eliberare pe cauțiune este pe rolul Curții Supreme; întrucât dacă este găsit vinovat se poate alege cu până la 30 ani de închisoare; întrucât președintele Curții, Dith Munty, face parte din Biroul permanent al partidului de guvernământ; |
| --- | --- |

G.

întrucât, la 3 septembrie 2017, Kem Sokha, președintele CNRP, a fost arestat și acuzat de trădare, în temeiul articolul 443 din Codul penal din Cambodgia, în ciuda faptului că dispunea de imunitate parlamentară; întrucât cererea lui Kem Sokha de eliberare pe cauțiune a fost respinsă la 26 septembrie 2017, atunci când nu a putut participa la audiere, după ce serviciul penitenciarelor a declarat că nu-i poate garanta siguranța; întrucât, conform organizațiilor pentru drepturile omului, el a fost interogat la 24 noiembrie 2017, deși nu a beneficiat de un acces adecvat la consiliere juridică sau asistență medicală privată; întrucât statutul său juridic nu a fost încă clarificat; întrucât cererea sa de eliberare pe cauțiune este pe rolul Curții Supreme; întrucât dacă este găsit vinovat se poate alege cu până la 30 ani de închisoare; întrucât președintele Curții, Dith Munty, face parte din Biroul permanent al partidului de guvernământ;

| H. | întrucât chestiunea acaparării de terenuri în Cambodgia rămâne o preocupare majoră; întrucât s-a înregistrat o creștere constantă a numărului de arestări și încarcerări ale unor membri ai opoziției politice, comentatori politici, sindicaliști, activiști pentru drepturile omului și reprezentanți ai societății civile din Cambodgia, inclusiv ADHOC 5; întrucât apărătorul drepturilor omului Tep Vanny din comunitatea Boeung Kak rămâne în închisoare, executând o pedeapsă de doi ani și jumătate legată de un protest pașnic din 2013; întrucât, la 8 decembrie 2017, Curtea Supremă a confirmat verdictul împotriva lui Tep Vanny; |
| --- | --- |

H.

întrucât chestiunea acaparării de terenuri în Cambodgia rămâne o preocupare majoră; întrucât s-a înregistrat o creștere constantă a numărului de arestări și încarcerări ale unor membri ai opoziției politice, comentatori politici, sindicaliști, activiști pentru drepturile omului și reprezentanți ai societății civile din Cambodgia, inclusiv ADHOC 5; întrucât apărătorul drepturilor omului Tep Vanny din comunitatea Boeung Kak rămâne în închisoare, executând o pedeapsă de doi ani și jumătate legată de un protest pașnic din 2013; întrucât, la 8 decembrie 2017, Curtea Supremă a confirmat verdictul împotriva lui Tep Vanny;

| I. | întrucât fostul președinte al CNRP, Sam Rainsy, a fost obligat să demisioneze în urma unor amenințări cu justiția; întrucât el a fost condamnat in absentia pentru calomnie cu caracter penal și în prezent trăiește în exil; întrucât de la dizolvarea opoziției tot mai mulți parlamentari ai CNRP fug din Cambodgia; întrucât unele organizații de apărare a drepturilor omului au relatat că unii dintre ei au cerut azil; |
| --- | --- |

I.

întrucât fostul președinte al CNRP, Sam Rainsy, a fost obligat să demisioneze în urma unor amenințări cu justiția; întrucât el a fost condamnat in absentia pentru calomnie cu caracter penal și în prezent trăiește în exil; întrucât de la dizolvarea opoziției tot mai mulți parlamentari ai CNRP fug din Cambodgia; întrucât unele organizații de apărare a drepturilor omului au relatat că unii dintre ei au cerut azil;

| J. | întrucât influența Chinei joacă un rol important în viața politică din Cambodgia, exercitându-se și asupra guvernului său; |
| --- | --- |

J.

întrucât influența Chinei joacă un rol important în viața politică din Cambodgia, exercitându-se și asupra guvernului său;

| K. | întrucât Cambodgia beneficiază de cel mai favorabil regim disponibil în temeiul sistemului generalizat de preferințe (SGP), și anume, „totul în afară de arme” (EBA); întrucât UE a alocat până la 410 de milioane EUR pentru Cambodgia pentru perioada financiară 2014-2020, din care 10 de milioane EUR vizează sprijinirea procesului de reformă electorală în Cambodgia; |
| --- | --- |

K.

întrucât Cambodgia beneficiază de cel mai favorabil regim disponibil în temeiul sistemului generalizat de preferințe (SGP), și anume, „totul în afară de arme” (EBA); întrucât UE a alocat până la 410 de milioane EUR pentru Cambodgia pentru perioada financiară 2014-2020, din care 10 de milioane EUR vizează sprijinirea procesului de reformă electorală în Cambodgia;

| L. | întrucât dreptul la participare politică este consfințit de articolul 41 din Constituția Cambodgiei; întrucât decizia de a dizolva CNRP reprezintă o deviere serioasă de la calea pluralismului și democrației consacrată în Constituția Cambodgiei; |
| --- | --- |

L.

întrucât dreptul la participare politică este consfințit de articolul 41 din Constituția Cambodgiei; întrucât decizia de a dizolva CNRP reprezintă o deviere serioasă de la calea pluralismului și democrației consacrată în Constituția Cambodgiei;

| M. | întrucât 55 de ONG-uri au lansat un apel pentru o nouă Conferință la Paris privind Cambodgia cu toate părțile interesate relevante pentru a discuta situația statului de drept și a democrației în Cambodgia, cu scopul de a încuraja guvernul cambodgian să își revizuiască politicile privind partidele de opoziție, |
| --- | --- |

M.

întrucât 55 de ONG-uri au lansat un apel pentru o nouă Conferință la Paris privind Cambodgia cu toate părțile interesate relevante pentru a discuta situația statului de drept și a democrației în Cambodgia, cu scopul de a încuraja guvernul cambodgian să își revizuiască politicile privind partidele de opoziție,

| 1. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la dizolvarea CNRP; regretă profund interzicerea partidului, care reprezintă încă o dovadă a acțiunilor autocratice ale prim-ministrului Hun Sen; îndeamnă guvernul să revoce decizia de a dizolva CNRP, să îi reinstaleze în funcție pe membrii aleși ai parlamentului național și ai consiliilor comunale, pentru a permite participarea deplină a partidelor de opoziție la viața publică și a asigura spațiu de manevră pentru mass-media și organizațiile societății civile și pentru a pune capăt climatului de frică și intimidare, toate acestea fiind condiții prealabile pentru alegeri libere și transparente, deschise unei participări largi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | dă glas din nou îngrijorării profunde exprimate în rezoluțiile anterioare cu privire la agravarea climatului pentru politicienii din opoziție, activiștii în domeniul drepturilor omului și membrii societății civile din Cambodgia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | susține opinia Înaltului Comisar al Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului cum că acuzațiile împotriva CNRP și a membrilor săi au fost neclare, la fel ca și dispozițiile legale care susțin plângerea pe care se întemeiază dizolvarea sa; |
| --- | --- |

3.

| 4. | consideră intervenția Curții Supreme din Phnom Penh ca o ingerință inacceptabilă în drepturile populației Cambodgiei de a-și alege în mod liber reprezentanții politici și de a vota la alegerile naționale din 2018; regretă absența unui sistem judiciar independent și imparțial în această țară; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită guvernul Cambodgiei să abroge toate modificările recente aduse „Legii privind partidele politice” și legilor electorale, care limitează libertatea de exprimare și libertățile politice; |
| --- | --- |

5.

| 6. | condamnă cu fermitate arestarea lui Kem Sokha și a altor activiști politici; îndeamnă autoritățile cambodgiene să revoce mandatul de arestare și să renunțe la toate acuzațiile împotriva liderului opoziției, Sam Rainsy și să îl elibereze imediat și necondiționat din închisoare pe Kem Sokha și să retragă toate acuzațiile împotriva lui și a altor parlamentari din opoziție; |
| --- | --- |

6.

| 7. | își exprimă preocuparea gravă față de desfășurarea unor alegeri credibile și transparente în Cambodgia, în 2018 în urma deciziei Curții Supreme de a dizolva CNRP; subliniază că un proces electoral din care principalul partid de opoziție a fost exclus în mod arbitrar nu este legitim și că alegerile transparente și competitive sunt un instrument-cheie pentru garantarea păcii și stabilității în țară și în întreaga regiune; |
| --- | --- |

7.

| 8. | laudă decizia UE de a retrage toate asistența electorală până când Cambodgia va lansa reforme în conformitate cu standardele electorale internaționale, pentru a promova democrația și a proteja spațiul societății civile; |
| --- | --- |

8.

| 9. | îi invită pe Vicepreședinta Comisiei/Înalta Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Federica Mogherini, și pe Reprezentantul special al UE pentru drepturile omului să utilizeze toate mijloacele disponibile pentru a proteja drepturile fundamentale ale poporului cambodgian de a alege și a fi ales și pentru a garanta pluralismul și principiile democratice, în conformitate strictă cu constituția Cambodgiei; |
| --- | --- |

9.

| 10. | îi reamintește guvernului Cambodgiei că trebuie să își îndeplinească obligațiile și angajamentele cu privire la principiile democratice și drepturile fundamentale ale omului, care constituie un element esențial al Acordului de cooperare; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că respectarea drepturilor omului este o condiție prealabilă pentru ca Cambodgia să poată beneficia în continuare de sistemul preferențial EBA din partea UE; invită VP/ÎR și comisarul Malmström să revadă fără întârziere obligațiile Cambodgiei în temeiul convențiilor de la articolul 19 din regulamentul privind ABE; subliniază că dacă Cambodgia își încalcă obligația în temeiul Regulamentul ABE, preferințele tarifare de care beneficiază în momentul de față trebuie retrase temporar; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită SEAE și Comisia să elaboreze o listă a persoanelor responsabile de dizolvarea opoziției și de alte încălcări grave ale drepturilor omului în Cambodgia pentru a le impune eventual restricții de acordare a vizelor și a le îngheța activele; |
| --- | --- |

12.

| 13. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Serviciului european pentru acțiune externă, Secretarului General al ASEAN, guvernelor și parlamentelor statelor membre și Guvernului și Adunării Naționale din Cambodgia. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0348.

---

| 11.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 369/79 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 369/79

---

P8_TA(2017)0498

El Salvador: cazuri de femei urmărite penal pentru pierderea sarcinii

Rezoluţia Parlamentului European din 14 decembrie 2017 referitoare la El Salvador: cazuri de femei urmărite penal pentru pierderea sarcinii (2017/3003(RSP))

(2018/C 369/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 2 și 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2 și 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 8, 19, 157, 216 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 8, 19, 157, 216 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a),

| — | având în vedere capitolul 7 din Planul de acțiune UE-CELAC (Comunitatea Statelor Latino-Americane și Caraibiene) pentru 2015-2017 privind genurile, |
| --- | --- |

—

având în vedere capitolul 7 din Planul de acțiune UE-CELAC (Comunitatea Statelor Latino-Americane și Caraibiene) pentru 2015-2017 privind genurile,

| — | având în vedere Declarația și Platforma de acțiune de la Beijing, adoptate în cadrul celei de a patra Conferințe mondiale a ONU privind femeile, la 15 septembrie 1995, precum și documentele finale rezultate, adoptate cu ocazia sesiunilor speciale ale Organizației Națiunilor Unite, Beijing + 5 (2000), Beijing + 10 (2005), Beijing + 15 (2010) și Beijing + 20 (2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația și Platforma de acțiune de la Beijing, adoptate în cadrul celei de a patra Conferințe mondiale a ONU privind femeile, la 15 septembrie 1995, precum și documentele finale rezultate, adoptate cu ocazia sesiunilor speciale ale Organizației Națiunilor Unite, Beijing + 5 (2000), Beijing + 10 (2005), Beijing + 15 (2010) și Beijing + 20 (2015),

| — | având în vedere declarația din 19 iulie 2017 a trioului Președinției UE, alcătuit din Estonia, Bulgaria și Austria, privind egalitatea dintre femei și bărbați, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 19 iulie 2017 a trioului Președinției UE, alcătuit din Estonia, Bulgaria și Austria, privind egalitatea dintre femei și bărbați,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 decembrie 2016 referitoare la Raportul anual pe 2015 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 decembrie 2016 referitoare la Raportul anual pe 2015 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (1),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1567/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 iulie 2003 privind ajutorul pentru politicile și acțiunile privind sănătatea reproductivă și sexuală și drepturile aferente în țările în curs de dezvoltare (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1567/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 iulie 2003 privind ajutorul pentru politicile și acțiunile privind sănătatea reproductivă și sexuală și drepturile aferente în țările în curs de dezvoltare (2),

| — | având în vedere cel de-al cincilea Obiectiv de dezvoltare al mileniului al ONU (îmbunătățirea sănătății materne), |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al cincilea Obiectiv de dezvoltare al mileniului al ONU (îmbunătățirea sănătății materne),

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite din 1979 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite din 1979 privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei,

| — | având în vedere analiza pe 2017 a situației drepturilor femeilor în El Salvador efectuată de Comitetul ONU pentru eliminarea discriminării față de femei și observațiile de încheiere din aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere analiza pe 2017 a situației drepturilor femeilor în El Salvador efectuată de Comitetul ONU pentru eliminarea discriminării față de femei și observațiile de încheiere din aceasta,

| — | având în vedere articolele 6, 24 și 39 din Convenția ONU cu privire la drepturile copilului, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 6, 24 și 39 din Convenția ONU cu privire la drepturile copilului,

| — | având în vedere Convenția împotriva torturii, la care El Salvador este parte din 1996, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția împotriva torturii, la care El Salvador este parte din 1996,

| — | având în vedere articolul 144 din Constituția Republicii El Salvador, potrivit căruia tratatele internaționale încheiate cu alte state sau cu organizații internaționale constituie acte legislative ale republicii, iar în cazul în care un tratat și legislația se contrazic, are prioritate tratatul, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 144 din Constituția Republicii El Salvador, potrivit căruia tratatele internaționale încheiate cu alte state sau cu organizații internaționale constituie acte legislative ale republicii, iar în cazul în care un tratat și legislația se contrazic, are prioritate tratatul,

| — | având în vedere Cadrul pentru egalitatea de gen și emanciparea femeilor pentru 2016-2020: transformarea vieții fetelor prin intermediul acțiunilor externe ale UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul pentru egalitatea de gen și emanciparea femeilor pentru 2016-2020: transformarea vieții fetelor prin intermediul acțiunilor externe ale UE,

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul),

| — | având în vedere declarația din 11 mai 2015 a grupului de lucru al Organizației Națiunilor Unite pentru aspecte juridice și practice legate de discriminarea față de femei, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 11 mai 2015 a grupului de lucru al Organizației Națiunilor Unite pentru aspecte juridice și practice legate de discriminarea față de femei,

| — | având în vedere Convenția interamericană privind prevenirea, pedepsirea și eradicarea violenței față de femei (Convenția de la Belém do Pará), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția interamericană privind prevenirea, pedepsirea și eradicarea violenței față de femei (Convenția de la Belém do Pará),

| — | având în vedere Decretul legislativ nr. 520 din El Salvador (Legea cuprinzătoare specială privind eliminarea violenței din viața femeilor), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decretul legislativ nr. 520 din El Salvador (Legea cuprinzătoare specială privind eliminarea violenței din viața femeilor),

| — | având în vedere articolele 133, 135 și 136 din Codul penal din El Salvador, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 133, 135 și 136 din Codul penal din El Salvador,

| — | având în vedere declarația din 17 noiembrie 2017 a Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Zeid Ra’ad Al Hussein, pe care acesta a făcut-o la sfârșitul misiunii sale în El Salvador, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 17 noiembrie 2017 a Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Zeid Ra’ad Al Hussein, pe care acesta a făcut-o la sfârșitul misiunii sale în El Salvador,

| — | având în vedere articolul 1 din Constituția Republicii El Salvador, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 1 din Constituția Republicii El Salvador,

| — | având în vedere Legea din El Salvador privind egalitatea, echitatea și eliminarea discriminării față de femei, adoptată în 2016, Legea privind o viață fără violență pentru femei, adoptată în 2012, și Legea privind protecția globală a copiilor și a adolescenților (LEPINA), adoptată în aprilie 2009, care îi conferă Ministerului Educației mandatul de a asigura în cadrul sistemului educației o instruire cu privire la genuri și la sănătatea reproducerii și de a soluționa problema discriminării femeilor în sistemul educației, |
| --- | --- |

—

având în vedere Legea din El Salvador privind egalitatea, echitatea și eliminarea discriminării față de femei, adoptată în 2016, Legea privind o viață fără violență pentru femei, adoptată în 2012, și Legea privind protecția globală a copiilor și a adolescenților (LEPINA), adoptată în aprilie 2009, care îi conferă Ministerului Educației mandatul de a asigura în cadrul sistemului educației o instruire cu privire la genuri și la sănătatea reproducerii și de a soluționa problema discriminării femeilor în sistemul educației,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât egalitatea de gen este o valoare fundamentală a UE; întrucât egalitatea de tratament și nediscriminarea sunt drepturi fundamentale consacrate în tratate și în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și ar trebui respectate, promovate și aplicate pe deplin în legislație, în practică, în jurisprudență și în viața cotidiană; |
| --- | --- |

A.

întrucât egalitatea de gen este o valoare fundamentală a UE; întrucât egalitatea de tratament și nediscriminarea sunt drepturi fundamentale consacrate în tratate și în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și ar trebui respectate, promovate și aplicate pe deplin în legislație, în practică, în jurisprudență și în viața cotidiană;

| B. | întrucât, la articolele 36 și 37 din observațiile de încheiere din analiza sa pe 2017 a situației drepturilor femeilor în El Salvador, Comitetul ONU pentru eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei solicită să fie revocate legile din El Salvador prin care se pedepsește avortul, |
| --- | --- |

B.

întrucât, la articolele 36 și 37 din observațiile de încheiere din analiza sa pe 2017 a situației drepturilor femeilor în El Salvador, Comitetul ONU pentru eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei solicită să fie revocate legile din El Salvador prin care se pedepsește avortul,

| C. | întrucât, începând din anul 2000, în El Salvador au fost urmărite în justiție cel puțin 120 de femei pentru avort sau omor în urma morții fetale care a avut loc în ultima lună de sarcină, dintre aceste femei 26 fiind condamnate pentru omor și 23 pentru avort; întrucât toate femeile condamnate ispășesc pedepse de foarte lungă durată în pofida faptului că nu sunt infractoare în conformitate cu standardele internaționale; întrucât majoritatea acestor femei sunt tinere, sărace, cu instruire limitată și din localități periferice; întrucât în prezent se află pe rol două cazuri; întrucât, după ce a petrecut ultimii zece ani în închisoare, cazul lui Teodora del Carmen Vásquez a fost examinat la 13 decembrie 2017 de către cel de-al Doilea Tribunal de Sentințe și recursul său a fost respins, iar sentința lui Evelyn Beatriz Hernandez Cruz a fost confirmată în octombrie 2017; |
| --- | --- |

C.

întrucât, începând din anul 2000, în El Salvador au fost urmărite în justiție cel puțin 120 de femei pentru avort sau omor în urma morții fetale care a avut loc în ultima lună de sarcină, dintre aceste femei 26 fiind condamnate pentru omor și 23 pentru avort; întrucât toate femeile condamnate ispășesc pedepse de foarte lungă durată în pofida faptului că nu sunt infractoare în conformitate cu standardele internaționale; întrucât majoritatea acestor femei sunt tinere, sărace, cu instruire limitată și din localități periferice; întrucât în prezent se află pe rol două cazuri; întrucât, după ce a petrecut ultimii zece ani în închisoare, cazul lui Teodora del Carmen Vásquez a fost examinat la 13 decembrie 2017 de către cel de-al Doilea Tribunal de Sentințe și recursul său a fost respins, iar sentința lui Evelyn Beatriz Hernandez Cruz a fost confirmată în octombrie 2017;

| D. | întrucât „Las 17” sunt femeile care, în perioada 2000-2011, au fost pedepsite cel mai sever și au fost condamnate la decenii în închisoare; întrucât câteva dintre ele au fost eliberate după ce instanțele au invalidat deciziile anterioare; |
| --- | --- |

D.

întrucât „Las 17” sunt femeile care, în perioada 2000-2011, au fost pedepsite cel mai sever și au fost condamnate la decenii în închisoare; întrucât câteva dintre ele au fost eliberate după ce instanțele au invalidat deciziile anterioare;

| E. | întrucât violența bazată pe gen reprezintă o problemă majoră în El Salvador, datele disponibile arătând că o dată la trei ore o femeie este agresată sexual, iar violurile au ca rezultat în multe cazuri sarcini nedorite; întrucât, de asemenea, se constată un număr îngrozitor de mare de cazuri de feminicid, însă numai 5 % dintre acestea au fac obiectul procedurilor judiciare; |
| --- | --- |

E.

întrucât violența bazată pe gen reprezintă o problemă majoră în El Salvador, datele disponibile arătând că o dată la trei ore o femeie este agresată sexual, iar violurile au ca rezultat în multe cazuri sarcini nedorite; întrucât, de asemenea, se constată un număr îngrozitor de mare de cazuri de feminicid, însă numai 5 % dintre acestea au fac obiectul procedurilor judiciare;

| F. | întrucât angajații tuturor instituțiilor publice, inclusiv ai spitalelor și clinicilor, au obligația de a declara pacientele care suportă intervenții obstetrice de urgență, ceea ce reprezintă o încălcare a dreptului pacientului la confidențialitate și creează o atmosferă ce duce la stigmatizarea femeilor; întrucât obligația de a declara pacientele conduce la situații în care femeile care suferă de complicații grave în timpul sarcinii aleg să nu recurgă la asistență medicală pentru a nu fi urmărite penal și pedepsite cu închisoarea; întrucât nedeclararea acestor cazuri reprezintă din oficiu o infracțiune; |
| --- | --- |

F.

întrucât angajații tuturor instituțiilor publice, inclusiv ai spitalelor și clinicilor, au obligația de a declara pacientele care suportă intervenții obstetrice de urgență, ceea ce reprezintă o încălcare a dreptului pacientului la confidențialitate și creează o atmosferă ce duce la stigmatizarea femeilor; întrucât obligația de a declara pacientele conduce la situații în care femeile care suferă de complicații grave în timpul sarcinii aleg să nu recurgă la asistență medicală pentru a nu fi urmărite penal și pedepsite cu închisoarea; întrucât nedeclararea acestor cazuri reprezintă din oficiu o infracțiune;

| G. | întrucât rata omorurilor bazate pe gen înregistrate în El Salvador, ale căror victime sunt femei și fete, este înspăimântător de mare; întrucât în 2015 și 2016 au fost ucise 1 097 de femei, iar în perioada ianuarie-iunie 2017 au fost ucise 201 femei; întrucât, în anul trecut, Poliția Civilă Națională din El Salvador a înregistrat 3 947 de plângeri de agresiune sexuală, dintre care 1 049 au fost violuri, inclusiv în cadrul familiilor, iar 1 873 dintre victime erau minore sau clasificate drept „aflate în incapacitate”, potrivit Organizației Femeilor din El Salvador pentru Pace (ORMUSA), |
| --- | --- |

G.

întrucât rata omorurilor bazate pe gen înregistrate în El Salvador, ale căror victime sunt femei și fete, este înspăimântător de mare; întrucât în 2015 și 2016 au fost ucise 1 097 de femei, iar în perioada ianuarie-iunie 2017 au fost ucise 201 femei; întrucât, în anul trecut, Poliția Civilă Națională din El Salvador a înregistrat 3 947 de plângeri de agresiune sexuală, dintre care 1 049 au fost violuri, inclusiv în cadrul familiilor, iar 1 873 dintre victime erau minore sau clasificate drept „aflate în incapacitate”, potrivit Organizației Femeilor din El Salvador pentru Pace (ORMUSA),

| H. | întrucât în El Salvador se înregistrează o rată ridicată a sarcinilor în rândul adolescentelor, fapt determinat de lipsa educației sexuale în școli; întrucât factorii principali care determină sarcinile timpurii este agresiunea sexuală și violul; întrucât, potrivit Ministerului Sănătății, în 2015 s-au înregistrat 1 445 de cazuri de sarcină la fete cu vârste cuprinse între 10 și 14 ani; |
| --- | --- |

H.

întrucât în El Salvador se înregistrează o rată ridicată a sarcinilor în rândul adolescentelor, fapt determinat de lipsa educației sexuale în școli; întrucât factorii principali care determină sarcinile timpurii este agresiunea sexuală și violul; întrucât, potrivit Ministerului Sănătății, în 2015 s-au înregistrat 1 445 de cazuri de sarcină la fete cu vârste cuprinse între 10 și 14 ani;

| I. | întrucât, în 1998, El Salvador a inclus în rândul infracțiunilor penale avortul în orice circumstanțe, inclusiv în cazurile în care sarcina provoacă complicații ce pun în pericol viața femeii sau a fetei, precum și în cazurile de viol, incest sau făt neviabil; întrucât, de asemenea, în 1999 a fost adoptată o modificare a constituției prin care embrionul este considerat o ființă umană din „momentul conceperii”; întrucât, prin urmare, orice persoană care efectuează o operație de avort sau își induce avortul, chiar și înainte de stadiul fetal, poate să fie urmărită în justiție și să fie condamnată la închisoare pentru perioade cuprinse între doi și opt ani, însă în multe cazuri procurorii aduc acuzații mai grave, de „omor agravat”, care pot rezulta în pedeapsa cu închisoarea de până la 50 de ani; întrucât actele legislative care ar putea autoriza avortul în aceste circumstanțe au rămas blocate în Adunarea Națională din octombrie 2016, însă în prezent au loc discuții în vederea continuării acestei proceduri legislative; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în 1998, El Salvador a inclus în rândul infracțiunilor penale avortul în orice circumstanțe, inclusiv în cazurile în care sarcina provoacă complicații ce pun în pericol viața femeii sau a fetei, precum și în cazurile de viol, incest sau făt neviabil; întrucât, de asemenea, în 1999 a fost adoptată o modificare a constituției prin care embrionul este considerat o ființă umană din „momentul conceperii”; întrucât, prin urmare, orice persoană care efectuează o operație de avort sau își induce avortul, chiar și înainte de stadiul fetal, poate să fie urmărită în justiție și să fie condamnată la închisoare pentru perioade cuprinse între doi și opt ani, însă în multe cazuri procurorii aduc acuzații mai grave, de „omor agravat”, care pot rezulta în pedeapsa cu închisoarea de până la 50 de ani; întrucât actele legislative care ar putea autoriza avortul în aceste circumstanțe au rămas blocate în Adunarea Națională din octombrie 2016, însă în prezent au loc discuții în vederea continuării acestei proceduri legislative;

| J. | întrucât în El Salvador femeilor și fetelor li se interzice accesul la avort legal și în condiții de siguranță din motive religioase, culturale și de altă natură, astfel încălcându-li-se dreptul la sănătate, la viață și la integritatea fizică și psihologică; |
| --- | --- |

J.

întrucât în El Salvador femeilor și fetelor li se interzice accesul la avort legal și în condiții de siguranță din motive religioase, culturale și de altă natură, astfel încălcându-li-se dreptul la sănătate, la viață și la integritatea fizică și psihologică;

| K. | întrucât Ministerul Educației a elaborat recent materiale pentru a integra în programa școlară națională sănătatea sexuală și a reproducerii, însă, din cauza rezistenței din partea diverselor forțe, versiunea finală a acestor materiale se axează în schimb pe abstinența sexuală, în pofida faptului că 42 % rămân însărcinate înainte de a împlini vârsta de 20 de ani; |
| --- | --- |

K.

întrucât Ministerul Educației a elaborat recent materiale pentru a integra în programa școlară națională sănătatea sexuală și a reproducerii, însă, din cauza rezistenței din partea diverselor forțe, versiunea finală a acestor materiale se axează în schimb pe abstinența sexuală, în pofida faptului că 42 % rămân însărcinate înainte de a împlini vârsta de 20 de ani;

| L. | întrucât, în America Latină, riscul de deces în rândul mamelor este de patru ori mai mare la adolescentele cu vârsta de până la 16 ani; întrucât 65 % dintre cazurile de fistulă obstetrică survin în cazul sarcinilor la adolescente și au consecințe grave pentru viețile acestora, inclusiv probleme grave de sănătate și excluziune socială; întrucât sarcinile în rândul minorelor sunt în egală măsură periculoase pentru nou-născuți, în cazul cărora se înregistrează o rată a mortalității cu 50 % mai mare decât media; întrucât aproximativ 40 % dintre femeile din regiune au fost victime ale violenței sexuale; întrucât 95 % dintre avorturile din America Latină nu sunt efectuate în condiții de siguranță; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în America Latină, riscul de deces în rândul mamelor este de patru ori mai mare la adolescentele cu vârsta de până la 16 ani; întrucât 65 % dintre cazurile de fistulă obstetrică survin în cazul sarcinilor la adolescente și au consecințe grave pentru viețile acestora, inclusiv probleme grave de sănătate și excluziune socială; întrucât sarcinile în rândul minorelor sunt în egală măsură periculoase pentru nou-născuți, în cazul cărora se înregistrează o rată a mortalității cu 50 % mai mare decât media; întrucât aproximativ 40 % dintre femeile din regiune au fost victime ale violenței sexuale; întrucât 95 % dintre avorturile din America Latină nu sunt efectuate în condiții de siguranță;

| M. | întrucât, potrivit Ministerului Sănătății, în perioada 2011-2015 14 femei au decedat din cauza complicațiilor legate de avort, 13 femei au decedat în urma unei sarcini extrauterine și 63 de femei au decedat sub efectul legislației în vigoare privind avortul; întrucât suicidul reprezintă cauza a 57 % din decese în rândul femeilor însărcinate cu vârstele cuprinse între 10 și 19 ani; întrucât multor femei le este teamă să recurgă la asistență medicală atunci când suferă de complicații legate de sarcină, fapt ce provoacă decese ce ar putea fi evitate; întrucât această situație le afectează mai ales pe femeile care dispun de cele mai puține resurse economice și care nu au acces la servicii de sănătate sexuală și a reproducerii și a căror drepturi în acest domeniu nu sunt respectate; |
| --- | --- |

M.

întrucât, potrivit Ministerului Sănătății, în perioada 2011-2015 14 femei au decedat din cauza complicațiilor legate de avort, 13 femei au decedat în urma unei sarcini extrauterine și 63 de femei au decedat sub efectul legislației în vigoare privind avortul; întrucât suicidul reprezintă cauza a 57 % din decese în rândul femeilor însărcinate cu vârstele cuprinse între 10 și 19 ani; întrucât multor femei le este teamă să recurgă la asistență medicală atunci când suferă de complicații legate de sarcină, fapt ce provoacă decese ce ar putea fi evitate; întrucât această situație le afectează mai ales pe femeile care dispun de cele mai puține resurse economice și care nu au acces la servicii de sănătate sexuală și a reproducerii și a căror drepturi în acest domeniu nu sunt respectate;

| N. | întrucât Human Rights Watch și Amnesty International observă că femeile din El Salvador care își pierd sarcina sau ai căror feți sunt născuți morți sunt adesea urmărite penal deoarece sunt suspectate de avort; întrucât în astfel de cazuri femeile sunt adesea denunțate de personalul medical și sunt ulterior arestate chiar în spital; |
| --- | --- |

N.

întrucât Human Rights Watch și Amnesty International observă că femeile din El Salvador care își pierd sarcina sau ai căror feți sunt născuți morți sunt adesea urmărite penal deoarece sunt suspectate de avort; întrucât în astfel de cazuri femeile sunt adesea denunțate de personalul medical și sunt ulterior arestate chiar în spital;

| O. | întrucât experții ONU au atras atenția asupra faptului că decizia autorităților din El Salvador reprezintă o încălcare gravă a drepturilor fetelor și femeilor la viață, la sănătate și la integritatea fizică și psihică, periclitându-le astfel oportunitățile economice și sociale; |
| --- | --- |

O.

întrucât experții ONU au atras atenția asupra faptului că decizia autorităților din El Salvador reprezintă o încălcare gravă a drepturilor fetelor și femeilor la viață, la sănătate și la integritatea fizică și psihică, periclitându-le astfel oportunitățile economice și sociale;

| P. | întrucât, în martie 2015, Comitetul Națiunilor Unite pentru drepturile economice, sociale și culturale a solicitat ca El Salvador să revizuiască și să modifice legislația privind avortul pentru a garanta compatibilitatea acesteia cu alte drepturi, cum ar fi dreptul la sănătate și dreptul la viață; întrucât violența fizică, sexuală sau psihologică față de femei reprezintă o încălcare a drepturilor omului; |
| --- | --- |

P.

întrucât, în martie 2015, Comitetul Națiunilor Unite pentru drepturile economice, sociale și culturale a solicitat ca El Salvador să revizuiască și să modifice legislația privind avortul pentru a garanta compatibilitatea acesteia cu alte drepturi, cum ar fi dreptul la sănătate și dreptul la viață; întrucât violența fizică, sexuală sau psihologică față de femei reprezintă o încălcare a drepturilor omului;

| Q. | întrucât El Salvador a participat activ la cea de a 61-a sesiune a Comisiei ONU pentru statutul femeii; întrucât toate părțile ar trebui să continue să promoveze Platforma pentru acțiune de la Beijing a ONU în ceea ce privește, printre altele, accesul la educație și la sănătate ca drept fundamental al omului și la drepturile sexuale și ale reproducerii; |
| --- | --- |

Q.

întrucât El Salvador a participat activ la cea de a 61-a sesiune a Comisiei ONU pentru statutul femeii; întrucât toate părțile ar trebui să continue să promoveze Platforma pentru acțiune de la Beijing a ONU în ceea ce privește, printre altele, accesul la educație și la sănătate ca drept fundamental al omului și la drepturile sexuale și ale reproducerii;

| R. | întrucât organismele ONU de monitorizare a tratatelor, inclusiv Comitetul pentru drepturile omului și Comitetul privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei, au invitat statele din America Latină să introducă derogări de la legile restrictive în materie de avort în cazul în care o sarcină prezintă riscuri pentru sănătatea sau viața unei femei, în cazul în care fătul suferă de malformații grave și în cazul în care sarcina este rezultatul unui viol sau al incestului; |
| --- | --- |

R.

întrucât organismele ONU de monitorizare a tratatelor, inclusiv Comitetul pentru drepturile omului și Comitetul privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei, au invitat statele din America Latină să introducă derogări de la legile restrictive în materie de avort în cazul în care o sarcină prezintă riscuri pentru sănătatea sau viața unei femei, în cazul în care fătul suferă de malformații grave și în cazul în care sarcina este rezultatul unui viol sau al incestului;

| S. | întrucât Înaltul Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Zeid Ra’ad Al Hussein, și-a exprimat îngrijorarea cu privire la situația fetelor și a femeilor din El Salvador după ce a vizitat această țară în noiembrie 2017; întrucât Înaltul Comisar a invitat El Salvador să introducă un moratoriu privind aplicarea articolului 133 din Codul penal și să examineze cazurile femeilor aflate în detenție din cauza unor infracțiuni legate de avort; |
| --- | --- |

S.

întrucât Înaltul Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Zeid Ra’ad Al Hussein, și-a exprimat îngrijorarea cu privire la situația fetelor și a femeilor din El Salvador după ce a vizitat această țară în noiembrie 2017; întrucât Înaltul Comisar a invitat El Salvador să introducă un moratoriu privind aplicarea articolului 133 din Codul penal și să examineze cazurile femeilor aflate în detenție din cauza unor infracțiuni legate de avort;

| T. | întrucât Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor, Convenția privind drepturile copilului (CDC) și Comitetul privind drepturile economice, sociale și culturale (CDESC) au recunoscut în mod explicit legătura dintre avorturile ilegale, nesigure și rata mortalității materne; întrucât Convenția împotriva torturii prevede că statele care au o interdicție absolută privind avortul în orice circumstanțe expun femeile și fetele la situații în care acestea sunt umilite și tratate cu cruzime; |
| --- | --- |

T.

întrucât Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor, Convenția privind drepturile copilului (CDC) și Comitetul privind drepturile economice, sociale și culturale (CDESC) au recunoscut în mod explicit legătura dintre avorturile ilegale, nesigure și rata mortalității materne; întrucât Convenția împotriva torturii prevede că statele care au o interdicție absolută privind avortul în orice circumstanțe expun femeile și fetele la situații în care acestea sunt umilite și tratate cu cruzime;

| U. | întrucât Evaluarea periodică universală a ONU a formulat 10 recomandări către statul El Salvador în vederea alinierii legislației sale privind avortul în conformitate cu standardele internaționale privind drepturile omului, toate fiind respinse de către guvern; |
| --- | --- |

U.

întrucât Evaluarea periodică universală a ONU a formulat 10 recomandări către statul El Salvador în vederea alinierii legislației sale privind avortul în conformitate cu standardele internaționale privind drepturile omului, toate fiind respinse de către guvern;

| V. | întrucât, în conformitate cu regulile ONU privind tratamentul femeilor deținute și măsurile neprivative de libertate pentru infractoare (Normele de la Bangkok), femeile care au responsabilități de îngrijire și femeile însărcinate ar trebui, acolo unde este posibil și adecvat, să primească pedepse neprivative de libertate; |
| --- | --- |

V.

întrucât, în conformitate cu regulile ONU privind tratamentul femeilor deținute și măsurile neprivative de libertate pentru infractoare (Normele de la Bangkok), femeile care au responsabilități de îngrijire și femeile însărcinate ar trebui, acolo unde este posibil și adecvat, să primească pedepse neprivative de libertate;

| W. | întrucât prevenirea sarcinilor neplanificate și reducerea numărului de cazuri de maternitate în rândul adolescentelor prin accesul universal la servicii de sănătate sexuală și reproductivă este unul dintre obiectivele incluse în obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD), |
| --- | --- |

W.

întrucât prevenirea sarcinilor neplanificate și reducerea numărului de cazuri de maternitate în rândul adolescentelor prin accesul universal la servicii de sănătate sexuală și reproductivă este unul dintre obiectivele incluse în obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD),

| 1. | își exprimă profunda îngrijorare față de situația drepturilor femeilor și fetelor, inclusiv sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente, din El Salvador și condamnă toate formele de violență împotriva femeilor; reamintește că acestea reprezintă o încălcare gravă a drepturilor omului și a demnității femeilor și fetelor; subliniază că articolul 7 din Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale (pe care El Salvador l-a ratificat la 3 martie 2016) definește sarcinile forțate drept crime împotriva umanității și o formă de violență bazată pe gen împotriva femeilor, care constituie o încălcare gravă a drepturilor omului și a demnității femeilor și fetelor; |
| --- | --- |

1.

| 2. | respinge cu fermitate condamnarea și pedepsirea cu închisoarea a femeilor și fetelor care nasc un făt mort sau pierd o sarcină și solicită eliberarea lor imediată și necondiționată; consideră că nimeni nu ar trebui să fie închis pe baza acestor condamnări; |
| --- | --- |

2.

| 3. | condamnă urmărirea femeilor pentru practicarea avortului, perioadele lungi de timp în detenție preventivă și sancțiunile penale disproporționate aplicate femeilor care doresc să facă un avort, precum și încarcerarea femeilor imediat după ce au mers în spital pentru a obține îngrijire, în urma raportării lor către autorități de către personalul medical din teama de a fi penalizat la rândul său; |
| --- | --- |

3.

| 4. | condamnă incriminarea absolută a avortului în conformitate cu articolele 133, 135 și 136 din Codul penal, precum și efectele sale grave și discriminatorii asupra femeilor, care sunt nevoite să recurgă la metode de avort nesigure, suportând astfel riscuri grave pentru sănătate și viață; invită Adunarea Legislativă din El Salvador să dea curs recomandărilor Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Zeid Ra’ad Al Hussein, și ale Convenției privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor, referitoare la un moratoriu privind aplicarea acesteia; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită El Salvador să ia măsuri pentru ca femeile și fetele să aibă acces la avortul legal și în condiții de siguranță; invită Adunarea Legislativă din El Salvador, în acest context, să sprijine proiectul de lege care introduce o reformă a articolelor 133, 135 și 136 din Codul penal în vederea dezincriminării avortului, cel puțin în cazurile în care sarcina reprezintă un risc pentru viața sau sănătatea fizică sau mentală a unei femei sau fete însărcinate, în cazul în care există malformații grave și mortale ale fătului sau în cazul în care sarcina este rezultatul unui viol sau al incestului; |
| --- | --- |

5.

| 6. | solicită autorităților din El Salvador să introducă un moratoriu cu privire la punerea în aplicare a legislației actuale și să revizuiască luarea în custodie publică a femeilor acuzate de infracțiuni legate de avort spontan sau provocat sau de nașterea unui făt mort, cu scopul de a asigura eliberarea lor, pentru a asigura un proces echitabil în procedurile legate de avort, de a permite femeilor acuzate să fie judecate în afara penitenciarelor și a garanta secretul profesional pentru tot personalul medical și confidențialitatea pentru pacienți; condamnă toate măsurile punitive împotriva femeilor și fetelor care solicită un avort, precum și împotriva specialiștilor din domeniul sănătății și a altor persoane care ajută la obținerea și efectuarea procedurii și solicită eliminarea unor astfel de măsuri; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reamintește obligația guvernului salvadorian de a proteja drepturile cetățenilor săi și de a respecta statul de drept în ceea ce privește principiul prezumției de nevinovăție, și anume că persoanele judecate ar trebui să fie considerate nevinovate până la dovedirea vinovăției și că sarcina probei ar trebui să revină autorităților de urmărire penală și nu inculpatului, în conformitate cu statutul de la Roma pe care El Salvador l-a ratificat; invită autoritățile din El Salvador să ofere formare în domeniul egalității de gen funcționarilor publici, inclusiv membrilor din sistemul judiciar; invită SEAE și Comisia să finanțeze și să sprijine astfel de eforturi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | condamnă condițiile inumane din închisori, cum ar fi tortura, izolarea deținuților în celule și suspendarea vizitelor familiei; solicită guvernului din El Salvador să ratifice Protocolul opțional la Convenția ONU împotriva torturii ca măsură de prevenire a torturii și a tratamentelor inumane și degradante în toate închisorile și locurile de detenție; solicită ca organizațiilor independente internaționale să li se acorde acces la centrele de detenție; îndeamnă autoritățile din El Salvador să îmbunătățească condițiile din închisoare ale femeilor, inclusiv prin a le acorda accesul la produse de igienă și, deci, respectând drepturile fundamentale ale omului; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reamintește guvernului și sistemului judiciar că sunt obligate să respecte standardele internaționale privind accesul egal la justiție și principiile care garantează un proces echitabil pentru toate persoanele și că vinovăția poate fi stabilită numai prin furnizarea de dovezi concrete și suficiente; solicită ca guvernul să pună la dispoziție suficiente fonduri publice pentru a sprijini reprezentarea juridică a persoanelor care nu și-o pot permite; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită sistemul judiciar să asigure un proces echitabil cu toate garanțiile pentru Teodora del Carmen Vásquez și Evelyn Beatriz Hernandez Cruz și anularea hotărârilor pronunțate asupra lor; își exprimă solidaritatea cu campania „Las 17”, femei care au fost închise nejustificat timp de până la 40 ani acuzate de a fi pierdut sarcina, de a fi născut feți morți și de alte complicații obstretice; își exprimă solidaritatea cu femeile salvadoriene urmărite penal din motive similare sau în temeiul unei condamnări pentru „omucidere gravă”; solicită autorităților competente să reexamineze toate cazurile cu scopul de a le acorda grațieri; |
| --- | --- |

10.

| 11. | își exprimă profunda preocupare în legătură cu numărul mare de sarcini în rândul minorelor din El Salvador; îndeamnă autoritățile din El Savador să își îndeplinească obligațiile internaționale și să protejeze drepturile omului, luând măsuri care au drept scop ca toate fetele să aibă acces la toate informațiile disponibile și la servicii medicale pentru a gestiona sarcinile cu risc ridicat care sunt rezultatul unui viol; |
| --- | --- |

11.

| 12. | regretă faptul că, în special în ceea ce privește sănătatea sexuală și drepturile reproductive, corpul femeilor și fetelor rămâne în continuare subiect de luptă ideologică și invită El Salvador să recunoască dreptul inalienabil al femeilor și fetelor la integritate corporală și la decizii autonome în ceea ce privește, printre altele, dreptul de acces la planificarea familială voluntară și la un avort legal și în condiții de siguranță; consideră că interdicția generală privind întreruperea terapeutică a sarcinii și avortul în cazul sarcinilor care sunt rezultatul unui viol sau al incestului, precum și refuzul de a oferi asigurare medicală gratuită în caz de viol, pot fi considerate forme de tortură; |
| --- | --- |

12.

| 13. | salută adoptarea „legii speciale cuprinzătoare pentru o viață fără violență pentru femei”, în urma unui vot transpartinic unit al membrelor din Adunarea Legislativă din El Salvador și reamintește autorităților țării necesitatea punerii în aplicare pe deplin a acesteia, în special în ceea ce privește angajamentul de a proteja femeile și fetele de violență; |
| --- | --- |

13.

| 14. | salută înființarea recentă în El Salvador a politicii privind sănătatea sexuală și a reproducerii și a noului program „Ciudad Mujer”, care a dezvoltat servicii pentru 1,5 de milioane de femei din întreaga țară, în special prin sensibilizare și furnizarea de informații privind sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente, sprijină eforturile sale și îndeamnă guvernul din El Salvador să asigure accesul la informații și servicii contraceptive moderne și să depună toate eforturile pentru a oferi o educație sexuală completă în școlile publice; |
| --- | --- |

14.

| 15. | îndeamnă Consiliul să-și accelereze activitatea pentru a permite UE să ratifice și să pună în aplicare Convenția de la Istanbul, astfel încât să se asigure coerența între acțiunile interne și externe ale UE privind violența împotriva copiilor, femeilor și fetelor; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Consiliul să includă problema avortului legal și în condiții de siguranță în orientările UE privind violul și violența împotriva femeilor și a fetelor; subliniază că accesul universal la sănătate, în special la sănătatea sexuală și reproductivă și la drepturile aferente, este un drept fundamental al omului; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită UE-CELAC, șefii de stat sau de guvern, în cadrul summitului, să consolideze capitolul privind violența de gen din Planul de acțiune UE-CELAC în vederea stabilirii unui calendar clar de acțiune și măsuri de punere în aplicare menite să garanteze obligația de diligență în ceea ce privește prevenirea și investigarea, și sancțiunile aferente, tuturor actelor de violență împotriva femeilor și de a oferi despăgubiri adecvate victimelor; |
| --- | --- |

17.

| 18. | salută eforturile depuse de Delegația UE din El Salvador de a colabora cu autoritățile naționale privind drepturile femeilor, inclusiv în ceea ce privește incriminarea avortului; insistă asupra faptului că această chestiune trebuie considerată drept o prioritate majoră și solicită SEAE să prezinte periodic un raport Parlamentului cu privire la acțiunea sa în acest domeniu; insistă ca delegația UE să ofere întregul sprijin adecvat femeilor aflate în prezent în închisoare pentru infracțiuni legate de avort, inclusiv prin vizite periodice, sprijin pentru rudele acestora și prin oferirea de asistență juridică; |
| --- | --- |

18.

| 19. | reamintește UE angajamentele sale în temeiul cadrului privind egalitatea de gen și capacitarea femeilor prin intermediul relațiilor externe ale UE 2016-2020; solicită SEAE să monitorizeze îndeaproape revizuirea cazurilor in loco și solicită Comisiei să garanteze că la baza cooperării europene pentru dezvoltare se află o abordare axată pe drepturile omului, care acordă o atenție deosebită egalității de gen și combaterii tuturor formelor de violență sexuală împotriva femeilor și a fetelor; invită statele membre și instituțiile UE să își intensifice sprijinul pentru apărătorii drepturilor omului locali și a ONG-urilor care luptă pentru drepturile femeilor și fetelor, în special în ceea ce privește sănătatea sexuală și reproductivă și drepturile aferente și planificare familială în El Salvador, inclusiv finanțarea; |
| --- | --- |

19.

| 20. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezența rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, autorităților din El Salvador, Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului, Parlamentului Central American, Parlamentului Latinoamerican, Adunării Parlamentare Euro-Latinoamericane și Secretarului General al Organizației Statelor Americane. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0502.

(2)  JO L 224, 6.9.2003, p. 1.

---

| 11.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 369/85 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 369/85

---

P8_TA(2017)0499

Situația din Afganistan

Rezoluţia Parlamentului European din 14 decembrie 2017 referitoare la situația din Afganistan (2017/2932(RSP))

(2018/C 369/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezultatele Conferinței Internaționale de la Bruxelles privind Afganistanul din 5 octombrie 2016, co-prezidată de Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele Conferinței Internaționale de la Bruxelles privind Afganistanul din 5 octombrie 2016, co-prezidată de Uniunea Europeană,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Afganistanul, în special rezoluția din 26 noiembrie 2015 referitoare la Afganistan, îndeosebi la asasinatele din provincia Zabul (1) și cea din 13 iunie 2013 referitoare la negocierile privind un acord de cooperare UE-Afganistan privind parteneriatul și dezvoltarea (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Afganistanul, în special rezoluția din 26 noiembrie 2015 referitoare la Afganistan, îndeosebi la asasinatele din provincia Zabul (1) și cea din 13 iunie 2013 referitoare la negocierile privind un acord de cooperare UE-Afganistan privind parteneriatul și dezvoltarea (2),

| — | având în vedere concluziile Consiliului referitoare la Afganistan din 16 octombrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului referitoare la Afganistan din 16 octombrie 2017,

| — | având în vedere declarația Președintelui Consiliului de Securitate al ONU din 14 septembrie 2016 cu privire la situația din Afganistan, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Președintelui Consiliului de Securitate al ONU din 14 septembrie 2016 cu privire la situația din Afganistan,

| — | având în vedere rezoluția Consiliului de Securitate al ONU 2210 (2015), rezoluția Consiliului de Securitate al ONU 2344 (2017) și mandatul misiunii ONU de asistență în Afganistan (UNAMA), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Consiliului de Securitate al ONU 2210 (2015), rezoluția Consiliului de Securitate al ONU 2344 (2017) și mandatul misiunii ONU de asistență în Afganistan (UNAMA),

| — | având în vedere comunicarea comună din 24 iulie 2017 a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Elemente pentru o strategie a UE privind Afganistanul” (JOIN(2017)0031), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună din 24 iulie 2017 a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Elemente pentru o strategie a UE privind Afganistanul” (JOIN(2017)0031),

| — | având în vedere raportul Human Rights Watch (HRW) din 13 februarie 2017 intitulat „Pakistan – constrângere, ONU – complicitate: returnările forțate în masă ale refugiaților afgani”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Human Rights Watch (HRW) din 13 februarie 2017 intitulat „Pakistan – constrângere, ONU – complicitate: returnările forțate în masă ale refugiaților afgani”,

| — | având în vedere Raportul trimestrial al Inspectorului General Special al SUA pentru Reconstrucția Afganistanului (SIGAR) către Congresul Statelor Unite ale Americii din 30 ianuarie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul trimestrial al Inspectorului General Special al SUA pentru Reconstrucția Afganistanului (SIGAR) către Congresul Statelor Unite ale Americii din 30 ianuarie 2017,

| — | având în vedere Calea comună de urmat privind unele aspecte legate de migrație pentru Afganistan și UE, semnată la 3 octombrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Calea comună de urmat privind unele aspecte legate de migrație pentru Afganistan și UE, semnată la 3 octombrie 2016,

| — | având în vedere Acordul de cooperare UE-Afganistan privind parteneriatul și dezvoltarea, semnat la 18 februarie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de cooperare UE-Afganistan privind parteneriatul și dezvoltarea, semnat la 18 februarie 2017,

| — | având în vedere raportul ONU privind tratamentul deținuților legați de conflictul din Afganistan din aprilie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul ONU privind tratamentul deținuților legați de conflictul din Afganistan din aprilie 2017,

| — | având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Uniunea Europeană și statele sale membre au colaborat cu Afganistanul și cu întreaga comunitate internațională din 2001 pentru combaterea terorismului și a extremismului, depunând, în același timp, eforturi în vederea obținerii unei păci durabile și a dezvoltării; întrucât, ținând seama de creșterea presiunii insurgente și teroriste, o economie care se confruntă cu probleme și instabilitate în sfera politică, aceste obiective și progresele substanțiale care au fost înregistrate sunt în pericol; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană și statele sale membre au colaborat cu Afganistanul și cu întreaga comunitate internațională din 2001 pentru combaterea terorismului și a extremismului, depunând, în același timp, eforturi în vederea obținerii unei păci durabile și a dezvoltării; întrucât, ținând seama de creșterea presiunii insurgente și teroriste, o economie care se confruntă cu probleme și instabilitate în sfera politică, aceste obiective și progresele substanțiale care au fost înregistrate sunt în pericol;

| B. | întrucât UE și statele sale membre au contribuit cu miliarde de euro în ceea ce privește ajutorul umanitar și ajutorul pentru dezvoltare și asistența pentru Afganistan începând cu 2002; întrucât UE este cel mai important partener al Afganistanului de cooperare pentru dezvoltare și a angajat 5 miliarde EUR din totalul de 13,6 miliarde EUR alocate Afganistanului în perioada 2017-2020, în timpul Conferinței Internaționale de la Bruxelles privind Afganistanul din octombrie 2016; |
| --- | --- |

B.

întrucât UE și statele sale membre au contribuit cu miliarde de euro în ceea ce privește ajutorul umanitar și ajutorul pentru dezvoltare și asistența pentru Afganistan începând cu 2002; întrucât UE este cel mai important partener al Afganistanului de cooperare pentru dezvoltare și a angajat 5 miliarde EUR din totalul de 13,6 miliarde EUR alocate Afganistanului în perioada 2017-2020, în timpul Conferinței Internaționale de la Bruxelles privind Afganistanul din octombrie 2016;

| C. | întrucât garantarea democrației, a drepturilor omului, a statului de drept și a bunei guvernanțe în Afganistan în perioada de tranziție și în deceniul de transformare (2015-2024) sunt esențiale pentru crearea unui stat stabil și prosper; |
| --- | --- |

C.

întrucât garantarea democrației, a drepturilor omului, a statului de drept și a bunei guvernanțe în Afganistan în perioada de tranziție și în deceniul de transformare (2015-2024) sunt esențiale pentru crearea unui stat stabil și prosper;

| D. | întrucât în ultimii 15 ani, începând din 2001, au avut loc mari creșteri ale nivelului de trai, accesul la asistență medicală și educație de bază și emanciparea femeilor s-au îmbunătățit, PIB-ul pe cap de locuitor s-a mărit de cinci ori și speranța medie de viață a crescut cu 15 ani; întrucât, potrivit Inspectorului General Special al SUA pentru Reconstrucția Afganistanului (SIGAR), după prăbușirea regimului taliban în 2001, gradul de frecventare al școlilor generale a crescut de la un milion de elevi, dintre care cei mai mulți băieți, la aproximativ nouă milioane în 2015, elevele reprezentând aproximativ 39 % din totalul elevilor; |
| --- | --- |

D.

întrucât în ultimii 15 ani, începând din 2001, au avut loc mari creșteri ale nivelului de trai, accesul la asistență medicală și educație de bază și emanciparea femeilor s-au îmbunătățit, PIB-ul pe cap de locuitor s-a mărit de cinci ori și speranța medie de viață a crescut cu 15 ani; întrucât, potrivit Inspectorului General Special al SUA pentru Reconstrucția Afganistanului (SIGAR), după prăbușirea regimului taliban în 2001, gradul de frecventare al școlilor generale a crescut de la un milion de elevi, dintre care cei mai mulți băieți, la aproximativ nouă milioane în 2015, elevele reprezentând aproximativ 39 % din totalul elevilor;

| E. | întrucât, la 24 iulie 2017, Comisia și Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate au publicat o comunicare comună privind o strategie a UE pentru Afganistan; întrucât cele patru domenii prioritare considerate de UE ca fiind esențiale pentru realizarea de progrese în Afganistan se referă la: (a) promovarea păcii, a stabilității și a securității regionale; (b) consolidarea democrației, a statului de drept și a drepturilor omului și promovarea bunei guvernări și a capacitării femeilor; (c) susținerea dezvoltării economice și umane; (d) abordarea provocărilor legate de migrație; |
| --- | --- |

E.

întrucât, la 24 iulie 2017, Comisia și Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate au publicat o comunicare comună privind o strategie a UE pentru Afganistan; întrucât cele patru domenii prioritare considerate de UE ca fiind esențiale pentru realizarea de progrese în Afganistan se referă la: (a) promovarea păcii, a stabilității și a securității regionale; (b) consolidarea democrației, a statului de drept și a drepturilor omului și promovarea bunei guvernări și a capacitării femeilor; (c) susținerea dezvoltării economice și umane; (d) abordarea provocărilor legate de migrație;

| F. | întrucât, ca urmare a crizei de la alegerile prezidențiale din 2014, guvernul de unitate națională s-a confruntat cu stagnarea progreselor de pe agenda sa de reformă, ducând la o situație din ce în ce mai instabilă din punct de vedere politic; întrucât rata șomajului în Afganistan este de 39 % și întrucât peste 39 % din populație trăiește în sărăcie; |
| --- | --- |

F.

întrucât, ca urmare a crizei de la alegerile prezidențiale din 2014, guvernul de unitate națională s-a confruntat cu stagnarea progreselor de pe agenda sa de reformă, ducând la o situație din ce în ce mai instabilă din punct de vedere politic; întrucât rata șomajului în Afganistan este de 39 % și întrucât peste 39 % din populație trăiește în sărăcie;

| G. | întrucât corupția la scară largă, sistemele clientelare adânc înrădăcinate și incapacitatea guvernului afgan, fisurat din punct de vedere politic, să avanseze pe calea reformelor amenință să ducă la reducerea progreselor sau să inverseze realizările anterioare; |
| --- | --- |

G.

întrucât corupția la scară largă, sistemele clientelare adânc înrădăcinate și incapacitatea guvernului afgan, fisurat din punct de vedere politic, să avanseze pe calea reformelor amenință să ducă la reducerea progreselor sau să inverseze realizările anterioare;

| H. | întrucât Misiunea de Asistență a ONU în Afganistan (UNAMA), creată în 2002, susține guvernul afgan în eforturile sale în favoarea păcii, a protecției drepturilor omului și a bunei guvernări; întrucât mandatul său este reînnoit anual de Consiliul de Securitate al ONU și a fost de curând extins în unanimitate până în 2018; |
| --- | --- |

H.

întrucât Misiunea de Asistență a ONU în Afganistan (UNAMA), creată în 2002, susține guvernul afgan în eforturile sale în favoarea păcii, a protecției drepturilor omului și a bunei guvernări; întrucât mandatul său este reînnoit anual de Consiliul de Securitate al ONU și a fost de curând extins în unanimitate până în 2018;

| I. | întrucât, deși în ultimii ani au fost realizate unele progrese socioeconomice și politice, resurgența Al-Qaida și a talibanilor și recenta apariție a Statului Islamic (SI) în Afganistan, cum ar fi facțiunea sa locală (Statul Islamic din provincia Khorasan), amenință să transforme instabilitatea în conflict la scară largă; întrucât recentul raport elaborat de UNAMA a dovedit existența celui mai mare număr de victime din 2009, 11 318 de victime civile în 2016, în timp ce în perioada ianuarie-septembrie 2017 numărul victimelor se ridica deja la 8 019; întrucât acest lucru a condus, de asemenea, la creșterea migrației spre Europa; |
| --- | --- |

I.

întrucât, deși în ultimii ani au fost realizate unele progrese socioeconomice și politice, resurgența Al-Qaida și a talibanilor și recenta apariție a Statului Islamic (SI) în Afganistan, cum ar fi facțiunea sa locală (Statul Islamic din provincia Khorasan), amenință să transforme instabilitatea în conflict la scară largă; întrucât recentul raport elaborat de UNAMA a dovedit existența celui mai mare număr de victime din 2009, 11 318 de victime civile în 2016, în timp ce în perioada ianuarie-septembrie 2017 numărul victimelor se ridica deja la 8 019; întrucât acest lucru a condus, de asemenea, la creșterea migrației spre Europa;

| J. | întrucât, în temeiul noii strategii a SUA privind Afganistanul și Asia de Sud, un număr suplimentar de 4 000 de soldați se va alătura contingentului de 8 400 de soldați din SUA; întrucât noua strategie americană cere ca Pakistanul să înceteze adăpostirea și sprijinirea teroriștilor și solicită o mai mare implicare din partea Republicii India pentru a contribui la stabilizarea regiunii; întrucât Misiunea de sprijin ferm aflată sub comanda NATO își va spori efectivul actual de la 13 000 la 16 000 de persoane; întrucât noua strategie a SUA va fi elaborată în spiritul unei abordări pe bază de condiții, conform căreia acordurile diplomatice și economice vor fi integrate în cadrul eforturilor militare; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în temeiul noii strategii a SUA privind Afganistanul și Asia de Sud, un număr suplimentar de 4 000 de soldați se va alătura contingentului de 8 400 de soldați din SUA; întrucât noua strategie americană cere ca Pakistanul să înceteze adăpostirea și sprijinirea teroriștilor și solicită o mai mare implicare din partea Republicii India pentru a contribui la stabilizarea regiunii; întrucât Misiunea de sprijin ferm aflată sub comanda NATO își va spori efectivul actual de la 13 000 la 16 000 de persoane; întrucât noua strategie a SUA va fi elaborată în spiritul unei abordări pe bază de condiții, conform căreia acordurile diplomatice și economice vor fi integrate în cadrul eforturilor militare;

| K. | întrucât Afganistanul se confruntă cu o creștere fără precedent a numărului de returnări de cetățeni afgani cu sau fără acte de identitate, în special din Pakistan; întrucât aproximativ două milioane de afgani fără acte de identitate și un milion de afgani cu statut de refugiat trăiesc în Iran și se întorc în Afganistan; întrucât, potrivit raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului în cazul persoanelor strămutate în interiorul țării (PSI), există peste 1,8 milioane de persoane strămutate intern în Afganistan ca urmare a conflictului, un număr record de 650 000 de persoane care în 2016 s-au refugiat în alte zone din țară în căutarea unui mediu sigur, ceea ce reprezintă o medie de 1 500 de persoane pe zi; întrucât, în cea de a doua jumătate a anului 2016, s-a înregistrat o creștere substanțială a numărului de refugiați afgani întorși din Pakistan, ajungând la 370 000, față de 55 000 în 2015; |
| --- | --- |

K.

întrucât Afganistanul se confruntă cu o creștere fără precedent a numărului de returnări de cetățeni afgani cu sau fără acte de identitate, în special din Pakistan; întrucât aproximativ două milioane de afgani fără acte de identitate și un milion de afgani cu statut de refugiat trăiesc în Iran și se întorc în Afganistan; întrucât, potrivit raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului în cazul persoanelor strămutate în interiorul țării (PSI), există peste 1,8 milioane de persoane strămutate intern în Afganistan ca urmare a conflictului, un număr record de 650 000 de persoane care în 2016 s-au refugiat în alte zone din țară în căutarea unui mediu sigur, ceea ce reprezintă o medie de 1 500 de persoane pe zi; întrucât, în cea de a doua jumătate a anului 2016, s-a înregistrat o creștere substanțială a numărului de refugiați afgani întorși din Pakistan, ajungând la 370 000, față de 55 000 în 2015;

| L. | întrucât Republica India este cel mai mare donator la nivel regional pentru Afganistan, furnizând asistență în valoare de 3 miliarde USD, de la îndepărtarea guvernului taliban în 2001; întrucât acest ajutor a finanțat, printre altele, construcția a peste 200 de școli în Afganistan, peste 1 000 de burse pentru studenți afgani, precum și posibilitatea ca aproximativ 16 000 de afgani să studieze în India; întrucât India a furnizat, de asemenea, asistență pentru construirea de infrastructuri critice, cum ar fi aproximativ 4 000 km de drumuri în Afganistan, în special autostrada Zaranj-Dilaram, barajul Salma și linii de transport al energiei electrice, precum și clădirea parlamentului afgan; |
| --- | --- |

L.

întrucât Republica India este cel mai mare donator la nivel regional pentru Afganistan, furnizând asistență în valoare de 3 miliarde USD, de la îndepărtarea guvernului taliban în 2001; întrucât acest ajutor a finanțat, printre altele, construcția a peste 200 de școli în Afganistan, peste 1 000 de burse pentru studenți afgani, precum și posibilitatea ca aproximativ 16 000 de afgani să studieze în India; întrucât India a furnizat, de asemenea, asistență pentru construirea de infrastructuri critice, cum ar fi aproximativ 4 000 km de drumuri în Afganistan, în special autostrada Zaranj-Dilaram, barajul Salma și linii de transport al energiei electrice, precum și clădirea parlamentului afgan;

| M. | întrucât instabilitatea din Afganistan are repercusiuni negative economice și de securitate pentru Iran și în regiune în ansamblu; întrucât economia Afganistanului este foarte dependentă de producția de mac care a crescut în mod semnificativ în ultimii ani, ceea ce a dus la o creștere a consumului de droguri în Iranul învecinat; întrucât traficul de droguri este folosit de talibani pentru a-și finanța operațiunile; întrucât limitarea acestui tip de comerț și găsirea de alternative economice ar fi reciproc avantajoase pentru Iran și Afganistan; întrucât opiul din Afganistan este principala sursă a heroinei din UE; întrucât colaborarea cu Iranul și cu alte țări aflate la graniță, cum ar fi Tadjikistanul, Turkmenistanul și Uzbekistanul, este necesară pentru a limita în continuare fluxul opiaceelor spre piețele rusești și europene; |
| --- | --- |

M.

întrucât instabilitatea din Afganistan are repercusiuni negative economice și de securitate pentru Iran și în regiune în ansamblu; întrucât economia Afganistanului este foarte dependentă de producția de mac care a crescut în mod semnificativ în ultimii ani, ceea ce a dus la o creștere a consumului de droguri în Iranul învecinat; întrucât traficul de droguri este folosit de talibani pentru a-și finanța operațiunile; întrucât limitarea acestui tip de comerț și găsirea de alternative economice ar fi reciproc avantajoase pentru Iran și Afganistan; întrucât opiul din Afganistan este principala sursă a heroinei din UE; întrucât colaborarea cu Iranul și cu alte țări aflate la graniță, cum ar fi Tadjikistanul, Turkmenistanul și Uzbekistanul, este necesară pentru a limita în continuare fluxul opiaceelor spre piețele rusești și europene;

| N. | întrucât o nouă dimensiune de infrastructură este esențială pentru viitorul Afganistanului pentru a permite apariția unei realități în întregime noi, caracterizate de oportunități economice și sociale pentru una dintre cele mai sărace țări din lume; întrucât un nou program de dezvoltare a infrastructurii naționale va atrage din ce în ce mai multe investiții regionale pozitive în cadrul noului drum al mătăsii; |
| --- | --- |

N.

întrucât o nouă dimensiune de infrastructură este esențială pentru viitorul Afganistanului pentru a permite apariția unei realități în întregime noi, caracterizate de oportunități economice și sociale pentru una dintre cele mai sărace țări din lume; întrucât un nou program de dezvoltare a infrastructurii naționale va atrage din ce în ce mai multe investiții regionale pozitive în cadrul noului drum al mătăsii;

| O. | întrucât diverse studii indică faptul că Afganistanul deține rezerve minerale neexploatate în valoare de 1 – 3 trilioane de dolari; întrucât mineritul ilegal reprezintă o problemă majoră care amenință să transforme un potențial factor de dezvoltare a Afganistanului într-o sursă de conflict și instabilitate; întrucât mineritul este a doua sursă de venituri a talibanilor, |
| --- | --- |

O.

întrucât diverse studii indică faptul că Afganistanul deține rezerve minerale neexploatate în valoare de 1 – 3 trilioane de dolari; întrucât mineritul ilegal reprezintă o problemă majoră care amenință să transforme un potențial factor de dezvoltare a Afganistanului într-o sursă de conflict și instabilitate; întrucât mineritul este a doua sursă de venituri a talibanilor,

| 1. | recunoaște că, în pofida eforturilor internaționale substanțiale pe o perioadă lungă de timp, Afganistanul se confruntă în continuare cu un conflict grav care afectează în mod semnificativ dezvoltarea economică și socială a acestei țări; reamintește că Afganistanul a fost sfâșiat de aproape 40 de ani de conflicte și de războaie; reamintește obiectivele Uniunii Europene de a promova pacea, stabilitatea și securitatea regională, consolidarea democrației, statul de drept și drepturile omului, promovarea bunei guvernanțe și capacitarea femeilor, sprijinirea dezvoltării economice și umane, și abordarea provocărilor legate de migrație; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reamintește că, în ultimii 15 ani, Afganistanul a înregistrat progrese în domeniile politic, de securitate, economic și de dezvoltare; subliniază că PIB-ul pe cap de locuitor a crescut de cinci ori, speranța de viață a crescut cu aproape 15 ani, s-a înregistrat o creștere semnificativă a numărului de fete înscrise la școală, față de 2001, fetele reprezentând în prezent aproape 40 % din totalul de 8-9 milioane de copii; subliniază că realizările susmenționate nu ar fi fost posibile fără dedicarea populației afgane și fără angajamentul comunității internaționale sau fără furnizarea de fonduri, know-how și de personal la fața locului; subliniază că progresele înregistrate sunt foarte fragile și reversibile; subliniază că continuarea progreselor va necesita reforme suplimentare, relații stabile cu țările vecine și asigurarea continuă a unui nivel necesar de securitate și stabilitate; |
| --- | --- |

2.

| 3. | recunoaște eforturile și omagiază sacrificiile făcute de comunitatea internațională, care, în ultimul deceniu, a asigurat securitatea în Afganistan pe durata misiunii FIAS și a operațiunii „Libertate durabilă” din Afganistan, pe parcursul cărora au murit aproape 3 500 de militari, bărbați și femei; salută cea de-a 39-a misiune „Sprijin Ferm” aflată sub comanda NATO, în exercițiu de la 1 ianuarie 2015 și care este mandatată să antreneze, să consilieze și să sprijine forțele de securitate și instituțiile afgane; salută marele sacrificiu al ANSF, care suferă pierderi importante în fiecare an în lupta împotriva insurgenților; reamintește contribuția anuală de aproximativ 1 miliard USD a comunității internaționale pentru a sprijini finanțarea ANSF până în 2020; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută angajamentul asumat de guvernul afgan de a urma o strategie națională axată pe un mediu politic, social și economic sigur, care va permite un Afganistan pașnic, sigur și sustenabil, astfel cum a fost evidențiat în concluziile Conferinței ministeriale privind Afganistanul de la Bruxelles la 5 octombrie 2016; solicită ca postul de prim-ministru să fie consacrat în Constituția Afganistanului pentru a permite o mai mare stabilitate politică în Afganistan; solicită guvernului afgan să asigure un proces electoral transparent în 2018; invită președintele afgan, Ashraf Ghani, să-și onoreze angajamentele publice puternice de protecție a drepturilor și libertăților, printr-o aplicare rapidă și solidă a legislației pentru a le proteja; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază faptul că un proces de pace condus și asumat de statul afgan reprezintă singura cale de urmat în viitor, integrând pe deplin ansamblul societății civile și toate părțile implicate în conflict; reamintește guvernului afgan că, pentru a permite dezvoltarea și a promova pacea și stabilitatea, rivalitățile politice interne trebuie să înceteze; solicită UE să sprijine în mod activ un proces sub conducere afgană de dezarmare, demobilizare și reintegrare a foștilor insurgenți; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază importanța Afganistanului pentru stabilitatea regională; subliniază că un Afganistan sigur, stabil și prosper este vital pentru pacea și stabilitatea regiunii în ansamblu; reiterează, în acest context, importanța partenerilor regionali, cum ar fi țările din Asia Centrală, Iran, China, India și Pakistan; le încurajează să coopereze în mod constructiv pentru a promova un proces de negociere autentic și orientat spre rezultate, fără condiții prealabile; ia notă de activitățile Grupului de coordonare cvadrilateral (QCG) privind Afganistanul, care cuprinde Statele Unite, China, Afganistan și Pakistan, așa cum s-a constituit în decembrie 2015; |
| --- | --- |

6.

| 7. | își exprimă profunda preocupare pentru faptul că, în ciuda acordului politic în urma alegerilor prezidențiale din 2014, situația securității în Afganistan s-a deteriorat, iar numărul atacurilor teroriste a crescut; este alarmat de expansiunea teritorială în curs a talibanilor și de consolidarea recentă a grupărilor teroriste SI și Al-Qaida; subliniază că, potrivit SUA SIGAR, 6 785 de membri ai forțelor afgane au fost uciși și alți 11 777 au fost răniți din ianuarie până în noiembrie 2016 și că UNAMA a raportat, de asemenea, o creștere de 3 % în ceea ce privește victimele civile (3 498 de persoane ucise și 7 920 rănite) în 2016, comparativ cu anul precedent; regretă deteriorarea situației securității, care permite grupurilor criminale să răpească atât cetățeni afgani, cât și străini, inclusiv lucrători din domeniul umanitar și al ajutorului; |
| --- | --- |

7.

| 8. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la apariția Statului Islamic ca cel mai recent element care contribuie la o fragilitate crescândă a climatului de securitate în Afganistan; subliniază că, pe lângă prezența consolidată în estul țării (Nangarhar), IS încearcă să își afirme prezența și în partea de nord a țării, cu sprijinul Mișcării Islamice din Uzbekistan; subliniază faptul că, dacă acest lucru este încununat de succes, va fi creat un mediu propice pentru adăpostirea de luptători străini și de militanți, deoarece aceștia sunt scoși din Irak și Siria din cauza regreselor militare ale SI în aceste două țări; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază importanța unui veritabil proces de reconciliere internă; subliniază necesitatea combaterii radicalizării, a extremismului și a recrutării pentru organizații teroriste; subliniază faptul că lupta împotriva terorismului și a finanțării acestuia este un element esențial pentru crearea unui mediu propice pentru securitate în Afganistan; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atrage atenția asupra faptului că capabilitățile reduse ale forțelor naționale afgane de apărare și securitate (ANDSF) și ale forțelor poliției naționale rămân unul dintre aspectele cele mai critice care compromit securitatea și reconstrucția Afganistanului; salută continuarea eforturilor UE de a se concentra asupra consolidării rolului și drepturilor femeilor afgane și recunoaște necesitatea de a instrui ofițeri de poliție femei; salută faptul că Republica India și-a asumat angajamentul de a sprijini Afganistanul cu furnizarea de echipamente militare de apărare către forțele armate afgane în decembrie 2015 și instruirea militară a mii de membri ai personalului de securitate afgan, ceea ce a contribuit în mod semnificativ la îmbunătățirea capabilităților sale militare, în conformitate cu obiectivul misiunii „Sprijin Ferm” aflată sub comanda NATO, lansată în ianuarie 2015, de a forma, consilia și sprijini forțele de securitate și instituțiile afgane; este încurajat de activitatea desfășurată și de cooperarea realizată de Republica India și Afganistan în domeniul proiectelor de infrastructură și a sprijinului umanitar; |
| --- | --- |

10.

| 11. | consideră că lupta împotriva corupției din cadrul instituțiilor guvernamentale afgane trebuie să fie o prioritate de bază permanentă, ținând seama de toate impacturile directe negative ale corupției asupra calității guvernării în țară; invită guvernul afgan să crească incluziunea politică, să intensifice asumarea responsabilității și să combată activ cultura corupției și a nepotismului; salută în special, în acest sens, instituirea Centrului de Justiție și Anticorupție în iunie 2016; ia act, în plus, de solicitarea UNAMA de continuare a sprijinului și a asistenței din partea comunității internaționale pentru guvernul afgan în eforturile de combatere a corupției; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită guvernul afgan și partenerii săi regionali, în special Iranul, să lupte împotriva traficului ilegal de droguri și a mineritului ilegal și să se coordoneze reciproc pentru a elimina aceste practici ilegale, care sunt în detrimentul stabilității în regiune; reamintește tuturor părților că acestea sunt principalele surse de finanțare a organizațiilor teroriste din regiune; recunoaște că orice nouă activitate minieră trebuie să fie sustenabilă și benefică pentru populație în general, în conformitate cu standardele internaționale; condamnă reprimarea, traficul ilicit de droguri, acapararea terenurilor, confiscarea și extorcarea ilegale de fonduri efectuate de grupuri armate; reamintește că producția și traficul de opium în Afganistan are consecințe devastatoare asupra populației locale și a securității generale a țării; |
| --- | --- |

12.

| 13. | salută faptul că Afganistanul este membru al Inițiativei pentru transparență în industriile extractive; solicită insistent guvernului afgan să crească transparența în sectorul minier și să stabilească cerințe stricte pentru acordarea de licențe și pentru monitorizare, pentru a asigura viabilitatea industriei extractive; îndeamnă guvernul să își intensifice eforturile de a proteja resursele publice vitale, cum ar fi pământul și mineralele, de exploatarea de către rețelele infracționale și de către insurgenți; |
| --- | --- |

13.

| 14. | este alături de poporul Afganistanului și insistă asupra faptului că toate părțile implicate în conflict trebuie să respecte dreptul internațional umanitar și drepturile tuturor membrilor societății, în special minoritățile, femeile și copiii, care sunt afectați în mod disproporționat de această situație; îndeamnă autoritățile afgane să pună în aplicare pe deplin planul de acțiune ONU-Afganistan semnat la Kabul la 30 ianuarie 2011 în ceea ce privește practica „bacha bazi” și să permită reabilitarea copiilor care sunt victime ale abuzului sexual; condamnă atacurile asupra spitalelor și clinicilor, școlilor și operațiunilor umanitare; condamnă în termenii cei mai vehemenți încălcarea continuă a drepturilor omului și violența barbară săvârșite de talibani, Al-Qaida și SI împotriva populației din Afganistan; atrage atenția asupra riscurilor asociate returnării foștilor criminali de război, în special Gulbuddin Hekmatyar, fondatorul Hizb-e-Islami, care a fost desemnat drept terorist de către SUA în 2003 și a fost asociat cu prezența crescândă a SI în Afganistan; |
| --- | --- |

14.

| 15. | este alarmat de resurgența violenței împotriva femeilor și de eliminarea drepturilor femeilor și de condițiile de trai în zonele controlate de talibani în Afganistan; își reiterează solicitarea față de parlamentul afgan și guvernul afgan să abroge toate legile care conțin elemente de discriminare a femeilor și care reprezintă o încălcare a tratatelor internaționale semnate de Afganistan; salută concentrarea asupra capacitării femeilor și integrării dimensiunii de gen în cadrul asistenței acordate de UE Afganistanului, și în special faptul că 53 % dintre programele UE au egalitatea de gen ca obiectiv major; susține întru totul aplicarea integrală a Rezoluției Consiliului de Securitate al ONU 1325 (2000) privind femeile, pacea și securitatea, precum și a altor măsuri de promovare a egalității de gen și a capacitării femeilor și fetelor în Afganistan, precum și de combatere a violenței împotriva femeilor; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită guvernele partenerilor regionali precum țările din Asia Centrală, Iranul, India, Rusia și Pakistanul să colaboreze pentru a urmări un acord de pace în Afganistan, o dezvoltare socioeconomică continuă și creșterea stabilității interne, precum și cooperarea în materie de securitate și de terorism, și încurajează schimbul de informații și cooperarea în vederea combaterii teroriștilor și a extremiștilor de ambele părți ale frontierei; îndeamnă toți actorii regionali afgani să se angajeze fără rezerve și să continue colaborarea transparentă în lupta împotriva terorismului; |
| --- | --- |

16.

| 17. | reafirmă că este necesar ca comunitatea internațională să își respecte în continuare angajamentul său în ceea ce privește Afganistanul și să contribuie la reconstrucția țării, la dezvoltarea economiei, precum și la rezistența împotriva terorismului; salută angajamentele financiare confirmate de UE și de statele membre la conferința de la Bruxelles; solicită, în special, sprijinul pentru inițiativele care abordează nevoile prioritare ale persoanelor strămutate intern și ale refugiaților care se întorc în țară; |
| --- | --- |

17.

| 18. | recunoaște responsabilitățile UE și ale statelor sale membre de a respecta dreptul de a solicita protecție internațională și de a participa la programele de relocare ale UNHCR; subliniază că dreptul și posibilitatea de a căuta refugiu pe căi sigure și legale sunt esențiale pentru prevenirea deceselor în rândul solicitanților de azil; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ia act de încheierea acordului informal de readmisie „Calea comună de urmat” între UE și Afganistan; regretă absența unei supravegheri parlamentare și a controlului democratic asupra încheierii acestui acord; invită guvernele din regiune să se abțină de la repatrierea afganilor; subliniază faptul că aceasta constituie o încălcare directă a dreptului internațional umanitar, precum și că numărul tot mai mare de refugiați tratați în acest mod nu face altceva decât să confere putere grupurilor teroriste și creează mai multă instabilitate în regiune; subliniază că repatrierile către Afganistan pun grav în pericol viețile persoanelor returnate, în special în cazul celor singure, fără o rețea familială sau de prieteni în Afganistan, care au șanse reduse de supraviețuire; subliniază că asistența și cooperarea UE trebuie să fie adaptate pentru realizarea dezvoltării și creșterii în țările terțe și de a reduce și, în cele din urmă, eradicarea sărăciei, precum și acordarea de stimulente pentru țările terțe care nu cooperează în ceea ce privește readmisia migranților aflați în situație neregulamentară, pentru a descuraja în mod forțat deplasarea persoanelor sau pentru oprirea fluxurilor de migrație (Rezoluția Parlamentului din 5 aprilie 2017 referitoare la abordarea deplasărilor refugiaților și migranților: rolul acțiunii externe a UE (3)); |
| --- | --- |

19.

| 20. | ia act de decizia procurorului Tribunalului Penal Internațional de a începe o anchetă privind posibilele crimele împotriva umanității comise în Afganistan începând cu 2003; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită autoritățile afgane să comute toate condamnările la moarte și să reintroducă un moratoriu privind execuțiile, în vederea abolirii permanente a pedepsei capitale; invită insistent guvernul afgan să implementeze integral Planul său național de eliminare a torturii și regretă folosirea torturii și a relelor tratamente împotriva deținuților care au legătură cu conflictul de către toate părțile implicate în Afganistan; |
| --- | --- |

21.

| 22. | își exprimă profunda îngrijorare față de creșterea masivă a numărului de persoane strămutate pe plan intern în 2016, cu peste 600 000 de noi strămutări, ceea ce ar putea duce la o criză umanitară de proporții; încurajează toate părțile implicate să furnizeze asistență acestor afgani vulnerabili și solicită guvernului afgan să contribuie la reintegrarea acestora în societatea afgană; subliniază faptul că, potrivit estimărilor efectuate de autoritățile afgane, agențiile ONU și alte agenții umanitare, peste 9,3 milioane de persoane vor fi solicitat asistență umanitară până la sfârșitul anului 2017; |
| --- | --- |

22.

| 23. | salută intrarea în vigoare provizorie a Acordului de cooperare privind parteneriatul și dezvoltarea dintre Uniunea Europeană și Afganistan, la 1 decembrie 2017, care reprezintă primul cadru juridic obligatoriu pentru relațiile dintre cele două părți; încurajează, de asemenea, ratificarea rapidă a acordului de către statele membre ale UE, pentru ca acesta să intre integral în vigoare; |
| --- | --- |

23.

| 24. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei / Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernului și parlamentului Republicii Afganistan. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  JO C 366, 27.10.2017, p. 129.

(2)  JO C 65, 19.2.2016, p. 133.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0124.

---

| 11.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 369/91 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 369/91

---

P8_TA(2017)0500

Situația populației Rohingya

Rezoluţia Parlamentului European din 14 decembrie 2017 referitoare la situația populației rohingya (2017/2973(RSP))

(2018/C 369/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Myanmar/Birmania și la situația musulmanilor rohingya, în special cele din 14 septembrie 2017 (1), 7 iulie 2016 (2) și 15 decembrie 2016 (3), precum și cea din 13 iunie 2017 referitoare la apatridie în Asia de Sud și de Sud-Est (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Myanmar/Birmania și la situația musulmanilor rohingya, în special cele din 14 septembrie 2017 (1), 7 iulie 2016 (2) și 15 decembrie 2016 (3), precum și cea din 13 iunie 2017 referitoare la apatridie în Asia de Sud și de Sud-Est (4),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 16 octombrie 2017 referitoare la Myanmar/Birmania, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 16 octombrie 2017 referitoare la Myanmar/Birmania,

| — | având în vedere declarațiile Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Federica Mogherini, în orașul Cox’s Bazar (Bangladesh), din 19 noiembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Federica Mogherini, în orașul Cox’s Bazar (Bangladesh), din 19 noiembrie 2017,

| — | având în vedere declarația VP/ÎR din 6 septembrie 2017 privind situația din statul Rakhine, declarația VP/ÎR din 11 septembrie 2017 privind cele mai recente evoluții din statul Rakhine, Myanmar/Birmania și regiunea frontalieră din Bangladesh, declarația VP/ÎR în numele Uniunii Europene din 20 noiembrie 2017 privind Myanmar/Birmania și declarația VP/ÎR din 23 noiembrie 2017 privind semnarea unui acord bilateral de repatriere între guvernele Myanmarului/Birmaniei și Bangladeshului, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația VP/ÎR din 6 septembrie 2017 privind situația din statul Rakhine, declarația VP/ÎR din 11 septembrie 2017 privind cele mai recente evoluții din statul Rakhine, Myanmar/Birmania și regiunea frontalieră din Bangladesh, declarația VP/ÎR în numele Uniunii Europene din 20 noiembrie 2017 privind Myanmar/Birmania și declarația VP/ÎR din 23 noiembrie 2017 privind semnarea unui acord bilateral de repatriere între guvernele Myanmarului/Birmaniei și Bangladeshului,

| — | având în vedere vizita din mai 2017 a Comisarului UE pentru ajutor umanitar și managementul crizelor, Christos Stylianides, în nordul statului Rakhine, |
| --- | --- |

—

având în vedere vizita din mai 2017 a Comisarului UE pentru ajutor umanitar și managementul crizelor, Christos Stylianides, în nordul statului Rakhine,

| — | având în vedere Comunicarea comună din 1 iunie 2016 a Comisiei și a ÎR/VP către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Elemente ale strategiei UE privind Myanmarul/Birmania: un parteneriat special pentru democrație, pace și prosperitate” (JOIN(2016)0024), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună din 1 iunie 2016 a Comisiei și a ÎR/VP către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Elemente ale strategiei UE privind Myanmarul/Birmania: un parteneriat special pentru democrație, pace și prosperitate” (JOIN(2016)0024),

| — | având în vedere comunicatul de presă comun cu privire la cel de al treilea dialog UE-Myanmar/Birmania pe tema drepturilor omului din 25 noiembrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul de presă comun cu privire la cel de al treilea dialog UE-Myanmar/Birmania pe tema drepturilor omului din 25 noiembrie 2016,

| — | având în vedere concluziile Consiliului referitoare la apatridie din 4 decembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului referitoare la apatridie din 4 decembrie 2015,

| — | având în vedere memorandumul de înțelegere dintre Myanmar/Birmania și Bangladesh privind repatrierea populației rohingya din Bangladesh în Myanmar/Birmania, semnat la 23 noiembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere memorandumul de înțelegere dintre Myanmar/Birmania și Bangladesh privind repatrierea populației rohingya din Bangladesh în Myanmar/Birmania, semnat la 23 noiembrie 2017,

| — | având în vedere declarația Președintelui Consiliului de Securitate al ONU privind violențele din statul Rakhine, din 6 noiembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Președintelui Consiliului de Securitate al ONU privind violențele din statul Rakhine, din 6 noiembrie 2017,

| — | având în vedere proiectul de rezoluție referitor la situația drepturilor omului în Myanmar/Birmania aprobat de Comisia a III-a a Adunării Generale a ONU la 16 noiembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de rezoluție referitor la situația drepturilor omului în Myanmar/Birmania aprobat de Comisia a III-a a Adunării Generale a ONU la 16 noiembrie 2017,

| — | având în vedere raportul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului intitulat „Situația drepturilor omului în cazul musulmanilor rohingya și al altor minorități din Myanmar/Birmania”, din 20 iunie 2016, și raportul Raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului din Myanmar/Birmania din 18 martie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului intitulat „Situația drepturilor omului în cazul musulmanilor rohingya și al altor minorități din Myanmar/Birmania”, din 20 iunie 2016, și raportul Raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului din Myanmar/Birmania din 18 martie 2016,

| — | având în vedere cea de a 27-a sesiune specială a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului privind situația drepturilor omului în cazul minorității musulmane rohingya și al altor minorități în statul Rakhine din Myanmar/Birmania, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a 27-a sesiune specială a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului privind situația drepturilor omului în cazul minorității musulmane rohingya și al altor minorități în statul Rakhine din Myanmar/Birmania,

| — | având în vedere Convenția ONU privind statutul refugiaților din 1951 și Protocolul din 1967, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind statutul refugiaților din 1951 și Protocolul din 1967,

| — | având în vedere Convenția privind statutul apatrizilor din 1954 și Convenția privind reducerea apatridiei din 1961, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind statutul apatrizilor din 1954 și Convenția privind reducerea apatridiei din 1961,

| — | având în vedere Planul de acțiune globală al UNHCR pentru 2014-2024 menit să pună capăt apatridiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune globală al UNHCR pentru 2014-2024 menit să pună capăt apatridiei,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 1948,

| — | având în vedere Raportul final al Comisiei consultative privind statul Rakhine, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul final al Comisiei consultative privind statul Rakhine,

| — | având în vedere Pactul internațional privind drepturile civile și politice și Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale, ambele din 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional privind drepturile civile și politice și Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale, ambele din 1966,

| — | având în vedere Carta ASEAN, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta ASEAN,

| — | având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, în statul Rakhine din Myanmar/Birmania, locuiesc aproximativ un milion de etnici rohingya, un grup minoritar predominant musulman care este supus unor represiuni și încălcări continue și grave ale drepturilor omului, inclusiv amenințări la adresa vieții și securității, negarea drepturilor la sănătate și educație, malnutriție și insecuritate alimentară, muncă forțată, violență sexuală și limitări ale drepturilor politice; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în statul Rakhine din Myanmar/Birmania, locuiesc aproximativ un milion de etnici rohingya, un grup minoritar predominant musulman care este supus unor represiuni și încălcări continue și grave ale drepturilor omului, inclusiv amenințări la adresa vieții și securității, negarea drepturilor la sănătate și educație, malnutriție și insecuritate alimentară, muncă forțată, violență sexuală și limitări ale drepturilor politice;

| B. | întrucât etnicii rohingya sunt una dintre cele mai persecutate minorități din lume și întrucât, în temeiul legii privind cetățenia din Myanmar/Birmania din 1982, acestora li se refuză drepturile cetățenești depline, ceea ce îi transformă în apatrizi; întrucât etnicii rohingya sunt în mare măsură plasați în tabere, cu restricții severe în ceea ce privește libera circulație în interiorul și în afara statului Rakhine; |
| --- | --- |

B.

întrucât etnicii rohingya sunt una dintre cele mai persecutate minorități din lume și întrucât, în temeiul legii privind cetățenia din Myanmar/Birmania din 1982, acestora li se refuză drepturile cetățenești depline, ceea ce îi transformă în apatrizi; întrucât etnicii rohingya sunt în mare măsură plasați în tabere, cu restricții severe în ceea ce privește libera circulație în interiorul și în afara statului Rakhine;

| C. | întrucât cele mai recente atacuri asupra unor posturi de securitate, din august 2017, au provocat o reacție profund disproporționată din partea autorităților militare din Myanmar/Birmania, care au săvârșit încălcări grave ale drepturilor omului împotriva populației rohingya; |
| --- | --- |

C.

întrucât cele mai recente atacuri asupra unor posturi de securitate, din august 2017, au provocat o reacție profund disproporționată din partea autorităților militare din Myanmar/Birmania, care au săvârșit încălcări grave ale drepturilor omului împotriva populației rohingya;

| D. | întrucât, începând din august 2017, peste 646 000 de etnici rohingya au fugit în Bangladeshul învecinat, în condiții atroce, pentru a se refugia; întrucât, potrivit estimărilor, numărul total de refugiați rohingya în Bangladesh va depăși un milion până la sfârșitul anului 2017; întrucât zeci de persoane, printre care femei și copii, au murit pe drum și peste 400 000 de persoane au nevoie de îngrijiri medicale și asistență alimentară; întrucât omorurile, violurile și actele de tortură împotriva etnicilor rohingya și incendierea satelor acestora sunt folosite ca modalitate de a distruge în mod definitiv structura socială a minorității rohingya și de a traumatiza populația; |
| --- | --- |

D.

întrucât, începând din august 2017, peste 646 000 de etnici rohingya au fugit în Bangladeshul învecinat, în condiții atroce, pentru a se refugia; întrucât, potrivit estimărilor, numărul total de refugiați rohingya în Bangladesh va depăși un milion până la sfârșitul anului 2017; întrucât zeci de persoane, printre care femei și copii, au murit pe drum și peste 400 000 de persoane au nevoie de îngrijiri medicale și asistență alimentară; întrucât omorurile, violurile și actele de tortură împotriva etnicilor rohingya și incendierea satelor acestora sunt folosite ca modalitate de a distruge în mod definitiv structura socială a minorității rohingya și de a traumatiza populația;

| E. | întrucât frontiera dintre Myanmar/Birmania și Bangladesh a fost militarizată și au fost plasate mine pentru a împiedica oamenii să o traverseze; |
| --- | --- |

E.

întrucât frontiera dintre Myanmar/Birmania și Bangladesh a fost militarizată și au fost plasate mine pentru a împiedica oamenii să o traverseze;

| F. | întrucât, conform agențiilor ONU, accesul organizațiilor umanitare, inclusiv pentru furnizarea de alimente, apă și medicamente pentru populația rohingya, este foarte limitat; |
| --- | --- |

F.

întrucât, conform agențiilor ONU, accesul organizațiilor umanitare, inclusiv pentru furnizarea de alimente, apă și medicamente pentru populația rohingya, este foarte limitat;

| G. | întrucât, Înaltul Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Zeid Ra’ad Al Hussein, a anunțat, la 10 septembrie 2017, că situația din Myanmar/Birmania „pare un exemplu clasic de purificare etnică” și, la 5 decembrie 2017, că un act de genocid împotriva musulmanilor rohingya din Myanmar/Birmania de către forțele de stat nu poate fi exclus; întrucât Amnesty International a descris situația minorităților din statul Rakhine ca „apartheid”, iar Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU a condamnat „foarte probabila comitere de crime împotriva umanității” din Myanmar; |
| --- | --- |

G.

întrucât, Înaltul Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Zeid Ra’ad Al Hussein, a anunțat, la 10 septembrie 2017, că situația din Myanmar/Birmania „pare un exemplu clasic de purificare etnică” și, la 5 decembrie 2017, că un act de genocid împotriva musulmanilor rohingya din Myanmar/Birmania de către forțele de stat nu poate fi exclus; întrucât Amnesty International a descris situația minorităților din statul Rakhine ca „apartheid”, iar Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU a condamnat „foarte probabila comitere de crime împotriva umanității” din Myanmar;

| H. | întrucât, la 23 octombrie 2017, în cadrul Conferinței donatorilor organizate la Geneva, la care au participat UNHCR, OCHA, OIM, Uniunea Europeană și guvernul Statului Kuweit, s-au exprimat angajamente de ajutor a căror sumă totală se ridică la 344 de milioane USD, mai mult de jumătate provenind din partea UE; |
| --- | --- |

H.

întrucât, la 23 octombrie 2017, în cadrul Conferinței donatorilor organizate la Geneva, la care au participat UNHCR, OCHA, OIM, Uniunea Europeană și guvernul Statului Kuweit, s-au exprimat angajamente de ajutor a căror sumă totală se ridică la 344 de milioane USD, mai mult de jumătate provenind din partea UE;

| I. | întrucât guvernele din Myanmar/Birmania și Bangladesh au semnat un memorandum de înțelegere fără caracter juridic obligatoriu, care ar trebui să garanteze întoarcerea în siguranță a refugiaților rohingya care au fugit în Bangladesh; întrucât VP/ÎR a calificat semnarea memorandumul de înțelegere drept o măsură importantă în direcția soluționării uneia dintre cele mai grave crize umanitare și ale drepturilor omului din perioada actuală; întrucât nu este clar câți potențiali etnici rohingya repatriați vor fi adăpostiți în tabere de refugiați și în zone temporare de cazare; întrucât nu se știe clar când vor putea acești etnici să aibă din nou acces la securitate și la locuințe adecvate și sigure sau când li se vor recunoaște drepturile cetățenești, |
| --- | --- |

I.

întrucât guvernele din Myanmar/Birmania și Bangladesh au semnat un memorandum de înțelegere fără caracter juridic obligatoriu, care ar trebui să garanteze întoarcerea în siguranță a refugiaților rohingya care au fugit în Bangladesh; întrucât VP/ÎR a calificat semnarea memorandumul de înțelegere drept o măsură importantă în direcția soluționării uneia dintre cele mai grave crize umanitare și ale drepturilor omului din perioada actuală; întrucât nu este clar câți potențiali etnici rohingya repatriați vor fi adăpostiți în tabere de refugiați și în zone temporare de cazare; întrucât nu se știe clar când vor putea acești etnici să aibă din nou acces la securitate și la locuințe adecvate și sigure sau când li se vor recunoaște drepturile cetățenești,

| 1. | condamnă ferm violența și crimele care au loc, utilizarea sistematică a forței și pierderea de vieți omenești, de mijloace de subzistență și de adăposturi în statul Rakhine; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la situația umanitară și a drepturilor omului și profunda compasiune și sprijinul deplin pentru populația rohingya; reamintește că autoritățile din Myanmar/Birmania au datoria de a proteja, fără discriminare, toți civilii împotriva abuzurilor, precum și de a investiga încălcările grave ale drepturilor omului și de a-i urmări în justiție pe cei responsabili, în conformitate cu standardele și obligațiile în materie de drepturi ale omului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită să se pună capăt imediat violenței, crimelor, hărțuirii și violurilor împotriva etnicilor rohingya, precum și distrugerii locuințelor acestora de către forțele de securitate din Myanmar/Birmania; |
| --- | --- |

2.

| 3. | îndeamnă autoritățile din Myanmar/Birmania să colaboreze cu agențiile umanitare internaționale, cu UE și cu ONU pentru a permite imediat accesul umanitar neîngrădit în statul Rakhine și în regiunile învecinate, inclusiv sprijin specific pentru grupurile vulnerabile, cum ar fi copiii, persoanele în vârstă și victimele violenței sexuale; îndeamnă guvernul să aplice măsuri în conformitate cu Rezoluția Consiliului de Securitate al ONU 2106 (2013) de prevenire și de răspuns în caz de incidente de violență sexuală; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită autorităților din Myanmar/Birmania să acorde acces observatorilor independenți, în special Misiunii de informare a ONU instituite de Consiliul ONU pentru Drepturile Omului în martie 2017, pentru a asigura desfășurarea unor anchete independente și imparțiale cu privire la acuzațiile de încălcări grave ale drepturilor omului de către toate părțile; îndeamnă toate părțile să se asigure că nu există impunitate pentru încălcări ale drepturilor omului; reamintește că, în cazul în care există dovezi ale încălcărilor drepturilor omului, persoanele în cauză trebuie să fie urmărite în justiție în fața unor instanțe civile independente, care desfășoară proceduri echitabile și care nu aplică pedeapsa cu moartea; solicită acțiuni sistematice din partea Consiliului de Securitate al ONU, inclusiv sesizarea Curții Penale internaționale, în cazul în care Myanmar/Birmania nu poate sau nu dorește să inițieze acțiuni în justiție sau să sesizeze ea însăși Curtea; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită guvernul din Myanmar/Birmania să le acorde organelor mass-media interne și internaționale acces deplin și neîngrădit în statul Rakhine și să asigure siguranța și securitatea lucrătorilor din domeniul mass-mediei; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reiterează solicitarea adresată guvernului din Myanmar/Birmania de a pune capăt imediat utilizării minelor antipersonal și de a elimina toate minele deja plasate, inclusiv pe cele plasate recent de-a lungul frontierei cu Bangladesh; îndeamnă comunitatea internațională să ofere asistență tehnică în acest sens; salută eforturile depuse de Bangladesh în contextul unei crize umanitare în una din țările învecinate; salută faptul că statul Bangladesh oferă protecție etnicilor rohingya care fug din Myanmar/Birmania și îl încurajează să continue să ofere sprijin în cooperare cu UNHCR; invită statul Bangladesh să continue să faciliteze operațiunile umanitare ale ONG-urilor internaționale, prin simplificarea sarcinii birocratice, a procesului de înregistrare și a restricțiilor de circulație; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ia act de memorandumul de înțelegere convenit între Myanmar/Birmania și Bangladesh privind repatrierea; îndeamnă părțile să respecte pe deplin întoarcerea voluntară, în siguranță și demnă a etnicilor rohingya în locurile lor de origine, fără niciun fel de discriminare și cu supravegherea ONU; insistă ca autoritățile din Myanmar/Birmania să ofere asigurări credibile că persoanele returnate nu vor fi persecutate sau forțate să trăiască în tabere segregate pe motive etnice sau religioase și să garanteze o monitorizare independentă și imparțială de către organismele pentru drepturile omului; reafirmă principiul nereturnării și sprijină evaluarea UNHCR din 24 noiembrie 2017, potrivit căreia „în prezent, în statul Rakhine din Myanmar/Birmania nu sunt îndeplinite condițiile pentru a permite o returnare sigură și viabilă”; îndeamnă Uniunea Europeană să conducă eforturile internaționale prin intermediul unei reuniuni interguvernamentale la nivel înalt cu ONU; propune ca, cu ocazia acestei reuniuni la nivel înalt, să se evalueze progresele înregistrate în procesul de repatriere a populației rohingya și în ceea ce privește restabilirea drepturilor cetățenești ale acestor etnici, precum și să se inițieze procedura pentru o anchetă independentă asupra crimelor împotriva umanității; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită UE și statele sale membre să sporească sprijinul financiar și material pentru adăpostirea refugiaților, asigurându-se, în același timp, că asistența nu merge în direcția unor soluții inacceptabile pentru refugiați și persoanele returnate; solicită actorilor internaționali să instituie un sprijin financiar care să ofere un răspuns sustenabil la nevoile populației rohingya strămutate și ale comunităților-gazdă, prin accesul la servicii mai bune și adecvate; atrage în mod deosebit atenția asupra nevoii urgente de finanțare, ce se ridică la o valoare estimată de 10 milioane USD, pentru a furniza servicii medicale și de sănătate mintală specializate pentru supraviețuitorii violurilor și ai violenței bazate pe gen; invită Comisia să sprijine o investigație completă privind dimensiunile violenței sexuale și ale altor infracțiuni comise împotriva minorității rohingya; |
| --- | --- |

8.

| 9. | își exprimă profunda preocupare față de informațiile privind traficul de femei și fete rohingya din Myanmar/Birmania și Bangladesh și îndeamnă autoritățile ambelor țări să coopereze cu UNHCR și cu organizațiile pentru drepturile omului pentru a pune capăt traficului de persoane și a oferi femeilor și fetelor afectate protecție și sprijin; |
| --- | --- |

9.

| 10. | îndeamnă guvernul din Myanmar/Birmania să soluționeze problema discriminării sistematice și de lungă durată; subliniază că, fără abordarea cauzelor profunde, este imposibil să se pună capăt suferințelor acestor oameni; observă, în acest sens, că refuzarea drepturilor minorităților în Myanmar/Birmania se extinde dincolo de populația rohingya și afectează, de asemenea, alte grupuri etnice, inclusiv în statele Kachin și Shan; |
| --- | --- |

10.

| 11. | salută Raportul final privind statul Rakhine al Comisiei consultative, care a fost instituită la cererea consilierului de stat; încurajează cu fermitate autoritățile din Myanmar/Birmania să desemneze un organism de punere în aplicare, cât mai curând posibil, pentru a transpune pe deplin recomandările Annan; încurajează UE, ONU și alți actori internaționali să sprijine acest proces; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază recomandarea Comisiei consultative privind necesitatea de a alinia dispozițiile juridice referitoare la cetățenie cu standardele și tratatele internaționale la care Myanmar/Birmania este parte; îndeamnă guvernul din Myanmar/Birmania să modifice legea privind cetățenia și să le ofere rezidenților rohingya documentație privind cetățenia recunoscută din punct de vedere juridic, astfel încât aceștia să fie acceptați ca o minoritate etnică, iar dreptul lor la autoidentificare să fie respectat; îndeamnă guvernul să emită cărți de identitate pe care nu indică afilierea religioasă; |
| --- | --- |

12.

| 13. | insistă asupra faptului că segregarea populației rohingya din Myanmar/Birmania trebuie să înceteze; solicită ridicarea interdicției de circulație impusă populației rohingya și dezafectarea tuturor punctelor de control, cu excepția celor necesare; îndeamnă guvernul din Myanmar/Birmania să se asigure că populația rohingya poate circula liber în statul Rakhine și în restul țării și, în special, că dreptul de acces la asistență medicală, hrană, educație și ocuparea forței de muncă este respectat; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită toate părțile să sprijine construirea unor instituții democratice eficace și a unei societăți civile puternice, precum și respectarea drepturilor și libertăților fundamentale și promovarea bunei guvernanțe, a statului de drept și a unui sistem judiciar independent și imparțial; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită UE și statele sale membre să adopte de urgență sancțiuni punitive punctuale împotriva persoanelor din servicii militare și de securitate responsabile pentru perpetuarea încălcărilor larg răspândite ale drepturilor omului în Myanmar/Birmania; |
| --- | --- |

15.

| 16. | regretă eșecul Consiliului de Securitate al ONU de a conveni asupra unor măsuri decisive și invită UE și statele sale membre să intensifice presiunea asupra celor care blochează acțiuni semnificative, inclusiv China și Rusia; |
| --- | --- |

16.

| 17. | solicită UE și statelor sale membre să extindă domeniul de aplicare al embargoul existent asupra armelor împotriva Myanmar/Birmania; invită, de asemenea, Consiliul de Securitate al ONU să impună la nivel mondial un embargou cuprinzător asupra armelor împotriva Myanmar/Birmania, prin suspendarea tuturor aprovizionărilor directe și indirecte, a vânzării sau transferului, inclusiv a tranzitului și a transbordării de arme, muniții și echipament militar și de securitate, precum și a furnizării de cursuri de instruire militară sau altă asistență militară și de securitate; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită guvernul din Myanmar/Birmania, inclusiv pe Aung San Suu Kyi, consilier de stat, să condamne fără echivoc orice incitare la ură rasială sau religioasă și să combată discriminarea socială și ostilitățile împotriva minorității rohingya, precum și să respecte dreptul universal la libertatea religioasă sau de credință; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită ASEAN și guvernele regionale să continue să ia măsuri și să intensifice presiunea asupra guvernului din Myanmar/Birmania și asupra forțelor armate din țară pentru a pune capăt abuzurilor și a proteja toți civilii din statul Rakhine și de pe întreg teritoriul Myanmarului/Birmaniei; |
| --- | --- |

19.

| 20. | reamintește că Premiul Saharov se acordă celor care apără drepturile omului, protejează drepturile minorităților și respectă dreptul internațional, printre alte criterii; atrage atenția că se poate lua în considerare posibilitatea retragerii Premiului Saharov în cazurile în care laureații nu mai respectă aceste criterii după decernarea premiului; |
| --- | --- |

20.

| 21. | încurajează principalii actori internaționali și regionali, în special China, să utilizeze toate canalele bilaterale, multilaterale și regionale pe care le au la dispoziție pentru a solicita stoparea atrocităților și găsirea unei soluții pașnice; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită VP/ÎR și statele membre să crească în mod semnificativ presiunile asupra autorităților din Myanmar/Birmania și asupra serviciilor de securitate pentru a pune capăt violenței și discriminării continue îndreptate împotriva populației rohingya, precum și să se angajeze alături de ONU, ASEAN și guvernele regionale să pună capăt segregării în Myanmar/Birmania; |
| --- | --- |

22.

| 23. | solicită VP/ÎR să informeze Parlamentul cu privire la acțiunile întreprinse de către delegația UE la reuniunea miniștrilor de externe ai ASEM de la Nay Pyi Taw, din 21 noiembrie 2017; solicită revitalizarea dialogului dintre Myanmar/Birmania și UE privind drepturile omului pentru a se aborda în mod specific chestiunile referitoare la comunitatea rohingya; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită Comisia să evalueze consecințele în contextul preferințelor comerciale de care beneficiază Myanmar/Birmania, inclusiv să analizeze posibilitatea inițierii unei anchete în temeiul mecanismelor prevăzute în cadrul regimului Everything But Arms („Totul în afară de arme”); |
| --- | --- |

24.

| 25. | solicită ca UE și statele sale membre să sprijine Planul de acțiune globală al UNHCR pentru 2014-2024 menit să pună capăt apatridiei; |
| --- | --- |

25.

| 26. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție guvernului și parlamentului din Myanmar/Birmania, guvernului și parlamentului din Bangladesh, Vicepreședintei Comisiei / Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE, Secretarului General al ASEAN, Comisiei interguvernamentale pentru drepturile omului a ASEAN, Raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului în Myanmar/Birmania, Înaltului Comisar al ONU pentru Refugiați și Consiliului ONU pentru Drepturile Omului. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0351.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0316.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0506.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0247.

---

| 11.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 369/96 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 369/96

---

P8_TA(2017)0501

Punerea în aplicare a Directivei privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile

Rezoluţia Parlamentului European din 14 decembrie 2017 referitoare la punerea în aplicare a Directivei 2011/93/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile (2015/2129(INI))

(2018/C 369/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 3 și 6 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolele 82 alineatul (2) și articolul 83 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 3 și 6 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolele 82 alineatul (2) și articolul 83 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolele 7, 8, 24, 47, 48 și 52 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 7, 8, 24, 47, 48 și 52 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Convenția ONU din 20 noiembrie 1989 cu privire la drepturile copilului și protocoalele la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU din 20 noiembrie 1989 cu privire la drepturile copilului și protocoalele la aceasta,

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei din 25 octombrie 2007 privind protecția copiilor împotriva exploatării sexuale și a abuzurilor sexuale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei din 25 octombrie 2007 privind protecția copiilor împotriva exploatării sexuale și a abuzurilor sexuale,

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei privind criminalitatea informatică din 23 noiembrie 2001, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei privind criminalitatea informatică din 23 noiembrie 2001,

| — | având în vedere adoptarea de către Consiliul Europei a Strategiei sale pentru drepturile copilului (2016-2021), |
| --- | --- |

—

având în vedere adoptarea de către Consiliul Europei a Strategiei sale pentru drepturile copilului (2016-2021),

| — | având în vedere Directiva 2011/93/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile și de înlocuire a Deciziei-cadru 2004/68/JAI a Consiliului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/93/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile și de înlocuire a Deciziei-cadru 2004/68/JAI a Consiliului (1),

| — | având în vedere Directiva 2012/29/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității și de înlocuire a Deciziei-cadru 2001/220/JAI a Consiliului (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2012/29/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității și de înlocuire a Deciziei-cadru 2001/220/JAI a Consiliului (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 27 noiembrie 2014 referitoare la cea de a 25-a aniversare a Convenției ONU privind drepturile copilului (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 27 noiembrie 2014 referitoare la cea de a 25-a aniversare a Convenției ONU privind drepturile copilului (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2015 referitoare la abuzul sexual asupra copiilor pe internet (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2015 referitoare la abuzul sexual asupra copiilor pe internet (4),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 mai 2012, intitulată „Strategia europeană pentru un internet mai bun pentru copii” (COM(2012)0196) și având în vedere raportul Comisiei din 6 iunie 2016, intitulat „Evaluare finală a programului multianual al Uniunii privind protecția copiilor care utilizează internetul și alte tehnologii de comunicare (Safer Internet)” (COM(2016)0364), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 mai 2012, intitulată „Strategia europeană pentru un internet mai bun pentru copii” (COM(2012)0196) și având în vedere raportul Comisiei din 6 iunie 2016, intitulat „Evaluare finală a programului multianual al Uniunii privind protecția copiilor care utilizează internetul și alte tehnologii de comunicare (Safer Internet)” (COM(2016)0364),

| — | având în vedere raportul din 16 decembrie 2016 al Comisiei de evaluare a măsurii în care statele membre au luat măsurile necesare pentru a respecta Directiva 2011/93/UE (COM(2016)0871), precum și raportul din 16 decembrie 2016 al Comisiei de evaluare a punerii în aplicare a măsurilor menționate la articolul 25 din Directiva 2011/93/UE (COM(2016)0872), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 16 decembrie 2016 al Comisiei de evaluare a măsurii în care statele membre au luat măsurile necesare pentru a respecta Directiva 2011/93/UE (COM(2016)0871), precum și raportul din 16 decembrie 2016 al Comisiei de evaluare a punerii în aplicare a măsurilor menționate la articolul 25 din Directiva 2011/93/UE (COM(2016)0872),

| — | având în vedere raportul Europol din 2016 privind amenințarea pe care o reprezintă criminalitatea organizată online (iOACTA), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Europol din 2016 privind amenințarea pe care o reprezintă criminalitatea organizată online (iOACTA),

| — | având în vedere raportul din 27 februarie 2017 al Agenției pentru drepturi fundamentale a Uniunii Europene, intitulat „Justiția în interesul copilului: perspectivele și experiențele copiilor implicați în proceduri judiciare în calitate de victime, martori sau părți în nouă state membre ale UE”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 27 februarie 2017 al Agenției pentru drepturi fundamentale a Uniunii Europene, intitulat „Justiția în interesul copilului: perspectivele și experiențele copiilor implicați în proceduri judiciare în calitate de victime, martori sau părți în nouă state membre ale UE”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 aprilie 2017 intitulată „Protecția copiilor migranți” (COM(2017)0211), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 12 aprilie 2017 intitulată „Protecția copiilor migranți” (COM(2017)0211),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru cultură și educație, precum și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0368/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru cultură și educație, precum și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0368/2017),

| A. | întrucât abuzul sexual asupra copiilor și exploatarea sexuală a copiilor reprezintă încălcări grave ale drepturilor fundamentale, în special ale drepturilor copiilor la protecția și îngrijirea necesare pentru bunăstarea lor, astfel cum se stipulează în Convenția Organizației Națiunilor Unite din 1989 cu privire la drepturile copilului și în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât abuzul sexual asupra copiilor și exploatarea sexuală a copiilor reprezintă încălcări grave ale drepturilor fundamentale, în special ale drepturilor copiilor la protecția și îngrijirea necesare pentru bunăstarea lor, astfel cum se stipulează în Convenția Organizației Națiunilor Unite din 1989 cu privire la drepturile copilului și în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene;

| B. | întrucât interesul superior al copilului trebuie să constituie elementul de bază în punerea în aplicare a oricăror măsuri de combatere a acestor infracțiuni, în conformitate cu Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și cu Convenția Organizației Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului; |
| --- | --- |

B.

întrucât interesul superior al copilului trebuie să constituie elementul de bază în punerea în aplicare a oricăror măsuri de combatere a acestor infracțiuni, în conformitate cu Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și cu Convenția Organizației Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului;

| C. | întrucât Directiva 2011/93/UE este un instrument juridic cuprinzător care conține dispoziții privind dreptul penal material și procedurile penale, măsurile de asistență și protecție a victimelor și de prevenire, inclusiv măsurile administrative, iar punerea sa în aplicare necesită implicarea strânsă a actorilor din diferite sectoare, cum ar fi autoritățile de aplicare a legii, sistemul judiciar, asociațiile de părinți și asociațiile familiale active în domeniul protecției minorilor, organizațiile neguvernamentale, furnizorii de servicii de internet și altele; |
| --- | --- |

C.

întrucât Directiva 2011/93/UE este un instrument juridic cuprinzător care conține dispoziții privind dreptul penal material și procedurile penale, măsurile de asistență și protecție a victimelor și de prevenire, inclusiv măsurile administrative, iar punerea sa în aplicare necesită implicarea strânsă a actorilor din diferite sectoare, cum ar fi autoritățile de aplicare a legii, sistemul judiciar, asociațiile de părinți și asociațiile familiale active în domeniul protecției minorilor, organizațiile neguvernamentale, furnizorii de servicii de internet și altele;

| D. | întrucât raportul de punere în aplicare al Comisiei nu furnizează nicio statistică în ceea ce privește retragerea și blocarea site-urilor internet care conțin sau diseminează imagini cu abuzuri sexuale asupra copiilor, în special statistici referitoare la viteza de eliminare a conținutului, frecvența cu care autoritățile de aplicare a legii dau curs rapoartelor, întârzierile în retragere din cauza necesității de a evita interferențele cu anchetele în curs de desfășurare sau frecvența cu care orice astfel de date stocate sunt utilizate efectiv de către autoritățile judiciare sau de aplicare a legii; |
| --- | --- |

D.

întrucât raportul de punere în aplicare al Comisiei nu furnizează nicio statistică în ceea ce privește retragerea și blocarea site-urilor internet care conțin sau diseminează imagini cu abuzuri sexuale asupra copiilor, în special statistici referitoare la viteza de eliminare a conținutului, frecvența cu care autoritățile de aplicare a legii dau curs rapoartelor, întârzierile în retragere din cauza necesității de a evita interferențele cu anchetele în curs de desfășurare sau frecvența cu care orice astfel de date stocate sunt utilizate efectiv de către autoritățile judiciare sau de aplicare a legii;

| E. | întrucât una dintre principalele provocări în investigarea abuzurilor sexuale asupra copiilor și urmărirea penală a autorilor este nesemnalarea de către victime; întrucât băieții sunt mai puțin susceptibili de a semnala abuzurile; |
| --- | --- |

E.

întrucât una dintre principalele provocări în investigarea abuzurilor sexuale asupra copiilor și urmărirea penală a autorilor este nesemnalarea de către victime; întrucât băieții sunt mai puțin susceptibili de a semnala abuzurile;

| F. | întrucât copiii care sunt victime ale abuzului sau ale exploatării sexuale suferă de traume fizice și/sau psihologice multiple și de lungă durată, care îi pot urmări până la vârsta adultă; |
| --- | --- |

F.

întrucât copiii care sunt victime ale abuzului sau ale exploatării sexuale suferă de traume fizice și/sau psihologice multiple și de lungă durată, care îi pot urmări până la vârsta adultă;

| G. | întrucât abuzul și exploatarea sexuală a copiilor online constituie un fenomen în evoluție și forme noi de infracțiuni, cum ar fi „pornografia ca act de răzbunare” și șantajul sexual, au fost introduse pe internet și trebuie să fie abordate prin măsuri concrete din partea statelor membre; |
| --- | --- |

G.

întrucât abuzul și exploatarea sexuală a copiilor online constituie un fenomen în evoluție și forme noi de infracțiuni, cum ar fi „pornografia ca act de răzbunare” și șantajul sexual, au fost introduse pe internet și trebuie să fie abordate prin măsuri concrete din partea statelor membre;

| H. | întrucât autoritățile de aplicare a legii se confruntă cu provocări reprezentate de rețelele peer-to-peer și private, utilizate pentru schimbul de materiale care conțin abuzuri sexuale asupra copiilor; întrucât este necesar ca băieții și fetele să fie conștientizați cât mai devreme în legătură cu riscurile și importanța respectării demnității și a vieții private a celorlalți în era digitală; |
| --- | --- |

H.

întrucât autoritățile de aplicare a legii se confruntă cu provocări reprezentate de rețelele peer-to-peer și private, utilizate pentru schimbul de materiale care conțin abuzuri sexuale asupra copiilor; întrucât este necesar ca băieții și fetele să fie conștientizați cât mai devreme în legătură cu riscurile și importanța respectării demnității și a vieții private a celorlalți în era digitală;

| I. | întrucât copiii migranți – în special fetele, dar și un procent semnificativ de băieți (5) – sunt deosebit de expuși la abuzul sexual și la exploatarea sexuală din partea traficanților, contrabandiștilor, traficanților de droguri, cercurilor de prostituție, precum și a altor persoane sau cercuri care le exploatează vulnerabilitatea, de-a lungul călătoriei și odată ce ajung în Europa; |
| --- | --- |

I.

întrucât copiii migranți – în special fetele, dar și un procent semnificativ de băieți (5) – sunt deosebit de expuși la abuzul sexual și la exploatarea sexuală din partea traficanților, contrabandiștilor, traficanților de droguri, cercurilor de prostituție, precum și a altor persoane sau cercuri care le exploatează vulnerabilitatea, de-a lungul călătoriei și odată ce ajung în Europa;

| J. | întrucât industria turismului sexual afectează un număr semnificativ de copii, în special fete, dar și un procent semnificativ de băieți; |
| --- | --- |

J.

întrucât industria turismului sexual afectează un număr semnificativ de copii, în special fete, dar și un procent semnificativ de băieți;

| K. | întrucât, pentru a respecta Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, măsurile luate în conformitate cu considerentul 47 din Directiva 2011/93/UE referitoare la blocarea și eliminarea paginilor de Internet trebuie să respecte garanțiile prevăzute la articolul 25 din directivă; |
| --- | --- |

K.

întrucât, pentru a respecta Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, măsurile luate în conformitate cu considerentul 47 din Directiva 2011/93/UE referitoare la blocarea și eliminarea paginilor de Internet trebuie să respecte garanțiile prevăzute la articolul 25 din directivă;

| L. | întrucât analiza sistematică și meta-analiza au constatat că, în comparație cu semenii lor fără dizabilități, copiii cu dizabilități sunt de trei ori mai expuși pericolului de a fi victime ale violenței fizice sau sexuale; |
| --- | --- |

L.

întrucât analiza sistematică și meta-analiza au constatat că, în comparație cu semenii lor fără dizabilități, copiii cu dizabilități sunt de trei ori mai expuși pericolului de a fi victime ale violenței fizice sau sexuale;

| M. | întrucât folosirea termenului „pornografie infantilă” nu este adecvată pentru a defini infracțiunile prevăzute la articolele 5 și 2 litera (c) din Directiva 2011/93/UE și poate fi în detrimentul copiilor victime; |
| --- | --- |

M.

întrucât folosirea termenului „pornografie infantilă” nu este adecvată pentru a defini infracțiunile prevăzute la articolele 5 și 2 litera (c) din Directiva 2011/93/UE și poate fi în detrimentul copiilor victime;

Principalele concluzii și recomandări

| 1. | condamnă fără echivoc toate formele de abuz sau de exploatare sexuală a copiilor, precum și victimizarea violentă și abuzivă a copiilor la toate nivelurile; salută adoptarea de către Consiliul Europei a Strategiei sale pentru drepturile copilului (2016-2021); invită toate instituțiile UE și statele membre să ia măsuri adecvate pentru a preveni toate formele de violență fizică și psihologică, inclusiv abuzul fizic și sexual și exploatarea sexuală și a proteja copiii de acestea; invită toate instituțiile UE și statele membre să întreprindă o acțiune unită, eficientă pentru a eradica abuzul și exploatarea sexuală și, mai general, toate infracțiunile sexuale comise împotriva copiilor; invită instituțiile UE și statele membre să ia în considerare în mod explicit protecția copiilor ca o prioritate în programarea și punerea în aplicare a politicilor care ar putea avea un impact negativ asupra lor; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că Directiva 2011/93/UE constituie un cadru juridic solid și complet pentru combaterea abuzului sexual asupra copiilor și a exploatării sexuale a copiilor; regretă faptul că statele membre s-au confruntat cu dificultăți considerabile în ceea ce privește transpunerea și punerea în aplicare a directivei, în special în ceea ce privește dispozițiile referitoare la prevenirea, cercetarea și urmărirea penală, precum și protecția și asistența acordate victimelor, precum și faptul că nu s-a exploatat încă pe deplin întregul potențial al directivei; îndeamnă statele membre să își intensifice eforturile pentru o transpunere completă și corectă a directivei; invită statele membre să se asigure că transpunerea juridică se traduce în punerea efectivă în aplicare, astfel încât să se asigure protecția și sprijinul copiilor victime și toleranța zero în ceea ce privește abuzul sexual asupra copiilor; |
| --- | --- |

2.

| 3. | regretă faptul că Comisia nu a fost în măsură să își prezinte rapoartele de punere în aplicare în termenul prevăzut la articolul 28 din Directiva 2011/93/UE și că cele două rapoarte de evaluare prezentate de Comisie au documentat doar simpla transpunere în legislația națională de către statele membre și nu au evaluat pe deplin respectarea directivei; solicită statelor membre să coopereze și să transmită Comisiei toate informațiile relevante, inclusiv statistici, privind punerea în aplicare a directivei; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că termenul „material care conține abuzuri sexuale asupra copiilor” este mai potrivit decât „pornografie infantilă” pentru astfel de infracțiuni comise împotriva copiilor; invită Comisia și statele membre să adopte utilizarea termenului „material care conține abuzuri sexuale asupra copiilor” în locul termenului „pornografie infantilă”; totuși, subliniază că noua terminologie nu limitează în niciun fel infracțiunile enumerate ca „pornografie infantilă” la articolul 5 din Directiva 2011/93/UE în legătură cu articolul 2 litera (c); |
| --- | --- |

4.

| 5. | consideră regretabil faptul că raportul de punere în aplicare al Comisiei nu menționează dacă a evaluat eficiența sistemului INHOPE la transferarea de rapoarte către omologii din țările terțe; |
| --- | --- |

5.

| 6. | consideră regretabil faptul că Comisia nu a colectat date cu privire la tipurile de blocare care au fost utilizate; consideră regretabil faptul că nu s-au publicat date privind numărul de site-uri internet aflate pe listele de blocare din fiecare țară; consideră regretabil faptul că nu există nicio evaluare a utilizării metodelor de securitate, cum ar fi criptarea, pentru a se asigura că listele de blocare nu au scurgeri și că nu devin, din acest motiv, extrem de contraproductive; salută faptul că, după ce a promovat blocarea obligatorie în 2011, Comisia a renunțat în mod explicit la această poziție; |
| --- | --- |

6.

Dreptul penal material (articolele 3, 4 și 5 din directivă)

| 7. | ia act de faptul că dispozițiile de drept penal material din Directiva 2011/93/UE au fost transpuse de către statele membre; este preocupat, cu toate acestea, de faptul că unele state membre nu au transpus integral dispozițiile privind infracțiunile referitoare la exploatarea sexuală (articolul 4), infracțiunile referitoare la abuzul sexual asupra copiilor atunci când se abuzează de o poziție recunoscută de încredere, de autoritate sau de influență [articolul 3 alineatul (5) litera (i)] sau se abuzează de o situație deosebit de vulnerabilă a copilului [articolul 3 alineatul (5) punctul (ii)], precum și în ceea ce privește răspunderea persoanelor juridice (articolul 12); |
| --- | --- |

7.

| 8. | consideră, în special, că statele membre ar trebui să depună toate eforturile pentru a combate impunitatea autorilor de abuzuri sexuale asupra copiilor, precum și a persoanelor fizice sau juridice care ajută, asistă sau instigă la orice formă de exploatare sexuală a copiilor și la orice infracțiune de abuz sexual; consideră că este extrem de important ca statele membre să asigure răspunderea persoanelor fizice și juridice deopotrivă, atunci când lipsa de supraveghere sau de control a unei persoane, care este membră a respectivei entități juridice, a permis sau facilitat comiterea infracțiunilor; |
| --- | --- |

8.

| 9. | este preocupat în mod deosebit de amenințările și riscurile pe care dimensiunea online o reprezintă față de copii, în special în ceea ce privește recrutarea online a copiilor, precum și manipularea și acostarea copiilor pe internet în scopuri sexuale și alte forme de incitare; consideră, prin urmare, că trebuie găsite soluții pentru identificarea, semnalarea și investigarea unor asemenea practici periculoase; subliniază necesitatea de a îmbunătăți nivelul de protecție a copiilor în mediul online și totodată de a iniția programe de sensibilizare și informare în legătură cu pericolele existente în mediul online; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reamintește Comisiei că restricțiile cu privire la conținuturile online ar trebui să se bazeze pe lege, să fie bine definite, proporționale, legitime și să urmărească un obiectiv clar; |
| --- | --- |

10.

| 11. | este îngrijorătoare creșterea numărului de transmisiuni din mediul online, în direct, în care sunt exploatați sexual copii, agresorii dovedindu-se foarte abili și inovatori în utilizarea progreselor tehnologice; consideră că toate statele membre trebuie, prin urmare, să depună eforturi pentru dezvoltarea de soluții tehnice în vederea depistării și blocării accesului la aceste materiale, introducând totodată restricții la plățile pentru serviciile de acest tip; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază necesitatea de a aborda noi forme de criminalitate, cum ar fi pornografia ca act de răzbunare și șantajul sexual, care afectează mulți tineri, în special adolescentele; invită autoritățile de aplicare a legii din state și autoritățile judiciare să adopte măsuri concrete de combatere a acestei noi forme de criminalitate și invită toată industria internetului, liniile telefonice de urgență, ONG-urile și toate organismele relevante să își asume partea lor de responsabilitate în furnizarea de soluții pentru combaterea acestor infracțiuni, inclusiv o mai bună utilizare a tehnologiilor disponibile și dezvoltarea unor noi tehnologii care să faciliteze identificarea persoanelor care comit infracțiuni online; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reiterează dreptul fiecărui individ de a decide cu privire la soarta datelor sale personale, în special dreptul exclusiv de a controla utilizarea și divulgarea informațiilor cu caracter personal și dreptul de a fi uitat, definit ca posibilitatea de a obține o eliminare rapidă a conținutului care ar putea aduce atingere propriei demnități; |
| --- | --- |

13.

| 14. | insistă asupra necesității ca statele membre care nu au făcut încă acest lucru, să incrimineze nu numai manipularea și acostarea copiilor pe internet în scopuri sexuale (grooming), dar și urmărirea cibernetică sau ademenirea copiilor pe internet; reamintește că termenul de urmărire cibernetică se referă la o situație în care un adult comunică online cu un minor sau cu o persoană pe care o consideră a fi minoră, în scopul de a comite ulterior o infracțiune în legătură cu această persoană; |
| --- | --- |

14.

| 15. | consideră regretabil faptul că nu au fost furnizate statistici în ceea ce privește utilizarea unor proceduri de drept penal pentru confiscarea echipamentelor în cazurile relevante; |
| --- | --- |

15.

Cercetarea și urmărirea penală

| 16. | ia act de faptul că mai multe state membre nu au transpus obligația de a urmări penal infracțiunile într-o perioadă suficient de lungă de timp după ce victima a atins vârsta majoratului; încurajează, prin urmare, statele membre să se asigure că limitele legale în care aceste infracțiuni pot fi semnalate și urmărite penal sunt suficient de lungi și că, cel puțin, acestea încep de la vârsta majoratului copilului victimă în cauză, astfel încât să se asigure posibilitatea urmăririi în justiție a infracțiunii; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază importanța punerii în aplicare a articolului 17 pentru a se asigura că statele membre au competența în cazul infracțiunilor săvârșite prin mijloace ale tehnologiei informației și comunicațiilor accesate de pe teritoriul lor, indiferent dacă acestea se află sau nu pe teritoriul lor; subliniază necesitatea dezvoltării unei baze practice pentru o abordare comună a UE în materie de jurisdicție în spațiul cibernetic, astfel cum a fost exprimată în cadrul reuniunii informale a miniștrilor justiției și afacerilor interne din 26 ianuarie 2016; |
| --- | --- |

17.

| 18. | regretă faptul că legislația națională a statelor membre nu include toate infracțiunile enumerate în Directiva 2011/93/UE atunci când este vorba despre competența extrateritorială; consideră regretabil faptul că anumite state membre garantează că infracțiunile de abuz sexual comise în străinătate vor fi urmărite penal fără nicio plângere din partea victimei; invită statele membre să abordeze în mod eficient aceste neajunsuri; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită toate statele membre să aloce resurse financiare și umane adecvate autorităților de aplicare a legii și autorităților judiciare pentru a combate abuzul sexual asupra copiilor și exploatarea sexuală a acestora, inclusiv formare specifică pentru forțele polițienești și anchetatori; invită Comisia și statele membre să crească resursele alocate pentru identificarea victimelor și invită cele nouă state membre care nu au transpus încă articolul 15 alineatul (4) din Directiva 2011/93/UE privind identificarea victimelor să facă acest lucru de îndată și să îl pună în aplicare prin crearea unor echipe specializate de anchetă, dotate cu instrumente și resurse corespunzătoare; |
| --- | --- |

19.

| 20. | consideră regretabil faptul că lipsesc în continuare statistici și date exacte privind numărul de infracțiuni comise în special în domeniul abuzului sexual asupra copiilor și al exploatării sexuale a acestora, din cauza procentului ridicat de cazuri nesemnalate, a noutății infracțiunilor și a diferențelor existente între definițiile și metodologiile utilizate în diferitele state membre; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că unele dintre dificultățile principale cu care se confruntă autoritățile judiciare și de aplicare a legii în anchetarea și urmărirea penală a infracțiunilor de abuz sexual asupra copiilor pe internet sunt determinate, în special, de caracterul transfrontalier al anchetelor și de dependența de probe electronice; remarcă, în special, nevoia de a îmbunătăți tehnicile de investigație digitale pentru a ține pasul cu ritmul rapid al progresului tehnologic; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită statele membre să consolideze cooperarea dintre autoritățile lor de aplicare a legii, inclusiv prin utilizarea în mai mare măsură a echipelor a echipelor comune de anchetă; îndeamnă autoritățile să recunoască faptul că dependența excesivă de liniile telefonice de urgență și de industrie poate fi contraproductivă și nu face decât să externalizeze combaterea materialelor care conțin abuzuri sexuale asupra copiilor; |
| --- | --- |

22.

| 23. | invită statele membre să aplice dispozițiile Directivei 2011/93/UE într-un mod orientat spre viitor; îndeamnă industria și furnizorii de servicii de internet să aplice tehnologia de ultimă oră și să se investească în soluții inovatoare pentru a spori posibilitățile de a identifica și a urmări penal autorii infracțiunilor, să anihileze rețelele infracționale online și să protejeze victimele; |
| --- | --- |

23.

| 24. | este preocupat de utilizarea tehnologiilor de translatare a adresei de rețea la scară mare (NAT CGN) de către furnizorii de acces la internet, care permit partajarea unei singure adrese IP între mai mulți utilizatori în același moment, compromițând astfel securitatea și capacitatea de a stabili responsabilitatea online; invită statele membre să încurajeze furnizorii de acces la internet și operatorii de rețea să ia măsurile necesare pentru limitarea numărului de utilizatori pentru fiecare adresă IP, să elimine treptat utilizarea tehnologiilor CGN și să realizeze investițiile necesare pentru adoptarea de urgență a următoarei generații de adrese IP (versiunea 6 – IPv6); |
| --- | --- |

24.

| 25. | prin urmare, solicită statelor membre să își intensifice cooperarea polițienească și judiciară, precum și să utilizeze pe deplin instrumentele de cooperare existente ale UE furnizate de Europol – în special în cadrul Analysis Project Twins și al Centrului european de combatere a criminalității informatice – și Eurojust pentru a asigura anchetarea și urmărirea în justiție cu succes a autorilor infracțiunilor și a eventualilor complici; subliniază faptul că Europol și Eurojust ar trebui să dispună de resursele corespunzătoare pentru a-și îndeplini rolul în această privință și încurajează statele membre să facă schimb de cele mai bune practici; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită statele membre să își intensifice cooperarea polițienească și judiciară pentru a combate traficul și introducerea ilegală de copii migranți, care sunt deosebit de vulnerabili în fața abuzurilor, traficului și exploatării sexuale, în principal fetele, dar și băieții; solicită intensificarea cooperării și un schimb rapid de informații între autorități pentru a găsi copiii dispăruți și pentru interoperabilitatea bazelor de date; invită statele membre să adopte o abordare holistică, care să implice toate părțile implicate și să intensifice cooperarea cu autoritățile de aplicare a legii, serviciile sociale și societatea civilă; recunoaște rolul important al societății civile în identificarea copiilor vulnerabili, având în vedere lipsa de încredere de care au dat dovadă copiii migranți în relația cu autoritățile de aplicare a legii; |
| --- | --- |

26.

| 27. | încurajează statele membre să își intensifice eforturile de combatere a turismului sexual cu copii și să îi urmărească în justiție pe autorii infracțiunilor și pe complicii acestora, ținând seama de răspunderea tuturor actorilor implicați; |
| --- | --- |

27.

| 28. | consideră că statele membre ar trebui încurajate să dezvolte o rețea internațională specializată în combaterea turismului sexual, însoțită de politici promovate de stat, cum ar fi introducerea unor programe de finanțare axate pe ajutorul acordat familiilor și copiilor care se află în zona de risc; |
| --- | --- |

28.

Prevenirea (articolele 22, 23 și 24 din directivă)

| 29. | invită statele membre să pună în aplicare programe eficace de prevenire și intervenție, inclusiv programe de formare periodice, pentru toți funcționarii, educatorii, asociațiile de părinți și părțile implicate care intră în contact cu copiii, pentru a evalua mai bine riscul de a comite infracțiuni; |
| --- | --- |

29.

| 30. | îndeamnă toate statele membre să pună în aplicare măsuri adecvate, cum ar fi campanii de sensibilizare, de prevenire, programe de formare și de educare adresate autorităților, părinților, profesorilor, copiilor și minorilor – în colaborare și cu asociațiile de părinți active în domeniul protecției copiilor și a minorilor, precum și cu organizațiile relevante ale societății civile – în scopul de a promova alfabetizarea mediatică, siguranța online și importanța valorilor familiale (de exemplu responsabilitatea, respectul și îngrijirea reciproce), demnitatea umană, stima de sine, nonviolența și, în general, dreptul copiilor de a fi protejați împotriva tuturor formelor de abuz sexual și de exploatare sexuală; |
| --- | --- |

30.

| 31. | invită instituțiile UE și statele membre să instituie un sistem în mai multe etape de protecție a copilului, bazat pe interesul superior al acestuia și pe respectarea deplină a drepturilor sale fundamentale, cu scopul de a transmite un mesaj clar că toate formele de abuz fizic, sexual și emoțional împotriva copiilor sunt inacceptabile și pedepsite prin lege; |
| --- | --- |

31.

| 32. | încurajează statele membre să facă schimb de bune practici privind materialele educaționale și programele de formare pentru toți actorii implicați, cum ar fi profesorii, părinții, educatorii, autoritățile de aplicare a legii, pentru a sensibiliza publicul cu privire la manipularea și acostarea copiilor pe internet în scopuri sexuale („grooming”) și alte forme de risc la adresa siguranței copiilor în mediul online; încurajează statele membre să elaboreze programe ambițioase de învățământ, adresate atât părinților, cât și tinerilor, pentru a-i autonomiza, făcându-i conștienți de pericolele de pe Internet și încurajându-i să semnaleze incidente la care au fost martori sau cărora le-au fost victime, special prin intermediul liniilor telefonice înființate special pentru copii; consideră foarte important să se ofere îndrumări părinților pentru a evalua riscurile cu care se pot confrunta copiii lor și pentru a detecta semnele timpurii ale potențialului abuz sexual online; invită prestatorii de servicii să-și intensifice eforturile de sensibilizare cu privire la riscurile inerente activităților online, în special pentru copii, prin elaborarea de instrumente interactive și de materiale informative; |
| --- | --- |

32.

| 33. | îndeamnă statele membre să introducă în legislația lor verificări obligatorii ale antecedentelor penale pentru persoanele care candidează sau efectuează voluntariat pentru activități care implică acces la copii sau autoritate asupra acestora și să facă schimb sistematic de informații cu privire la persoanele care prezintă un risc pentru copii; |
| --- | --- |

33.

| 34. | îndeamnă statele membre să facă schimb de informații cu privire la infractorii care comit abuzuri sexuale asupra copiilor, pentru a-i împiedica să circule neobservați dintr-un stat membru în altul pentru a lucra cu copiii sau a desfășura activități de voluntariat cu copii sau instituțiile pentru copii; încurajează statele membre să intensifice schimbul de informații privind condamnările penale și decăderile din drepturi și să asigure colectarea sistematică și coerentă de date în registrele naționale de recensare a autorilor infracțiunilor; îndeamnă statele membre să își îndeplinească obligațiile care le revin în temeiul articolul 22 din Directiva 2011/93/UE și să furnizeze programe și măsuri de intervenție eficace analizate de mediul academic pentru persoanele care se tem că ar putea săvârși infracțiuni de abuz sexual asupra copiilor și în cazul altor infracțiuni menționate la articolele 3-7 din directivă; |
| --- | --- |

34.

| 35. | constată că unele state membre au dezvoltat sisteme operaționale dedicate și capacități criminalistice care vizează investigarea abuzului sexual asupra copiilor; ia act totuși de faptul că cele mai multe state membre nu au servicii de investigație specializate și nici mijloacele financiare pentru achiziționarea de materiale criminalistice, cum ar fi software specific pentru facilitarea investigațiilor online; prin urmare, recomandă ca Uniunea să sprijine aceste servicii prin furnizarea de fonduri relevante, în cazul în care este nevoie; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ia act de faptul că cele mai multe cazuri de abuz sexual asupra copiilor și de exploatare sexuală a copiilor nu sunt semnalate serviciilor de aplicare a legii; îndeamnă Comisia și statele membre să ia măsurile necesare pentru îmbunătățirea și consolidarea procedurii de semnalare a acestor infracțiuni și să ia în considerare crearea unor mecanisme sistematice de semnalare directă; |
| --- | --- |

36.

| 37. | solicită statelor membre să dezvolte sau să consolideze liniile telefonice de asistență pentru copii care să ofere ajutor și sprijin copiilor care sunt victime ale abuzurilor sexuale sau ale exploatării sexuale și care să respecte dreptul fundamental al copiilor de a fi ascultați; solicită statelor membre să asigure disponibilitatea permanentă a acestor linii telefonice de asistență, accesibilitatea lor prin diferite mijloace de comunicare, confidențialitatea și gratuitatea lor pentru copii, iar, pentru liniile telefonice respective, poziționarea lor clară în cadrul sistemelor naționale de protecție a copilului și garantarea unor fonduri structurale și pe termen lung pentru acestea; |
| --- | --- |

37.

Asistența și protecția victimelor (articolele 18, 19 și 20 din directivă)

| 38. | invită statele membre să implementeze integral Directiva 2012/29/UE privind drepturile victimelor criminalității, să adopte măsuri specifice de protecție a victimelor copii și să facă schimb de bune practici pentru a garanta că toți copiii beneficiază de asistență adecvată și sprijin pe tot parcursul procedurilor penale și după această dată; |
| --- | --- |

38.

| 39. | salută cele mai bune practici adoptate în unele state membre pentru protecția copiilor, cum ar fi „Barnhuset” în Suedia, printre altele; invită statele membre să depună eforturi pentru a se asigura furnizarea de asistență juridică, sprijin psihologic și asistență și pentru a se evita victimizarea secundară a copiilor; încurajează statele membre să lanseze campanii de sensibilizare atât la nivel regional, cât și la nivel național, pentru a promova sprijinul pentru copiii victime și o schimbare culturală în opinia publică, pentru a evita orice atitudine de învinuire a victimei, care poate conduce la traume suplimentare pentru copiii victime ale abuzului; |
| --- | --- |

39.

Eliminarea și blocarea (articolul 25)

| 40. | salută faptul că statele membre au pus în aplicare legislație și măsuri de eliminare a paginilor web care conțin materiale cu abuzuri sexuale asupra copiilor găzduite pe teritoriul lor; invită statele membre să pună pe deplin în aplicare articolul 25 din Directiva 2011/93/UE și să acorde prioritate eliminării rapide la sursă a materialelor conținând abuzuri sexuale asupra copiilor și cu garanțiile relevante în vigoare; regretă faptul că doar jumătate din statele membre au inclus în legislația lor internă dispoziții care să facă posibilă blocarea accesului la astfel de pagini pentru utilizatorii de pe teritoriul lor; reamintește că, în lupta împotriva diseminării de materiale care conțin abuzuri sexuale asupra copiilor, măsurile de eliminare sunt mai eficiente decât blocarea, deoarece aceasta din urmă nu șterge conținutul; |
| --- | --- |

40.

| 41. | regretă și este îngrijorat de faptul că, deși Comisia a menționat că anumite state membre nu au proceduri funcționale de „notificare și de retragere”, la șaisprezece ani de la intrarea în vigoare a Directivei 2000/31/CE (Directiva privind comerțul electronic), nu a indicat dacă se va lua vreo măsură pentru a solicita statelor membre respective să respecte legislația UE; |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită Comisia să depună eforturi suplimentare în scopul de a colecta informațiile necesare pentru a stabili ce proceduri sunt utilizate în statele membre unde nu există proceduri funcționale de notificare și de retragere și nici sancțiuni penale și pentru a deschide proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva statelor membre dacă se constată că nu respectă obligațiile prevăzute în Directiva 2000/31/CE în această privință; |
| --- | --- |

42.

| 43. | regretă faptul că Comisia nici nu a evaluat securitatea listelor de blocare, tehnologiile utilizate pentru blocare în acele țări care au implementat măsurile, implementarea măsurilor de securitate, cum ar fi criptarea, pentru stocarea și comunicarea listelor de blocare, nici nu a efectuat vreo analiză semnificativă a eficienței acestei măsuri; |
| --- | --- |

43.

| 44. | constată că Directiva 2011/93/UE nu impune blocarea obligatorie; recunoaște că blocarea nu este nici singura tehnologie, nici una de încredere; recomandă eliminarea la sursă a materialelor care conțin abuzuri asupra copiilor, exploatarea copiilor și abuzuri sexuale asupra copiilor, în cadrul unor acțiuni judiciare și de aplicare a legii eficiente; |
| --- | --- |

44.

| 45. | invită statele membre să accelereze, în cooperare cu industria internetului, procedurile de notificare și de retragere, care sunt încă prea lungi și să stabilească parteneriate cu industria online, Europol și Eurojust pentru a împiedica rețelele și sistemele să fie piratate și folosite în mod abuziv pentru a distribui materiale conținând abuzuri sexuale asupra copiilor; |
| --- | --- |

45.

| 46. | invită statele membre, în cazurile în care conținutul este pus la dispoziție de țările terțe, să intensifice cooperarea cu țările terțe în cauză și cu Interpolul pentru a asigura eliminarea promptă a conținutului în cauză; |
| --- | --- |

46.

| 47. | recomandă ca autoritățile naționale să actualizeze în mod regulat listele negre de site-uri internet care conțin materiale cu abuzuri sexuale asupra copiilor, pe care să le comunice furnizorilor de servicii de internet pentru a evita, de exemplu, blocarea excesivă și pentru a asigura proporționalitatea; recomandă partajarea acestor liste negre de site-uri internet între statele membre cu Europol și Centrul său european de combatere a criminalității informatice, precum și cu Interpol; consideră, în acest sens, că ar putea fi aplicată tehnologia de „hashing” nou-dezvoltată, care implică detectarea și recunoașterea automată a imaginilor; consideră, în acest sens, că orice tehnologie implementată ar trebui să fie testată riguros pentru a elimina sau cel puțin reduce la minimum posibilitatea de piratare, abuz sau efecte contraproductive; |
| --- | --- |

47.

| 48. | încurajează rețeaua INHOPE să lucreze cu membrii săi pentru a crea un mecanism sigur de semnalare anonimă pe rețelele de web invizibil, cum ar fi rețelele Dark Net regăsite în rețeaua TOR, care oferă același standard ridicat de anonimat ca cel oferit de organizațiile de presă denunțătorilor, în scopul de a le oferi posibilitatea celor care utilizează astfel de rețele de a prezenta informații sau semnalări despre materialele care conțin abuzuri sexuale asupra minorilor; |
| --- | --- |

48.

| 49. | îndeamnă statele membre să oblige furnizorii de servicii internet (ISP) să semnaleze proactiv autorităților de aplicare a legii materialele detectate în infrastructura lor care conțin abuzuri sexuale asupra copiilor, precum și să dezvolte linii telefonice de urgență naționale; invită Comisia să își continue finanțarea în cadrul Mecanismului pentru interconectarea Europei (MIE), pentru a oferi liniilor telefonice de urgență resursele adecvate în vederea îndeplinirii mandatului de combatere a conținutului ilegal online; |
| --- | --- |

49.

| 50. | recunoaște rolul activ și de sprijin în lupta împotriva materialelor conținând abuzuri sexuale asupra copiilor pe internet pe care îl au organizațiile societății civile, cum ar fi rețeaua de linii de urgență INHOPE, inclusiv organizația Internet Watch Foundation (Fundația pentru supravegherea internetului) în Marea Britanie; îndeamnă Comisia ca, în cooperare cu INHOPE, să identifice și să pună în aplicare cele mai bune practici, în special în ceea ce privește raportarea statistică și interacțiunea eficientă cu organele de aplicare a legii; îndeamnă statele membre care încă nu au făcut acest lucru să înființeze astfel de linii telefonice de urgență și consideră că ar trebui să li se permită să caute în mod proactiv materiale care conțin abuzuri sexuale asupra copiilor în mediul online; |
| --- | --- |

50.

| 51. | îndeamnă statele membre care încă nu au făcut acest lucru să creeze în cel mai scurt timp posibil, mecanisme de raportare și consiliere sigure și adaptate copiilor, cum ar fi linii de urgență, telefonice sau prin intermediul computerelor, precum adrese de e-mail sau aplicații pentru tablete sau telefoane inteligente, la care utilizatorii de internet să poată semnala – chiar și anonim – materialele care conțin abuzuri sexuale asupra copiilor pe care le găsesc online și care să fie capabile să evalueze rapid acest conținut semnalat în vederea aplicării procedurilor prompte de notificare și retragere și a eliminării conținutului găzduit în afara teritoriului lor; solicită recunoașterea clară și consolidarea acestor linii telefonice de urgență și încurajează statele membre să le doteze în mod corespunzător cu resurse, inclusiv bugete adecvate și profesioniști instruiți, cu experiență; consideră că, pe lângă primirea unor sesizări din partea publicului, aceste linii telefonice de urgență ar trebui să poată căuta în mod proactiv materiale care conțin abuzuri sexuale asupra copiilor în mediul online; |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază necesitatea de a promova și de a susține, la nivelul Uniunii, programe de informare a cetățenilor, prin care aceștia să aibă posibilitatea de a sesiza autoritățile competente, despre conținutul unor site-uri web, care este ilegal sau dăunător copiilor; |
| --- | --- |

52.

| 53. | invită Comisia să informeze în continuare în mod regulat Parlamentul cu privire la situația actuală în ceea ce privește respectarea directivei de către statele membre, furnizând date dezagregate și comparabile cu privire la performanța statelor membre în prevenirea și combaterea abuzului sexual asupra copiilor și a exploatării sexuale a acestora în mediul offline și online; invită Comisia să prezinte un raport mai cuprinzător privind aplicarea directivei, care ar trebui să includă și alte informații și statistici privind eliminarea și blocarea paginilor de internet care conțin materiale cu abuzuri sexuale asupra copiilor, statistici privind viteza de eliminare a conținutului ilegal după o perioadă de 72 de ore și la acțiunile și privind măsurile luate de autoritățile de aplicare a legii în urma semnalării infracțiunilor, întârzierile din cauza necesității de a evita interferențele cu anchetele în curs, informații privind utilizarea datelor stocate de către autoritățile judiciare și de aplicare a legii și cu privire la acțiunile întreprinse de linii telefonice de urgență, după informarea autorităților de aplicare a legii în vederea contactării furnizorilor de servicii de găzduire; încredințează comisiei competente în fond sarcina de a organiza o audiere privind situația actuală în ceea ce privește punerea în aplicare și, eventual, să aibă în vedere adoptarea unui raport suplimentar cu privire la modul de monitorizare a punerii în aplicare a directivei; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  JO L 335, 17.12.2011, p. 1.

(2)  JO L 315, 14.11.2012, p. 57.

(3)  JO C 289, 9.8.2016, p. 57.

(4)  JO C 316, 30.8.2016, p. 109.

(5)  Studiile demonstrează că mai ales băieții se pot simți inhibați când este vorba de dezvăluirea abuzurilor sexuale, inclusiv din motive legate de stereotipurile societății referitoare la bărbați. A se vedea, de exemplu, studiul realizat de Unitatea de evaluare a impactului ex post a Serviciului de Cercetare al Parlamentului European, PE 598.614, p. 16 și Schaefer, R.G.A., Mundt, I.A, Ahlers, C. J. și Bahls, C, „Child sexual abuse and psychological impairment in victims: results of an online study initiated by victims” (Abuzul sexual asupra copiilor și efectele negative psihologice asupra victimelor: rezultatele unui studiu online inițiat de victime), Journal of Child Sex Abuse, Vol. 21, No 3, 2012, pp. 343-360.

---

| 11.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 369/105 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 369/105

---

P8_TA(2017)0502

Deliberările Comisiei pentru petiții din cursul anului 2016

Rezoluţia Parlamentului European din 14 decembrie 2017 privind deliberările Comisiei pentru petiții în cursul anului 2016 (2017/2222(INI))

(2018/C 369/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind rezultatele deliberărilor Comisiei pentru petiții, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind rezultatele deliberărilor Comisiei pentru petiții,

| — | având în vedere raportul anual al Ombudsmanului European pentru anul 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul anual al Ombudsmanului European pentru anul 2016,

| — | având în vedere articolele 10 și 11 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 10 și 11 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere articolele 24 și 227 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 24 și 227 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolul 228 din TFUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 228 din TFUE,

| — | având în vedere articolul 44 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, referitor la dreptul de a adresa petiții Parlamentului European, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 44 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, referitor la dreptul de a adresa petiții Parlamentului European,

| — | având în vedere dispozițiile din TFUE referitoare la procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, în special articolele 258 și 260, |
| --- | --- |

—

având în vedere dispozițiile din TFUE referitoare la procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, în special articolele 258 și 260,

| — | având în vedere articolul 52 și articolul 216 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 și articolul 216 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru petiții (A8-0387/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru petiții (A8-0387/2017),

| A. | întrucât 1 569 de petiții au fost primite în 2016, în comparație cu 1 431 în 2015, dintre care 1 110 petiții (70,8 %) au fost considerate admisibile; |
| --- | --- |

A.

întrucât 1 569 de petiții au fost primite în 2016, în comparație cu 1 431 în 2015, dintre care 1 110 petiții (70,8 %) au fost considerate admisibile;

| B. | întrucât, în 2016, erau 6 132 de utilizatori ai portalului web pentru petiții al Parlamentului European care au sprijinit una sau mai multe petiții, comparativ cu 902 în 2015, și întrucât numărul susținerilor în funcție de petiții și de utilizatori a fost de 18 810 în 2016, comparativ cu 1 329 în 2015; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în 2016, erau 6 132 de utilizatori ai portalului web pentru petiții al Parlamentului European care au sprijinit una sau mai multe petiții, comparativ cu 902 în 2015, și întrucât numărul susținerilor în funcție de petiții și de utilizatori a fost de 18 810 în 2016, comparativ cu 1 329 în 2015;

| C. | întrucât numărul petițiilor primite este modest în comparație cu populația totală a UE; întrucât numărul indică faptul că cetățenii UE știu că au dreptul de a adresa petiții, și fac uz de acesta, și se așteaptă să atragă atenția instituțiilor UE la aspecte de care sunt preocupați și care intră în domeniul de aplicare al competențelor UE, prin procedura de petiționare; întrucât, cu toate acestea, este necesar să se depună mai multe eforturi pentru a crește gradul de conștientizare privind dreptul de a adresa petiții Parlamentului European, precum și pentru a promova acest drept; |
| --- | --- |

C.

întrucât numărul petițiilor primite este modest în comparație cu populația totală a UE; întrucât numărul indică faptul că cetățenii UE știu că au dreptul de a adresa petiții, și fac uz de acesta, și se așteaptă să atragă atenția instituțiilor UE la aspecte de care sunt preocupați și care intră în domeniul de aplicare al competențelor UE, prin procedura de petiționare; întrucât, cu toate acestea, este necesar să se depună mai multe eforturi pentru a crește gradul de conștientizare privind dreptul de a adresa petiții Parlamentului European, precum și pentru a promova acest drept;

| D. | întrucât dreptul de a adresa o petiție Parlamentului European oferă cetățenilor și rezidenților UE mijloacele de a depune o cerere oficială direct către reprezentanții acestora și, prin urmare, acest drept trebuie să fie protejat și valorificat în mod adecvat; întrucât acest drept este esențial pentru a asigura participarea activă a cetățenilor și rezidenților UE în domeniile de activitate ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

D.

întrucât dreptul de a adresa o petiție Parlamentului European oferă cetățenilor și rezidenților UE mijloacele de a depune o cerere oficială direct către reprezentanții acestora și, prin urmare, acest drept trebuie să fie protejat și valorificat în mod adecvat; întrucât acest drept este esențial pentru a asigura participarea activă a cetățenilor și rezidenților UE în domeniile de activitate ale Uniunii Europene;

| E. | întrucât Parlamentul European se află de mult timp în linia întâi în ceea ce privește dezvoltarea procesului de adresare de petiții la nivel internațional și deține încă cel mai deschis și mai transparent sistem din Europa, care permite, în special, participarea deplină a petiționarilor la activitățile sale; |
| --- | --- |

E.

întrucât Parlamentul European se află de mult timp în linia întâi în ceea ce privește dezvoltarea procesului de adresare de petiții la nivel internațional și deține încă cel mai deschis și mai transparent sistem din Europa, care permite, în special, participarea deplină a petiționarilor la activitățile sale;

| F. | întrucât rolul comisiei în abilitarea cetățenilor europeni este una dintre caracteristicile esențiale care contribuie la consolidarea imaginii și a autorității Parlamentului în ochii electoratului, permițând instituției să tragă la răspundere și să examineze mai bine modul în care dreptul Uniunii este pus în aplicare de statele membre și de celelalte instituții ale UE; |
| --- | --- |

F.

întrucât rolul comisiei în abilitarea cetățenilor europeni este una dintre caracteristicile esențiale care contribuie la consolidarea imaginii și a autorității Parlamentului în ochii electoratului, permițând instituției să tragă la răspundere și să examineze mai bine modul în care dreptul Uniunii este pus în aplicare de statele membre și de celelalte instituții ale UE;

| G. | întrucât participarea activă este posibilă numai pe baza unui proces transparent și democratic al tuturor instituțiilor UE, care să permită Parlamentului și Comisiei pentru petiții să desfășoare o activitate pertinentă și apropiată de cetățeni; |
| --- | --- |

G.

întrucât participarea activă este posibilă numai pe baza unui proces transparent și democratic al tuturor instituțiilor UE, care să permită Parlamentului și Comisiei pentru petiții să desfășoare o activitate pertinentă și apropiată de cetățeni;

| H. | întrucât cei care depun și susțin petiții sunt cetățeni angajați, care, în schimb, se așteaptă ca instituțiile UE să aducă o valoare adăugată la soluționarea preocupărilor lor; întrucât lipsa de acțiune corespunzătoare față de acestea poate duce la frustrare și, în consecință, la nemulțumire față de Uniune; |
| --- | --- |

H.

întrucât cei care depun și susțin petiții sunt cetățeni angajați, care, în schimb, se așteaptă ca instituțiile UE să aducă o valoare adăugată la soluționarea preocupărilor lor; întrucât lipsa de acțiune corespunzătoare față de acestea poate duce la frustrare și, în consecință, la nemulțumire față de Uniune;

| I. | întrucât se remarcă faptul că cetățenii se adresează adesea Comisiei pentru petiții ca o ultimă soluție atunci când alte organisme și instituții la nivel regional și național nu sunt capabile să le rezolve problemele; |
| --- | --- |

I.

întrucât se remarcă faptul că cetățenii se adresează adesea Comisiei pentru petiții ca o ultimă soluție atunci când alte organisme și instituții la nivel regional și național nu sunt capabile să le rezolve problemele;

| J. | întrucât, prin intermediul petițiilor, Parlamentul poate afla cu ce probleme se confruntă cetățenii săi și poate contribui la soluționarea lor și întrucât impactul legislației UE asupra vieții de zi cu zi a locuitorilor săi ar trebui să fie evaluat prin aceste petiții; |
| --- | --- |

J.

întrucât, prin intermediul petițiilor, Parlamentul poate afla cu ce probleme se confruntă cetățenii săi și poate contribui la soluționarea lor și întrucât impactul legislației UE asupra vieții de zi cu zi a locuitorilor săi ar trebui să fie evaluat prin aceste petiții;

| K. | întrucât creșterea participării directe a cetățenilor și îmbunătățirea calității proceselor decizionale la nivelul UE sunt posibile numai pe baza unei guvernări democratice în măsură să asigure transparența, protecția efectivă a drepturilor fundamentale și includerea pe agenda politică a UE a cererilor din partea cetățenilor; |
| --- | --- |

K.

întrucât creșterea participării directe a cetățenilor și îmbunătățirea calității proceselor decizionale la nivelul UE sunt posibile numai pe baza unei guvernări democratice în măsură să asigure transparența, protecția efectivă a drepturilor fundamentale și includerea pe agenda politică a UE a cererilor din partea cetățenilor;

| L. | întrucât petițiile sunt o sursă utilă de informații, printre altele, pentru a identifica încălcări ale dreptului UE, precum și lacunele și neconcordanțele din legislația UE în ceea ce privește obiectivul garantării unei protecții depline a drepturilor fundamentale pentru toți cetățenii; |
| --- | --- |

L.

întrucât petițiile sunt o sursă utilă de informații, printre altele, pentru a identifica încălcări ale dreptului UE, precum și lacunele și neconcordanțele din legislația UE în ceea ce privește obiectivul garantării unei protecții depline a drepturilor fundamentale pentru toți cetățenii;

| M. | întrucât petițiile oferă o serie de informații importante din diferite domenii utile altor comisii parlamentare, de asemenea legate de activitățile lor legislative; întrucât respectarea dreptului fundamental de a adresa petiții printr-un tratament adecvat al acestora este responsabilitatea Parlamentului în ansamblul său; |
| --- | --- |

M.

întrucât petițiile oferă o serie de informații importante din diferite domenii utile altor comisii parlamentare, de asemenea legate de activitățile lor legislative; întrucât respectarea dreptului fundamental de a adresa petiții printr-un tratament adecvat al acestora este responsabilitatea Parlamentului în ansamblul său;

| N. | întrucât fiecare petiție ar trebui să fie evaluată și tratată cu atenție, și întrucât fiecare petiționar are dreptul de a primi un prim răspuns din partea Comisiei pentru petiții care abordează integral chestiunile la care s-a făcut referire în petiție cu respectarea deplină a dreptului la o bună administrare consacrat la articolul 41 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; întrucât, ca urmare a examinării inițiale a petițiilor sau a interacțiunii cu Comisia și autoritățile naționale, sunt adesea necesare schimburi și răspunsuri ulterioare, cu scopul de a întreprinde acțiuni suplimentare de urmărire pentru a găsi soluții; |
| --- | --- |

N.

întrucât fiecare petiție ar trebui să fie evaluată și tratată cu atenție, și întrucât fiecare petiționar are dreptul de a primi un prim răspuns din partea Comisiei pentru petiții care abordează integral chestiunile la care s-a făcut referire în petiție cu respectarea deplină a dreptului la o bună administrare consacrat la articolul 41 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; întrucât, ca urmare a examinării inițiale a petițiilor sau a interacțiunii cu Comisia și autoritățile naționale, sunt adesea necesare schimburi și răspunsuri ulterioare, cu scopul de a întreprinde acțiuni suplimentare de urmărire pentru a găsi soluții;

| O. | întrucât criteriile de admisibilitate a petițiilor, în conformitate cu articolul 227 din TFUE și cu articolul 215 din Regulamentul de procedură al Parlamentului European prevăd că petițiile trebuie să îndeplinească condițiile formale de admisibilitate, și anume faptul că un petiționar, care este un cetățean al UE sau care are reședința în UE, este afectat de o chestiune care se încadrează în domeniile de activitate ale Uniunii Europene; întrucât se înțelege că aceste domenii de activitate depășesc cu mult simpla agregare a competențelor exclusive ale UE; întrucât 459 de petiții au fost declarate inadmisibile, deoarece acestea nu respectă condițiile formale; |
| --- | --- |

O.

întrucât criteriile de admisibilitate a petițiilor, în conformitate cu articolul 227 din TFUE și cu articolul 215 din Regulamentul de procedură al Parlamentului European prevăd că petițiile trebuie să îndeplinească condițiile formale de admisibilitate, și anume faptul că un petiționar, care este un cetățean al UE sau care are reședința în UE, este afectat de o chestiune care se încadrează în domeniile de activitate ale Uniunii Europene; întrucât se înțelege că aceste domenii de activitate depășesc cu mult simpla agregare a competențelor exclusive ale UE; întrucât 459 de petiții au fost declarate inadmisibile, deoarece acestea nu respectă condițiile formale;

| P. | întrucât, pentru a asigura o activitate eficientă a Comisiei pentru petiții, petițiile neîntemeiate sau neadmisibile ar trebui închise și ar trebui prezentată o justificare petiționarului; întrucât procedura de tratare a petițiilor ar trebui să se bazeze întotdeauna pe interesul superior al petiționarului; |
| --- | --- |

P.

întrucât, pentru a asigura o activitate eficientă a Comisiei pentru petiții, petițiile neîntemeiate sau neadmisibile ar trebui închise și ar trebui prezentată o justificare petiționarului; întrucât procedura de tratare a petițiilor ar trebui să se bazeze întotdeauna pe interesul superior al petiționarului;

| Q. | întrucât natura specifică, interactivă a procesului în sine de adresare de petiții și rolul central pe care îl joacă cetățenii fac ca fiecare caz să fie unic și exclud un interval de timp prestabilit; întrucât astfel de proceduri necesită o flexibilitate și abilități deosebite în domeniul relațiilor publice din partea administrației; |
| --- | --- |

Q.

întrucât natura specifică, interactivă a procesului în sine de adresare de petiții și rolul central pe care îl joacă cetățenii fac ca fiecare caz să fie unic și exclud un interval de timp prestabilit; întrucât astfel de proceduri necesită o flexibilitate și abilități deosebite în domeniul relațiilor publice din partea administrației;

| R. | întrucât un număr considerabil de petiții sunt discutate în mod public în cadrul reuniunilor Comisiei pentru petiții; întrucât petiționarii au dreptul de a-și prezenta petițiile și, de multe ori, iau parte pe deplin la dezbatere, contribuind astfel în mod activ la activitatea comisiei; întrucât, în 2016, 201 petiționari au fost prezenți la deliberările Comisiei pentru petiții, iar 61 de petiționari au participat în mod activ, luând cuvântul; |
| --- | --- |

R.

întrucât un număr considerabil de petiții sunt discutate în mod public în cadrul reuniunilor Comisiei pentru petiții; întrucât petiționarii au dreptul de a-și prezenta petițiile și, de multe ori, iau parte pe deplin la dezbatere, contribuind astfel în mod activ la activitatea comisiei; întrucât, în 2016, 201 petiționari au fost prezenți la deliberările Comisiei pentru petiții, iar 61 de petiționari au participat în mod activ, luând cuvântul;

| S. | întrucât informațiile furnizate de cetățeni în petiții și în timpul reuniunilor comisiilor – completate de cunoștințele de specialitate oferite de Comisie, de statele membre sau de alte organisme – sunt esențiale pentru activitatea comisiei; |
| --- | --- |

S.

întrucât informațiile furnizate de cetățeni în petiții și în timpul reuniunilor comisiilor – completate de cunoștințele de specialitate oferite de Comisie, de statele membre sau de alte organisme – sunt esențiale pentru activitatea comisiei;

| T. | întrucât principalele subiecte de interes prezentate în petiții în 2016 se refereau la piața internă (în special furnizarea de servicii și libera circulație a persoanelor), drepturile fundamentale (în special drepturile copilului și ale persoanelor cu dizabilități), afacerile sociale (condiții de muncă) și chestiuni legate de mediu (gestionarea deșeurilor, poluare și protecția mediului) și problema specifică a Brexitului (pierderea drepturilor dobândite și mandatul referendumului); |
| --- | --- |

T.

întrucât principalele subiecte de interes prezentate în petiții în 2016 se refereau la piața internă (în special furnizarea de servicii și libera circulație a persoanelor), drepturile fundamentale (în special drepturile copilului și ale persoanelor cu dizabilități), afacerile sociale (condiții de muncă) și chestiuni legate de mediu (gestionarea deșeurilor, poluare și protecția mediului) și problema specifică a Brexitului (pierderea drepturilor dobândite și mandatul referendumului);

| U. | întrucât portalul web pentru petiții al Parlamentului, lansat la sfârșitul anului 2014, este funcțional; întrucât 1 067 de petiții (68 % din petițiile primite) au fost prezentate prin intermediul portalului web în 2016, față de 992 în 2015; întrucât s-au înregistrat progrese tehnice, printre care se numără îmbunătățirea funcției de căutare, de care beneficiază atât utilizatorii, cât și administratorii portalului; întrucât rezumatele petițiilor sunt încărcate la scurt timp după adoptare; întrucât setările de confidențialitate și declarațiile de confidențialitate au fost revizuite și a fost introdus un set de întrebări frecvente (FAQ); întrucât rezumatele petițiilor din 2015 și 2016 au fost încărcate cu ajutorul unui nou instrument de migrație; întrucât a fost realizat un proces de optimizare a motorului de căutare (OSE); întrucât a fost prelucrat un număr mare de cereri individuale de sprijin din partea utilizatorilor; întrucât etapele următoare ale proiectului sunt în curs de desfășurare, activând elemente cum ar fi notificarea electronică automată a includerii fiecărei petiții vizate pe agendele comisiei, împreună cu linkul la viitoarea transmisiune în direct pe internet și, de asemenea, a încărcării ulterioare a proceselor-verbale și a înregistrărilor video pertinente ale dezbaterilor, în beneficiul atât al petiționarilor, cât și al susținătorilor respectivi; |
| --- | --- |

U.

întrucât portalul web pentru petiții al Parlamentului, lansat la sfârșitul anului 2014, este funcțional; întrucât 1 067 de petiții (68 % din petițiile primite) au fost prezentate prin intermediul portalului web în 2016, față de 992 în 2015; întrucât s-au înregistrat progrese tehnice, printre care se numără îmbunătățirea funcției de căutare, de care beneficiază atât utilizatorii, cât și administratorii portalului; întrucât rezumatele petițiilor sunt încărcate la scurt timp după adoptare; întrucât setările de confidențialitate și declarațiile de confidențialitate au fost revizuite și a fost introdus un set de întrebări frecvente (FAQ); întrucât rezumatele petițiilor din 2015 și 2016 au fost încărcate cu ajutorul unui nou instrument de migrație; întrucât a fost realizat un proces de optimizare a motorului de căutare (OSE); întrucât a fost prelucrat un număr mare de cereri individuale de sprijin din partea utilizatorilor; întrucât etapele următoare ale proiectului sunt în curs de desfășurare, activând elemente cum ar fi notificarea electronică automată a includerii fiecărei petiții vizate pe agendele comisiei, împreună cu linkul la viitoarea transmisiune în direct pe internet și, de asemenea, a încărcării ulterioare a proceselor-verbale și a înregistrărilor video pertinente ale dezbaterilor, în beneficiul atât al petiționarilor, cât și al susținătorilor respectivi;

| V. | întrucât inițiativa cetățenească europeană (ICE) este un instrument important de consolidare a participării cetățenilor la procesul decizional politic al UE care ar trebui utilizat la întregul său potențial pentru a spori încrederea cetățenilor în instituțiile UE și ar putea contribui la construirea unei Uniuni Europene veritabile și favorabile includerii; întrucât propunerea legislativă de reexaminare a actualului Regulament (UE) nr. 211/2011 privind ICE (COM(2017)0482), prezentată de Comisie la 13 septembrie 2017, reprezintă lansarea unui proces de revizuire foarte necesar pentru a face acest instrument mai accesibil și util pentru cetățenii UE; |
| --- | --- |

V.

întrucât inițiativa cetățenească europeană (ICE) este un instrument important de consolidare a participării cetățenilor la procesul decizional politic al UE care ar trebui utilizat la întregul său potențial pentru a spori încrederea cetățenilor în instituțiile UE și ar putea contribui la construirea unei Uniuni Europene veritabile și favorabile includerii; întrucât propunerea legislativă de reexaminare a actualului Regulament (UE) nr. 211/2011 privind ICE (COM(2017)0482), prezentată de Comisie la 13 septembrie 2017, reprezintă lansarea unui proces de revizuire foarte necesar pentru a face acest instrument mai accesibil și util pentru cetățenii UE;

| W. | întrucât au fost planificate patru vizite de constatare a faptelor în conformitate cu articolul 216a din Regulamentul de procedură al Parlamentului; întrucât vizitele de informare reprezintă un instrument esențial al Comisiei pentru petiții, constituind o oportunitate unică de a colecta informații de la diferitele părți interesate cu privire la chestiuni complexe, dând în același timp o vizibilitate concretă lucrărilor Parlamentului pentru cetățenii din diferite colțuri ale Europei; întrucât au avut loc două vizite de informare, una în Spania ca urmare a primirii mai multor petiții din partea unor cetățeni UE privind o posibilă încălcare a Directivei-cadru privind apa, și una în Slovacia privind utilizarea fondurilor structurale ale UE în centre de primire pe termen lung pentru persoane cu handicap; întrucât două alte vizite de informare planificate, una în Irlanda și una Italia, au fost anulate; |
| --- | --- |

W.

întrucât au fost planificate patru vizite de constatare a faptelor în conformitate cu articolul 216a din Regulamentul de procedură al Parlamentului; întrucât vizitele de informare reprezintă un instrument esențial al Comisiei pentru petiții, constituind o oportunitate unică de a colecta informații de la diferitele părți interesate cu privire la chestiuni complexe, dând în același timp o vizibilitate concretă lucrărilor Parlamentului pentru cetățenii din diferite colțuri ale Europei; întrucât au avut loc două vizite de informare, una în Spania ca urmare a primirii mai multor petiții din partea unor cetățeni UE privind o posibilă încălcare a Directivei-cadru privind apa, și una în Slovacia privind utilizarea fondurilor structurale ale UE în centre de primire pe termen lung pentru persoane cu handicap; întrucât două alte vizite de informare planificate, una în Irlanda și una Italia, au fost anulate;

| X. | întrucât Comisia pentru petiții are responsabilități în ceea ce privește relațiile cu Biroul Ombudsmanului European, care este însărcinat cu anchetarea plângerilor adresate de cetățenii UE cu privire la posibile cazuri de administrare defectuoasă în cadrul instituțiilor și organelor UE; |
| --- | --- |

X.

întrucât Comisia pentru petiții are responsabilități în ceea ce privește relațiile cu Biroul Ombudsmanului European, care este însărcinat cu anchetarea plângerilor adresate de cetățenii UE cu privire la posibile cazuri de administrare defectuoasă în cadrul instituțiilor și organelor UE;

| Y. | întrucât Emily O’Reilly, Ombudsmanul European, și-a prezentat raportul anual pentru 2015 Comisiei pentru petiții în cadrul reuniunii sale din 20 iunie 2016 și întrucât raportul anual al Comisiei pentru petiții, la rândul său, se bazează, parțial, pe raportul anual al Ombudsmanului; |
| --- | --- |

Y.

întrucât Emily O’Reilly, Ombudsmanul European, și-a prezentat raportul anual pentru 2015 Comisiei pentru petiții în cadrul reuniunii sale din 20 iunie 2016 și întrucât raportul anual al Comisiei pentru petiții, la rândul său, se bazează, parțial, pe raportul anual al Ombudsmanului;

| Z. | întrucât Comisia pentru petiții este membră a rețelei europene a ombudsmanilor, care include, de asemenea, Ombudsmanul European, ombudsmanii naționali și regionali, precum și organisme similare din statele membre, țările candidate la UE și din alte țări din Spațiul Economic European și care are scopul de a promova schimbul de informații cu privire la legislația și politicile UE, precum și să facă schimb de bune practici; |
| --- | --- |

Z.

întrucât Comisia pentru petiții este membră a rețelei europene a ombudsmanilor, care include, de asemenea, Ombudsmanul European, ombudsmanii naționali și regionali, precum și organisme similare din statele membre, țările candidate la UE și din alte țări din Spațiul Economic European și care are scopul de a promova schimbul de informații cu privire la legislația și politicile UE, precum și să facă schimb de bune practici;

| AA. | întrucât 147 de petiții primite (dintre care 120 în 2016) se referă la diverse chestiuni – în principal protecția drepturilor cetățenilor – ridicate în cadrul referendumului din Regatul Unit cu privire la retragerea din Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

AA.

întrucât 147 de petiții primite (dintre care 120 în 2016) se referă la diverse chestiuni – în principal protecția drepturilor cetățenilor – ridicate în cadrul referendumului din Regatul Unit cu privire la retragerea din Uniunea Europeană;

| AB. | întrucât orientările Comisiei pentru petiții, adoptate în ianuarie 2016 și puse în aplicare de atunci, au adus claritate și creat o structură pentru activitatea comisiei și prelucrarea petițiilor; |
| --- | --- |

AB.

întrucât orientările Comisiei pentru petiții, adoptate în ianuarie 2016 și puse în aplicare de atunci, au adus claritate și creat o structură pentru activitatea comisiei și prelucrarea petițiilor;

| AC. | întrucât revizuirea Regulamentului de procedură al Parlamentului European (adoptat în plen în decembrie 2016) implică, de asemenea, modificarea și clarificarea procedurii de depunere a petițiilor, |
| --- | --- |

AC.

întrucât revizuirea Regulamentului de procedură al Parlamentului European (adoptat în plen în decembrie 2016) implică, de asemenea, modificarea și clarificarea procedurii de depunere a petițiilor,

| AD. | întrucât o abordare pur formală a tratării petițiilor referitoare la evaluările de mediu periclitează punerea în aplicare corectă a legislației UE în materie de mediu în statele membre, precum și credibilitatea Comisiei, care ar trebui să exercite o supraveghere eficientă pentru a asigura protejarea deplină a drepturilor fundamentale ale cetățenilor; |
| --- | --- |

AD.

întrucât o abordare pur formală a tratării petițiilor referitoare la evaluările de mediu periclitează punerea în aplicare corectă a legislației UE în materie de mediu în statele membre, precum și credibilitatea Comisiei, care ar trebui să exercite o supraveghere eficientă pentru a asigura protejarea deplină a drepturilor fundamentale ale cetățenilor;

| 1. | subliniază rolul esențial pe care Comisia pentru petiții îl are ca punct de contact unde cetățenii și rezidenții UE pot depune plângeri cu privire la încălcările și deficiențele în ceea ce privește punerea în aplicare a legislației UE în statele membre, precum și cu privire la lacunele și neconcordanțele din legislația UE; subliniază necesitatea de a garanta pe deplin că problemele ridicate sunt abordate în timp util și în mod exhaustiv, imparțial și echitabil de către instituții; |
| --- | --- |

1.

| 2. | recunoaște faptul că petițiile reprezintă o sursă importantă de informații directe nu numai cu privire la încălcările și deficiențele aplicării dreptului UE în statele membre, ci și la posibilele lacune ale legislației UE, precum și la propunerile cetățenilor referitoare la noile acte legislative care ar trebui adoptate ori la posibilele îmbunătățiri ale textelor legislative în vigoare; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reamintește că petițiile permit Parlamentului și altor instituții ale UE să restabilească legătura cu cetățenii UE afectați de aplicarea legislației UE la diferite niveluri administrative; consideră că capacitatea de a asigura transparența, implicarea directă a cetățenilor, protecția deplină a drepturilor fundamentale, îmbunătățirea reală a răspunsului instituțiilor UE în abordarea și soluționarea problemelor care au fost supuse atenției lor de către cetățeni, precum și o cooperare mai intensă a instituțiilor și a altor organe ale UE cu autoritățile naționale, regionale și locale, reprezintă un mijloc esențial de întărire a legitimității și a responsabilității democratice ale procesului decizional al Uniunii; |
| --- | --- |

3.

| 4. | confirmă faptul că o tratare eficace a petițiilor pune la încercare și, în esență, întărește, capacitatea Comisiei și a Parlamentului de a reacționa și de a soluționa problemele legate de transpunerea și de aplicarea incorectă a legislației; ia act de faptul că punerea în aplicare a dreptului UE este considerată de Comisie o prioritate, astfel încât cetățenii să poată beneficia de pe urma acestuia în viața lor de zi cu zi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită definirea unei distincții clare între statutul și drepturile petiționarilor și cele ale susținătorilor acestora, în conformitate cu principiul transparenței; |
| --- | --- |

5.

| 6. | consideră în continuare drept o obligație specială de a asigura că, atunci când petițiile sunt neadmisibile sau neîntemeiate, nu durează o perioadă nejustificat de lungă până ce acestea sunt declarate neadmisibile sau sunt închise; subliniază, în acest context, cerința ca neadmisibilitatea sau închiderea unei petiții din cauză că nu este întemeiată să fie justificată cu grijă petiționarului; |
| --- | --- |

6.

| 7. | recunoaște impactul aplicării eficace a dreptului UE asupra consolidării credibilității instituțiilor UE; reamintește că dreptul de a adresa petiții, consacrat în Tratatul de la Lisabona, este un element important al cetățeniei europene și un barometru real pentru monitorizarea aplicării dreptului UE și pentru identificarea eventualelor lacune; invită Comisia pentru petiții să stabilească o reuniune periodică cu comisiile naționale pentru petiții privind petițiile importante, în vederea creșterii gradului de conștientizare privind preocupările cetățenilor europeni în UE și în statele membre și a întăririi suplimentare a drepturilor acestora printr-o mai bună legiferare și punere în aplicare a dreptului european; solicită, prin urmare, un angajament ferm din partea tuturor autorităților implicate la nivel național și european în tratarea și soluționarea cu prioritate a petițiilor; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reamintește Comisiei că petițiile oferă un mijloc unic de a face referire la situațiile în care dreptul UE nu este respectat și de a le investiga cu ajutorul controlului politic al Parlamentului European; reamintește Comisiei că cererile de asistență din partea Comisiei pentru petiții ar trebui tratate în mod corespunzător și își reiterează apelul adresat Comisiei de a îmbunătăți calitatea răspunsurilor sale, inclusiv în timpul reuniunilor comisiei, atât în esență, cât și în detaliu, pentru a asigura faptul că preocupările cetățenilor europeni sunt abordate în mod corespunzător și transparent; subliniază că modul în care sunt abordate problemele evidențiate în petiții are un impact esențial asupra cetățenilor, asupra respectării efective a dreptului lor de a adresa petiții, consacrat în legislația UE, precum și asupra opiniilor lor despre instituțiile UE; insistă ca Comisia să identifice mijloace pentru intensificarea cooperării cu autoritățile statelor membre atunci când trebuie să se răspundă solicitărilor de informații cu privire la punerea în aplicare și respectarea legislației UE; |
| --- | --- |

8.

| 9. | consideră că faptul că instanțele naționale au responsabilitatea primară de a asigura punerea corectă în aplicare a legislației UE în statele membre nu ar trebui să împiedice în niciun fel un rol mai proactiv al Comisiei, în calitatea sa de gardian al tratatelor, atunci când este vorba de asigurarea respectării dreptului UE, în special în cazurile legate de protecția mediului și a sănătății publice, în care ar trebui să prevaleze principiul precauției; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază necesitatea ca reprezentați ai Consiliului și ai Comisiei de cel mai înalt rang posibil să fie prezenți la reuniunile și audierile Comisiei pentru petiții, în cazul în care fondul problemelor discutate presupune implicarea instituțiilor menționate mai sus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită funcționarilor Comisiei care participă la reuniunile Comisiei pentru petiții să fie pregătiți să se angajeze într-un dialog adecvat cu petiționarii și să nu se limiteze la citirea răspunsului deja formulat și trimis în prealabil la reuniune; |
| --- | --- |

11.

| 12. | solicită să se analizeze posibilitatea de a utiliza servicii de teleconferințe; încurajează utilizarea noilor tehnologii audiovizuale pentru a le permite petiționarilor să joace un rol mai important în activitatea comisiei prin participarea în timp real la examinarea petiției lor; |
| --- | --- |

12.

| 13. | își exprimă dezacordul față de interpretarea recurentă a Comisiei a celui de-al 27-lea Raport anual privind monitorizarea aplicării dreptului Uniunii Europene (2009), pe baza căreia aceasta se pare că are dreptul să dispună clasarea acelor dosare pentru care nu a fost încă întreprinsă nicio măsură concretă în vederea lansării procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor sau să suspende astfel de proceduri care sunt pe rol într-o instanță juridică națională; reamintește că, la punctul 11 din Rezoluția sa anuală privind activitățile Comisiei pentru petiții, adoptată în plen la 15 decembrie 2016 (1), Parlamentul și-a reafirmat dezacordul față de abordarea inițială a Comisiei în raportul menționat anterior, astfel cum acesta a fost exprimat deja în rezoluția sa din 14 septembrie 2011 (2), în care se solicită Comisiei, în special la punctele 1, 23 și 32, să își intensifice eforturile pentru a asigura punerea în aplicare în mod consecvent a legislației UE în limitele capacităților sale și să utilizeze mecanismele privind constatarea neîndeplinirii obligațiilor fără a ține seama de existența unor proceduri judiciare la nivel național; |
| --- | --- |

13.

| 14. | observă cu îngrijorare creșterea considerabilă – cu 21 % – a cazurilor deschise de încălcare comparativ cu anul precedent, făcând referire la raportul anual al Comisiei din 6 iulie 2017 privind monitorizarea aplicării dreptului Uniunii în 2016 (COM(2017)0370); invită Comisia să urmărească solicitările Parlamentului de a face schimb de informații cu privire la stadiul actual al procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor în curs; subliniază rolul important pe care îl au petițiile în identificarea punerii incorecte în aplicare sau a transpunerii cu întârziere a legislației europene; reamintește Comisiei că Comisia pentru petiții se angajează să răspundă în timp util și în mod responsabil așteptărilor cetățenilor, asigurând, în același timp, controlul democratic și aplicarea corespunzătoare a legislației UE; |
| --- | --- |

14.

| 15. | solicită Comisiei să furnizeze statistici precise privind numărul de petiții care au dus la inițierea unei proceduri Pilot UE sau a unei proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor; solicită, de asemenea, să primească rapoarte privind cazurile referitoare la proceduri și/sau la proceduri în curs și documentele transmise în cadrul procedurilor Pilot UE și al procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor odată ce acestea au fost închise prin aplicarea jurisprudenței Curții de Justiție a Uniunii Europene, pentru a facilita dialogul structurat și a reduce termenele de soluționare a litigiilor; invită Comisia să dezbată aceste rapoarte cu Comisia pentru petiții, implicându-l în mod proactiv pe vicepreședintele responsabil cu aplicarea legislației și cu simplificarea; |
| --- | --- |

15.

| 16. | îndeamnă Comisia să facă uz în mod corespunzător de competențele care decurg din rolul său de gardian al tratatelor, deoarece acest rol are o importanță majoră în funcționarea UE în ceea ce îi privește pe cetățeni și pe legiuitorii europeni; solicită o gestionare la timp a procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor pentru a pune capăt fără întârziere situațiilor în care legislația Uniunii nu este respectată; |
| --- | --- |

16.

| 17. | consideră esențială cooperarea cu alte comisii parlamentare; face referire, în acest sens, la adoptarea orientărilor Comisiei pentru petiții, care precizează principiul instituirii unei rețele pentru petiții cu alte comisii; salută faptul că orientările pentru o astfel de rețea au fost adoptate; atrage atenția asupra chestionarului transmis tuturor comisiilor, cu scopul de a înțelege mai bine procedurile acestora de gestionare a petițiilor transmise pentru aviz sau informații; ia act cu satisfacție de faptul că prima reuniune a rețelei la nivel de personal a avut loc în 2016 și la nivel de membri de două ori în 2017; ia act în mod pozitiv de progresele realizate în ceea ce privește coordonarea dintre Comisia pentru petiții și alte comisii și de defalcarea tematică a domeniilor de politică din fiecare comisie în cauză, fapt care va permite o mai bună urmărire a petițiilor trimise altor comisii; solicită consolidarea rețelei PETI cu scopul de a simplifica petițiile în activitatea legislativă în curs; recomandă ca membrilor personalului deputaților în Parlamentul European să li se ofere orientări specifice cu privire la dreptul de a adresa petiții, pentru a le permite să sprijine mai bine constituenții interesați în desfășurarea procesului; |
| --- | --- |

17.

| 18. | regretă faptul că Carta drepturilor fundamentale se aplică în statele membre numai atunci când acestea pun în aplicare dreptul UE; reiterează faptul că mulți cetățeni consideră neclar și nesatisfăcător modul de punere în aplicare a acestuia; regretă faptul că Curtea de Justiție a Uniunii Europene a interpretat articolul 51 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene cu prudență, permițând însă ca domeniul de aplicare al Cartei să fie extins pentru a include dispoziții naționale care pun în aplicare legislația UE, precum și pe cele care asigură aplicarea efectivă a dispozițiilor UE; consideră că așteptările majorității cetățenilor UE în ceea ce privește drepturile conferite de Cartă depășesc cu mult domeniul lor de aplicare actual; subliniază că o interpretare prea restrictivă sau incoerentă a articolului 51 îndepărtează cetățenii de UE; îndeamnă Comisia să ia măsuri pentru a asigura că interpretarea domeniului de aplicare al articolului 51 este cât mai coerentă și mai amplă posibil; salută introducerea de către Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene a unui instrument interactiv care asigură un acces ușor la informații cu privire la autoritatea care răspunde în fiecare stat membru de anchete cu privire la drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ia act de preocuparea petiționarilor îngrijorați din cauza drepturilor de care vor beneficia în urma referendumului din Regatul Unit odată cu retragerea din Uniunea Europeană, care a fost evidentă în numeroase petiții privind Regatul Unit; reamintește rezoluția sa din 5 aprilie 2017 (3), prin care Parlamentul subliniază că acordul de retragere nu poate fi încheiat decât cu consimțământul său și cu cerința sa de a se acorda un tratament echitabil cetățenilor UE-27 care locuiesc sau au locuit în Regatul Unit și cetățenilor Regatului Unit care locuiesc sau care au locuit în UE-27 și este de părere că drepturile și interesele acestora trebuie să aibă prioritate deplină în cadrul negocierilor; ia act de preocupările nerezolvate cu privire la drepturile de vot și la privarea de dreptul la vot a cetățenilor Regatului Unit care locuiesc în orice altă parte în UE de peste 15 ani; reamintește că Comisia pentru petiții joacă un rol activ în apărarea drepturilor cetățenilor UE și britanici prin contribuția la rezoluțiile Parlamentului din 5 aprilie 2017 și din 3 octombrie 2017 (4) privind stadiul actual al negocierilor cu Regatul Unit ca urmare a notificării de a se retrage din UE, precum și prin comandarea unui studiu privind impactul Brexitului în ceea ce privește dreptul de a adresa petiții și în ceea ce privește competențele, responsabilitățile și activitățile Comisiei pentru petiții și prin examinarea petițiilor referitoare la Brexit și drepturile cetățenilor în cadrul reuniunii sale din 21 iunie 2017; sprijină angajamentul Comisiei de a garanta pe deplin drepturile cetățenilor europeni rezidenți în Regatul Unit în cursul negocierilor privind Brexit și după ieșirea sa din UE și solicită Comisiei să garanteze drepturile dobândite în întregime pentru cetățenii Regatului Unit care locuiesc în restul Uniunii Europene, pentru a se asigura că cetățenii nu sunt utilizați ca elemente de schimb într-un troc sau că drepturile lor nu sunt erodate ca rezultat al negocierilor; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atrage atenția asupra activității importante în curs efectuate de Comisia pentru petiții în ceea ce privește petițiile referitoare la aspecte legate de handicap și subliniază dorința comisiei de a continua să sprijine eforturile de consolidare a drepturilor persoanelor cu handicap (UNCRPD); solicită instituțiilor europene să constituie un exemplu privind acest subiect și să asigure că măsurile de punere în aplicare adoptate de autoritățile naționale respectă pe deplin și în mod consecvent legislația UE și Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu handicap; subliniază că în perioada 22-23 septembrie 2016 a avut loc o vizită de informare în Slovacia pentru a colecta informații privind problema utilizării investițiilor în instituții pentru persoane cu handicap și a recomandat Comisiei să analizeze situația actuală; subliniază necesitatea de a îmbunătăți participarea politică a persoanelor cu handicap, în special în perspectiva viitoarelor alegeri europene, precum și să recunoască dreptul la vot al tuturor persoanelor cu handicap, în conformitate cu articolele 12 și 29 din UNCRPD; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază activitatea comisiei de susținere a punerii în aplicare și a ratificării rapide a Tratatului de la Marrakesh pentru facilitarea accesului la operele publicate al persoanelor nevăzătoare, cu deficiențe de vedere sau cu dificultăți de citire a materialelor imprimate din 2013; subliniază pertinența, în această privință, a rezoluției sale scurte adoptate la 3 februarie 2016 (5) privind ratificarea Tratatului de la Marrakesh, care a solicitat o reacție rapidă din partea tuturor părților interesate pentru a debloca situația anterioară existentă de mult timp, în vederea facilitării ratificării la nivelul UE; constată că Parlamentul și Consiliul au ajuns la un acord cu privire la propunerile legislative ale Comisiei referitoare la punerea în aplicare a Tratatului de la Marrakesh (COM(2016)0595 și COM(2016)0596), care au devenit obligatorii (6); |
| --- | --- |

21.

| 22. | atrage atenția asupra a două rapoarte anuale, Raportul anual privind toate activitățile comisiei în 2015 (7) și Raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2015 (8), și a mai multor avize ale comisiei, cum ar fi cel privind recunoașterea transfrontalieră a adopțiilor (9), cel privind opțiunile UE pentru îmbunătățirea accesului la medicamente (10), cel privind punerea în aplicare a Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap, îndeosebi a observațiilor finale ale Comitetului ONU pentru drepturile persoanelor cu handicap (11) și cel privind monitorizarea punerii în aplicare a dreptului Uniunii: Raport anual pentru 2014 (12) și Raportul referitor la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană în 2015 (13); |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază sprijinul acordat de comisie pentru inițiativa cetățenească europeană; ia act de propunerea Comisiei de revizuire a regulamentului, cu scopul de a crește importanța acestuia ca instrument de participare democratică; regretă faptul că Comisia nu a reușit să țină seama în mod corespunzător de activitatea recentă privind o rezoluție nelegislativă referitoare la ICE, în special avizul Comisiei pentru petiții, nereușind, astfel, de asemenea, să respecte pe deplin acordul interinstituțional; îndeamnă Comisia să țină cont de avizul Comisiei pentru petiții în cursul procedurii legislative viitoare pentru a realiza participarea deplină și eficientă a cetățenilor UE în procesul decizional al UE prin intermediul ICE; |
| --- | --- |

23.

| 24. | regretă faptul că Comisia nu și-a exercitat cu hotărâre atribuțiile de control pentru a preveni introducerea pe piața unică a autoturismelor poluante cu motor diesel, care contribuie în mod semnificativ la emisiile de NO2 în atmosferă peste valorile-limită și care nu respectă normele UE privind omologarea și emisiile provenind de la vehiculele pentru pasageri și de la vehiculele comerciale ușoare; reamintește că acest aspect este o parte integrantă a preocupărilor cetățenilor care și-au exercitat dreptul de a adresa petiții pentru a solicita protecția eficientă a sănătății umane, a mediului și a drepturilor consumatorilor; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază faptul că transparența documentelor instituțiilor UE și accesul cetățenilor la acestea ar trebui să constituie regula pentru a asigura cele mai înalte niveluri de protecție a drepturilor democratice ale cetățenilor; consideră că, în acest sens, ar trebui să se propună fără întârziere modificarea Regulamentului (CE) nr. 1049/2001; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază colaborarea puternică a Parlamentului cu Ombudsmanul European, precum și implicarea sa în cadrul Rețelei Europene a Ombudsmanilor; subliniază relațiile interinstituționale excelente dintre Ombudsman și Comisia pentru petiții; apreciază în mod deosebit contribuțiile regulate ale Ombudsmanului European la lucrările comisiei pe întreaga durată a anului; subliniază rolul esențial al Ombudsmanului de a contribui la îmbunătățirea proceselor de luare a deciziilor și a administrării de la nivelul UE, care trebuie să devină cât mai curând pe deplin transparente, imparțiale și capabile să protejeze în mod eficace și eficient drepturile cetățenilor; sprijină activitatea curentă a Ombudsmanului în diferitele domenii ale competenței sale, inclusiv anchetele sale strategice și cele din proprie inițiativă, care sunt nu numai în beneficiul unei bune administrări, ci și al unei mai bune funcționări democratice a Uniunii; salută inițiativele luate de Ombudsmanul European privind o mai bună folosire a potențialului rețelei și creșterea vizibilității acesteia; |
| --- | --- |

26.

| 27. | salută Premiul pentru bună administrare lansat de Biroul Ombudsmanului European în 2016 ca o modalitate de recunoaștere a meritelor membrilor personalului, agențiilor și organismelor instituțiilor UE implicate în promovarea bunei administrări în îndeplinirea sarcinilor lor de zi cu zi; solicită ca actualul Cod al bunei conduite administrative să fie transformat într-un regulament obligatoriu, incluzând, printre altele, dispoziții concrete pentru prevenirea conflictelor de interese la toate nivelurile din cadrul instituțiilor, agențiilor și organismelor UE; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază varietatea domeniilor tematice vizate de petiții, de la piața internă, justiție, energie și transport la drepturile fundamentale, sănătate, legislația privind mediu, handicapul și calitatea vieții animalelor și privind diversele implicații ale Brexitului asupra cetățenilor; subliniază creșterea cu 10 % a numărului de petiții primite în 2016 (1 569) și solicită instituțiilor europene să asigure în mod corespunzător personal pentru serviciile responsabile de tratarea petițiilor, în special pentru secretariatul Comisiei pentru petiții; |
| --- | --- |

28.

| 29. | invită Comisia să asigure efectuarea de analize cuprinzătoare cu privire la respectarea legislației UE de către evaluările de mediu realizate de statele membre pentru autorizarea realizării proiectelor de infrastructură în legătură cu care cetățenii, prin intermediul petițiilor, au evidențiat riscuri grave pentru sănătatea umană și pentru mediu; insistă că este important ca aceste analize și eventualele acțiuni derivate ale Comisiei să fie efectuate ex ante în mod proactiv pentru a preveni degradarea ireversibilă a mediului, în conformitate cu principiul precauției; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atrage atenția asupra numeroaselor petiții privind practicile autorităților responsabile pentru bunăstarea copiilor și protecția drepturilor copilului, în special cu implicații transfrontaliere; recunoaște activitatea desfășurată de grupul de lucru al comisiei pentru bunăstarea copilului; atrage atenția asupra scurtei propuneri de rezoluție referitoare la protejarea interesului superior al copilului (la nivel transfrontalier) în Europa, adoptată în martie 2016; ia act de propunerea de reformare a Regulamentului Bruxelles IIa privind competența, recunoașterea și executarea hotărârilor judecătorești în materie matrimonială și în materia autorității părintești și privind răpirea internațională de copii, și observă că un mare număr de aspecte abordate în petiții, cum ar fi cele privind procedurile și practicile utilizate în special de autoritățile competente ale statelor membre în luarea deciziilor cu implicații transfrontaliere care privesc minorii și cele privind eficacitatea procedurilor de restituire în urma răpirilor internaționale de copii, trebuie să fie examinate în detaliu pentru rezolvarea problemelor existente; |
| --- | --- |

30.

| 31. | subliniază numărul mare și constant de petiții cu privire la bunăstarea animalelor și își reiterează regretul pentru întârzierea care s-a acumulat în punerea în aplicare a strategiei Uniunii Europene pentru protecția și bunăstarea animalelor 2012-2015; consideră esențială lansarea unei noi strategii la nivelul UE pentru eliminarea tuturor lacunelor existente și asigurarea protecției depline și efective a normelor în materie de bunăstare a animalelor prin intermediul unui cadru legislativ clar și cuprinzător, care să îndeplinească pe deplin cerințele articolului 13 din TFUE; |
| --- | --- |

31.

| 32. | regretă că nu s-au înregistrat progrese semnificative în cazul drepturilor electorale ale cetățenilor nerezidenți din Estonia și Letonia, în urma petiției nr. 0747/2016; subliniază că orice întârziere inutilă poate provoca neîncredere în instituțiile europene; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază importanța rolului pe care îl îndeplinește rețeaua SOLVIT, care oferă cetățenilor și întreprinderilor un mijloc de a aborda preocupările legate de posibile încălcări ale legislației UE de către autoritățile publice din alte state membre; solicită Comisiei și statelor membre să promoveze SOLVIT, astfel încât aceasta să devină mai utilă și mai vizibilă pentru cetățeni; salută, în acest context, Planul de acțiune pentru consolidarea rețelei SOLVIT publicat de Comisie în mai 2017; invită Comisia să asigure punerea rapidă în aplicare a prezentului plan de acțiune și să informeze Parlamentul European cu privire la rezultatele acestuia; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază îmbunătățirile aduse Portalului pentru petiții; subliniază necesitatea de a se continua îmbunătățirea tehnică a portalului web pentru a se asigura faptul că Comisia pentru petiții este pe deplin pregătită pentru a face față situațiilor neprevăzute, cum ar fi o creștere bruscă a numărului de petiții depuse; consideră că dezvoltarea tehnică în curs și consolidarea capacității tehnice a portalului este esențială pentru un proces de petiționare funcțional; subliniază importanța portalului ca platformă de comunicare ușor de accesat de cetățeni și petiționari, precum și de utilizatorii de dispozitive mobile și persoanele cu handicap; așteaptă cu nerăbdare implementarea rapidă a etapelor rămase ale proiectului, fapt care va permite o experiență interactivă îmbunătățită și o informare sporită în timp real a petiționarilor și a celor care susțin petițiile; |
| --- | --- |

34.

| 35. | solicită un serviciu de presă și comunicare mai concentrat și mai activ, precum și o prezență socială mai activă în mass-media, activitatea comisiei răspunzând, astfel, mai bine preocupărilor publicului; |
| --- | --- |

35.

| 36. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, precum și raportul Comisiei pentru petiții, Consiliului, Comisiei, Ombudsmanului European, guvernelor și parlamentelor statelor membre, comisiilor pentru petiții ale acestora și ombudsmanilor lor naționali sau organelor competente similare. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0512.

(2)  JO C 51 E, 22.2.2013, p. 66.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0102.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0361.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0037.

(6)  JO L 242, 20.9.2017, p. 1 și p. 6.

(7)  Aviz adoptat la data de 30 noiembrie 2016.

(8)  Aviz adoptat la data de 11 noiembrie 2016.

(9)  Aviz adoptat la data de 21 aprilie 2016.

(10)  Aviz adoptat la data de 15 noiembrie 2016.

(11)  Aviz adoptat la data de 27 aprilie 2016.

(12)  Aviz adoptat la data de 22 aprilie 2016.

(13)  Aviz adoptat la data de 12 octombrie 2016.

---

| 11.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 369/114 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 369/114

---

P8_TA(2017)0503

O strategie europeană pentru o mobilitate cu emisii scăzute de dioxid de carbon

Rezoluţia Parlamentului European din 14 decembrie 2017 referitoare la o strategie europeană pentru o mobilitate cu emisii scăzute de dioxid de carbon (2016/2327(INI))

(2018/C 369/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 iulie 2016 intitulată „O strategie europeană pentru o mobilitate cu emisii scăzute de dioxid de carbon” (COM(2016)0501), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 iulie 2016 intitulată „O strategie europeană pentru o mobilitate cu emisii scăzute de dioxid de carbon” (COM(2016)0501),

| — | având în vedere Cartea albă a Comisiei din 28 martie 2011 intitulată „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punctul de vedere al resurselor” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea albă a Comisiei din 28 martie 2011 intitulată „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punctul de vedere al resurselor” (COM(2011)0144),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 31 martie 1998 intitulată „Transportul și CO2 – Dezvoltarea unei abordări comunitare” (COM(1998)0204), care a fost publicată în urma adoptării Protocolului de la Kyoto, însă nu s-a concretizat în măsuri suficiente; |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 31 martie 1998 intitulată „Transportul și CO2 – Dezvoltarea unei abordări comunitare” (COM(1998)0204), care a fost publicată în urma adoptării Protocolului de la Kyoto, însă nu s-a concretizat în măsuri suficiente;

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 septembrie 2015 privind Implementarea Cărții albe privind transporturile 2011: evaluarea situației actuale și calea de urmat pentru realizarea unei mobilități sustenabile (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 septembrie 2015 privind Implementarea Cărții albe privind transporturile 2011: evaluarea situației actuale și calea de urmat pentru realizarea unei mobilități sustenabile (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 23 februarie 2017 privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 20 iulie 2016 intitulată „O strategie europeană pentru o mobilitate cu emisii scăzute de dioxid de carbon”, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 23 februarie 2017 privind Comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor din 20 iulie 2016 intitulată „O strategie europeană pentru o mobilitate cu emisii scăzute de dioxid de carbon”,

| — | având în vedere Directiva 2009/33/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea vehiculelor de transport rutier nepoluante și eficiente din punct de vedere energetic (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/33/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea vehiculelor de transport rutier nepoluante și eficiente din punct de vedere energetic (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport și de abrogare a Deciziei nr. 661/2010/UE (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1315/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 decembrie 2013 privind orientările Uniunii pentru dezvoltarea rețelei transeuropene de transport și de abrogare a Deciziei nr. 661/2010/UE (3),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 443/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2009 de stabilire a standardelor de performanță privind emisiile pentru autoturismele noi, ca parte a abordării integrate a Comunității de a reduce emisiile de CO2 generate de vehiculele ușoare (4) și Regulamentul (UE) nr. 510/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 mai 2011 de stabilire a unor standarde de performanță pentru vehiculele utilitare ușoare noi, ca parte a abordării integrate a Uniunii de reducere a emisiilor de CO2 generate de vehiculele ușoare (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 443/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 aprilie 2009 de stabilire a standardelor de performanță privind emisiile pentru autoturismele noi, ca parte a abordării integrate a Comunității de a reduce emisiile de CO2 generate de vehiculele ușoare (4) și Regulamentul (UE) nr. 510/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 mai 2011 de stabilire a unor standarde de performanță pentru vehiculele utilitare ușoare noi, ca parte a abordării integrate a Uniunii de reducere a emisiilor de CO2 generate de vehiculele ușoare (5),

| — | având în vedere Directiva 1999/94/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 1999 privind disponibilitatea informațiilor cu privire la consumul de carburant și emisiile de CO2 destinate consumatorilor la comercializarea autoturismelor noi (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 1999/94/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 1999 privind disponibilitatea informațiilor cu privire la consumul de carburant și emisiile de CO2 destinate consumatorilor la comercializarea autoturismelor noi (6),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 595/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2009 privind omologarea de tip a autovehiculelor și a motoarelor cu privire la emisiile provenite de la vehicule grele (EURO VI) și accesul la informații privind repararea și întreținerea vehiculelor și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 și a Directivei 2007/46/CE și de abrogare a Directivelor 80/1269/CEE, 2005/55/CE și 2005/78/CE (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 595/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iunie 2009 privind omologarea de tip a autovehiculelor și a motoarelor cu privire la emisiile provenite de la vehicule grele (EURO VI) și accesul la informații privind repararea și întreținerea vehiculelor și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 715/2007 și a Directivei 2007/46/CE și de abrogare a Directivelor 80/1269/CEE, 2005/55/CE și 2005/78/CE (7),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2015 privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CE (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2015/757 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2015 privind monitorizarea, raportarea și verificarea emisiilor de dioxid de carbon generate de transportul maritim și de modificare a Directivei 2009/16/CE (8),

| — | având în vedere Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2003/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 2003 de stabilire a unui sistem de comercializare a cotelor de emisie de gaze cu efect de seră în cadrul Comunității și de modificare a Directivei 96/61/CE a Consiliului (9),

| — | având în vedere Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/28/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile, de modificare și ulterior de abrogare a Directivelor 2001/77/CE și 2003/30/CE (10),

| — | având în vedere Directiva 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 1998 privind calitatea benzinei și a motorinei și de modificare a Directivei 93/12/CEE a Consiliului (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 98/70/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 octombrie 1998 privind calitatea benzinei și a motorinei și de modificare a Directivei 93/12/CEE a Consiliului (11),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2015/1513 a Parlamentului European și a Consiliului din 9 septembrie 2015 de modificare a Directivei 98/70/CE privind calitatea benzinei și a motorinei și de modificare a Directivei 2009/28/CE privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2015/1513 a Parlamentului European și a Consiliului din 9 septembrie 2015 de modificare a Directivei 98/70/CE privind calitatea benzinei și a motorinei și de modificare a Directivei 2009/28/CE privind promovarea utilizării energiei din surse regenerabile (12),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 noiembrie 2016 intitulată „O strategie europeană privind sistemele de transport inteligente cooperative, o etapă către mobilitatea cooperativă, conectată și automatizată” (COM(2016)0766), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 noiembrie 2016 intitulată „O strategie europeană privind sistemele de transport inteligente cooperative, o etapă către mobilitatea cooperativă, conectată și automatizată” (COM(2016)0766),

| — | având în vedere Planul general pentru introducerea sistemelor de transport inteligente cooperative și interoperabile în UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul general pentru introducerea sistemelor de transport inteligente cooperative și interoperabile în UE,

| — | având în vedere Directiva 1999/52/CE a Comisiei din 26 mai 1999 de adaptare la progresul tehnic a Directivei 96/96/CE a Consiliului privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la inspecția tehnică auto pentru autovehicule și remorcile acestora (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 1999/52/CE a Comisiei din 26 mai 1999 de adaptare la progresul tehnic a Directivei 96/96/CE a Consiliului privind apropierea legislațiilor statelor membre referitoare la inspecția tehnică auto pentru autovehicule și remorcile acestora (13),

| — | având în vedere Directiva 2004/52/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind interoperabilitatea sistemelor de taxare rutieră electronică în cadrul Comunității (14) și Decizia 2009/750/CE a Comisiei din 6 octombrie 2009 privind definirea serviciului european de taxare rutieră electronică și a elementelor tehnice ale acestuia (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/52/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind interoperabilitatea sistemelor de taxare rutieră electronică în cadrul Comunității (14) și Decizia 2009/750/CE a Comisiei din 6 octombrie 2009 privind definirea serviciului european de taxare rutieră electronică și a elementelor tehnice ale acestuia (15),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 913/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2010 privind rețeaua feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 913/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 22 septembrie 2010 privind rețeaua feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv (16),

| — | având în vedere Directiva 92/106/CEE a Consiliului din 7 decembrie 1992 privind stabilirea de norme comune pentru anumite tipuri de transporturi combinate de mărfuri între state membre (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 92/106/CEE a Consiliului din 7 decembrie 1992 privind stabilirea de norme comune pentru anumite tipuri de transporturi combinate de mărfuri între state membre (17),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1073/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind normele comune pentru accesul la piața internațională a serviciilor de transport cu autocarul și autobuzul și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 561/2006 (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1073/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind normele comune pentru accesul la piața internațională a serviciilor de transport cu autocarul și autobuzul și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 561/2006 (18),

| — | având în vedere Directiva 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2014 privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2014/94/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2014 privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi (19),

| — | având în vedere Directiva 2000/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 noiembrie 2000 privind instalațiile portuare de preluare a deșeurilor provenite din exploatarea navelor și a reziduurilor de încărcătură (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/59/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 27 noiembrie 2000 privind instalațiile portuare de preluare a deșeurilor provenite din exploatarea navelor și a reziduurilor de încărcătură (20),

| — | având în vedere rezultatele celei de a 39-a sesiuni a Adunării Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI) din 2016 de la Montreal, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele celei de a 39-a sesiuni a Adunării Organizației Aviației Civile Internaționale (OACI) din 2016 de la Montreal,

| — | având în vedere Directiva 2005/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind poluarea cauzată de nave și introducerea unor sancțiuni în caz de încălcare (21), astfel cum a fost modificată prin Directiva 2009/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2005/35/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind poluarea cauzată de nave și introducerea unor sancțiuni în caz de încălcare (21), astfel cum a fost modificată prin Directiva 2009/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 (22),

| — | având în vedere raportul Comisiei de anchetă privind măsurarea emisiilor în sectorul autovehiculelor din cadrul Parlamentului privind rezultatele activității Comisiei (A8-0049/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei de anchetă privind măsurarea emisiilor în sectorul autovehiculelor din cadrul Parlamentului privind rezultatele activității Comisiei (A8-0049/2017),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 2 decembrie 2015 referitoare la mobilitatea urbană durabilă (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 2 decembrie 2015 referitoare la mobilitatea urbană durabilă (23),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 iunie 2016 referitoare la raportul intermediar privind progresele înregistrate în domeniul energiei din surse regenerabile (24), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 iunie 2016 referitoare la raportul intermediar privind progresele înregistrate în domeniul energiei din surse regenerabile (24),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2016/2284 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 decembrie 2016 privind reducerea emisiilor naționale de anumiți poluanți atmosferici, de modificare a Directivei 2003/35/CE și de abrogare a Directivei 2001/81/CE (25), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2016/2284 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 decembrie 2016 privind reducerea emisiilor naționale de anumiți poluanți atmosferici, de modificare a Directivei 2003/35/CE și de abrogare a Directivei 2001/81/CE (25),

| — | având în vedere Recomandarea Parlamentului European din 4 aprilie 2017 adresată Consiliului și Comisiei în urma anchetei privind măsurarea emisiilor în sectorul autovehiculelor (26), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Parlamentului European din 4 aprilie 2017 adresată Consiliului și Comisiei în urma anchetei privind măsurarea emisiilor în sectorul autovehiculelor (26),

| — | având în vedere mandatul său pentru negocieri interinstituționale referitor la revizuirea omologării de tip și supravegherea pieței, adoptat la 4 aprilie 2017 (27), |
| --- | --- |

—

având în vedere mandatul său pentru negocieri interinstituționale referitor la revizuirea omologării de tip și supravegherea pieței, adoptat la 4 aprilie 2017 (27),

| — | având în vedere Pachetul de măsuri privind economia circulară, adoptat de către Comisie la 2 decembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pachetul de măsuri privind economia circulară, adoptat de către Comisie la 2 decembrie 2015,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0356/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0356/2017),

| A. | întrucât toate cele 151 de state părți la Acordul de la Paris, care a fost ratificat de UE la 4 noiembrie 2016 și care a intrat în vigoare la aceeași dată, s-au angajat să mențină creșterea temperaturii globale cu mult sub 2 oC peste nivelurile preindustriale și să continue eforturile de limitare a creșterii temperaturii la 1,5 oC peste nivelurile preindustriale; |
| --- | --- |

A.

întrucât toate cele 151 de state părți la Acordul de la Paris, care a fost ratificat de UE la 4 noiembrie 2016 și care a intrat în vigoare la aceeași dată, s-au angajat să mențină creșterea temperaturii globale cu mult sub 2 oC peste nivelurile preindustriale și să continue eforturile de limitare a creșterii temperaturii la 1,5 oC peste nivelurile preindustriale;

| B. | întrucât, având în vedere că transportul rutier este responsabil de peste 70 % din emisiile de gaze cu efect de seră (GES) generate de transporturi, precum și de o mare parte din poluarea aerului, acțiunile ar trebui să se concentreze, în principal, în acest domeniu, iar eforturile de reducere a emisiilor ar trebui să fie intensificate în toate sectoarele transporturilor; |
| --- | --- |

B.

întrucât, având în vedere că transportul rutier este responsabil de peste 70 % din emisiile de gaze cu efect de seră (GES) generate de transporturi, precum și de o mare parte din poluarea aerului, acțiunile ar trebui să se concentreze, în principal, în acest domeniu, iar eforturile de reducere a emisiilor ar trebui să fie intensificate în toate sectoarele transporturilor;

| C. | întrucât gazele naturale, cum ar fi gazul natural comprimat (GNC) și gazul natural lichefiat (GNL), și, în special, biometanul, metanul sintetic și gazul petrolier lichefiat (GPL) ar putea contribui la reducerea emisiilor de carbon din sectorul transporturilor, în special în ceea ce privește transportul maritim și vehiculele grele; |
| --- | --- |

C.

întrucât gazele naturale, cum ar fi gazul natural comprimat (GNC) și gazul natural lichefiat (GNL), și, în special, biometanul, metanul sintetic și gazul petrolier lichefiat (GPL) ar putea contribui la reducerea emisiilor de carbon din sectorul transporturilor, în special în ceea ce privește transportul maritim și vehiculele grele;

| D. | întrucât, în Cartea sa albă din 2011, Comisia afirmă că vizează reducerea emisiilor de GES generate de transporturi cu cel puțin 60 % până în 2050 comparativ cu 1990; întrucât, pentru a respecta Acordul de la Paris, va fi necesar să se reducă drastic până la jumătatea secolului emisiile de GES provenite din transporturi; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în Cartea sa albă din 2011, Comisia afirmă că vizează reducerea emisiilor de GES generate de transporturi cu cel puțin 60 % până în 2050 comparativ cu 1990; întrucât, pentru a respecta Acordul de la Paris, va fi necesar să se reducă drastic până la jumătatea secolului emisiile de GES provenite din transporturi;

| E. | întrucât o traiectorie fiabilă pe termen lung de reducere a emisiilor poate oferi producătorilor de vehicule siguranța necesară pentru planificarea investițiilor în tehnologii noi; |
| --- | --- |

E.

întrucât o traiectorie fiabilă pe termen lung de reducere a emisiilor poate oferi producătorilor de vehicule siguranța necesară pentru planificarea investițiilor în tehnologii noi;

| F. | întrucât decarbonizarea pe termen lung a sectorului transporturilor necesită utilizarea pe scară largă a surselor regenerabile de energie, diversificate în funcție de diferitele moduri de transport; |
| --- | --- |

F.

întrucât decarbonizarea pe termen lung a sectorului transporturilor necesită utilizarea pe scară largă a surselor regenerabile de energie, diversificate în funcție de diferitele moduri de transport;

| G. | întrucât sistemele de transport electrice, fie ele private sau publice, pot contribui la rezolvarea problemelor majore legate de mobilitatea urbană prin reducerea emisiilor de CO2 și prin eliminarea totală în mod durabil a poluanților și a zgomotului; întrucât gradul de sustenabilitate al vehiculelor electrice depinde, de asemenea, de utilizarea surselor regenerabile de energie; |
| --- | --- |

G.

întrucât sistemele de transport electrice, fie ele private sau publice, pot contribui la rezolvarea problemelor majore legate de mobilitatea urbană prin reducerea emisiilor de CO2 și prin eliminarea totală în mod durabil a poluanților și a zgomotului; întrucât gradul de sustenabilitate al vehiculelor electrice depinde, de asemenea, de utilizarea surselor regenerabile de energie;

| H. | întrucât transportul este responsabil de peste 25 % din emisiile de GES din UE, din care transportul rutier reprezintă peste 70 %; întrucât transportul este cauza principală a poluării aerului în zonele urbane; întrucât poluarea atmosferică cauzează anual peste 400 000 de decese premature (28) în UE și generează costuri de sănătate între 330 miliarde EUR și 940 miliarde EUR (29), reprezentând între 3 % și 9 % din PIB-ul UE; întrucât particulele în suspensie și oxizii de azot au un impact deosebit de negativ asupra sănătății publice; |
| --- | --- |

H.

întrucât transportul este responsabil de peste 25 % din emisiile de GES din UE, din care transportul rutier reprezintă peste 70 %; întrucât transportul este cauza principală a poluării aerului în zonele urbane; întrucât poluarea atmosferică cauzează anual peste 400 000 de decese premature (28) în UE și generează costuri de sănătate între 330 miliarde EUR și 940 miliarde EUR (29), reprezentând între 3 % și 9 % din PIB-ul UE; întrucât particulele în suspensie și oxizii de azot au un impact deosebit de negativ asupra sănătății publice;

| I. | întrucât sectorul transporturilor este decarbonizat într-o măsură mai mică decât toate celelalte sectoare și se bazează în continuare pe combustibili fosili pentru peste 94 % din necesarul său de energie; întrucât emisiile de GES reprezintă deja aproape un sfert din emisiile totale de CO2 din UE și continuă să crească; |
| --- | --- |

I.

întrucât sectorul transporturilor este decarbonizat într-o măsură mai mică decât toate celelalte sectoare și se bazează în continuare pe combustibili fosili pentru peste 94 % din necesarul său de energie; întrucât emisiile de GES reprezintă deja aproape un sfert din emisiile totale de CO2 din UE și continuă să crească;

| J. | întrucât dezvoltarea transportului de persoane și de mărfuri depinde în mare măsură de utilizarea eficientă a unei game variate de moduri de transport și întrucât politica europeană în domeniul transporturilor ar trebui să se bazeze pe o comodalitate eficientă, în cadrul căreia ar trebui privilegiată, în măsura posibilului, utilizarea modurilor de transport celor mai durabile și mai eficiente din punct de vedere energetic; |
| --- | --- |

J.

întrucât dezvoltarea transportului de persoane și de mărfuri depinde în mare măsură de utilizarea eficientă a unei game variate de moduri de transport și întrucât politica europeană în domeniul transporturilor ar trebui să se bazeze pe o comodalitate eficientă, în cadrul căreia ar trebui privilegiată, în măsura posibilului, utilizarea modurilor de transport celor mai durabile și mai eficiente din punct de vedere energetic;

| K. | întrucât transferul modal va conduce la o reechilibrare optimă între diferitele moduri de transport și va asigura interoperabilitatea la nivel intermodal și intramodal, va promova lanțuri logistice și de transport mai ecologice și va îmbunătăți fluiditatea fluxurilor de trafic la nivelul modurilor și nodurilor; |
| --- | --- |

K.

întrucât transferul modal va conduce la o reechilibrare optimă între diferitele moduri de transport și va asigura interoperabilitatea la nivel intermodal și intramodal, va promova lanțuri logistice și de transport mai ecologice și va îmbunătăți fluiditatea fluxurilor de trafic la nivelul modurilor și nodurilor;

| L. | întrucât, potrivit raportului special Eurobarometru 406, publicat în 2013, aproximativ 50 % din cetățenii UE își folosesc autoturismele personale în fiecare zi, în timp ce numai 16 % utilizează transportul public și doar 12 % utilizează biciclete; |
| --- | --- |

L.

întrucât, potrivit raportului special Eurobarometru 406, publicat în 2013, aproximativ 50 % din cetățenii UE își folosesc autoturismele personale în fiecare zi, în timp ce numai 16 % utilizează transportul public și doar 12 % utilizează biciclete;

| M. | întrucât păcura grea utilizată în transportul maritim este printre cele mai poluante tipuri de combustibili, ceea ce însemnă că în acest sector există o posibilitate mare de reducere a emisiilor prin promovarea și integrarea sistemelor de propulsie alternative; |
| --- | --- |

M.

întrucât păcura grea utilizată în transportul maritim este printre cele mai poluante tipuri de combustibili, ceea ce însemnă că în acest sector există o posibilitate mare de reducere a emisiilor prin promovarea și integrarea sistemelor de propulsie alternative;

| N. | întrucât protecția sănătății publice și a mediului ar trebui să reprezinte o preocupare și o responsabilitate socială comună, în cadrul căreia toate părțile interesate să joace un rol important; |
| --- | --- |

N.

întrucât protecția sănătății publice și a mediului ar trebui să reprezinte o preocupare și o responsabilitate socială comună, în cadrul căreia toate părțile interesate să joace un rol important;

| O. | întrucât al șaptelea Program comunitar de acțiune pentru mediu recunoaște în mod clar rolul transportului pentru realizarea viziunii Uniunii pentru 2050 privind „o viață bună, în limitele planetei noastre”; |
| --- | --- |

O.

întrucât al șaptelea Program comunitar de acțiune pentru mediu recunoaște în mod clar rolul transportului pentru realizarea viziunii Uniunii pentru 2050 privind „o viață bună, în limitele planetei noastre”;

| P. | întrucât, de la adoptarea în 2003 a Directivei privind biocombustibilii, cadrul legislativ a fost modificat în mod repetat; întrucât abordarea legislativă trebuie să aibă un anumit grad de stabilitate pentru a atrage investițiile în biocombustibili avansați; |
| --- | --- |

P.

întrucât, de la adoptarea în 2003 a Directivei privind biocombustibilii, cadrul legislativ a fost modificat în mod repetat; întrucât abordarea legislativă trebuie să aibă un anumit grad de stabilitate pentru a atrage investițiile în biocombustibili avansați;

| Q. | întrucât tranziția către o economie circulară înseamnă, de asemenea, creșterea utilizării serviciilor de către consumatori, iar această trecere la noi modele de afaceri ar putea avea un impact semnificativ asupra eficienței utilizării resurselor în sectorul transporturilor; |
| --- | --- |

Q.

întrucât tranziția către o economie circulară înseamnă, de asemenea, creșterea utilizării serviciilor de către consumatori, iar această trecere la noi modele de afaceri ar putea avea un impact semnificativ asupra eficienței utilizării resurselor în sectorul transporturilor;

| R. | întrucât peste 100 de milioane de europeni sunt expuși la niveluri de zgomot peste pragul UE de 55 de decibeli (dB), dintre care circa 32 de milioane sunt expuși unor niveluri „foarte puternice”, și anume de peste 65 dB; |
| --- | --- |

R.

întrucât peste 100 de milioane de europeni sunt expuși la niveluri de zgomot peste pragul UE de 55 de decibeli (dB), dintre care circa 32 de milioane sunt expuși unor niveluri „foarte puternice”, și anume de peste 65 dB;

| S. | întrucât, potrivit Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), numai zgomotul produs de traficul rutier reprezintă cel de-al doilea cel mai dăunător factor de stres din mediul înconjurător din Europa, situându-se imediat după poluarea atmosferică, și întrucât cel puțin 9 000 dintre decesele premature anuale pot fi atribuite bolilor de inimă cauzate de zgomotul produs de trafic; |
| --- | --- |

S.

întrucât, potrivit Organizației Mondiale a Sănătății (OMS), numai zgomotul produs de traficul rutier reprezintă cel de-al doilea cel mai dăunător factor de stres din mediul înconjurător din Europa, situându-se imediat după poluarea atmosferică, și întrucât cel puțin 9 000 dintre decesele premature anuale pot fi atribuite bolilor de inimă cauzate de zgomotul produs de trafic;

| T. | întrucât aplicarea orientărilor OMS referitoare la expunerea umană la PM 2,5 ar prelungi speranța medie de viață a cetățenilor cu aproximativ 22 de luni și ar genera economii anuale de circa 31 miliarde EUR, |
| --- | --- |

T.

întrucât aplicarea orientărilor OMS referitoare la expunerea umană la PM 2,5 ar prelungi speranța medie de viață a cetățenilor cu aproximativ 22 de luni și ar genera economii anuale de circa 31 miliarde EUR,

| 1. | salută Comunicarea Comisiei intitulată „O strategie europeană pentru o mobilitate cu emisii scăzute de dioxid de carbon” și este de acord că tranziția la mobilitatea cu emisii scăzute de dioxid de carbon este esențială pentru trecerea la o economie durabilă, circulară și cu emisii scăzute de carbon; invită Comisia și autoritățile competente din statele membre să se implice pe deplin în această strategie; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază faptul că, pentru a respecta Acordul de la Paris, emisiile de GES provenite din transporturi vor trebui să ajungă la aproape de zero până la mijlocul secolului și că emisiile poluante din aer generate de transporturi vor trebui să fie reduse în mod drastic dacă se dorește ca cel puțin orientările OMS privind sănătatea publică să fie respectate fără întârziere; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ia act de faptul că tranziția către mobilitatea cu emisii scăzute de dioxid de carbon nu oferă avantaje doar pentru sănătatea publică și mediu, ci generează, de asemenea, provocări și oportunități majore pentru producătorii și furnizorii din domeniul automobilelor, feroviar, maritim și aeronautic, precum și pentru prestatorii inovatori din domeniul energiei, transportului, logisticii și serviciilor; subliniază că un sprijin adecvat pentru promovarea, pe baza unei abordări eficiente din punctul de vedere al costurilor, a noilor tehnologii și a modelelor de afaceri care încurajează parteneriatele inovatoare între întreprinderile mari, IMM-uri și întreprinderile nou-înființate este necesar pentru a obține o reducere efectivă a emisiilor de GES în sectorul transporturilor; |
| --- | --- |

3.

| 4. | recunoaște că este nevoie de schimbări importante în ceea ce privește gestionarea cererii în domeniul transporturilor și amenajarea spațială, pentru a realiza tranziția necesară la o abordare multimodală; reafirmă că transportul ar trebui să fie considerat un serviciu important și nu un obiectiv în sine; sprijină, în acest sens, implementarea rețelelor transeuropene de transport (TEN-T); reafirmă că tranziția către un sector al transportului durabil, circular și cu emisii reduse de carbon implică o sensibilizare mai mare a utilizatorilor de servicii cu privire la eficiența utilizării resurselor; consideră că unul dintre cei mai importanți factori de modificare a comportamentului în sensul trecerii la moduri mai durabile de transport este un sistem de transport public accesibil, bine dezvoltat și multimodal, care să acopere nodurile urbane și să fie conectat la zonele rurale; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reamintește că, în ceea ce privește Cartea albă privind transporturile 2011, Parlamentul a subliniat că o politică europeană de mobilitate durabilă trebuie să se bazeze pe o gamă largă de instrumente politice care să asigure o tranziție eficientă din punctul de vedere al costurilor către modurile de transport cele mai puțin poluante și mai eficiente din punct de vedere energetic; subliniază că modificarea echilibrului dintre diferitele moduri de transport este o acțiune necesară pentru a deconecta mobilitatea de efectele negative ale sistemului actual de transport, precum aglomerația, poluarea atmosferică și fonică, accidentele și schimbările climatice; recunoaște, în acest sens, că politica privind transferul modal nu a oferit până acum rezultate satisfăcătoare; |
| --- | --- |

5.

| 6. | încurajează Comisia să acționeze ca lider pentru punerea în aplicare de măsuri globale și armonizate pentru un transport mai durabil și mai eficient; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită Comisia să asigure punerea în aplicare pe deplin a legislației existente și, dacă este necesar, să propună măsuri concrete suplimentare în sectorul transporturilor pentru a atinge obiectivele convenite de UE în materie de climă, acoperind toate modurile de transport, inclusiv mobilitatea urbană, fără a submina competitivitatea sectorului transporturilor; invită, de asemenea, Comisia să promoveze introducerea pe piață a tehnologiilor existente care contribuie la mobilitatea cu emisii reduse prin creșterea eficienței vehiculelor, fără a periclita siguranța; solicită Comisiei, în contextul îndeplinirii angajamentelor din cadrul Acordului de la Paris, să prezinte o actualizare a Cărții albe privind transporturile 2011; |
| --- | --- |

7.

| 8. | este convins că o evaluare a durabilității ar trebui ia în considerare întreaga amprentă, de la fabricare, utilizare și până la eliminarea vehiculelor și infrastructura necesară, și, prin urmare, subliniază că doar un mix energetic neutru din punct de vedere tehnologic poate oferi soluții realiste și cu adevărat durabile; |
| --- | --- |

8.

| 9. | constată că o tranziție durabilă în domeniul transporturilor necesită o acțiune sistemică, care să implice o varietate de părți interesate din rândul societății civile, al consumatorilor, al partenerilor sociali, al IMM-urilor, al întreprinderilor nou-înființate inovatoare, al marilor corporații care acționează la nivel global și al politicienilor și al organismelor publice de la toate nivelurile de guvernare; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia să recunoască importanța tot mai mare a emisiilor încorporate, prin introducerea unor stimulente pentru contabilizarea emisiilor din ciclul de viață; |
| --- | --- |

10.

| 11. | îndeamnă Comisia să recunoască importanța tot mai mare a măsurării emisiilor pe durata ciclului de viață, de la emisiile alimentării cu energie la emisiile producției și cele de la încheierea ciclului de viață, prin prezentarea unor propuneri cuprinzătoare, care să ghideze producătorii spre soluții optime, pentru a garanta că emisiile din amonte și din aval nu afectează beneficiile asociate îmbunătățirii consumului de energie al vehiculelor în timpul funcționării; |
| --- | --- |

11.

| 12. | solicită Comisiei să introducă și să îmbunătățească urgent normele privind emisiile de CO2 pentru toate transporturile rutiere, deoarece existența unor norme eficiente din punctul de vedere al costurilor pentru vehicule reprezintă probabil cea mai eficientă măsură pentru îmbunătățirea eficienței energetice în UE în perioada de până în 2030; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reamintește că eficiența energetică ar trebui considerată drept cea mai bună alternativă în materie de energie și că, prin urmare, toate măsurile de îmbunătățire a eficienței energetice într-un mod rentabil și de reducere a cererii de energie ar trebui să devină prioritare și să fie promovate și integrate în mod corespunzător în politica din domeniul transporturilor și în acțiunile europene în domeniul climei; |
| --- | --- |

13.

Optimizarea sistemului de transport

Îmbunătățirea eficienței acestuia

| 14. | invită Comisia și statele membre să reanalizeze conectivitatea între diferitele regiuni ale UE, inclusiv în ceea ce privește regiunile îndepărtate, dezavantajate și de frontieră ale Uniunii; invită Comisia, în acest sens, să reexamineze abordarea UE în ceea ce privește conectivitatea în domeniul aviației și să analizeze posibilitatea elaborării unui indice de conectivitate, ținând seama și de interacțiunea cu alte moduri de transport; subliniază că aceasta ar trebui să fie combinată cu investițiile în alternative sustenabile și promovarea acestora; |
| --- | --- |

14.

| 15. | încurajează puternic statele membre să accelereze punerea în aplicare a cerului unic european, deoarece fragmentarea actuală conduce la durate mai lungi de zbor, la întârzieri, consum suplimentar de combustibil și la creșterea emisiilor de CO2; subliniază că acest lucru ar contribui la o reducere cu 10 % a emisiilor; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Comisia să mențină ambiții înalte în materie de inovare, prin încurajarea cercetării în ceea ce privește utilizarea energiei fotovoltaice în sectorul aviației (de exemplu, Solar Impulse 2), precum și în ceea ce privește combustibilii alternativi lichizi; |
| --- | --- |

16.

Taxare echitabilă și eficientă

| 17. | consideră că semnalele de preț mai clare în toate modurile de transport, care să reflecte mai bine principiile „utilizatorul plătește” și „poluatorul plătește”, sunt esențiale pentru asigurarea echității și a unor condiții de concurență echitabile pentru diferitele moduri de transport în Europa; subliniază că politicile existente ar trebui reevaluate din această perspectivă; |
| --- | --- |

17.

| 18. | consideră că fiecare mod de transport ar trebui să își acopere costurile marginale, atât cele aferente uzurii infrastructurii („utilizatorul plătește”), cât și costurile externe, de exemplu, pentru poluarea atmosferică și poluarea fonică („poluatorul plătește”); consideră că aplicarea acestor două principii la nivelul întregii UE va contribui la abordarea actualei discrepanțe în ceea ce privește taxarea diferitelor moduri de transport; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că legislația privind prețurile de transport nu ar trebui să creeze o concurență neloială în dezavantajul modurilor mai durabile, cum ar fi cele feroviare, și îndeamnă Comisia să prezinte propuneri pentru a garanta o concurență loială în acest sens; |
| --- | --- |

19.

| 20. | salută eforturile Comisiei de a dezvolta standarde pentru sistemele de taxare electronică interoperabile în UE, precum și viitoarea revizuire a Directivei „Eurovigneta”, care ar trebui să includă taxarea pe bază de distanță și diferențierea pe baza emisiilor de CO2, precum și posibilitatea de diferențiere pe baza standardelor Euro actualizate; consideră că extinderea domeniului de aplicare a taxării pe bază de distanță ar trebui să acopere toate autoturismele și camionetele, permițând, în același timp, o anumită formă de flexibilitate pentru zonele îndepărtate și slab populate; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că un transfer modal în sectorul transporturilor necesită promovarea multimodalității și a transportului public, precum și investiții în acestea; |
| --- | --- |

21.

| 22. | solicită Comisiei să își actualizeze de urgență „manualul privind costurile externe generate de transport”, ținând seama de datele privind emisiile în condiții reale de conducere; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază faptul că aviația este modul de transport cel mai îndepărtat de internalizarea costurilor externe și, prin urmare, invită Comisia să își respecte angajamentele asumate în cadrul Acordului de la Paris și să analizeze posibilitățile de măsuri internaționale armonizate pentru taxa pe kerosen pentru aviație și eliminarea scutirii de TVA pentru biletele pasagerilor aerieni; |
| --- | --- |

23.

Logistică și digitalizare

| 24. | recunoaște că logistica poate juca un rol crucial în reducerea impactului emisiilor de carbon generate de transporturi, prin intermediul unor strategii de colaborare ecologice care să vizeze integrarea lanțului de aprovizionare, transportul multimodal, consolidarea livrărilor și logistica inversă; consideră că tehnologiile digitale sunt esențiale pentru îndeplinirea acestor obiective; |
| --- | --- |

24.

| 25. | consideră că sistemele inteligente de transport, încolonarea și vehiculele autonome pot reprezenta un avantaj important în ceea ce privește îmbunătățirea eficienței transportului individual și comercial rutier, feroviar, maritim și aerian; |
| --- | --- |

25.

| 26. | confirmă faptul că tehnologia pentru autoturisme conectate nu va îmbunătăți doar siguranța rutieră, ci are implicații semnificative și asupra mediului, și remarcă infrastructura densă de rețea necesară pentru a garanta satisfacerea nevoilor în materie de capacitate mare și timp redus de așteptare pentru o rețea 5G, pentru a utiliza în mod optim oportunitățile pentru vehiculele conectate și autonome în scopul îmbunătățirii mobilității în mediul urban; recunoaște că, în conformitate cu procesul mai larg de digitalizare în industria europeană, multe întreprinderi vor trebui să își bazeze strategia de transformare pe mobilitate, oferind astfel oportunități semnificative pentru IMM-uri și pentru întreprinderile nou-înființate din sectorul transporturilor, și consideră că acest lucru ar trebui sprijinit; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază faptul că transportul public, ca element al conceptului de mobilitate ca serviciu, are un potențial major de reducere a volumului de trafic și a emisiilor aferente și solicită Comisiei să promoveze digitalizarea și conectivitatea sistemelor de transport public pentru a elimina barierele dintre modurile și sistemele de transport și pentru a stimula utilizarea acestora; consideră, în același timp, că măsurile adoptate ar trebui să fie adaptate în funcție de caracteristicile zonelor respective, fie ele urbane sau rurale, deoarece în zonele rurale viabilitatea economică este mai dificil de obținut; solicită, prin urmare, Comisiei și statelor membre să pună în aplicare inițiative specifice pentru un transport mai eficient în medii rurale și greu accesibile, ținând seama, de asemenea, de obligațiile de serviciu public; |
| --- | --- |

27.

| 28. | sprijină inițiativele privind gestionarea mobilității pentru a realiza servicii de transport intermodal mai eficiente și mai ecologice și mobilitate inteligentă, care pot fi esențiale pentru promovarea conceptelor de mobilitate ca serviciu și de intermodalitate sincronizată („sincromodalitate”); consideră că pentru a consolida în continuare gestionarea mobilității ca serviciu, ar trebui ca, în cadrul viitoarelor norme, să se acorde o atenție adecvată contribuției sistemelor inteligente de gestionare a transportului, dezvoltării capacităților TIC, interoperabilității sistemelor, serviciilor de partajare și sistemelor multimodale integrate de emitere a biletelor; |
| --- | --- |

28.

| 29. | remarcă faptul că vehiculele de transport de marfă urbane contribuie în mod disproporționat la poluarea atmosferică și fonică și au un impact negativ asupra congestionării traficului; solicită, prin urmare, o mai bună optimizare a lanțului de aprovizionare în zonele urbane; solicită Comisiei să încurajeze utilizarea vehiculelor ușoare cu emisii zero, a autobuzelor cu emisii zero, a camioanelor de deșeuri, a taxiurilor și a bicicletelor de marfă în ultima parte a lanțului logistic; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază avantajele potențiale ale masei reduse și ale utilizării mai eficiente a infrastructurii actuale, inclusiv ale unei distribuții mai eficiente a traficului și ale soluțiilor intermodale îmbunătățite; |
| --- | --- |

30.

| 31. | invită Comisia să sublinieze în cadrul legislației din domeniul pieței unice digitale potențialul unor mijloace de transport rutier mai sigure, mai inteligente și mai ecologice și să promoveze proiecte pentru dispozitive vehicul-vehicul și vehicul-drum, ca parte a stimulării economiei pentru inovare și a creării unor noi oportunități de afaceri pentru întreprinderile europene din domeniul TIC; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază importanța investițiilor în conexiunile optime cu hinterlandul pentru a reduce amprenta ecologică a transportului în hinterland prin încurajarea utilizării conexiunilor multimodale, a transportului feroviar durabil, a transportului pe căile navigabile interioare, a datelor de transport în timp real și a aplicațiilor TI de-a lungul coridoarelor din cadrul rețelelor transeuropene de transport; |
| --- | --- |

32.

| 33. | este convins că promovarea inițiativelor de gestionare a mobilității în regiuni și orașe, instituții și industrie oferă un potențial considerabil de reducere a nevoii de deplasare a cetățenilor atât din punctul de vedere al distanței, cât și al vitezei; |
| --- | --- |

33.

| 34. | invită statele membre să sprijine proiectele-pilot care încurajează utilizarea la scară mai largă a vehiculelor electrice și a vehiculelor alternative care funcționează pe bază de biocombustibili avansați; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază că este nevoie de o abordare globală a UE pentru a permite o digitizare rapidă a transporturilor, ceea ce, împreună cu o mai bună planificare a transporturilor și tranziția către „mobilitatea ca serviciu” va contribui în mod semnificativ la îmbunătățirea eficienței și va avea efecte profunde asupra societății; |
| --- | --- |

35.

| 36. | consideră că o mai bună planificare în domeniul transporturilor și o mai bună utilizare a digitalizării și a logisticii sunt domenii în care potențialul de reducere a emisiilor este enorm și că numeroase măsuri necostisitoare și simple ar putea fi aplicate foarte rapid, cu un efect măsurabil, cum ar fi optimizarea fluxului și a încărcăturii, precum și transportul de mărfuri informatizat (e-Freight); invită, prin urmare, Comisia să enumere și să identifice astfel de măsuri, pentru a le promova în viitorul apropiat; solicită un cadru legislativ și standarde uniforme, care să permită utilizarea soluțiilor inovatoare în materie de logistică și de transport în întreaga Europă; |
| --- | --- |

36.

| 37. | sprijină Comisia și operatorii de transport să elaboreze proiecte care să conțină informații coerente cu privire la o amprentă comparativă a emisiilor de CO2 provenind de la diferite moduri de transport, prin intermediul publicațiilor, informațiilor, rezervării și vânzării de bilete; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază necesitatea imperativă de a adapta politica de standardizare în domeniul TIC la evoluțiile pieței și ale politicilor, pentru a realiza interoperabilitatea transportului electronic de mărfuri și a sistemelor de transport inteligent; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază importanța interoperabilității în scopul reducerii emisiilor provenite de la vehiculele grele, atât în transportul urban, cât și în cel extraurban; |
| --- | --- |

39.

Energii alternative cu emisii reduse

| 40. | subliniază faptul că soluțiile de mobilitate electrică bazate pe surse de energie durabile au un mare potențial pentru decarbonizarea transporturilor; consideră, cu toate acestea, că optimizarea acestei tehnologii și implementarea infrastructurii la scară largă nu sunt probabile înainte de 2030; solicită, din nou, să se realizeze inovații tehnologice; |
| --- | --- |

40.

| 41. | salută eforturile de a implementa și a asigura o infrastructură interoperabilă cuprinzătoare de alimentare cu energie regenerabilă și/sau cu combustibili alternativi durabili a vehiculelor cu sisteme de propulsie alternative; invită Comisia, în acest sens, să colaboreze cu statele membre pentru a asigura transpunerea integrală a dispozițiilor relevante ale Directivei 2014/94/UE privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi, precum și a articolului 8 din Directiva 2010/31/UE privind performanța energetică a clădirilor astfel cum a fost modificată prin Directiva (UE) .../... (procedura 2016/0381(COD)); |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită Comisia să adopte un plan de acțiune ambițios privind intrarea pe piață a vehiculelor electrice și să emită pentru statele membre recomandări orientative pentru a le încuraja să pună în aplicare stimulente fiscale pentru vehiculele cu emisii zero și cu emisii reduse; subliniază faptul că disponibilitatea și accesibilitatea infrastructurilor de încărcare și de realimentare, inclusiv în clădirile publice și private, în conformitate cu Directiva privind performanța energetică a clădirilor (Directiva 2010/31/UE), precum și competitivitatea vehiculelor electrice sunt esențiale pentru o mai mare acceptare din partea consumatorilor; subliniază importanța garantării faptului că energia electrică generată pentru vehiculele electrice provine din surse de energie durabile; solicită, în acest sens, o inițiativă europeană pe termen lung privind următoarea generație de baterii, precum și dezvoltarea infrastructurii necesare pentru a promova standarde durabile de producție a energiei și a vehiculelor cu emisii scăzute; |
| --- | --- |

42.

| 43. | invită Comisia să prezinte cât mai repede evaluarea referitoare la punerea în aplicare a Directivei privind o energie curată pentru transporturi (Directiva 2014/94/UE) de către statele membre și să ia măsuri în cazul statelor membre care nu au prezentat încă o strategie națională; |
| --- | --- |

43.

| 44. | consideră că o obligație pentru furnizorii de combustibili de a reduce emisiile de GES ale energiei furnizate prin producerea de energie electrică din surse regenerabile, hidrogen, biocombustibili avansați și durabili, combustibili sintetici sau alți combustibili cu emisii reduse carbon (de exemplu, GNC, GNL) ar fi una dintre cele mai eficiente abordări pentru reducerea impactului asupra climei al transportului rutier; |
| --- | --- |

44.

| 45. | amintește Comisiei că este urgent, din perspectiva concretă a tranziției energetice durabile a întregii societăți, să se direcționeze stimulentele economice de care continuă să beneficieze sursele fosile către forme energetice alternative și durabile; |
| --- | --- |

45.

| 46. | solicită o abordare a utilizării energiei din surse regenerabile în domeniul transporturilor mai ambițioasă decât cea propusă în reformarea Directivei privind energia din surse regenerabile pentru a realiza decarbonizarea pe termen lung a sectorului transporturilor; |
| --- | --- |

46.

| 47. | solicită acordarea unor stimulente specifice pentru utilizarea unor combustibili alternativi durabili pentru acele moduri de transport care nu dispun în prezent de alternative la combustibilul lichid; consideră că astfel de stimulente ar trebui să se reflecte în noua Directivă privind energia din surse regenerabile, precum și în planurile naționale integrate privind energia și clima, astfel cum se prevede în propunerea de regulament privind guvernanța uniunii energetice; |
| --- | --- |

47.

| 48. | reamintește faptul că 94 % din transportul european se bazează pe produse petroliere și consideră că biocombustibilii durabili de pe piața internă reduc dependența de importurile de combustibili fosili, consolidând astfel securitatea energetică a UE; |
| --- | --- |

48.

| 49. | invită Comisia să propună eliminarea treptată a subvențiilor directe și indirecte pentru combustibilii fosili până cel târziu în 2020; |
| --- | --- |

49.

| 50. | invită Comisia și statele membre să sprijine potențialul oferit de gazul natural lichefiat (GNL) în scopul asigurării durabilității mobilității, a economiei și a ocupării forței de muncă (30); |
| --- | --- |

50.

| 51. | subliniază rolul pe care l-ar putea juca gazul natural (de exemplu, GNC și GNL), în special biometanul, metanul sintetic și GPL-ul, în tranziția către decarbonizarea sectorului transporturilor, în special în ceea ce privește transportul naval, vehiculele grele și autobuzele urbane; |
| --- | --- |

51.

| 52. | ia act de limitele propuse în reformarea Directivei privind energia din surse regenerabile pentru a reduce treptat biocombustibilii de primă generație până în 2030 și pentru a realiza decarbonizarea pe termen lung a sectorului transporturilor; invită Comisia, în acest sens, să facă distincție între biocombustibilii de primă generație cu eficiență ridicată în materie de emisii de GES și cu risc scăzut de schimbare indirectă a destinației terenurilor și biocombustibilii care nu îndeplinesc aceste criterii, precum și să ia măsuri, cât mai curând posibil, pentru eliminarea treptată a utilizării materiilor prime, inclusiv a uleiului de palmier, care cauzează despăduriri sau pentru care se utilizează turbării, drept componentă pentru biocombustibili; subliniază importanța unui mediu legislativ stabil și previzibil, care să țină cont în mod corespunzător de ciclurile de investiții pentru atragerea investițiilor necesare în biocombustibili avansați; ia act de potențialele beneficii climatice ale producției agricole a UE bazate pe biocombustibili cu eficiență ridicată în materie de emisii de gaze cu efect de seră și cu un risc scăzut de schimbare indirectă a destinației terenurilor, în special în ceea ce privește emisiile cauzate de importurile la scară largă de proteine de origine animală care provin din țări terțe; |
| --- | --- |

52.

| 53. | încurajează Comisia să elaboreze criterii obiective pentru recunoașterea biocombustibililor avansați în vederea stimulării inovării și a adoptării lor de către piață; |
| --- | --- |

53.

| 54. | subliniază importanța realizării decarbonizării pe termen lung a sectorului transporturilor și invită Comisia să încurajeze o mai mare pătrundere pe piață a biocombustibililor avansați cu eficiență ridicată în materie de emisii de gaze, care respectă ierarhia deșeurilor ca parte a economiei circulare și care respectă criterii solide de durabilitate ecologică și socială, cu scopul de a reduce și mai mult utilizarea combustibililor fosili și emisiile de gaze cu efect de seră; salută propunerea Comisiei de a consolida cerințele privind reducerea gazelor cu efect de seră pentru a se asigura că biocombustibilii continuă să respecte obiectivele UE în materie de climă; subliniază importanța contabilizării solide și credibile a emisiilor și a absorbțiilor rezultate din bioenergie, conform propunerii de Regulamentul privind exploatarea terenurilor, schimbarea destinației terenurilor și silvicultura (LULUCF) (COM(2016)0479); |
| --- | --- |

54.

| 55. | subliniază că doar biocombustibilii pe bază de culturi care respectă criteriile de durabilitate ar trebui calculați în obiectivele în materie de climă ale statelor membre, conform propunerii de Regulament privind partajarea eforturilor (COM(2016)0482); |
| --- | --- |

55.

| 56. | invită Comisia să urmărească îndeaproape dezvoltarea tehnologiei privind hidrogenul din surse regenerabile de energie și să se angajeze la efectuarea unui studiu de fezabilitate privind rolul și posibilitățile de utilizare a hidrogenului în sistemul european de transport; |
| --- | --- |

56.

| 57. | subliniază faptul că combustibilii sintetici (lichizi și gazoși) proveniți din excedentul energiilor din surse regenerabile, în special din energia solară și cea eoliană la producția de vârf, care altfel s-ar risipi, ar putea contribui la reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră ale flotelor existente din perspectiva ciclului de viață, crescând în același timp producția de energie din surse regenerabile; |
| --- | --- |

57.

| 58. | invită Comisia și statele membre ca, în contextul economiei circulare, al politicii privind emisiile și clima și al obiectivelor Uniunii privind energia din surse regenerabile, să sporească și să sprijine pe deplin producția de biogaz verde prin procesarea îngrășămintelor; |
| --- | --- |

58.

| 59. | salută faptul că întreprinderile din UE sunt în prezent lideri mondiali în tehnologiile ce privesc combustibilii sintetici și consideră că aceasta reprezintă o oportunitate de consolidare a creșterii economice și a ocupării forței de muncă de înaltă calitate în UE; subliniază, prin urmare, importanța creării unui cadru care să încurajeze dezvoltarea și lansarea în continuare a acestor tehnologii; |
| --- | --- |

59.

| 60. | consideră că promovarea garanțiilor de origine ar putea duce la o creștere importantă a ponderii energiei din surse regenerabile în sectorul transporturilor; |
| --- | --- |

60.

| 61. | remarcă faptul că abordarea UE privind energia durabilă ar trebui să fie neutră din punct de vedere tehnologic, iar obiectivele politicilor UE privind sustenabilitatea ar trebui să se concentreze asupra reducerii emisiilor care dăunează mediului și sănătății; |
| --- | --- |

61.

| 62. | solicită Comisiei să utilizeze pe deplin potențialul Centrului Comun de Cercetare (JRC) pentru efectuarea de cercetări în domeniul energiei curate pentru transport; |
| --- | --- |

62.

| 63. | salută sprijinul existent în cadrul programului Orizont 2020 pentru cercetare, dezvoltare și inovare în ceea ce privește transportul curat și energia durabilă și solicită ca acest sprijin să fie acordat în continuare în următorul CFM (Cadrul financiar multianual); |
| --- | --- |

63.

| 64. | subliniază importanța cercetării și dezvoltării pentru abordarea provocărilor tehnologice în ceea ce privește mobilitatea cu emisii scăzute; îndeamnă Comisia să sprijine puternic în continuare programele de cercetare, cum ar fi Clean Sky și SESAR (Programul de cercetare privind managementul traficului aerian în cadrul cerului unic european); |
| --- | --- |

64.

Infrastructura de transport și investițiile

| 65. | îndeamnă Comisia și statele membre să intensifice cofinanțarea de către UE a proiectelor din domeniul transporturilor care contribuie la politicile climatice și calitatea aerului și la reducerea la minimum a altor costuri externe în cadrul Fondului european pentru investiții strategice (FEIS) și al TEN-T; |
| --- | --- |

65.

| 66. | consideră că proiectele din cadrul Mecanismului pentru interconectarea Europei (MCE) sunt esențiale pentru Strategia europeană pentru o mobilitate cu emisii scăzute de dioxid de carbon și regretă faptul că bugetul MCE a fost utilizat pentru alimentarea FEIS; solicită, prin urmare, restabilirea bugetului MCE și reiterează faptul că FEIS II ar trebui finanțat din alte surse; în plus, consideră că ar trebui să se evite finanțarea proiectelor eligibile din cadrul MCE de către FEIS; |
| --- | --- |

66.

| 67. | subliniază importanța unei utilizări eficiente a FEIS sau a combinării FEIS cu fondurile ESI; consideră că statele membre ar trebui să investească mai mult în sistemele lor feroviare și să depună eforturi pentru a crește ratele de absorbție ale fondurilor de coeziune pentru proiectele feroviare; |
| --- | --- |

67.

| 68. | reamintește importanța menținerii rețelei de infrastructură în stare bună și la niveluri înalte de calitate, deoarece acest lucru facilitează fluxul și permite, de asemenea, reducerea congestiei și, prin urmare, a nivelului de emisii de CO2 și de alți poluanți; |
| --- | --- |

68.

| 69. | îndeamnă Comisia să pună la dispoziție mai multe fonduri pentru ca orașele să depună oferte comune pentru o infrastructură sau tehnologii care ar contribui la decarbonizarea transportului urban și la reducerea poluării aerului cu emisii provenind de la vehiculele rutiere; indică faptul că aceasta ar include, dar nu s-ar limita doar la stațiile publice de reîncărcare pentru vehiculele electrice, sistemele de partajare a autoturismelor și a bicicletelor și dezvoltarea transportului public; |
| --- | --- |

69.

| 70. | subliniază importanța măsurilor de sprijin financiar pentru inovarea în cadrul sectorului și pentru protejarea mediului cu ocazia lucrărilor de infrastructură; |
| --- | --- |

70.

Responsabilizarea cetățenilor și a factorilor de decizie în materie de schimbare a comportamentului

| 71. | încurajează orașele să includă obiective de reducere a emisiilor de GES și strategii pentru aerul curat în proiectele lor de mobilitate [de exemplu, planurile de mobilitate urbană durabilă (SUMP)] și solicită Comisiei să acorde prioritate cofinanțării de către UE a proiectelor de mobilitate urbană care contribuie la atingerea unor astfel de obiective, inclusiv prin susținerea inovațiilor care sprijină orașele în acest sens; |
| --- | --- |

71.

| 72. | consideră că unul dintre cele mai eficiente moduri de a reduce emisiile și de a îmbunătăți eficacitatea transportului este promovarea transportului în comun; consideră că este important să se consolideze rolul serviciilor publice de transport; solicită, de asemenea, Comisiei și statelor membre să încurajeze și să faciliteze, prin acordarea de stimulente, achiziționarea, atât de către autoritățile publice, cât și de către flotele private, a unor vehicule mai curate și mai puțin poluante; |
| --- | --- |

72.

| 73. | subliniază oportunitățile oferite de achizițiile publice verzi pentru un transport mai durabil, în special pentru autobuzele (sub)urbane; |
| --- | --- |

73.

| 74. | invită Comisia să consolideze rețelele orașelor pioniere care, în planificarea lor urbană, acordă prioritate mobilității durabile, cum ar fi mersul pe jos, ciclismul, îmbunătățirea transportului public, utilizarea în comun a automobilelor și co-voiajarea, și să permită autorităților locale, regionale și naționale să împărtășească în acest sens cele mai bune practici în ceea ce privește reducerea emisiilor de GES și strategiile pentru aerul curat; invită Comisia, de asemenea, să încurajeze autoritățile locale, regionale și naționale să integreze pe deplin nevoile și procedurile legate de transport, locuințe și amenajarea teritoriului pentru a realiza mai bine obiectivele politicii privind clima; |
| --- | --- |

74.

| 75. | invită Comisia și statele membre, având în vedere eșecul standardelor europene pentru vehiculele ușoare de a reflecta emisiile reale, să examineze beneficiile introducerii unei etichete sau a unui standard pentru vehiculele cu emisii foarte mici, care ar respecta valorile limită de emisii în condiții reale de conducere; |
| --- | --- |

75.

| 76. | consideră că trebuie acordată o atenție sporită creșterii integrării și a atractivității formelor nemotorizate de transport, deoarece acest lucru ar reduce în mare măsură atractivitatea formelor private de transport; |
| --- | --- |

76.

| 77. | invită Comisia să includă nevoile legate de transport ale cetățenilor din zonele rurale și din zonele îndepărtate în strategiile sale pentru o mobilitate cu emisii scăzute de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

77.

| 78. | încurajează toate entitățile publice să încorporeze criterii de durabilitate în achizițiile publice; |
| --- | --- |

78.

| 79. | sprijină Comisia, statele membre și regiunile să investească mai mult în combinarea și integrarea rețelei de ciclism EuroVelo cu rețelele feroviare TEN-T; |
| --- | --- |

79.

| 80. | subliniază că se așteaptă demult propunerea de revizuire a Regulamentului privind siguranța generală și invită Comisia să o publice înainte de sfârșitul anului 2017; consideră că tehnologia pentru „adaptarea inteligentă a vitezei” este matură și poate salva multe vieți și ar trebui, prin urmare, să fie introdusă fără întârziere pentru toate vehiculele; subliniază că „vizibilitatea directă” în ceea ce privește camioanele este o soluție foarte eficientă pentru evitarea accidentelor cu utilizatorii vulnerabili ai drumurilor și subliniază, de asemenea, că standardele obligatorii în această privință ar trebui să facă parte din propunere; |
| --- | --- |

80.

Cereri specifice sectorului

Motociclete, autoturisme și camionete

| 81. | solicită Comisiei să prezinte o propunere de standarde pentru 2025 privind autoturismele și camionetele, în conformitate cu poziția exprimată de Parlament în cadrul procedurii privind două acte legislative din 2013 (31) și confirmată în declarațiile aferente ale Comisiei privind obiectivul 2025 (32); subliniază că aceste standarde medii privind flota ar trebui calculate pe baza noii proceduri de testare a vehiculelor ușoare, armonizată la nivel mondial (WLTP) și să reflecte traiectoria pe termen lung de reducere a emisiilor stabilită pentru cadrul climatic și energetic al UE 2030 și obiectivele pe termen lung ale Acordului de la Paris; |
| --- | --- |

81.

| 82. | salută introducerea noii WLTP; subliniază, cu toate acestea, că, în lumina faptului că cercetările demonstrează că noul ciclu de testare WLTP în laboratoare va înregistra în continuare un decalaj de aproximativ 20 % față de emisiile reale și va rămâne deschis pentru optimizarea și manipularea testelor, ar trebui elaborată o metodologie ex post privind emisiile în condiții reale de conducere pentru CO2, complementară WLTP; ia act de faptul că această metodologie ar putea să se bazeze pe dispozitivele de măsurare instalate deja pe vehicule, de exemplu contoarele de consum de carburant; în plus, ia act de faptul că, în acest scop și pentru a obține date fiabile, ar trebui elaborată o abordare standard privind colectarea, stocarea, utilizarea și comunicarea valorilor consumului de carburant, prin utilizarea maximă a senzorilor instalați deja în vehicule, cu respectarea pe deplin a regulilor de confidențialitate; solicită Comisiei să ia în considerare soluții suplimentare pentru reducerea emisiilor de CO2 din sectorul transporturilor și, în special, să țină seama mai mult de contribuția ponderii vehiculelor ușoare la reducerea directă a emisiilor de CO2 generate de vehicule; |
| --- | --- |

82.

| 83. | reamintește că, pentru ca testele privind emisiile în condiții reale de conducere să fie eficace pentru reducerea discrepanțelor dintre emisiile măsurate în laborator și pe șosea, specificațiile testului și procedurile de evaluare ar trebui să fie stabilite cu mare atenție și ar trebui să acopere o gamă largă de condiții de conducere, inclusiv diferențele de temperatură, sarcina motorului, viteza vehiculului, altitudinea, tipul de șosea și alți parametri întâlniți atunci când se circulă în Uniune; |
| --- | --- |

83.

| 84. | solicită adoptarea rapidă a unui sistem de etichetare armonizat, obligatoriu și transparent la nivelul UE, care să ofere consumatorilor date exacte, solide și comparabile privind consumul de carburant, ciclul de viață, emisiile de CO2 și emisiile de poluanți atmosferici ale autoturismelor introduse pe piață; solicită revizuirea Directivei privind etichetarea autovehiculelor (Directiva 1999/94/CE), care ar trebui să fie modificată pentru a include o cerință obligatorie privind obligativitatea de a furniza informații cu privire la alte emisii de poluanți atmosferici, cum ar fi NOx și particulele în suspensie; |
| --- | --- |

84.

| 85. | invită Comisia să revizuiască Directiva privind o energie curată pentru transporturi (Directiva 2014/94/UE) și să prezinte un o propunere de regulament privind standardele de emisii de CO2 pentru flotele auto care vor intra pe piață după 2025, cu scopul de a elimina treptat autoturismele noi cu emisii de CO2; |
| --- | --- |

85.

| 86. | solicită Comisiei să introducă un obiectiv minim privind proporția de autoturisme cu emisii zero pentru toți producătorii; |
| --- | --- |

86.

| 87. | subliniază avantajele pentru economia europeană ale unei tranziții timpurii la acele vehicule care, în urma evaluării ciclului de viață (ECV), s-a dovedit că au cel mai scăzut impact asupra climei; subliniază că această tranziție va permite producătorilor de automobile din Europa să rămână competitivi pe plan mondial, păstrând în același timp locurile de muncă existente și creând altele noi; |
| --- | --- |

87.

| 88. | dorește ca finanțările cercetării tehnologice să crească tot mai mult în raport cu producția, gestiunea și eliminarea bateriilor motoarelor electrice, pentru ca acestea să devină tot mai durabile din punct de vedere ecologic; |
| --- | --- |

88.

| 89. | subliniază faptul că Comisia a lansat o serie de proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva statelor membre care au încălcat Directiva 2008/50/CE privind calitatea aerului prin depășirea continuă a valorilor limită de NO2 și PM10; îndeamnă Comisia să își exercite competențele de control pentru a împiedica introducerea pe piață a autoturismelor poluante cu motor diesel care contribuie în mod semnificativ la eliberarea de emisii de NO2 și de PM10 în atmosferă și care nu respectă normele UE privind omologarea de tip și emisiile generate de autoturismele și vehiculele utilitare ușoare; |
| --- | --- |

89.

| 90. | subliniază necesitatea sprijinirii IMM-urilor în scopul participării în număr mare la procesul de producție de componente și vehicule pentru a asigura o concurență echitabilă pe piața transporturilor și pentru a încuraja procesele de cercetare și inovare; |
| --- | --- |

90.

| 91. | invită Comisia să se asigure că reglementarea aplicabilă emisiilor de CO2 după anul 2020 ține cont, pe cât posibil, de toate metodele tehnologice de reducere a emisiilor de CO2 generate de transportul rutier; ia act de faptul că reglementarea ar trebui să țină seama, în special, de posibilitățile oferite de cei mai recenți combustibilii alternativi (de exemplu, combustibili electrici, combustibili sintetici, transformarea energiei electrice în gaze, combustibili lichizi obținuți prin transformarea energiei electrice); |
| --- | --- |

91.

Vehicule grele

| 92. | subliniază faptul că vehiculele grele vor fi responsabile pentru 40 % din emisiile totale de CO2 din transportul rutier dacă nu vor fi luate măsuri suplimentare până în 2030; îndeamnă Comisia, prin urmare, să prezinte o propunere privind certificarea, monitorizarea și raportarea cu privire la vehiculele grele până la sfârșitul anului 2017, precum și standarde ambițioase pentru 2025 privind emisiile de CO2 până în 2018, pe baza celor mai corecte date disponibile; salută introducerea Instrumentului de calculare a consumului de energie al vehiculelor (VECTO) de simulare a eficienței vehiculelor de marfă și subliniază că este necesar să se asigure în continuare accesul la date de monitorizare transparente, realiste și actualizate; |
| --- | --- |

92.

| 93. | invită Comisia să înceapă elaborarea, pe baza unui studiu comparativ, a unei strategii europene privind camioanele cu emisii reduse de dioxid de carbon pentru a sprijini introducerea pe piață a autobuzelor și a camioanelor eficiente din punct de vedere energetic și cu emisii zero; subliniază că există deja inițiative ale statelor membre privind transportul rutier de mărfuri cu emisii zero; |
| --- | --- |

93.

| 94. | consideră că ar trebui să se sprijine utilizarea în creștere a motoarelor curate pentru vehiculele grele, de exemplu electrice sau alimentate cu GNL, și că aceasta necesită investiții importante și strategice în infrastructură; |
| --- | --- |

94.

| 95. | solicită Comisiei să prevadă și să permită statelor membre să acorde stimulente pentru tranzit și prioritate de circulație vehiculelor cu emisii reduse sau cu emisii zero de-a lungul întregilor rețele transeuropene de transport; |
| --- | --- |

95.

| 96. | subliniază faptul că autobuzele urbane cu emisii scăzute și zero ar putea contribui la reducerea semnificativă a emisiilor poluante din zonele urbane; solicită, prin urmare, utilizarea de autobuze urbane cu emisii zero, prin introducerea în Directiva privind vehiculele nepoluante (Directiva 2009/33/CE, aflată în prezent în curs de revizuire), a unor criterii ecologice de achiziții publice; solicită Comisiei și statelor membre să faciliteze și să promoveze utilizarea fondurilor UE disponibile, cum ar fi fondurile ESI, pentru a sprijini măsurile corespunzătoare; |
| --- | --- |

96.

| 97. | subliniază că este important să se creeze condițiile potrivite pentru stimularea energiei alternative cu emisii scăzute pentru transporturi și remarcă faptul că acest lucru poate fi facilitat prin asigurarea unui cadru clar și pe termen lung pentru industrie, pe care să se bazeze investițiile privind decarbonizarea combustibililor și alte tehnologii noi; invită Comisia să ia în considerare realizarea unui studiu de fezabilitate cu privire la posibilele soluții oferite, pe care să se poată baza o strategie cu emisii reduse de dioxid de carbon pentru transportul rutier de mărfuri; |
| --- | --- |

97.

| 98. | sprijină planul Comisiei de dezvoltare a unei platforme pentru autobuzele ecologice, care să reunească operatorii de transport cu autobuzul, autoritățile locale, producătorii de autobuze și resursele energetice, pentru a încuraja adoptarea rapidă a vehiculelor ecologice și invită Comisia să promoveze autobuzul ca formă ecologică durabilă de transport public; |
| --- | --- |

98.

| 99. | ia act de faptul că există numeroase tehnologii noi și inovații bazate pe tehnologiile existente, care pot avea beneficii semnificative pentru mediu, cum ar fi anvelope mai bune, lubrifianți îmbunătățiți, transmisii mai eficiente și motoare hibride, remarcând faptul că Europa ar trebui să fie lider în domeniul tehnologic în această privință; invită Comisia să analizeze rolul acestor tehnologii în ceea ce privește îmbunătățirea eficienței și a performanței de mediu; |
| --- | --- |

99.

| 100. | subliniază importanța îmbunătățirii calității aerului în UE și a respectării limitelor privind calitatea aerului înconjurător din UE, precum și a nivelurilor recomandate de OMS; invită, în acest sens, Comisia să revizuiască limitele de emisii prevăzute în anexa I la Regulamentul (CE) nr. 715/2007 privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește emisiile provenind de la vehiculele ușoare pentru pasageri și de la vehiculele ușoare comerciale (Euro 5 și Euro 6) și privind accesul la informațiile referitoare la repararea și întreținerea vehiculelor, precum și să prezinte propuneri, după caz, privind noi limite neutre din punct de vedere tehnologic Euro 7 aplicabile până în 2025 pentru toate vehiculele utilitare ușoare care fac obiectul prezentului regulament; |
| --- | --- |

100.

| 101. | subliniază că obiectivele de reducere a emisiilor și de calitate a aerului impun acțiuni care vizează și vehiculele mai vechi și reamintește, în acest sens, că retehnologizarea este cea mai rapidă și mai rentabilă metodă de a reduce emisiile și poluanții generați de flota veche, deoarece folosirea sistematică a sistemelor avansate de post-tratare a gazelor de eșapament provenind de la motoarele diesel permite vehiculelor grele mai vechi, cum ar fi autobuzele și camioanele, să funcționeze în mod ecologic, îndeplinind chiar și cele mai stricte cerințe de emisie și atingând gradul maxim de reducere a emisiilor de NOx, NO2 și particule în suspensie; invită, prin urmare, Comisia să prezinte orientări comune la nivelul UE prin care să încurajeze statele membre să utilizeze pe deplin soluțiile de retehnologizare și, de asemenea, să garanteze eligibilitatea pentru finanțare în cadrul instrumentelor financiare ale UE care vizează decarbonizarea sistemului de transport; |
| --- | --- |

101.

Omologarea de tip și supravegherea pieței

| 102. | solicită un sistem mai cuprinzător și coordonat de omologare de tip și de supraveghere a pieței, la nivelul UE, care să implice o supraveghere la nivelul UE și un sistem de control puternice și de încredere, pentru remedierea deficiențelor și a lacunelor legale constatate în urma scandalului „Dieselgate”; subliniază importanța adoptării rapide a propunerii Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind omologarea și supravegherea pieței autovehiculelor și a remorcilor acestora (COM(2016)0031), precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate destinate vehiculelor respective; reamintește, în acest sens, mandatul de negociere al Parlamentului, adoptat la 4 aprilie 2017; confirmă faptul că adoptarea în viitor a regulamentului susmenționat ar trebui să asigure o mai mare transparență și condiții de concurență echitabile pentru toate părțile interesate în sectorul vehiculelor, să stabilească norme eficiente pentru a proteja consumatorii și să asigure punerea în aplicare deplină a noului cadru de omologare de tip și de supraveghere a pieței; |
| --- | --- |

102.

| 103. | salută Orientările privind evaluarea strategiilor auxiliare de control al emisiilor și prezența dispozitivelor de manipulare, publicate de Comisie la 26 ianuarie 2017, în scopul sprijinirii statelor membre și a autorităților competente în detectarea dispozitivelor de manipulare; |
| --- | --- |

103.

| 104. | regretă adoptarea unor factori de conformitate ridicați pentru emisiile de NOx, care, din cauza lacunelor, permit emisiile excesive, inclusiv a celor provenind de la autoturisme după 2020; îndeamnă Comisia să revizuiască factorul de conformitate pentru testele privind emisiile în condiții reale de conducere (RDE) pentru emisiile de NOx în 2017, astfel cum este prevăzut în cel de-al doilea pachet privind RDE, și să îl revizuiască în continuare în fiecare an, în conformitate cu evoluțiile tehnologice, astfel încât acesta să fie redus la 1 până cel târziu în 2021; |
| --- | --- |

104.

| 105. | solicită adoptarea rapidă a celui de-al patrulea pachet legislativ privind RDE, pentru a completa cadrul de reglementare pentru noua procedură de omologare de tip, precum și punerea rapidă în aplicare a acestui cadru; |
| --- | --- |

105.

Căi ferate

| 106. | sprijină cu fermitate noile cereri ale Comisiei de propuneri cu privire la legăturile feroviare transfrontaliere care lipsesc la nivel regional și salută perspectiva minimizării sau a reducerii impactului asupra climei; solicită Comisiei să continue să ia în considerare aceste proiecte și să lanseze cereri de candidaturi în cadrul Mecanismului pentru interconectarea Europei, precum și în cadrul modificării Regulamentului (UE) nr. 913/2010 privind rețeaua feroviară europeană pentru un transport de marfă competitiv, pentru a ține seama mai bine de eficacitatea reală a diferitelor tipuri de transport feroviar în ceea ce privește impactul lor asupra eficienței energetice în sectorul transporturilor; |
| --- | --- |

106.

| 107. | sprijină prioritatea pe care Comisia o acordă investițiilor în infrastructura feroviară, în special, în ceea ce privește legăturile lipsă și legăturile transfrontaliere; reamintește în acest sens faptul că, în special pentru transportul de marfă, rețeaua feroviară este un sistem de transport de masă, performant și durabil; |
| --- | --- |

107.

| 108. | susține realizarea tranziției de la transportul rutier la transportul feroviar (Shift2Rail), prin creșterea interoperabilității diferitelor moduri de transport; |
| --- | --- |

108.

| 109. | solicită propuneri ambițioase pentru Directiva privind transportul combinat, care să promoveze mai bine transportul de marfă eficient și să încurajeze un transfer modal către transportul feroviar și căile navigabile interioare pentru a îndeplini obiectivele de transfer modal pentru 2030 și 2050 stabilite în Cartea albă din 2011 intitulată „Zece obiective pentru un sistem de transport competitiv și eficient din punctul de vedere al utilizării resurselor”; |
| --- | --- |

109.

| 110. | invită statele membre, Comisia și părțile interesate din sectorul feroviar să ia toate măsurile necesare pentru implementarea întreprinderii comune Shift2Rail, pentru a accelera integrarea tehnologiilor avansate în soluțiile feroviare inovatoare, a crește atractivitatea transportului feroviar și a consolida poziția industriei feroviare europene; |
| --- | --- |

110.

| 111. | solicită statelor membre să pună în aplicare fără întârziere Directiva 2012/34/UE, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2015/909 al Comisiei și cel de-al patrulea pachet feroviar, pentru a asigura stabilirea competitivă a taxelor de acces la calea ferată, care să permită o concurență transmodală echitabilă; |
| --- | --- |

111.

| 112. | invită Comisia să examineze dezavantajele transportului feroviar de călători (de exemplu, cele legate de impozitare, taxe de acces și subvenții directe și indirecte) în comparație cu alte moduri de transport și să creeze condiții de concurență echitabile; |
| --- | --- |

112.

| 113. | reiterează importanța interoperabilității și a coordonării cu celelalte moduri de transport, a creșterii fiabilității și a reducerii zgomotului, precum și a transportului multimodal neîntrerupt; |
| --- | --- |

113.

| 114. | subliniază nevoia unei puneri în aplicare depline, eficiente și uniforme a Regulamentului (UE) nr. 913/2010 privind rețeaua feroviară pentru un transport de marfă competitiv, care va aduce beneficii atât transportului de marfă, cât și industriei; |
| --- | --- |

114.

Aviație

| 115. | solicită Comisiei să îmbunătățească eficiența aviației, inter alia, asigurând punerea rapidă în aplicare de către statele membre a inițiativei privind cerul unic european, participând în mod activ la activitatea desfășurată de OACI în vederea garantării unor standarde internaționale ambițioase în materie de CO2 și furnizând fonduri adecvate pentru întreprinderea comună de cercetare în domeniul managementului traficului aerian în cadrul cerului unic european (SESAR) și pentru inițiativele tehnologice comune privind Clean Sky; |
| --- | --- |

115.

| 116. | reamintește că spațiul aerian face și el parte din piața unică europeană, iar orice fragmentare care rezultă în urma utilizării sale ineficiente sau a practicilor naționale divergente (de exemplu, cu privire la procedurile operaționale, impozite, taxe etc.), conduce la prelungirea duratei zborurilor, întârzieri, consum suplimentar de combustibil, precum și emisii mai mari de CO2, pe lângă impactul negativ asupra restului pieței și reducerea competitivității UE; |
| --- | --- |

116.

| 117. | subliniază că sectorul aviației ar trebui să contribuie în mod adecvat, corect și eficient la atingerea obiectivelor în materie de climă pentru 2030 și a obiectivelor Acordului de la Paris și, astfel, să contribuie la atingerea obiectivului de dezvoltare durabilă (ODD) al acțiunii în domeniul politicilor climatice; |
| --- | --- |

117.

| 118. | recunoaște decizia adoptată de cea de-a 39-a sesiune a Adunării OACI de a elabora o schemă de măsuri globale bazate pe piață pentru aviația internațională; solicită Comisiei să evalueze decizia, inclusiv angajamentele voluntare și rezervele formulate de state, și să monitorizeze progresele înregistrate în punerea în aplicare a deciziei, la nivel internațional și intern, în cele 67 de state care intenționează să participe în mod voluntar la schema de măsuri globale bazate pe piață; invită Comisia să prezinte o evaluare, în timp util, pentru a verifica, printre altele, caracterul adecvat al dispozițiilor din acord privind o creștere neutră din punctul de vedere al emisiilor de carbon, pentru a limita creșterea emisiilor din sectorul aviației, în conformitate cu obiectivele de la Paris; ia act de faptul că revizuirea acordului OACI este prevăzută să aibă loc la fiecare trei ani, ceea ce ar trebui să îl facă mai ambițios și mai robust; |
| --- | --- |

118.

| 119. | ia act de propunerea Comisiei din 3 februarie 2017 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE, care are scopul de a menține limitările actuale ale domeniului de aplicare pentru activitățile de aviație și de a pregăti implementarea unei măsuri globale bazate pe piață începând din anul 2021 (COM(2017)0054), care propune limitarea în continuare a ariei geografice de aplicare a schemei UE de comercializare a certificatelor de emisii (ETS) pentru aviație; invită Comisia să efectueze o evaluare și revizuire suplimentare ale EU ETS pentru perioada de după 2020, odată ce va exista mai multă claritate în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurii globale bazate pe piață; |
| --- | --- |

119.

| 120. | subliniază importanța încurajării celor mai bune și celor mai scurte rute de zbor, în scopul economisirii carburantului și al reducerii emisiilor nocive, în comparație cu rutele mai lungi alese pentru a evita spații aeriene cu costuri mai ridicate; |
| --- | --- |

120.

| 121. | subliniază importanța continuării stimulării cercetării în acest domeniu pentru a crește investițiile în tehnologii pentru dezvoltarea unei aviații durabile, prin promovarea conceperii de aeronave mai ușoare, a utilizării tehnologiei digitale și prin satelit pentru a sprijini o gestionare mai eficientă a rutelor aeriene, a producției și a utilizării combustibililor alternativi de nouă generație, în special având în vedere faptul că, în acest sector, nu există multe alternative la combustibilii lichizi tradiționali, inclusiv prin dezvoltarea unor parteneriate public-privat; |
| --- | --- |

121.

| 122. | solicită Comisiei să caute noi modalități de sprijinire a utilizării combustibililor din surse regenerabile în aviație, pentru a reduce emisiile de GES în acest sector; |
| --- | --- |

122.

| 123. | invită statele membre și industria aeronautică să încurajeze elaborarea de măsuri suplimentare pentru promovarea inițiativelor inteligente care vizează reducerea emisiilor în sectorul aviației, de la, către și în interiorul aeroporturilor; |
| --- | --- |

123.

Transportul maritim

| 124. | ia act de faptul că se depun eforturi la nivelul Organizației Maritime Internaționale (OMI) pentru a limita emisiile maritime internaționale și, prin urmare, încurajează OMI să adopte, fără întârziere, obiective și măsuri clare de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră; subliniază totuși că, în lipsa unui sistem comparabil care să funcționeze în cadrul OMI, emisiile de CO2 din porturile Uniunii și în timpul călătoriilor înspre și dinspre porturile de escală ale Uniunii ar trebui să fie cuprinse în EU ETS începând cu 2023; solicită Comisiei să stabilească condițiile de promovare a utilizării de combustibili alternativi, cum ar fi gazul natural, GPL și hidrogenul, și să promoveze integrarea tehnologiilor regenerabile (de exemplu, vele, baterii, panouri solare și generatoare eoliene) în sectorul maritim; subliniază, în acest sens, că trebuie luate în considerare instrumente financiare la nivelul statelor membre și al UE pentru a accelera investițiile în flotele ecologice; |
| --- | --- |

124.

| 125. | subliniază faptul că, în vederea asigurării unei reduceri globale eficiente a emisiilor de gaze cu efect de seră generate de transportul maritim internațional, în scopul îndeplinirii obiectivului de limitare a încălzirii globale sub 2 grade al Acordului de la Paris COP21 privind schimbările climatice, precum și în vederea abordării obstacolelor actuale de pe piață în ceea ce privește proiectarea navelor și eficiența operațională, sistemul de monitorizare, raportare și verificare (MRV) al UE ar trebui modificat pentru a se alinia la sistemul de colectare a datelor (SCD) recent adoptat de Organizația Maritimă Internațională, păstrând în același timp transparența, verificarea și colectarea de date de lucru privind transporturile reale; |
| --- | --- |

125.

| 126. | subliniază importanța transpunerii și a punerii pe deplin în aplicare a Directivei privind instalarea infrastructurii pentru combustibili alternativi (Directiva 2014/94/UE), inclusiv crearea de puncte de realimentare cu GNL de-a lungul coridoarelor TEN-T și în porturile maritime; consideră că utilizarea pe scară mai largă a GNL în transportul de mărfuri ar putea contribui la mobilitatea cu emisii scăzute, având în vedere obiectivele internaționale pe termen lung privind clima și energia; |
| --- | --- |

126.

| 127. | consideră că este necesară crearea unei macro-regiuni europene a Mării Negre pentru ca oportunitățile care decurg din cooperarea transfrontalieră în această regiune să poată fi fructificate; |
| --- | --- |

127.

| 128. | subliniază faptul că soluțiile inovatoare de finanțare și utilizarea structurilor UE de sprijinire a investițiilor puse la dispoziție de către Banca Europeană de Investiții (BEI) ar trebui să ofere instrumente utile pentru a ajuta armatorii să suporte și/sau să acopere costurile inițiale ale acțiunilor de reducere a emisiilor de GES; |
| --- | --- |

128.

| 129. | salută adoptarea recentă de către OMI a unei limite globale de sulf de 0,5 %, care ar trebui să evite 250 000 de decese premature la nivel mondial; |
| --- | --- |

129.

| 130. | sprijină introducerea mai multor zone de control al emisiilor de sulf și al emisiilor de NOx în Europa; |
| --- | --- |

130.

| 131. | reamintește că reducerea emisiilor de negru de fum din transportul maritim, în special în regiunea arctică, este esențială pentru reducerea încălzirii globale; |
| --- | --- |

131.

| 132. | subliniază rolul important pe care îl poate juca transportul combinat în reducerea emisiilor; ia act de propunerile Comisiei de modernizare a Directivei privind transportul combinat (COM(2017)0648), ceea ce ar trebui să stimuleze o trecere la transportul de mărfuri pe calea ferată și pe căile navigabile interioare; |
| --- | --- |

132.

Căi navigabile interioare

| 133. | consideră că sunt necesare măsuri suplimentare pentru a garanta un sector al transporturilor pe căi navigabile interioare ecologic și eficient; reiterează importanța măsurilor de susținere financiară pentru inovarea în cadrul sectorului cu scopul de a spori eficiența energetică a navelor și de a proteja mediul în timpul lucrărilor de infrastructură; |
| --- | --- |

133.

| 134. | solicită Comisiei să prezinte o revizuire a Directivei privind serviciile de informații fluviale (RIS) (33) în 2018 pentru a promova utilizarea RIS în vederea reducerii emisiilor pe căile navigabile interioare și pentru a stabili un temei juridic valabil la nivelul UE pentru schimbul transfrontalier de date, care să permită punerea în aplicare mai cuprinzătoare a RIS transfrontaliere și integrarea digitală cu alte moduri de transport; |
| --- | --- |

134.

| 135. | subliniază faptul că transportul fluvial din Europa ar trebui încurajat și exploatat și solicită Comisiei să aloce sprijin financiar pentru a curăța navele scufundate, ținând cont de faptul că operațiunile sunt costisitoare și având în vedere perspectiva dezvoltării regionale odată cu creșterea navigației fluviale și a transportului fluvial în piața internă; |
| --- | --- |

135.

| 136. | încurajează Comisia și statele membre să prezinte măsuri cu privire la utilizarea energiei eoliene și a celei solare, precum și cu privire la ecologizarea motoarelor și a combustibilului navelor de pe căile navigabile interioare, printre altele, prin sublinierea bunelor practici ale liderilor din acest domeniu și prin sprijinirea finanțării unor căi navigabile interioare curate prin intermediul fondului de dezmembrare a navelor și al instrumentelor FEIS/BEI; |
| --- | --- |

136.

| 137. | subliniază că, având în vedere nevoile reale ale pieței, este nevoie de un sprijin puternic la nivelul UE, la nivel național și la nivel regional pentru a se asigura că un număr suficient de porturi interioare din rețeaua centrală TEN-T sunt dotate cu infrastructuri energetice alternative și puncte de realimentare și de depozitare accesibile publicului pentru transportul pe căile navigabile interioare, la distanțe adecvate; |
| --- | --- |

137.

o

o o

| 138. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

138.

---

(1)  JO C 316, 22.9.2017, p. 155.

(2)  JO L 120, 15.5.2009, p. 5.

(3)  JO L 348, 20.12.2013, p. 1.

(4)  JO L 140, 5.6.2009, p. 1.

(5)  JO L 145, 31.5.2011, p. 1.

(6)  JO L 12, 18.1.2000, p. 16.

(7)  JO L 188, 18.7.2009, p. 1.

(8)  JO L 123, 19.5.2015, p. 55.

(9)  JO L 275, 25.10.2003, p. 32.

(10)  JO L 140, 5.6.2009, p. 16.

(11)  JO L 350, 28.12.1998, p. 58.

(12)  JO L 239, 15.9.2015, p. 1.

(13)  JO L 142, 5.6.1999, p. 26.

(14)  JO L 166, 30.4.2004, p. 124.

(15)  JO L 268, 13.10.2009, p. 11.

(16)  JO L 276, 20.10.2010, p. 22.

(17)  JO L 368, 17.12.1992, p. 38.

(18)  JO L 300, 14.11.2009, p. 88.

(19)  JO L 307, 28.10.2014, p. 1.

(20)  JO L 332, 28.12.2000, p. 81.

(21)  JO L 255, 30.9.2005, p. 11.

(22)  JO L 280, 27.10.2009, p. 52.

(23)  JO C 399, 24.11.2017, p. 10.

(24)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0292.

(25)  JO L 344, 17.12.2016, p. 1.

(26)  Texte adoptate: P8_TA(2017)0100.

(27)  Texte adoptate: P8_TA(2017)0097.

(28)  https://www.eea.europa.eu/soer-2015/europe/air

(29)  https://www.eea.europa.eu/publications/air-quality-in-europe-2015/download

(30)  Rezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2016 referitoare la o strategie a UE pentru gazul natural lichefiat și pentru stocarea gazelor (Texte adoptate, P8_TA(2016)0406).

(31)  JO L 103, 5.4.2014, p. 15; JO L 84, 20.3.2014, p. 38.

(32)  A se vedea documentele Consiliului 5584/14 și 6642/14.

(33)  Directiva 2005/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 septembrie 2005 privind serviciile de informații fluviale (RIS) armonizate pe căile navigabile interioare de pe teritoriul Comunității (JO L 255, 30.9.2005, p. 152).

---

RECOMANDĂRI

Parlamentul European

Miercuri, 13 decembrie 2017

| 11.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 369/132 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 369/132

---

P8_TA(2017)0491

Recomandare în urma anchetei privind spălarea de bani, evitarea obligațiilor fiscale și evaziunea fiscală

Recomandarea Parlamentului European din 13 decembrie 2017 adresată Consiliului și Comisiei în urma anchetei privind spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală (2016/3044(RSP))

(2018/C 369/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 116 și 226 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 116 și 226 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Decizia 95/167/CE, Euratom, CECO a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei din 19 aprilie 1995 privind modalitățile de exercitare a dreptului de anchetă al Parlamentului European (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 95/167/CE, Euratom, CECO a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei din 19 aprilie 1995 privind modalitățile de exercitare a dreptului de anchetă al Parlamentului European (1),

| — | având în vedere Decizia sa din 8 iunie 2016 privind constituirea unei Comisii de anchetă pentru examinarea pretinsei încălcări a dreptului Uniunii și administrări defectuoase în aplicarea acestuia în legătură cu spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală, precum și competențele, componența și mandatul comisiei (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia sa din 8 iunie 2016 privind constituirea unei Comisii de anchetă pentru examinarea pretinsei încălcări a dreptului Uniunii și administrări defectuoase în aplicarea acestuia în legătură cu spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală, precum și competențele, componența și mandatul comisiei (2),

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 25 noiembrie 2015 (3) și din 6 iulie 2016 (4) referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 25 noiembrie 2015 (3) și din 6 iulie 2016 (4) referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 decembrie 2015 conținând recomandări adresate Comisiei privind favorizarea transparenței, a coordonării și a convergenței în politicile de impozitare a societăților în Uniune (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 decembrie 2015 conținând recomandări adresate Comisiei privind favorizarea transparenței, a coordonării și a convergenței în politicile de impozitare a societăților în Uniune (5),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 26 iunie 2017 privind evaluarea riscurilor privind spălarea banilor și finanțarea terorismului care afectează piața internă și sunt legate de activități transfrontaliere (COM(2017)0340); |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 26 iunie 2017 privind evaluarea riscurilor privind spălarea banilor și finanțarea terorismului care afectează piața internă și sunt legate de activități transfrontaliere (COM(2017)0340);

| — | având în vedere exercițiul de inventariere și analiza lacunelor în materie de competențe ale unităților de informații financiare ale UE și obstacolele cu care se confruntă acestea în obținerea și schimbul de informații desfășurate de platforma unităților de informații financiare din UE, realizat de Platforma unităților de informații financiare a Uniunii Europene (Platforma FIU a UE) la 15 decembrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere exercițiul de inventariere și analiza lacunelor în materie de competențe ale unităților de informații financiare ale UE și obstacolele cu care se confruntă acestea în obținerea și schimbul de informații desfășurate de platforma unităților de informații financiare din UE, realizat de Platforma unităților de informații financiare a Uniunii Europene (Platforma FIU a UE) la 15 decembrie 2016,

| — | având în vedere proiectul de recomandare a Comisiei de anchetă privind spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de recomandare a Comisiei de anchetă privind spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală,

| — | având în vedere raportul final al Comisiei de anchetă privind spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală (A8-0357/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final al Comisiei de anchetă privind spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală (A8-0357/2017),

| — | având în vedere articolul 198 alineatul (12) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 198 alineatul (12) din Regulamentul său de procedură,

1.   
  Generalități

| 1. | constată cu îngrijorare că scandalul „Panama Papers” a zdruncinat încrederea cetățenilor în sistemele noastre financiare și fiscale; subliniază cât de importante sunt restabilirea încrederii publicului și asigurarea unor sisteme fiscale echitabile și transparente, precum și a justiției fiscale și sociale; invită, în acest sens, Uniunea Europeană și statele sale membre să pună în aplicare și să-și consolideze în mod corespunzător instrumentele juridice pentru a transforma secretul în transparență, cooperare reciprocă și schimb de informații, precum și să combată în mod mai eficient spălarea banilor și îndeamnă statele membre să-și simplifice sistemele fiscale pentru a asigura o mai mare echitate în domeniul impozitării și să investească în economia reală; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază necesitatea urgentă de a redefini modelul de impozitare european pentru a limita concurența neloială între statele membre; |
| --- | --- |

2.

| 3. | regretă numărul de cazuri de administrare defectuoasă pe care Comisia de anchetă pentru examinarea pretinsei încălcări a normelor de drept sau a administrării defectuoase în aplicarea dreptului Uniunii în legătură cu spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală le-a descoperit în relație cu punerea în aplicare a legislației UE și subliniază puternica sa îngrijorare legată de încălcările celei de-a treia directive privind combaterea spălării banilor (a treia directivă CSB) (6) în ceea ce privește cooperarea din partea unităților de informații financiare (FIU); îndeamnă atât Comisia, cât și statele membre să-și consolideze eforturile, angajamentele, cooperarea și investițiile în resursele financiare și umane alocate pentru îmbunătățirea supravegherii și a aplicării normelor, nu numai în vederea prevenirii și combaterii mai eficace a practicilor ilegale, cum ar fi spălarea de bani, evaziunea fiscală și frauda fiscală, ci și pentru a preveni și a combate evitarea obligațiilor fiscale și planificarea fiscală agresivă, care, chiar dacă sunt legale, contravin spiritului legii; reamintește principiul previzibilității acuzațiilor; invită Comisia și statele membre să asigure că orice încălcare a legii este pedepsită în mod cuvenit; insistă asupra rentabilității eforturilor în acest sens; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită statele membre să adopte măsuri cu privire la cazurile raportate de spălare de bani și rapoartele de tranzacții suspecte în vederea efectuării unei anchete corespunzătoare de îndată ce autorităților le sunt aduse la cunoștință informațiile; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reamintește cadrul UE privind rapoartele de tranzacții suspecte și subliniază necesitatea cooperării internaționale mai strânse între unitățile de informații financiare din UE și cele din afara UE; solicită, de asemenea, competențe de investigare sporite pentru organismele europene, în special Europol și Eurojust, în cazurile de spălare de bani; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reamintește faptul că verificarea corespunzătoare a beneficiarilor reali finali este esențială pentru a evita utilizarea societăților fictive pentru spălarea de bani (astfel cum a indicat cazul „Azerbaijan Laundromat”); solicită, de asemenea, implementarea și aplicarea efectivă a directivei europene privind combaterea spălării banilor; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită statelor membre să nu practice planificarea fiscală agresivă la nivelul ofertei prin promovarea publicitară și oferirea unor decizii fiscale și a unor avantaje sau prin adoptarea unor norme ad-hoc; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită toate jurisdicțiile care au transpus sau vor transpune recomandările OCDE privind combaterea erodării bazei impozabile și transferul profiturilor în legislația națională să respecte nu doar litera, dar și spiritul recomandărilor; reamintește că transparența este un instrument important pentru combaterea evaziunii fiscale, în special a planificării fiscale agresive; |
| --- | --- |

8.

| 9. | consideră regretabil faptul că, atât în legislația de la nivelul UE, cât și în cea de la nivel național privind evaziunea fiscală și combaterea spălării de bani, mai există încă multe lacune și consideră că se impune de urgență o punere în aplicare riguroasă și îmbunătățirea în continuare a legislației în vigoare; salută eforturile și progresele mari realizate de la izbucnirea scandalului „Panama Papers” în ceea ce privește elaborarea de noi propuneri legislative menite să creeze strategii favorabile incluziunii, dar regretă lipsa de voință politică în rândul anumitor state membre pentru realizarea unor progrese în domeniul reformelor și al asigurării aplicării legii, care ar produce schimbări reale; |
| --- | --- |

9.

| 10. | consideră regretabil faptul că, la nivelul Consiliului, chestiunile de politică fiscală sunt deseori blocate de anumite state membre; reiterează avertizările Comisiei TAXE1 conform cărora, dând fiecărui stat membru un drept de veto în ceea ce privește chestiunile fiscale, regula unanimității din cadrul Consiliului reduce motivația de a trece de la starea actuală la o soluție implicând o mai bună cooperare; invită din nou Comisia să aplice procedura prevăzută la articolul 116 din TFUE, care permite modificarea cerinței privind unanimitatea în cazurile în care Comisia constată că o diferență dintre actele cu putere de lege și actele administrative din statele membre denaturează condițiile de concurență de pe piața internă; |
| --- | --- |

10.

| 11. | observă că evitarea sarcinilor fiscale, evaziunea fiscală și spălarea de bani continuă să fie fenomene globale care impun, prin urmare, un răspuns cuprinzător, clar și coerent, bazat pe sprijin reciproc și pe o cooperare mai strânsă la nivelul UE și la nivel mondial; îndeamnă Comisia să își asume un rol de lider în lupta globală împotriva evitării obligațiilor fiscale, a evaziunii fiscale și a spălării de bani; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ia act cu preocupare de lipsa unor măsuri ambițioase și concrete de combatere a paradisurilor fiscale; în acest sens, atrage atenția asupra faptului că doar îmbunătățirea transparenței nu va fi suficientă pentru a soluționa problema; subliniază, prin urmare, că trebuie insistat de urgență în favoarea cooperării internaționale și a unei abordări multilaterale în care trebuie să fie implicate țări dezvoltate și țări în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

12.

| 13. | face apel la statele membre și la instituțiile UE să sprijine și să promoveze un summit interguvernamental la nivelul ONU pentru a defini o foaie de parcurs și un plan de acțiune comun vizând eliminarea paradisurilor fiscale; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că este necesar să se definească un concept privind sediile întreprinderilor digitale pentru a lua în considerare pe deplin digitalizarea mediului de afaceri și pentru a garanta că societățile care obțin venituri într-un stat membru fără să aibă un sediu fizic în acel stat membru sunt tratate în același fel ca societățile care dețin un sediu fizic; solicită, prin urmare, Comisiei să includă întreprinderile digitale în domeniul de aplicare al tuturor măsurilor fiscale și de combatere a evitării obligațiilor fiscale adoptate la nivel european; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia și statele membre să dea dovadă de inițiativă și să nu aștepte dezvăluiri ale mass-mediei pentru a trata aceste probleme ca priorități; reamintește că transparența nu poate fi sectorială; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că trebuie să rămânem vigilenți pentru a garanta că Brexitul nici nu favorizează concurența fiscală între celelalte 27 de state membre pentru a atrage anumite industrii și servicii situate în Regatul Unit, nici nu conduce la relaxarea eforturilor de combatere a evaziunii fiscale din Regatului Unit, inclusiv din teritoriile sale de peste mări și din alte teritorii conexe; atrage atenția Comisiei asupra faptului că această dimensiune ar trebui să fie luată în considerare în mod corespunzător în cursul celei de a doua faze a Brexitului, la negocierea oricărui parteneriat sau acord comercial cu Regatul Unit; |
| --- | --- |

16.

| 17. | regretă decizia Comisiei de a pune capăt angajamentului său legat de raportul bienal anticorupție privind toate statele membre; ia act de faptul că monitorizarea combaterii corupției de către Comisie se va face prin intermediul semestrului european; este de părere că combaterea corupției ar putea fi eclipsată de alte probleme economice și financiare în cadrul acestui proces; solicită Comisiei să conducă prin puterea exemplului, reîncepând să publice raportul și angajându-se să adopte o strategie anticorupție mult mai credibilă și mai amplă; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită Comisia și statele membre să efectueze o evaluare a impactului cu privire la posibilitatea înregistrării obligatorii sau a interzicerii dreptului de proprietate, inclusiv pentru beneficiarii reali, asupra conturilor financiare și a societăților fictive de către resortisanții UE și întreprinderile din UE în țările incluse pe lista UE a jurisdicțiilor fiscale necooperante și pe lista UE a țărilor cu deficiențe strategice în regimurile de combatere a spălării banilor, pentru a preveni evaziunea și frauda fiscală; |
| --- | --- |

18.

2.   
  Evaziunea fiscală și evitarea obligațiilor fiscale

2.1.   Structurile offshore

| 19. | subliniază necesitatea urgentă de a se formula o definiție comună la nivel internațional a ceea ce constituie un centru financiar offshore (OFC), un paradis fiscal, o jurisdicție opacă, o jurisdicție fiscală necooperantă și o țară cu un risc ridicat în ceea ce privește spălarea de bani; solicită să se ajungă la un acord internațional cu privire la aceste definiții, fără a se aduce atingere publicării imediate a listei negre comune a UE; subliniază că aceste definiții presupun stabilirea unor criterii clare și obiective; |
| --- | --- |

19.

| 20. | reamintește statelor membre importanța normei generale anti-abuz în politica fiscală și încurajează autoritățile fiscale să utilizeze acest principiu în mod consecvent pentru a evita crearea de structuri în scopuri de fraudă fiscală și evaziune fiscală; |
| --- | --- |

20.

| 21. | consideră, în vederea promovării unei mai bune cooperări internaționale, că este esențial, de asemenea, să se mențină caracterul obiectiv din punct de vedere juridic al acestor definiții, precum și aplicarea lor, întrucât unele jurisdicții ar putea să adere la standardele convenite pe plan internațional fără a le aplica însă în practică; subliniază că aceste definiții nu ar trebui să fie influențate politic și ar trebui să motiveze jurisdicțiile care figurează în listă să adopte măsuri care să conducă la eliminarea lor de pe listă; |
| --- | --- |

21.

| 22. | reamintește că asumarea în mod oficial a unui angajament referitor la standardele convenite la nivel internațional reprezintă un prim pas, însă numai punerea corectă în aplicare a acestor standarde și eforturile reale vor reduce factorii de risc și vor combate cu succes spălarea banilor, frauda fiscală și evaziunea fiscală; |
| --- | --- |

22.

| 23. | reamintește că zonele de comerț liber și zonele de liber schimb nu trebuie folosite abuziv pentru a obține aceleași efecte ca și paradisurile fiscale sau a eluda normele internaționale în materie de transparență în scopul spălării de bani; invită Comisia să soluționeze problema reprezentată de zonele de liber schimb din Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită Comisia să prezinte o propunere legislativă pentru a asigura faptul că structurile offshore care au unul sau mai mulți beneficiari reali în statele membre sunt supuse unor cerințe de audit și de dezvăluire a informațiilor privind conturile care sunt similare cu cele ce se aplică în jurisdicția europeană în care se află beneficiarul real; |
| --- | --- |

24.

| 25. | consideră că UE ar trebui să interzică întreținerea de relații comerciale cu structurile juridice stabilite în paradisuri fiscale dacă beneficiarul final nu poate fi identificat; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită Comisia să publice un raport public anual privind utilizarea fondurilor UE, precum și transferurile de bani de la Banca Europeană de Investiții (BEI) și Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD) către structuri offshore, inclusiv numărul și natura proiectelor blocate, explicații privind motivele pentru blocarea proiectelor și acțiunile întreprinse ca urmare a acestui fapt, pentru a asigura că fondurile UE nu contribuie direct sau indirect la evitarea obligațiilor fiscale și la frauda fiscală; |
| --- | --- |

26.

2.1.1.   O listă comună la nivelul UE a jurisdicțiilor fiscale necooperante

| 27. | salută rolul de frunte al Comisiei în elaborarea criteriilor pentru înregistrarea pe o listă comună la nivelul UE a jurisdicțiilor fiscale necooperante; își exprimă regretul cu privire la durata excesivă a acestui proces; invită Consiliul să nu reducă, ci să sporească gradul de strictețe a criteriilor pentru această listă; insistă ca toate criteriile propuse de Comisie să fie luate în considerare, inclusiv, dar nu numai, absența impozitului pe profit sau o rată a impozitului pe profit aproape de zero, și subliniază importanța acestora pentru ca lista să fie eficace și nearbitrară; consideră că criteriile de transparență ar trebui să se aplice pe deplin și că criteriile ar trebui să țină seama în mod corespunzător și de punerea în aplicare și de asigurarea respectării legii; invită Consiliul, pentru ca această listă să fie eficace și credibilă, să instituie sancțiuni comune severe și disuasive împotriva țărilor incluse în listă și subliniază că evaluarea fiecărei țări trebuie efectuată în condiții de transparență; invită Consiliul și Comisia să instituie un mecanism de revizuire transparent și obiectiv, în care să fie implicat și Parlamentul, pentru a actualiza lista în viitor; reamintește că scopul acestei liste este de a schimba comportamentul acestor jurisdicții față de spălarea de bani și de facilitarea fraudei fiscale; |
| --- | --- |

27.

| 28. | regretă faptul că lista comună a UE a jurisdicțiilor fiscale necooperante, care a fost aprobată și publicată de Consiliu, se axează numai pe jurisdicțiile din afara UE, omițând țările din cadrul UE care au promovat și au facilitat în mod sistematic practici fiscale dăunătoare și care nu îndeplinesc criteriul fiscalității echitabile; subliniază că cel puțin patru state membre ar fi fost incluse pe această listă dacă li s-ar aplica aceleași criterii elaborate de UE, fapt demonstrat de o simulare efectuată de Oxfam; este îngrijorat de faptul că excluderea necondiționată a statelor UE din procesul de monitorizare afectează legitimitatea, credibilitatea și eficacitatea întregului proces; |
| --- | --- |

28.

| 29. | este de părere că, atunci când lista UE a jurisdicțiilor fiscale necooperante va fi în vigoare, Comisia ar trebui să propună acte legislative de însoțire care să prevadă obligații armonizate pentru autoritățile fiscale din fiecare stat membru de a comunica anual date privind valoarea totală și destinația transferurilor de bani efectuate de fiecare stat membru către fiecare jurisdicție aflată pe listă; |
| --- | --- |

29.

| 30. | solicită ca sancțiunile să se aplice și societăților, băncilor și firmelor de contabilitate și avocatură, precum și consultanților fiscali despre care s-a dovedit că au fost implicați în activități ilegale, dăunătoare sau incorecte cu jurisdicțiile necooperante sau că au facilitat mecanisme fiscale ilegale, dăunătoare sau incorecte de impozitare a societăților, prin utilizarea unor instrumente juridice în aceste jurisdicții; |
| --- | --- |

30.

| 31. | regretă că în dosarul „Panama Papers” figurează și câțiva cetățeni, entități și persoane expuse politic din UE; încurajează statele membre să clarifice dacă aceste mențiuni au fost investigate în mod corespunzător și, dacă da, dacă constituie o încălcare a legislației naționale; subliniază că, din păcate, în mod similar, mulți cetățeni, entități și persoane expuse politic au refuzat, atunci când li s-a solicitat să coopereze cu Comisia de anchetă a Parlamentului pentru examinarea pretinsei încălcări a normelor de drept sau a administrării defectuoase în aplicarea dreptului Uniunii în legătură cu spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală, să furnizeze informații care ar fi putut fi utile în scopurile urmărite de această comisie; |
| --- | --- |

31.

| 32. | observă că, potrivit celor mai recente date privind investițiile străine directe publicate de Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE), Luxemburgul și Țările de Jos înregistrează împreună mai multe investiții din străinătate decât SUA, marea majoritate a acestora fiind investiții în entități cu scop special care nu au o activitate economică considerabilă, iar Irlanda înregistrează investiții din străinătate mai mari decât Germania sau Franța; subliniază că, potrivit Biroului Național de Statistică, investițiile străine în Malta se ridică la 1 474 % față de dimensiunea economiei acestei țări; observă că, potrivit cercetărilor efectuate de Universitatea din Amsterdam, din toate investițiile realizate de societăți care au ajuns în paradisuri fiscale, 23 % au tranzitat prin Țările de Jos; consideră că aceste date demonstrează clar că unele state membre facilitează activități excesiv de intense de transfer al profiturilor în detrimentul altor state membre; |
| --- | --- |

32.

| 33. | invită Comisia să prezinte, până la sfârșitul anului 2018, un raport de evaluare a regimurilor fiscale ale statelor membre și jurisdicțiilor lor dependente, regiunilor sau altor structuri administrative care facilitează evaziunea fiscală și frauda fiscală și pot avea un impact negativ asupra pieței unice; |
| --- | --- |

33.

2.1.2.   O listă a UE cu țările terțe care prezintă un risc ridicat în ceea ce privește spălarea de bani

| 34. | regretă faptul că Comisia nu a realizat încă propria sa evaluare independentă pentru identificarea țărilor terțe cu un grad ridicat de risc și deficiențe strategice, astfel cum se prevede în dispozițiile directivei privind combaterea spălării banilor, ci s-a bazat doar pe lista furnizată de Grupul de Acțiune Financiară Internațională (GAFI), din care face parte și Comisia; regretă faptul că Comisia nu a răspuns în mod satisfăcător la solicitările Parlamentului în această privință; |
| --- | --- |

34.

| 35. | invită Comisia să-și intensifice activitatea cu privire la elaborarea propriei sale liste și să informeze Parlamentul în ceea ce privește punerea în aplicare a foii sale de parcurs și, mai ales, angajamentul său de a crește toate resursele de care grupul operativ are nevoie pentru prevenirea infracțiunilor financiare; |
| --- | --- |

35.

| 36. | consideră că este de importanță primordială ca obiectivele UE să fie mai ambițioase decât cele ale GAFI în această privință; observă în acest sens că sunt necesare investiții mai consistente în resursele umane și în cele financiare sau optimizarea repartizării lor în cadrul Comisiei în vederea consolidării procedurii de examinare; |
| --- | --- |

36.

| 37. | consideră că scopul acestei liste este de a încuraja jurisdicțiile să-și schimbe comportamentul în ceea ce privește spălarea de bani și finanțarea terorismului și de a descuraja alte state de la punerea în aplicare a unor politici similare, cu efecte potențial negative; |
| --- | --- |

37.

| 38. | invită Comisia ca, în vederea asigurării coerenței și a complementarității, să fie instituția centrală atât pentru lista țărilor terțe cu grad ridicat de risc întocmită cu scopul de a combate spălarea de bani, cât și pentru revizuirea listei europene a paradisurilor fiscale; |
| --- | --- |

38.

2.2.   Alte acte legislative în materie fiscală

| 39. | salută noua legislație adoptată în ultimii doi ani ca reacție la „LuxLeaks”; salută angajamentul UE față de proiectul OCDE privind erodarea bazei impozabile și transferul profiturilor; invită statele membre să transpună rapid legislația UE în sistemele lor juridice și să asigure respectarea acesteia; |
| --- | --- |

39.

| 40. | solicită un sistem ambițios de raportare publică pentru fiecare țară în parte, pentru a îmbunătăți transparența fiscală și controlul public al întreprinderilor multinaționale, întrucât acest lucru îi va permite publicului larg să aibă acces la informații privind profiturile realizate, subvențiile primite și impozitele plătite de aceste întreprinderi în jurisdicțiile în care își desfășoară activitatea; îndeamnă Consiliul să ajungă la un acord cu privire la propunerea de a iniția negocieri cu celelalte instituții ale UE pentru a adopta un sistem public de raportare pentru fiecare țară în parte, aceasta fiind o măsură esențială pentru asigurarea unei transparențe mai mari a informațiilor fiscale ale întreprinderilor față de toți cetățenii; |
| --- | --- |

40.

| 41. | subliniază că raportarea publică pentru fiecare țară în parte va permite investitorilor și acționarilor să ia în considerare politicile fiscale ale întreprinderilor atunci când iau hotărâri în cadrul reuniunilor acționarilor sau când decid să investească; |
| --- | --- |

41.

| 42. | reamintește că informațiile fiscale ar trebui să devină o componentă esențială a rapoartelor financiare prezentate de întreprinderi; |
| --- | --- |

42.

| 43. | îndeamnă Consiliul să ajungă rapid la un acord ambițios cu privire la cele două etape ale bazei de impozitare consolidate comune pentru întreprinderi; reamintește că, în plus față de reducerea costurilor pentru întreprinderi și pentru administrațiile fiscale din statele membre, acest lucru ar soluționa problema prețurilor de transfer și ar asigura o concurență mai loială în cadrul pieței unice; subliniază că armonizarea bazelor de impozitare este cea mai bună soluție pentru a pune capăt optimizării fiscale și planificării fiscale agresive prin mijloace legale; reamintește că este nevoie de o nouă definiție obligatorie pentru „sediul permanent”, cu scopul de a asigura faptul că impozitarea se face acolo unde se desfășoară activitatea economică și unde se generează valoare economică; subliniază că aceasta ar trebui însoțită de criterii obligatorii minime prin care să se stabilească dacă activitatea economică desfășurată este suficientă pentru a fi impozitată într-un stat membru, cu scopul de a evita problema pe care o reprezintă societățile de tip „cutie poștală”, în special ținând seama de provocările pe care le implică economia digitală; |
| --- | --- |

43.

| 44. | încurajează Comisia și statele membre să inițieze reforme mult mai ambițioase în domeniul fiscal; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază că, pentru ca impozitarea unitară să funcționeze ca un instrument care să pună capăt transferului de profituri, aceasta trebuie să aibă loc la nivel global și că punerea în aplicare a bazei de impozitare consolidate comune a întreprinderilor la nivelul UE implică riscul de a crea o situație în care pierderile actuale ale statelor membre ale UE în beneficiul restului lumii ar putea fi menținute, precum și riscul de a permanentiza exploatarea restului lumii de către unele state membre; observă că o abordare limitată strict la nivelul UE ar putea elimina stimulentele pentru transferul profiturilor în cadrul UE, dar ar putea duce la o mare creștere a stimulentelor și a ocaziilor de transfer al profiturilor în afara UE; |
| --- | --- |

45.

| 46. | reamintește recomandarea sa de a se asigura extinderea schimbului automat de informații privind deciziile fiscale la toate deciziile și de a se garanta accesul Comisiei la toate informațiile relevante, în vederea asigurării respectării normelor europene în domeniul concurenței (7); |
| --- | --- |

46.

| 47. | invită Comisia să prezinte cât de curând posibil o propunere legislativă de revizuire a Directivei privind cooperarea administrativă (DAC) (8), pentru a intensifica cooperarea fiscală dintre statele membre prin introducerea unei obligații de a răspunde unor cereri grupate legate de chestiuni de natură fiscală, astfel încât o țară europeană să poată furniza toate informațiile necesare altor părți pentru ca acestea să poată urmări penal evazioniștii de la nivel transfrontalier; reamintește propunerea sa de modificare a DAC în vederea îmbunătățirii coordonării statelor membre în materie de audit fiscal (9); |
| --- | --- |

47.

| 48. | regretă că, potrivit normelor UE privind ajutoarele de stat, impozitele neplătite și recuperate de la beneficiarii unor ajutoare fiscale ilegale rămân în țara care a acordat ajutoarele, dar nu sunt transferate țărilor care au suferit o diminuare a bazelor lor de impozitare din cauza sistemelor fiscale care creează denaturări; invită, așadar, Comisia să elaboreze metodologii adecvate de calcul al pierderilor de venituri suferite de statele membre afectate și proceduri de recuperare adecvate prin care să se asigure repartizarea impozitelor neplătite către statele membre în care a avut loc efectiv activitatea economică în cauză; |
| --- | --- |

48.

| 49. | consideră că reformele fiscale trebuie să permită întotdeauna exercitarea controlului cetățenilor și să asigure accesul, informarea și formarea societății civile, în scopul participării lor active la elaborarea acestor politici, aceste lucruri neconstituind o practică obișnuită în prezent; |
| --- | --- |

49.

| 50. | subliniază, în plus, că legislația fiscală atât de la nivel național, cât și de la nivel european trebuie să fie simplificată și elaborată în așa fel încât să fie accesibilă oricărui cetățean, care să poată evita astfel acea complexitate care este utilă industriei evaziunii fiscale; |
| --- | --- |

50.

| 51. | invită Comisia să propună o revizuire a Directivei 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice (10), care să includă măsurile de prevenire a colaborării administrațiilor publice cu societățile care recurg la paradisuri fiscale; |
| --- | --- |

51.

| 52. | invită Comisia să realizeze, sub forma unui raport public, o evaluare cuprinzătoare a celor 19 ani de activitate a Grupului de lucru pentru codul de conduită (impozitarea întreprinderilor), cu accent pe rezultatele obținute în ceea ce privește prevenirea apariției la nivel transfrontalier a unor regimuri dăunătoare privind impozitarea societăților; solicită realizarea unei reforme a Grupului de lucru pentru codul de conduită, care să se bazeze pe concluziile evaluării și să aibă ca rezultat creșterea transparenței și a eficienței activității acestuia, deoarece grupul trebuie să aibă un rol central în eforturile UE de a realiza îmbunătățiri în acest domeniu; solicită ca Parlamentul European să dobândească competențe de control și de responsabilitate în ceea ce privește grupul; |
| --- | --- |

52.

| 53. | invită Comisia să realizeze o listă a tuturor regimurilor dăunătoare cu privire la care Grupul de lucru pentru codul de conduită nu a putut ajunge la un acord și să publice această listă; invită Comisia să evalueze, până în 2020, impactul regimurilor fiscale favorabile pentru brevete care respectă abordarea bazată pe conexiune și să cuantifice, dacă se poate, impactul acestora asupra inovării și a pierderilor de la nivelul colectării impozitelor; |
| --- | --- |

53.

| 54. | regretă că în dosarul „Panama Papers” figurează și câteva state membre ale UE; invită Comisia să lanseze, în cooperare cu autoritățile fiscale, o evaluare extinsă a măsurilor fiscale potențial dăunătoare existente în statele membre care denaturează concurența și a măsurilor în vigoare de combatere a acestora, precum și a efectelor de propagare ale acestor măsuri asupra altor jurisdicții; solicită instituirea unui mecanism de control eficace, care să monitorizeze statele membre în ceea ce privește posibilele noi măsuri fiscale dăunătoare pe care le-ar putea introduce; |
| --- | --- |

54.

| 55. | invită Comisia să prezinte o propunere legislativă pentru a aborda chestiunea legată de conversiile transfrontaliere și transferurile sediilor și să elaboreze norme clare privind mutarea sediului unei societăți în UE, inclusiv norme pentru a combate societățile de tip „cutie poștală”; |
| --- | --- |

55.

| 56. | îndeamnă Comisia și toate statele membre să garanteze că se pune capăt practicii de inversiune fiscală, o practică prin care o corporație multinațională este cumpărată de o societate mai mică localizată într-un paradis fiscal și adoptă domiciliul legal al acesteia din urmă, astfel încât să își transfere sediul social și să reducă sarcina fiscală globală a întreprinderii combinate, un proces care este urmat de scindarea nerezonabilă a profiturilor prin realizarea de plăți deductibile în paradisul fiscal (sub formă de împrumuturi, redevențe și servicii, de exemplu), care au ca obiectiv evitarea impozitelor pe profiturile interne ale respectivei corporații multinaționale; |
| --- | --- |

56.

| 57. | subliniază că trebuie să se acorde o atenție specială practicilor fiscale dăunătoare utilizate cel mai des, precum abuzurile legate de regimurile fiscale favorabile pentru brevete, instrumente derivate, SWAP-uri etc., folosite în scopul eludării fiscale; |
| --- | --- |

57.

| 58. | salută concluziile Comisiei din august 2016 privind ajutoarele de stat, conform cărora Irlanda a acordat în mod ilegal 13 miliarde EUR sub formă de scutiri necuvenite de taxe companiei Apple; pune în discuție decizia guvernului irlandez de a contesta această decizie în încercarea de a nu colecta suma datorată; |
| --- | --- |

58.

| 59. | invită statele membre să identifice și să înceteze toate utilizările oricăror forme de amnistiere fiscală care ar putea duce la spălare de bani și la evaziune fiscală sau care ar putea împiedica autoritățile naționale să folosească datele puse la dispoziție pentru a derula anchete cu privire la infracțiunile fiscale; |
| --- | --- |

59.

| 60. | își exprimă îngrijorarea cu privire la intențiile administrației SUA de a promova scutiri de taxe pentru marile corporații și o dereglementare financiară; invită Comisia să monitorizeze cu atenție reforma fiscală propusă în SUA, cunoscută sub numele de „Blueprint”, și posibilitatea ca în această țară să fie pusă în aplicare o amnistiere fiscală pentru a permite repatrierea profiturilor de către marile companii din domeniul tehnologic la un impozit foarte redus; |
| --- | --- |

60.

| 61. | solicită statelor membre să își consolideze administrațiile fiscale cu o capacitate adecvată de personal pentru a asigura colectarea eficientă a veniturilor fiscale și pentru a combate practicile fiscale dăunătoare, dat fiind faptul că lipsa resurselor și reducerile de personal, pe lângă lipsa unei formări adecvate, a instrumentelor tehnice și a competențelor de anchetă, au îngreunat semnificativ demersurile administrațiilor fiscale din unele state membre; |
| --- | --- |

61.

| 62. | constată un exemplu de sistem de evitare a obligațiilor fiscale în UE, așa-numita structură „Double Irish”, care va fi eliminată treptat până în 2020; invită toate statele membre să își monitorizeze tratatele privind dubla impunere, pentru a se asigura că mecanismele de evitare a sarcinilor fiscale nu sunt exploatate prin tratamentul fiscal neuniform; |
| --- | --- |

62.

| 63. | regretă faptul că nu există date statistice fiabile și obiective privind amploarea evaziuni fiscale și a evitării sarcinilor fiscale; subliniază importanța elaborării unor metodologii adecvate și transparente de cuantificare a dimensiunii acestor fenomene, precum și a impactului lor asupra finanțelor publice, a activităților economice și a investițiilor publice; |
| --- | --- |

63.

| 64. | invită Comisia să elaboreze orientări pentru a se distinge în mod clar între practicile ilegale și cele legale, chiar dacă contravin spiritului legii, în ceea ce privește evaziunea fiscală și evitarea sarcinilor fiscale pentru a asigura securitate juridică pentru toate părțile implicate; invită statele membre și țările terțe să prezinte o propunere prin care să se asigure că amenzile și sancțiunile pecuniare aplicate evazioniștilor și intermediarilor nu sunt deductibile din punct de vedere fiscal; |
| --- | --- |

64.

| 65. | subliniază că aplicarea unei strategii fiscale responsabile trebuie considerată un pilon al responsabilității sociale a întreprinderilor și că practicile de evaziune fiscală, evitare a sarcinilor fiscale și planificare fiscală agresivă nu sunt compatibile cu responsabilitatea socială a întreprinderilor; invită din nou Comisia să includă acest element într-o strategie actualizată a UE privind responsabilitatea socială a întreprinderilor; |
| --- | --- |

65.

| 66. | invită întreprinderile să facă din respectarea tuturor obligațiilor fiscale care le revin, fără să le evite în vreun fel, o parte integrantă a responsabilității lor sociale; |
| --- | --- |

66.

| 67. | repetă apelul Comisiei TAXE2 de a se crea în cadrul Comisiei Europene un nou Centru pentru coerența și coordonarea politicilor fiscale la nivelul Uniunii, care să evalueze și să monitorizeze la nivelul Uniunii politicile fiscale aplicate de statele membre și să garanteze că statele membre nu aplică noi măsuri fiscale dăunătoare; sugerează ca un astfel de centru să fie abilitat să monitorizeze măsura în care statele membre respectă lista comună de la nivelul UE a jurisdicțiilor necooperante și să asigure și să stimuleze cooperarea dintre administrațiile fiscale naționale (de exemplu, în relație cu formarea și schimbul de bune practici); |
| --- | --- |

67.

| 68. | reafirmă recomandarea Parlamentului (11) de creare a unui catalog de contramăsuri pe care Uniunea și statele membre ar trebui să le aplice în calitate de acționari și de finanțatori ai organismelor publice, ai băncilor și ai programelor de finanțare în raport cu societățile care recurg la paradisurile fiscale în scopul de a institui sisteme de planificare fiscală agresivă și, prin urmare, care nu respectă standardele Uniunii în materie de bună guvernanță în domeniul fiscal; |
| --- | --- |

68.

| 69. | invită din nou Comisia să modifice legislația europeană, inclusiv dispozițiile care privesc Statutul Băncii Europene de Investiții (BEI), Regulamentul privind Fondul european pentru investiții strategice (FEIS), cele patru regulamente privind politica agricolă comună (PAC) și cele cinci fonduri structurale și de investiții europene (Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală, Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime) pentru a interzice ca fondurile UE să ajungă la beneficiari finali sau la intermediari financiari despre care există dovezi că sunt implicați în evaziune fiscală sau planificare fiscală agresivă; |
| --- | --- |

69.

| 70. | invită Comisia și Consiliul să creeze un registru public obligatoriu standardizat al societăților europene pentru a obține informații actualizate și fiabile privind societățile și transparență prin acces transfrontalier la informații comparabile și fiabile legate de societățile din UE; |
| --- | --- |

70.

| 71. | recomandă Comisiei să evalueze impactul transferurilor transfrontaliere ale jucătorilor de fotbal asupra colectării veniturilor de către statele membre și să prezinte toate măsurile considerate relevante pentru abordarea pierderilor semnificative de venituri, inclusiv măsuri cu privire la intermediarii care facilitează astfel de transferuri; |
| --- | --- |

71.

| 72. | invită Comisia să nu încheie acorduri comerciale cu jurisdicții definite de UE ca paradisuri fiscale; |
| --- | --- |

72.

2.3.   Schimbul de informații

| 73. | consideră regretabil faptul că dispozițiile din Directiva privind cooperarea administrativă (DAC), în vigoare în timpul perioadei la care se referă dezvăluirile legate de Panama Papers, nu au fost puse în aplicare efectiv și că volumul de informații și decizii care au făcut obiectul unor schimburi a fost foarte scăzut; reamintește că schimbul automat de informații între autoritățile fiscale reprezintă un instrument esențial cu care statele membre pot asigura asistența reciprocă în colectarea veniturilor fiscale și pot crea condiții echitabile; invită Comisia să prezinte propuneri de intensificare a cooperării fiscale dintre statele membre prin introducerea unei obligații de a răspunde unor cereri grupate legate de chestiuni de natură fiscală, astfel încât o țară europeană să poată furniza toate informațiile necesare altor părți pentru ca acestea să poată urmări penal evazioniștii de la nivel transfrontalier; |
| --- | --- |

73.

| 74. | este foarte îngrijorat din cauza faptului că numărul deciziilor fiscale emise de statele membre pentru societățile multinaționale a crescut în ultimii ani, în ciuda alarmării sociale declanșate de scandalul LuxLeaks; |
| --- | --- |

74.

| 75. | insistă ca Comisia să aibă acces, în conformitate cu normele referitoare la protecția datelor, la toate informațiile care au făcut obiectul unor schimburi în temeiul DAC, pentru a putea monitoriza și asigura corect punerea în aplicare a acestei directive; subliniază că aceste informații ar trebui să fie păstrate într-un registru central gestionat de Comisie, având în vedere competența sa exclusivă în domeniul concurenței; |
| --- | --- |

75.

| 76. | solicită ca schimburile de informații și prelucrarea și utilizarea acestora să se facă mai eficace la nivel global și insistă asupra faptului ca dispozițiile privind standardele comune de raportare (SCR) să fie puse în aplicare eficient și consecvent, trecându-se de la politica denunțării publice din cadrul sistemului de evaluări inter pares la un regim de sancțiuni; atrage atenția asupra faptului că în cadrul schimbului de informații dintre Organizația pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) și statele semnatare participante trebuie să existe o reciprocitate; invită statele membre să susțină țările în curs de dezvoltare participante în ceea ce privește punerea în aplicare a acestor standarde; subliniază că țările trebuie nu doar să își asume angajamentul de a respecta Standardul comun de raportare, ci și să pună în aplicare sistemul și să asigure calitatea înaltă a datelor furnizate; subliniază că actualul Standard comun de raportare are puncte slabe și salută faptul că OCDE lucrează la îmbunătățirea standardului pentru ca acesta să devină mai eficace; invită Comisia să contribuie la eliminarea lacunelor identificate; |
| --- | --- |

76.

| 77. | solicită consolidarea registrelor comerciale publice și a registrelor publice ale beneficiarilor reali, precum și a raportării specifice pentru fiecare țară pentru a depăși restricțiile impuse de schimbul de informații prevăzut în „Convenția multilaterală a OCDE privind punerea în aplicare a măsurilor aferente tratatelor fiscale în vederea prevenirii erodării bazei impozabile și a transferului profiturilor” din iunie 2017, care acordă țărilor posibilitatea de a alege partenerii, ceea ce permite, în practică, bilateralismul; |
| --- | --- |

77.

| 78. | subliniază că schimbul automat obligatoriu de informații în ceea ce privește modalitățile de planificare fiscală posibil agresivă cu o dimensiune transfrontalieră (DAC6) ar trebui să fie accesibil nu doar autorităților fiscale; |
| --- | --- |

78.

| 79. | invită Comisia să asigure reciprocitatea în cadrul schimburilor de informații dintre UE și țările terțe care nu au aderat la standardele convenite pe plan internațional; subliniază necesitatea unor sancțiuni eficace aplicabile instituțiilor financiare care au clienți europeni și care nu respectă standardele privind schimbul automat de informații; consideră că într-o astfel de propunere ar trebui inclus un mecanism de soluționare a litigiilor pentru a soluționa eventualele conflicte dintre UE și țările terțe; recomandă din nou introducerea unui impozit reținut la sursă sau a unor măsuri cu efect asemănător pentru a evita situațiile în care profiturile ar părăsi UE neimpozitate; |
| --- | --- |

79.

| 80. | consideră că entitățile obligate să furnizeze informații către autoritățile fiscale trebuie să fie identice cu cele din Directiva privind combaterea spălării banilor, în special:






  (1) | instituții de credit; |
| --- | --- | --- |

80.

(1)

instituții de credit;

| (2) | instituții financiare; |
| --- | --- |

(2)

instituții financiare;

| (3) | următoarele persoane fizice sau juridice, în exercitarea activităților lor profesionale:






  (a) | auditori, experți contabili externi și consilieri fiscali; |
| --- | --- | --- |

(3)

următoarele persoane fizice sau juridice, în exercitarea activităților lor profesionale:

(a)

auditori, experți contabili externi și consilieri fiscali;

| (b) | notari și alte persoane care exercită profesii juridice liberale, atunci când participă, în numele și pe seama clientului, la orice tranzacție financiară sau imobiliară, sau când acordă asistență pentru planificarea sau efectuarea tranzacțiilor pentru client referitoare la:






  (i) | cumpărarea și vânzarea de bunuri imobile sau entități comerciale; |
| --- | --- | --- |

(b)

notari și alte persoane care exercită profesii juridice liberale, atunci când participă, în numele și pe seama clientului, la orice tranzacție financiară sau imobiliară, sau când acordă asistență pentru planificarea sau efectuarea tranzacțiilor pentru client referitoare la:

(i)

cumpărarea și vânzarea de bunuri imobile sau entități comerciale;

| (ii) | gestionarea banilor, a valorilor mobiliare sau a altor active ale clientului; |
| --- | --- |

(ii)

gestionarea banilor, a valorilor mobiliare sau a altor active ale clientului;

| (iii) | deschiderea sau gestionarea de conturi bancare, conturi de economii sau conturi de valori mobiliare; |
| --- | --- |

(iii)

deschiderea sau gestionarea de conturi bancare, conturi de economii sau conturi de valori mobiliare;

| (iv) | organizarea contribuțiilor necesare pentru crearea, funcționarea sau administrarea societăților; |
| --- | --- |

(iv)

organizarea contribuțiilor necesare pentru crearea, funcționarea sau administrarea societăților;

| (v) | crearea, funcționarea sau administrarea de fiducii, societăți, fundații sau structuri similare; |
| --- | --- |

(v)

crearea, funcționarea sau administrarea de fiducii, societăți, fundații sau structuri similare;

| (c) | furnizori de servicii pentru fiducii sau societăți care nu fac obiectul literei (a) sau (b); |
| --- | --- |

(c)

furnizori de servicii pentru fiducii sau societăți care nu fac obiectul literei (a) sau (b);

| (d) | agenți imobiliari; |
| --- | --- |

(d)

agenți imobiliari;

| (e) | alte persoane care comercializează bunuri, numai în măsura în care plățile sunt efectuate sau încasate în numerar și au o valoare de cel puțin 10 000 EUR, indiferent dacă tranzacția se efectuează printr-o singură operațiune sau prin mai multe operațiuni care par a avea o legătură între ele; |
| --- | --- |

(e)

alte persoane care comercializează bunuri, numai în măsura în care plățile sunt efectuate sau încasate în numerar și au o valoare de cel puțin 10 000 EUR, indiferent dacă tranzacția se efectuează printr-o singură operațiune sau prin mai multe operațiuni care par a avea o legătură între ele;

| (f) | furnizorii de servicii de jocuri; |
| --- | --- |

(f)

furnizorii de servicii de jocuri;

3.   
  Spălarea de bani

3.1.   Legislația privind combaterea spălării de bani

| 81. | subliniază că dispozițiile din DCSB ar trebui să fie puse în practică în mod efectiv și consecvent de către statele membre; invită Comisia și statele membre să asigure respectarea corespunzătoare a legii; invită Comisia să sporească și să asigure resursele necesare pentru sistemele de monitorizare existente; invită Comisia să aloce mai multe resurse grupului său operativ pentru a preveni infracțiunile financiare; |
| --- | --- |

81.

| 82. | subliniază că cadrul juridic al DCSB IV interzice pe deplin acțiunile anonime la purtător, care, cu excepția cazului în care sunt înregistrate în mod corespunzător, s-au dovedit a fi un instrument util pentru crearea de mecanisme internaționale de spălare a banilor; invită statele membre să pună în aplicare și să asigure respectarea în mod corespunzător a DCSB IV, care a intrat în vigoare la 26 iunie 2017; invită Comisia să monitorizeze transpunerea și aplicarea corespunzătoare a directivei; |
| --- | --- |

82.

| 83. | invită Comisia să declanșeze proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva statelor membre pentru nerespectarea dreptului Uniunii, așa cum o arată cazul Panama Papers și alte divulgări de informații; |
| --- | --- |

83.

| 84. | subliniază că trebuie să existe registre actualizate periodic, standardizate, interconectate și accesibile public ale beneficiarilor reali (BO) ai societăților, fundațiilor, trusturilor și altor entități juridice similare pentru a se evita anonimatul beneficiarilor reali finali (UBO); solicită reducerea plafonului actual de deținere de acțiuni în definiția beneficiarilor reali; consideră că UE și statele membre trebuie să preia conducerea în promovarea standardelor de transparență privind beneficiarii reali finali în forurile internaționale; |
| --- | --- |

84.

| 85. | subliniază apelul lansat de reprezentanții FIU din Franța în Comisia de anchetă a Parlamentului privind examinarea pretinsei încălcări a normelor de drept și a administrării defectuoase în aplicarea dreptului Uniunii în legătură cu spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală potrivit căruia, în conformitate cu recomandarea GAFI 26 privind supravegherea financiară, ar trebui să se prevadă în mod explicit la nivel european că autoritatea de supraveghere competentă poate supraveghea inclusiv entitatea-mamă a grupurilor; |
| --- | --- |

85.

| 86. | invită Comisia să supravegheze crearea cadastrelor accesibile publicului; |
| --- | --- |

86.

| 87. | solicită identificarea beneficiarilor reali, între care se numără toate persoanele fizice care dețin sau controlează în ultimă instanță o entitate juridică, alta decât o societate cotată pe o piață reglementată care face obiectul cerințelor de divulgare a informațiilor în conformitate cu dreptul Uniunii sau al unor standarde internaționale echivalente care asigură transparența corespunzătoare a informațiilor privind exercitarea dreptului de proprietate, prin deținerea directă sau indirectă a cel puțin unei acțiuni sau unități minime echivalente de participație în entitatea respectivă, inclusiv prin acțiuni la purtător, sau prin exercitarea controlului prin alte mijloace; |
| --- | --- |

87.

| 88. | constată că banii iliciți depozitați prin răscumpărarea acestor tranzacții sunt transformați în fonduri legitime care provin din tranzacții legitime; insistă, așadar, asupra faptului că este necesar ca normele de combatere a spălării banilor să fie extinse și pe piața imobiliară în scopul prevenirii unor noi fenomene ilicite; |
| --- | --- |

88.

| 89. | subliniază necesitatea de a se îmbunătăți aplicarea măsurilor de precauție privind clientela (CDD), pentru a se asigura o evaluare adecvată a riscurilor legate de profilul clienților; subliniază că, inclusiv în cazul externalizării, obligația privind CDD ar trebui să intre întotdeauna în responsabilitatea entităților cu obligații de raportare; solicită ca această responsabilitate să fie clară și să se prevadă sancțiuni în caz de neglijență sau de conflicte de interese dacă se recurge la externalizare; consideră, de asemenea, că printre entitățile care au obligații de raportare ar trebui incluși, printre altele, agenții imobiliari, pentru a se asigura aplicarea în măsură egală a dispozițiilor privind CDD atât entităților reglementate, cât și celor actualmente nereglementate; solicită armonizarea CDD la nivelul UE, aceste proceduri căpătând o formă adecvată pentru a garanta respectarea lor; |
| --- | --- |

89.

| 90. | consideră că sancțiunile pentru spălarea de bani, evaziune fiscală și fraudă fiscală ar trebui să fie mai severe și disuasive și că statele membre ar trebui să recurgă la abordarea bazată pe riscuri atunci când alocă resurse pentru combaterea acestor practici ilegale; salută, în acest sens, propunerea Comisiei de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind combaterea prin măsuri de drept penal a spălării banilor (COM(2016)0826); invită statele membre să examineze oportunitatea de a interzice negocierile judiciare în cazurile foarte grave de fraudă fiscală; observă, totuși, că UE și statele membre ar trebui să elaboreze în același timp măsuri destinate fiecărei categorii de entități care au obligații de raportare prin care acestea să fie descurajate de la astfel de activități, iar aceste activități să nu mai fie profitabile; invită statele membre să reexamineze termenele de prescripție pentru spălarea de bani, pentru a evita astfel prescripțiile datorate lipsei de măsuri din partea autorităților competente; |
| --- | --- |

90.

| 91. | solicită introducerea la nivel european a unui mecanism de monitorizare eficient, care să se aplice jurisdicțiilor conectate, având în vedere că evaluările inter pares din cadrul GAFI și evaluările reciproce regulate pot fi ușor influențate de favorizări de natură politică sau de altă natură; |
| --- | --- |

91.

| 92. | subliniază că este necesar să se convină la nivelul UE asupra unei definiții comune a noțiunii de „persoană expusă politic”; |
| --- | --- |

92.

| 93. | solicită o definiție armonizată la nivelul UE a noțiunii de „infracțiune fiscală” și crearea unui instrument separat de drept penal care să fie adoptat în temeiul articolului 83 alineatul (2) din TFUE sau, dacă nu, în temeiul articolului 116 din TFUE, în cazul în care statele membre nu pot ajunge la un acord privind eliminarea denaturării condițiilor de concurență pe piața internă; solicită armonizarea la nivelul UE a definiției infracțiunilor premergătoare spălării de bani și limitarea derogărilor de care statele membre se pot folosi pentru a refuza să colaboreze și să facă schimb de informații; reamintește poziția sa privind revizuirea celei de a 4-a și a 5-a directive privind combaterea spălării banilor pentru a decupla infracțiunile fiscale de cerința de a fi pasibil de pedeapsă prin privarea de libertate sau un ordin de reținere; |
| --- | --- |

93.

| 94. | este îngrijorat din cauza adoptării de programe de cetățenie pentru rezidenții din afara UE, așa numitele „vize de aur” sau „programe pentru investitori” destinate resortisanților din țări terțe, care oferă cetățenie în schimbul unor investiții financiare, fără efectuarea CDD sau efectuarea necorespunzătoare a CDD; invită Comisia să evalueze respectarea de către statele membre a DCSB și a altor acte legislative conexe ale UE atunci când se acordă cetățenia în cadrul unor astfel de programe; |
| --- | --- |

94.

| 95. | invită Comisia și Consiliul să ia în serios revizuirea ambițioasă de către Parlament a DCSB IV (COM(2016)0450) pe care Comisiile pentru afaceri economice și monetare și pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne ale Parlamentului au votat-o la 28 februarie 2017 (12) și care ar elimina multe din lacunele actuale și ar consolida puternic actuala legislație privind spălarea banilor, limitând, de exemplu, definiția beneficiarilor reali, interzicând persoanelor cu funcții de conducere de rang superior, directorilor desemnați și altor reprezentanți să fie identificați ca beneficiari reali, cu excepția cazului în care aceștia îndeplinesc criteriile, acordând acces public deplin la registrele beneficiarilor reali ale societăților și trusturilor și aplicând un mecanism de sancționare mai eficient pentru încălcarea DCSB; îndeamnă, prin urmare, Comisia și Consiliul să nu relativizeze această propunere solidă a Parlamentului în timpul negocierilor în curs din cadrul trilogului; |
| --- | --- |

95.

| 96. | solicită o axare politică și normativă mai puternică pe riscurile emergente legate de noile tehnologii și produse financiare, cum ar fi instrumentele derivate, swap-urile și monedele virtuale (13); |
| --- | --- |

96.

| 97. | invită Comisia să evalueze posibilitatea valorificării potențialului oferit de noile tehnologii, cum ar fi identitatea digitală unică, pentru a ușura identificarea cazurilor grave de infracțiune financiară, asigurând, totodată, respectarea drepturilor fundamentale, inclusiv a dreptului la viață privată; |
| --- | --- |

97.

| 98. | solicită evaluarea urgentă de către Comisie a implicațiilor pentru spălarea de bani și infracțiunile fiscale care rezultă din activitățile legate de jocuri online, monede virtuale, criptomonede, aplicații blockchain și tehnologii FinTech; invită, de asemenea, Comisia să aibă în vedere posibile măsuri, inclusiv acte legislative, prin care să se creeze un cadru de reglementare pentru aceste activități cu scopul de a limita instrumentele de spălare de bani; |
| --- | --- |

98.

| 99. | solicită insistent să fie confiscate bunurile generate de activități infracționale; solicită, în acest sens, să fie adoptat rapid regulamentul privind recunoașterea reciprocă a ordinelor de înghețare și de confiscare, pentru a se facilita recuperarea transfrontalieră a bunurilor obținute în urma activităților infracționale; subliniază că instrumentul juridic propus de Comisie va permite o cooperare mai bună și o recunoaștere mai facilă a acestor ordine, respectând, totodată, principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

99.

| 100. | subliniază că este nevoie și de măsuri pentru a alinia strategiile naționale cu cele ale agențiilor și organismelor europene, cum ar fi Europol, Eurojust și OLAF; insistă asupra faptului că, pentru a facilita această colaborare, obstacolele juridice care împiedică schimburile de informații ar trebui să fie eliminate; |
| --- | --- |

100.

| 101. | salută recenta decizie luată de guvernul Portugaliei de a interzice emiterea de acțiuni la purtător și de a converti cele existente în titluri de valoare nominală și îndeamnă Comisia să propună o legislație la nivelul UE în același scop; |
| --- | --- |

101.

| 102. | solicită un control mult mai strict din partea autorităților competente asupra evaluării calificării și a corectitudinii membrilor consiliului de administrație și acționarilor instituțiilor de credit din UE; consideră că trebuie introduse condiții care să le permită autorităților competente să efectueze o supraveghere continuă a criteriilor de evaluare ale acționarilor și membrilor consiliilor de administrație deopotrivă, care, în prezent, fac foarte dificilă revocarea aprobării după ce aceasta a fost acordată; consideră, de asemenea, că ar trebui extinse calendarele și flexibilitatea de depunere a unor obiecții împotriva achizițiilor, în special în cazul în care este necesar ca autoritățile competente să efectueze propriile investigații cu privire la informațiile furnizate în legătură cu evenimentele din țările terțe și cu persoanele expuse politic; |
| --- | --- |

102.

3.2.   Unitățile de informații financiare (FIU)

| 103. | consideră că prin armonizarea statutelor și a funcționării FIU europene s-ar îmbunătăți schimbul de informații; invită Comisia să demareze un proiect în cadrul platformei FIU pentru a identifica sursele de informare la care FIU au în prezent acces; invită Comisia să emită orientări cu privire la modul de asigurare a unei convergențe sporite a funcțiilor și atribuțiilor FIU europene, identificând un domeniu de aplicare și un conținut comun minim al informațiilor financiare, administrative și de aplicare a legii pe care FIU ar trebui să le obțină și să le poată partaja între ele; consideră că respectivele orientări ar trebui să includă și explicații pentru o înțelegere comună a funcțiilor de analiză strategică ale FIU; |
| --- | --- |

103.

| 104. | consideră că, pentru a fi mai eficiente, toate FIU europene ar trebui să aibă acces nelimitat și direct la toate informațiile legate de atribuțiile lor de la entitățile care au obligații de raportare și la registre; de asemenea, FIU ar trebui să fie în măsură să obțină astfel de informații pe baza unei cereri înaintate de o altă FIU din Uniune și să facă schimb de informații cu FIU solicitantă; |
| --- | --- |

104.

| 105. | sugerează statelor membre ca, la punerea în aplicare a DCSB, să elimine cerința ca FIU să obțină o autorizare de la o terță parte pentru a face schimb de informații cu o altă FIU în scopuri de informare, pentru a favoriza schimbul de informații între FIU; invită Comisia să emită orientări privind dispozițiile generale din DCSB, în special privind necesitatea de a face schimb de informații „în mod spontan și prompt” cu alte FIU; |
| --- | --- |

105.

| 106. | subliniază că este necesar să se îmbunătățească comunicarea dintre autoritățile relevante competente de la nivel național, dar și dintre FIU din diferitele state membre; invită Comisia să instituie la nivelul UE un sistem de valori de referință pentru standardizarea informațiilor care trebuie colectate și care vor face obiectul schimburilor și pentru îmbunătățirea cooperării dintre FIU; subliniază că printre aceste măsuri trebuie să se afle consolidarea FIU.net din cadrul Europol, dar și a Europol în sine, în special pentru a permite extragerea de informații și statistici privind fluxurile de informații, activitățile și rezultatele analizelor efectuate de FIU, precum și a competențelor și resurselor Eurojust destinate combaterii spălării de bani și a evaziunii fiscale; solicită, de asemenea, statelor membre să sporească resursele umane, financiare și tehnice din cadrul FIU pentru a întări capacitatea acestora de anchetare și de cooperare în vederea prelucrării și a exploatării corespunzătoare a numărului mare de rapoarte de tranzacții suspecte (RTS); |
| --- | --- |

106.

| 107. | constată că limitarea scopului utilizării informațiilor schimbate de FIU ar trebui revizuită și unificată la nivelul UE și la nivel mondial, astfel încât să fie posibilă utilizarea informațiilor pentru combaterea infracțiunilor fiscale și în scopuri probatorii; |
| --- | --- |

107.

| 108. | insistă ca numirile în funcțiile de conducere din cadrul FIU să fie independente, să nu fie expuse unor influențe politice, să fie bazate pe calificări profesionale și ca procesul de selecție să fie transparent și supravegheat; subliniază necesitatea unor norme comune cu privire la independența instituțiilor care răspund de aplicarea normelor în ceea ce privește frauda fiscală și spălarea de bani, precum și necesitatea asigurării independenței depline a organismelor de aplicare a legii în luarea măsurilor pe baza rapoartelor FIU; |
| --- | --- |

108.

| 109. | invită Comisia să verifice dacă această obligație este respectată în mod corespunzător în toate statele membre; |
| --- | --- |

109.

| 110. | reiterează poziția sa legată de DCSB V în ceea ce privește crearea unei FIU europene și necesitatea de a asigura un sistem eficace și coordonat de schimb de informații, precum și baze de date centralizate; subliniază necesitatea de a susține FIU din statele membre, în special în cazurile transfrontaliere; |
| --- | --- |

110.

| 111. | insistă asupra faptului că autoritățile competente nu ar trebui să aștepte să fie copleșite de utilizarea sporită a tehnologiilor digitale de către consilierii fiscali și contribuabili; consideră că autoritățile competente ar trebui să dezvolte în mod corespunzător propriile instrumente și capacități de investigare; consideră că acestea ar putea oferi autorităților competente noi oportunități în ceea ce privește problema recurentă a alocării resurselor sau pentru a îmbunătăți cooperarea între acestea; |
| --- | --- |

111.

4.   
  Intermediarii

| 112. | regretă faptul că, în prezent, intermediarii sunt reglementați în UE într-un mod neomogen; invită Consiliul să examineze și să adopte rapid propunerea Comisiei privind schimbul automat obligatoriu de informații în domeniul fiscal în ceea ce privește acordurile transfrontaliere raportabile (COM(2017)0335), pentru a face obligațiile de raportare ale intermediarilor mai stricte; încurajează statele membre să analizeze potențialele beneficii ale extinderii domeniului de aplicare al directivei la cazurile pur interne; |
| --- | --- |

112.

| 113. | subliniază necesitatea ca această propunere să elimine lacunele care au potențialul de a permite planificarea fiscală agresivă prin elaborarea de noi norme vizând intermediarii implicați în astfel de practici; |
| --- | --- |

113.

| 114. | observă că administrarea de patrimoniu se face în continuare în mare parte nereglementat și că ar trebui instituite norme și standarde internaționale cu caracter obligatoriu pentru o egalizare a condițiilor competitive și pentru o mai bună reglementare și definire a acestei profesii; invită în acest context Comisia să preia inițiativa în toate forurile internaționale relevante în vederea creării de astfel de standarde și norme; |
| --- | --- |

114.

| 115. | admite că supravegherea ar trebui să se desfășoare în contextul autoorganizării și autoreglementării; invită Comisia să evalueze necesitatea unor acțiuni punctuale din partea UE, inclusiv posibilitatea elaborării de acte legislative, pentru a asigura supravegherea corespunzătoare a autoreglementării entităților care au obligații de raportare, adică prin intermediul unei autorități de reglementare/supraveghere separate și independente; |
| --- | --- |

115.

| 116. | invită Comisia – în colaborare cu statele membre și autoritățile de supraveghere – să emită orientări în vederea standardizării formatelor de raportare pentru entitățile cu obligație de raportare, în scopul de a facilita prelucrarea și schimbul de informații de către FIU; |
| --- | --- |

116.

| 117. | solicită măsuri de reglementare a intermediarilor fiscali care să-i determine pe aceștia să se abțină de la operațiuni de evaziune fiscală și evitare a sarcinilor fiscale și de la protejarea beneficiarilor reali; |
| --- | --- |

117.

| 118. | solicită, în cazul în care intermediarul este stabilit în afara teritoriului UE, ca respectivul contribuabil să fie obligat să transmită în mod direct aranjamentele sale în materie de planificare fiscală potențial agresive, înainte de punerea în aplicare a acestora, autorităților fiscale din țara sa, astfel încât acestea să poată răspunde riscurilor fiscale prin adoptarea unor măsuri corespunzătoare; |
| --- | --- |

118.

| 119. | consideră că norme mai riguroase privind rolul intermediarilor ar aduce beneficii industriei în ansamblu, deoarece intermediarii cinstiți nu vor mai fi dezavantajați de concurența neloială, astfel separându-se grâul de neghină; |
| --- | --- |

119.

| 120. | solicită sancțiuni mai eficiente, disuasive și proporționale la nivelul UE și la nivelul statelor membre împotriva băncilor și a intermediarilor care sunt implicați în mod conștient, din proprie inițiativă și sistematic în scheme fiscale sau de spălare a banilor ilegale; subliniază că sancțiunile ar trebui să vizeze societățile însele, precum și angajații de la nivelul conducerii și membrii consiliilor de administrație responsabili de aceste scheme; subliniază că sancțiunile substanțiale sunt esențiale și consideră că recurgerea la un regim de expunere publică pentru cazurile confirmate i-ar putea descuraja pe intermediari de la a-și evita obligațiile și ar putea stimula respectarea normelor; |
| --- | --- |

120.

| 121. | invită statele membre să se asigure că sectoarele cele mai expuse riscurilor generate de schemele opace de proprietate efectivă (așa cum sunt acestea identificate în evaluarea de către Comisie a riscurilor de spălare a banilor) sunt monitorizate și supravegheate în mod eficace; solicită statelor membre să ofere orientări cu privire la factorii de risc care rezultă din tranzacțiile care implică consilieri fiscali, auditori, contabili externi, notari și alți profesioniști independenți din domeniul juridic; |
| --- | --- |

121.

| 122. | solicită o mai bună aplicare a normelor legate de spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală și ca acestea să aibă un efect disuasiv prin creșterea vizibilității publice, în special prin îmbunătățirea statisticilor publice privind măsurile de executare în ceea ce privește profesioniștii care oferă consiliere fiscală și privind spălarea banilor; |
| --- | --- |

122.

| 123. | subliniază că este necesar să se intensifice controlul, supravegherea și coordonarea schemelor naționale de certificare a intermediarilor care desfășoară activități profesionale în domeniul fiscal în UE; invită statele membre să retragă autorizații dacă se demonstrează că intermediarii sunt implicați în promovarea activă sau facilitarea evaziunii fiscale transfrontaliere, planificării fiscale agresive și spălării de bani; |
| --- | --- |

123.

| 124. | invită Comisia să evalueze dacă autoritățile competente din statele membre s-au conformat procedurilor de autorizare a intermediarilor prevăzute deja în legislația Uniunii, de exemplu, în Directiva privind cerințele de capital IV; |
| --- | --- |

124.

| 125. | solicită sectorului să adopte o metodologie prin care privilegiul secretului profesional în relația client-avocat nu împiedică raportarea adecvată a RTS sau raportarea altor activități potențial ilegale, fără a aduce atingere drepturilor garantate de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și principiilor generale ale dreptului penal sau să îmbunătățească metodologia existentă în același sens; |
| --- | --- |

125.

| 126. | invită statele membre să introducă măsuri care să descurajeze intermediarii cu sediul în UE să fie activi în jurisdicțiile incluse pe lista UE a jurisdicțiilor fiscale necooperante și pe lista UE a țărilor cu deficiențe strategice în ceea ce privește regimurile AML/CFT, de exemplu prin excluderea lor de la achizițiile publice; invită, de asemenea, Comisia să realizeze o evaluare de impact privind posibilitatea de a interzice intermediarilor cu sediul în UE să fie activi în jurisdicții incluse pe lista UE a jurisdicțiilor fiscale necooperante și pe lista UE a țărilor cu deficiențe strategice în ceea ce privește regimurile AML/CFT; |
| --- | --- |

126.

| 127. | subliniază că, în vederea îmbunătățirii cooperării internaționale, cerințele de audit și de contabilitate ar trebui coordonate la nivel mondial pentru a descuraja firmele de contabilitate și de audit să participe în cadrul unor structuri fiscale ilegale; consideră, în acest sens, că punerea în practică mai eficace a standardelor internaționale de contabilitate ar trebui considerată un instrument eficient; |
| --- | --- |

127.

4.1.   Băncile

| 128. | încurajează toate statele membre să instituie, așa cum se recomandă în DCSB IV, sisteme de registre ale conturilor bancare sau sisteme electronice de recuperare a datelor, care ar asigura accesul unităților de informații financiare (FIU) și al autorităților competente la informații privind conturile bancare; recomandă să se ia în considerare posibilitatea standardizării și a interconectării registrelor naționale ale conturilor bancare, care ar trebui să conțină toate conturile bancare legate de persoanele juridice sau fizice, cu scopul de a facilita accesul autorităților competente și al FIU; |
| --- | --- |

128.

| 129. | recomandă ca un astfel de registru al conturilor să înregistreze și să publice statistici privind tranzacțiile cu paradisurile fiscale și cu țările cu risc ridicat și să claseze informațiile în funcție de tranzacțiile cu părțile afiliate și de cele cu părțile neafiliate și pentru fiecare stat membru; |
| --- | --- |

129.

| 130. | ia act de constatările potrivit cărora băncile au fost implicate în patru tipuri de activități, și anume punerea la dispoziție și gestionarea structurilor offshore, asigurarea de conturi bancare pentru entitățile offshore, furnizarea altor produse financiare și exercitarea rolului de bancă corespondentă (14); subliniază faptul că este important să se adopte măsuri pentru ca legislația privind băncile corespondente să devină mai clară și mai strictă în ceea ce privește remiterea fondurilor către jurisdicțiile offshore și necooperante, cu obligația de a înceta activitățile în cazul în care nu sunt furnizate informații privind beneficiarul real; |
| --- | --- |

130.

| 131. | solicită aplicarea strictă de sancțiuni eficace băncilor, care să prevadă suspendarea sau revocarea licențelor bancare ale instituțiilor financiare a căror implicare în promovarea sau facilitarea cazurilor de spălare de bani, de evaziune fiscală sau de planificare fiscală agresivă a fost demonstrată; |
| --- | --- |

131.

| 132. | subliniază importanța unei mai bune coordonări între sediul central și filialele băncilor atât în cadrul UE, cât și cu țările terțe, în scopul de a se asigura respectarea deplină a codurilor interne de conduită și a legislației privind combaterea spălării banilor; |
| --- | --- |

132.

| 133. | relevă faptul că verificările efectuate în cadrul supravegherii bancare la nivel național trebuie să fie sistematice și nu trebuie să se bazeze pe verificări prin sondaj, pentru a se asigura punerea în aplicare integrală a normelor privind combaterea spălării banilor în cadrul tuturor băncilor; |
| --- | --- |

133.

| 134. | solicită acordarea unor competențe suplimentare Băncii Centrale Europene (BCE) și Autorității Bancare Europene (ABE), astfel încât acestea să poată să efectueze verificări periodice de conformitate (atât anunțate în prealabil, cât și neanunțate) în sectorul bancar al UE, în locul sistemului actual în care controalele sunt efectuate numai atunci când un caz concret este cercetat sau a devenit public; |
| --- | --- |

134.

| 135. | solicită să se analizeze fezabilitatea autorizării efectuării unui control bancar de către autoritățile de supraveghere în cazul în care titularul unui cont nu este cunoscut după nume; |
| --- | --- |

135.

| 136. | salută analiza actuală a riscului și a vulnerabilităților din sistemul financiar al UE; subliniază importanța identificării noilor tehnologii și produse financiare care ar putea fi folosite ca instrumente pentru spălarea banilor; solicită ca, pe baza rezultatelor acestei analize, în toate propunerile noi să fie incluse dispoziții de combatere a spălării banilor care să vizeze aceste tehnologii noi, inclusiv FinTech; |
| --- | --- |

136.

| 137. | solicită crearea unui jurământ al bancherului, după exemplul olandez, sub forma unui angajament voluntar al sectorului de a nu avea legături cu paradisurile fiscale; |
| --- | --- |

137.

4.2.   Avocații

| 138. | reamintește că secretul profesional nu poate fi utilizat pentru protejarea sau ascunderea ilegalităților și nici pentru a acționa în contradicție cu spiritul legii; solicită să se garanteze faptul că privilegiul de secret în relația client-avocat nu îngreunează raportarea adecvată a tranzacțiilor potențial ilegale, fără a aduce atingere drepturilor garantate de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și principiilor generale ale dreptului penal; invită statele membre să emită orientări privind interpretarea și aplicarea privilegiului juridic profesional și să adopte o linie de demarcație clară între consilierea juridică tradițională și avocații care acționează în calitate de operatori financiari; |
| --- | --- |

138.

| 139. | subliniază că un avocat care desfășoară o activitate într-un domeniu care depășește sarcina sa specifică de apărare sau de reprezentare în justiție și de consiliere juridică poate, în anumite împrejurări legate de menținerea ordinii publice, să facă obiectul obligației de a transmite autorităților anumite informații pe care le cunoaște; |
| --- | --- |

139.

| 140. | subliniază că avocații care oferă consiliere clienților ar trebui să poarte aceeași răspundere juridică pentru conceperea unor planuri de evaziune fiscală și a unor strategii de planificare fiscală agresivă care sunt pedepsite prin lege sau pentru crearea de sisteme financiare în scopul spălării de bani; subliniază că, în cazul în care devin complici la fraude, aceștia trebuie să facă în mod sistematic obiectul sancțiunilor penale și al măsurilor disciplinare; |
| --- | --- |

140.

4.3.   Contabilitatea

| 141. | subliniază că, în vederea îmbunătățirii cooperării internaționale, cerințele aplicabile activității de audit și de contabilitate ar trebui să fie mai bine coordonate la nivel mondial, cu respectarea standardelor europene de legitimitate democratică, transparență, responsabilitate și integritate, pentru a descuraja firmele de contabilitate și de audit, precum și consilierii individuali să elaboreze structuri de evaziune fiscală, planificare fiscală agresivă sau spălare de bani; solicită să se pună în aplicare în mod corespunzător pachetul privind auditul (15) care a fost adoptat recent și să se utilizeze structura instituțională oferită de Comitetul organismelor europene de supraveghere a auditorilor (COESA) pentru cooperarea dintre organismele naționale de supraveghere a auditorilor de la nivelul UE, în vederea consolidării capacității de supraveghere a auditorilor la nivelul UE; consideră, în acest sens, că punerea în practică mai eficace a standardelor internaționale de contabilitate ar trebui percepută ca un instrument eficient pentru a asigura respectarea standardelor europene în materie de transparență și responsabilitate; |
| --- | --- |

141.

| 142. | observă faptul că definiția actuală a UE privind controlul necesar pentru crearea unui grup de întreprinderi ar trebui să se aplice firmelor de contabilitate care fac parte dintr-o rețea de firme asociate prin acorduri contractuale obligatorii din punct de vedere juridic care prevăd deținerea în comun a unui nume sau a pieței de comercializare, a standardelor profesionale, a clienților, a serviciilor de asistență, a mecanismelor de finanțare sau a asigurărilor de responsabilitate civilă profesională, astfel cum se prevede în Directiva 2013/34/UE (16) privind situațiile financiare anuale; |
| --- | --- |

142.

| 143. | îndeamnă Comisia să prezinte o propunere legislativă pentru separarea firmelor de contabilitate și a furnizorilor de servicii financiare sau fiscale, precum și pentru toate serviciile de consiliere, inclusiv un regim de incompatibilitate al Uniunii pentru consultanții fiscali, pentru a-i împiedica pe aceștia să opereze concomitent la nivelul autorităților publice fiscale și al contribuabililor și pentru a preveni alte conflicte de interese; |
| --- | --- |

143.

4.   Fiduciile, societățile fiduciare și alte construcții juridice similare

| 144. | condamnă ferm utilizarea abuzivă a fiduciilor, a societăților fiduciare și a altor construcții juridice similare ca instrumente pentru spălarea banilor; solicită, prin urmare, norme clare care să faciliteze identificarea directă a beneficiarilor reali și, de asemenea, să se impună obligația înregistrării fiduciilor în formă scrisă, în statul membru în care acestea funcționează sau sunt create/administrate; |
| --- | --- |

144.

| 145. | solicită să se creeze registre ale beneficiarilor reali care să fie standardizate, actualizate în mod periodic, accesibile publicului și interconectate la nivelul UE și care să conțină date referitoare la toate părțile participante la societățile fiduciare comerciale și necomerciale, la fiducii, fundații și alte construcții juridice similare, pentru a pune bazele unui registru global; |
| --- | --- |

145.

| 146. | subliniază că registrul UE privind fiduciile ar trebui să cuprindă:






  (a) | administratorii fiduciari, inclusiv numele, adresele, precum și numele și adresele tuturor persoanelor în numele cărora acționează; |
| --- | --- | --- |

146.

(a)

administratorii fiduciari, inclusiv numele, adresele, precum și numele și adresele tuturor persoanelor în numele cărora acționează;

| (b) | contractul de fiducie; |
| --- | --- |

(b)

contractul de fiducie;

| (c) | toate protocoalele de intenție; |
| --- | --- |

(c)

toate protocoalele de intenție;

| (d) | numele și adresa constituitorului; |
| --- | --- |

(d)

numele și adresa constituitorului;

| (e) | numele oricărui executor și instrucțiunile pe care le deține; |
| --- | --- |

(e)

numele oricărui executor și instrucțiunile pe care le deține;

| (f) | conturile anuale ale fiduciei; |
| --- | --- |

(f)

conturile anuale ale fiduciei;

| (g) | detalii privind toate distribuirile și alocările aferente fiduciilor, cu numele și adresele tuturor beneficiarilor; |
| --- | --- |

(g)

detalii privind toate distribuirile și alocările aferente fiduciilor, cu numele și adresele tuturor beneficiarilor;

| (h) | intermediarii desemnați, inclusiv numele și adresele acestora; |
| --- | --- |

(h)

intermediarii desemnați, inclusiv numele și adresele acestora;

| 147. | solicită Comisiei să evalueze în ce măsură zonele economice libere („freeports”) și acordarea de licențe pentru nave ar putea fi utilizate în mod abuziv în scopuri de evaziune fiscală și, dacă este cazul, să prezinte o propunere corespunzătoare pentru atenuarea acestor riscuri; |
| --- | --- |

147.

5.   
  Aspecte legate de țările terțe

| 148. | subliniază că este necesară o cooperare mai strânsă la nivel mondial, sub auspiciile ONU, în ceea ce privește impozitarea și combaterea spălării banilor, având în vedere faptul că aceste domenii de acțiune au un caracter internațional; subliniază că pot fi realizate soluții eficiente numai prin măsuri bazate pe cooperare, coordonate și întreprinse la nivel mondial și solicită UE să fie o forță motrice care să contribuie la un sistem fiscal echitabil la nivel mondial; subliniază că orice acțiune a UE la nivel internațional va fi eficientă și credibilă numai dacă niciun stat membru al UE sau niciun teritoriu de peste mări (TTPM) nu acționează ca un paradis fiscal sau ca o jurisdicție opacă; |
| --- | --- |

148.

| 149. | constată cu îngrijorare faptul că între numărul de societăți de tip „cutie poștală”, deciziile fiscale, anumite jurisdicții fiscale din țări terțe și anumite state membre ale UE există o strânsă corelare; salută schimbul automat de informații dintre statele membre ale UE privind deciziile lor fiscale; își exprimă totuși îngrijorarea cu privire la faptul că unele state membre sau unele dintre teritoriile acestora care funcționează ca „paradisuri fiscale” emit „decizii fiscale pe cale orală” pentru a eluda această obligație; solicită Comisiei să continue să investigheze această practică; |
| --- | --- |

149.

| 150. | subliniază că UE ar trebui să-și renegocieze acordul comercial, cel economic și alte acorduri bilaterale pertinente cu Elveția pentru a le adapta la politica UE de combatere a fraudelor fiscale, la legislația UE de combatere a spălării banilor și la legislația UE de combatere a finanțării terorismului, astfel încât să fie eliminate lacunele grave din sistemul de supraveghere elvețian care permite existența în continuare a unei politici a secretului bancar, iar crearea de structuri offshore peste tot în lume, frauda fiscală și evaziunea fiscală nu constituie infracțiuni, supravegherea fiind totodată slabă, entitățile care sunt supuse obligației de raportare neavând un sistem adecvat de autoreglementare, iar avertizorii fiind supuși unei urmăriri penale și intimidări agresive; |
| --- | --- |

150.

| 151. | consideră că UE ar trebui să își asume o poziție comună prin intermediul Comisiei atunci când se negociază acorduri fiscale cu țările terțe, în loc să continue practica negocierilor bilaterale care produc rezultate nesatisfăcătoare; consideră că aceeași abordare ar trebui adoptată de UE în negocierea viitoarelor acorduri de liber schimb, de parteneriat și de cooperare, prin includerea unor clauze privind buna guvernanță fiscală, a unor cerințe de transparență și a unor dispoziții privind combaterea spălării banilor; |
| --- | --- |

151.

| 152. | subliniază importanța consolidării dispozițiilor privind combaterea evitării sarcinilor fiscale prevăzute de CCCTB pentru a elimina problema stabilirii de prețuri de transfer către jurisdicțiile din țări terțe, ce conduce la diminuarea bazei impozabile pentru întreprinderile din Uniune; |
| --- | --- |

152.

| 153. | consideră, în special, că procesul de negociere a viitoarelor acorduri comerciale sau de parteneriat sau de revizuire a acordurilor existente ar trebui să cuprindă o clauză obligatorie privind condiționalitatea fiscală și ar trebui să asigure, totodată, respectarea standardelor internaționale ale planului de acțiune al OCDE privind erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor și a recomandărilor Grupului de Acțiune Financiară Internațională (GAFI); |
| --- | --- |

153.

| 154. | solicită ca rubricile privind „investițiile” sau „serviciile financiare” din viitoarele acorduri comerciale sau de parteneriat să fie negociate pe baza principiului listelor pozitive, astfel încât numai sectoarele financiare necesare dezvoltării comerciale, economia reală și gospodăriile familiale să beneficieze de facilitățile și de liberalizarea prevăzute de acordul dintre Uniune și partea terță; |
| --- | --- |

154.

| 155. | solicită includerea unor măsuri eficace de punere în aplicare în toate acordurile internaționale privind schimbul de informații între autoritățile fiscale, pentru a se asigura execuția lor adecvată de către toate jurisdicțiile; solicită, de asemenea, ca toate jurisdicțiile să pună în aplicare în mod adecvat proceduri automate eficiente, disuasive și proporționale pentru impunerea sancțiunilor în caz de nerespectare; |
| --- | --- |

155.

| 156. | subliniază importanța unei reciprocități depline și eficiente în cadrul unor acorduri cum este cel referitor la aplicarea Legii conformității fiscale a conturilor străine (FATCA) și al altor acorduri similare; |
| --- | --- |

156.

| 157. | invită statele membre în cauză să valorifice posibilitatea oferită de relațiile lor directe cu țările vizate pentru a întreprinde demersurile necesare în vederea exercitării de presiuni asupra țărilor și teritoriilor lor de peste mări (TTPM) (17) și a regiunilor ultraperiferice (18) care nu respectă standardele internaționale în materie de cooperare fiscală, transparență și combatere a spălării banilor; consideră că ar trebui să se adopte măsuri pentru a asigura respectarea efectivă de către aceste teritorii a cerințelor UE în materie de transparență și de diligență; |
| --- | --- |

157.

| 158. | subliniază importanța unor definiții clare ale termenilor „jurisdicție offshore”, „țară de peste mări” și „regiune ultraperiferică”, deoarece fiecare dintre acești termeni se referă la diferite sisteme juridice, practici și regimuri; subliniază necesitatea combaterii tuturor formelor de fraudă fiscală și evaziune fiscală, indiferent de locul în care se produc acestea; ia act de faptul că actualele regimuri din regiunile ultraperiferice aplică legislația Uniunii și respectă standardele Uniunii și cele internaționale, cu statutul lor special, astfel cum este prevăzut în articolul 349 din TFUE și astfel cum a confirmat Curtea de Justiție a Uniunii Europene în decizia sa C132/14 (19); |
| --- | --- |

158.

| 159. | consideră că riscul utilizării abuzive a legislației în materie de protecție a vieții private și a datelor nu poate fi invocat pentru a-i proteja cei implicați în activități ilicite sau ilegale de rigorile legii; |
| --- | --- |

159.

| 160. | solicită organizarea unui summit la nivel mondial privind combaterea spălării de bani, a fraudei fiscale și a evaziunii fiscale, pentru a soluționa problema opacității din sectorul financiar, pentru a intensifica cooperarea internațională și a exercita presiune asupra tuturor țărilor, în special asupra centrelor lor financiare, impunându-le acestora să respecte standardele mondiale și îi solicită, în același timp, Comisiei să își asume inițiativa pentru un astfel de summit; |
| --- | --- |

160.

| 161. | invită Comisia să efectueze o evaluare a raportului global cost-beneficiu și a impactului potențial al nivelurilor ridicate de impozitare asupra repatrierii capitalului din țări terțe care mențin un nivel redus de impozitare; solicită Comisiei și Consiliului să evalueze normele fiscale privind plata amânată a impozitului în Statele Unite, potențiala amnistie fiscală anunțată de noua administrație și posibila subminare a cooperării internaționale; |
| --- | --- |

161.

| 162. | subliniază importanța unui schimb bilateral și îmbunătățit de informații între țările terțe și FIU din UE; |
| --- | --- |

162.

| 163. | reamintește că valoarea ajutorului pentru susținerea mobilizării resurselor interne este încă scăzută și îndeamnă Comisia să sprijine țările în curs de dezvoltare în combaterea evitării sarcinilor fiscale și să sporească asistența financiară și tehnică pentru respectivele administrații fiscale naționale, în conformitate cu angajamentele asumate prin Agenda de acțiune de la Addis Abeba; |
| --- | --- |

163.

Țările în curs de dezvoltare

| 164. | solicită UE să țină seama de aspectele juridic specifice și de vulnerabilitățile corespondente ale țărilor în curs de dezvoltare, spre exemplu de capacitățile insuficiente ale autorităților naționale însărcinate cu combaterea fraudei fiscale, a evaziunii fiscale și a spălării de bani; subliniază că este necesar să se prevadă perioade de tranziție adecvate pentru țările în curs de dezvoltare care nu dispun de capacitatea de a colecta, de a gestiona și de a partaja informațiile solicitate în contextul schimbului automat de informații; |
| --- | --- |

164.

| 165. | subliniază faptul că, la conceperea acțiunilor și politicilor de combatere a evitării sarcinilor fiscale, ar trebui să se acorde o atenție specială la nivel național, la nivelul UE și la nivel internațional situației țărilor în curs de dezvoltare și, în special, țărilor cel mai puțin dezvoltate, care sunt de obicei cele mai afectate de practicile de evitare a sarcinilor fiscale ale societăților și au baze impozabile foarte limitate și o pondere scăzută a impozitelor din PIB; subliniază că aceste acțiuni și politici ar trebui să contribuie la generarea de venituri publice proporționale cu valoarea adăugată generată pe teritoriul țărilor în cauză, pentru a le permite acestor țări să își finanțeze în mod adecvat strategiile de dezvoltare; |
| --- | --- |

165.

| 166. | invită Comisia să intervină pe lângă Uniunea Africană (UA) pentru ca la Convenția Uniunii Africane privind prevenirea și combaterea corupției, aceasta să evidențieze măsurile de combatere a fluxurilor financiare ilicite; |
| --- | --- |

166.

| 167. | invită UE și statele membre să consolideze coerența politicilor în favoarea dezvoltării în acest domeniu și își reiterează invitația de a efectua o analiză a efectului de propagare în ceea ce privește toate politicile fiscale naționale și ale UE, pentru a evalua impactul acestora asupra țărilor în curs de dezvoltare în contextul tratatelor fiscale convenite și al acordurilor de parteneriat economic (APE); |
| --- | --- |

167.

| 168. | invită statele membre să asigure în mod corespunzător un tratament echitabil al țărilor în curs de dezvoltare atunci când negociază tratate fiscale, luând în considerare situația specială a acestora, și să asigure o distribuție echitabilă a drepturilor de impozitare între țările de origine și de rezidență; solicită, în acest sens, aderarea la modelul convenției ONU privind impozitarea și asigurarea transparenței în ceea ce privește negocierile privind tratatele; |
| --- | --- |

168.

| 169. | solicită intensificarea sprijinului internațional acordat țărilor în curs de dezvoltare pentru a combate corupția și lipsa de transparență, ce facilitează fluxurile financiare ilicite; subliniază că, pentru a combate fluxurile financiare ilicite, este necesară o cooperare internațională strânsă și o acțiune concertată a țărilor dezvoltate și a țărilor în curs de dezvoltare, în parteneriat cu sectorul privat și cu societatea civilă; subliniază necesitatea de a participa la consolidarea capacităților administrațiilor fiscale și la transferul de cunoștințe către țările partenere; |
| --- | --- |

169.

| 170. | solicită ca asistența oficială pentru dezvoltare să se concentreze mai mult pe punerea în aplicare a unui cadru de reglementare adecvat și pe consolidarea administrației fiscale și a instituțiilor responsabile cu combaterea fluxurilor financiare ilicite; solicită ca această asistență să se concretizeze prin furnizarea de expertiză tehnică privind gestionarea resurselor, prin informații financiare și prin reglementări împotriva corupției; |
| --- | --- |

170.

| 171. | regretă faptul că actualul comitet pentru impozitare al OCDE nu este suficient de incluziv; reamintește poziția sa (20) cu privire la crearea unui organism global în cadrul ONU, care să fie echipat în mod corespunzător și dotat cu resurse suplimentare suficiente pentru a garanta că toate țările pot participa pe picior de egalitate la elaborarea și reformarea politicilor fiscale de la nivel mondial; |
| --- | --- |

171.

| 172. | regretă faptul că, pentru a nu fi calificate drept jurisdicții necooperante, țările în curs de dezvoltare trebuie să plătească pentru a fi considerate participante la Forumul mondial al OCDE privind transparența și schimburile de informații în scopuri fiscale, în cadrul căruia practicile acestora sunt supuse unei evaluări în funcție de criterii de referință la stabilirea cărora nu au participat pe deplin; |
| --- | --- |

172.

| 173. | subliniază rolul esențial pe care trebuie să îl îndeplinească organizațiile regionale și cooperarea la nivel regional în exercitarea unui control fiscal transnațional, cu respectarea principiului subsidiarității și al complementarității; solicită elaborarea în comun a unui model de convenție în domeniul fiscal pentru evitarea dublei impuneri și pentru prevenirea abuzurilor; reamintește că, în acest scop, cooperarea și schimburile de informații dintre diferitele servicii de informații vor fi esențiale; |
| --- | --- |

173.

| 174. | reamintește că paradisurile fiscale acaparează resursele naturale mondiale, în special pe cele ale țărilor în curs de dezvoltare; insistă ca UE să sprijine țările în curs de dezvoltare în combaterea corupției, a activităților infracționale, a fraudei fiscale și a spălării banilor; invită Comisia să ajute aceste țări să combată, prin intermediul cooperării și al schimbului de informații, erodarea bazei impozabile și transferul profiturilor către paradisurile fiscale și băncile care mențin secretul bancar; subliniază că toate aceste țări trebuie să respecte standardele globale comune pentru schimbul automat de informații privind conturile bancare; |
| --- | --- |

174.

| 175. | invită Comisia să includă în viitorul acord privind relațiile dintre UE și țările ACP după 2020 dispoziții privind combaterea evaziunii fiscale, a fraudei fiscale și a spălării banilor; |
| --- | --- |

175.

| 176. | invită Comisia să elaboreze, fără întârziere, măsuri suplimentare pentru a consolida legislația europeană privind minereurile din zonele de conflict; subliniază că aceste măsuri trebuie să stabilească o abordare integrată în vederea consolidării dialogului permanent cu țările din care provin minereurile și, astfel, să promoveze standarde internaționale privind obligația de diligență și de transparență, astfel cum sunt definite în orientările OCDE; |
| --- | --- |

176.

| 177. | consideră că comunitatea internațională, inclusiv parlamentele, trebuie să ia toate măsurile necesare pentru introducerea de politici comerciale și fiscale transparente și eficiente; solicită ca acțiunile întreprinse la nivel internațional de OCDE, G20, G8, G77, UA, Banca Mondială, Fondul Monetar Internațional (FMI) și Banca Asiatică de Dezvoltare (BAD) să fie mai coerente și mai bine coordonate; |
| --- | --- |

177.

6.   
  Avertizorii

| 178. | își exprimă temerea că urmărirea în instanță a avertizorilor în scopul protejării secretelor poate descuraja dezvăluirea practicilor abuzive; subliniază că măsurile de protecție trebuie să fie concepute pentru a proteja persoanele care acționează în interesul public și să evite destabilizarea avertizorilor, ținând seama, totodată, de drepturile garantate prin lege ale societăților; |
| --- | --- |

178.

| 179. | invită Comisia să realizeze, cât mai curând posibil, o analiză aprofundată a posibilului temei juridic pentru viitoare acțiuni la nivelul UE și, acolo unde este cazul, să prezinte acte legislative cuprinzătoare, care să se aplice atât sectorului public, cât și sectorului privat, inclusiv instrumente care să sprijine avertizorii și să le asigure o protecție eficace, precum și o asistență financiară corespunzătoare cât mai curând posibil; consideră că avertizorii ar trebui să aibă libertatea de a raporta anonim sau de a depune plângeri, cu prioritate, în cadrul mecanismelor interne de raportare ale organizației în cauză sau către autoritățile competente și, de asemenea, că ar trebui să fie protejați, indiferent de canalul de raportare ales; |
| --- | --- |

179.

| 180. | recomandă Comisiei să analizeze cele mai bune practici din programele destinate avertizorilor aflate deja în vigoare în alte țări din lume și să realizeze o consultare publică pentru a cunoaște punctul de vedere al părților interesate cu privire la mecanismele de raportare; |
| --- | --- |

180.

| 181. | atrage atenția asupra rolului jurnalismului de investigație și solicită Comisiei să se asigure că propunerea sa oferă același nivel de protecție jurnaliștilor de investigație și avertizorilor; |
| --- | --- |

181.

| 182. | consideră că angajatorii ar trebui să fie încurajați să instituie proceduri de avertizare internă și că în cadrul fiecărei organizații ar trebui să existe o persoană responsabilă pentru primirea avertizărilor; consideră că reprezentanții lucrătorilor ar trebui să fie implicați în desemnarea acestui responsabil; recomandă instituțiilor UE să dea un exemplu prin crearea rapidă a unui cadru intern de protecție a avertizorilor; |
| --- | --- |

182.

| 183. | subliniază importanța campaniilor de sensibilizare în rândul angajaților și al altor persoane cu privire la rolul pozitiv pe care îl joacă avertizorii și la cadrele juridice deja existente legate de avertizări; încurajează statele membre să pună în aplicare campanii de sensibilizare; consideră că este necesar să se introducă măsuri de protecție împotriva oricăror practici de retorsiune și destabilizare aplicate în cazul avertizorilor și să se ofere despăgubiri complete pentru toate prejudiciile suferite de aceștia; |
| --- | --- |

183.

| 184. | invită Comisia să creeze o serie de instrumente pentru a asigura protecție împotriva procedurilor judiciare nejustificate, a sancțiunilor economice și a discriminării avertizorilor și solicită, în acest context, crearea unui fond general prin care să se ofere susținere financiară corespunzătoare avertizorilor a căror subzistență este pusă în pericol ca urmare a divulgării unor fapte relevante, care să fie finanțat parțial din sumele recuperate sau din amenzile aplicate; |
| --- | --- |

184.

7.   
  Cooperarea interinstituțională

7.1.   Cooperarea cu Comisia de anchetă privind spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală (PANA)

| 185. | reiterează importanța respectării principiului cooperării loiale între instituțiile UE; |
| --- | --- |

185.

| 186. | consideră că schimbul de informații între instituțiile UE ar trebui să fie intensificat, în special în ceea ce privește transmiterea de informații pertinente comisiilor de anchetă; |
| --- | --- |

186.

| 187. | regretă faptul că Consiliul, Grupul său de lucru pentru codul de conduită privind impozitarea întreprinderilor, precum și unele state membre au dat dovadă de puțin interes față de solicitările de cooperare din partea Comisiei PANA; consideră că pentru realizarea unor eforturi comune și obținerea unor rezultate mai bune este esențial ca statele membre să se implice mai profund; intenționează să monitorizeze activitățile și progresul Grupului de lucru pentru codul de conduită privind impozitarea întreprinderilor prin intermediul unor audieri regulate; invită Comisia să prezinte o propunere legislativă conform dispozițiilor articolului 116 din TFUE până la jumătatea anului 2018 dacă statele membre nu adoptă până atunci o reformă a mandatului Grupului de lucru pentru codul de conduită; |
| --- | --- |

187.

| 188. | își exprimă regretul pentru faptul că nici chiar documentele care ulterior au devenit publice nu au fost puse integral la dispoziția comisiei de anchetă a Parlamentului European; |
| --- | --- |

188.

| 189. | reamintește că, în decembrie 2015, Consiliul ECOFIN a invitat Grupul de lucru la nivel înalt să tragă concluzii cu privire la necesitatea de a consolida guvernanța generală, transparența și metodele de lucru și de a finaliza reforma Grupului de lucru pentru codul de conduită în cursul Președinției neerlandeze; reamintește că, în martie 2016, Consiliul ECOFIN a invitat Grupul de lucru la nivel înalt pentru chestiuni fiscale să examineze noua guvernanță, transparența și metodele de lucru, în special în ceea ce privește eficiența procesului decizional și, totodată, în legătură cu utilizarea normei privind consensul larg în 2017; așteaptă cu interes rezultatele acestor eforturi; |
| --- | --- |

189.

7.2.   Dreptul de anchetă al Parlamentului European

| 190. | subliniază că actualul cadru juridic privind activitatea comisiilor de anchetă în cadrul Parlamentului European este depășit și nu asigură condițiile necesare pentru exercitarea efectivă a dreptului de anchetă al Parlamentului European; |
| --- | --- |

190.

| 191. | subliniază că lipsa de competențe și accesul limitat la documente au îngreunat și au întârziat în mod semnificativ activitățile desfășurate în cadrul anchetei, având în vedere caracterul temporar al investigației, și nu au permis evaluarea completă a pretinselor încălcări ale dreptului UE; |
| --- | --- |

191.

| 192. | remarcă faptul că, în contextul activităților desfășurate de mai multe comisii de anchetă și comisii speciale (inclusiv Comisia PANA) instituite recent, Comisia și Consiliul nu au furnizat, în unele cazuri, documentele solicitate, iar în alte cazuri au furnizat documentele solicitate numai după întârzieri prelungite; solicită introducerea unui mecanism de responsabilitate pentru a asigura transferul imediat și garantat către Parlament al documentelor pe care comisia de anchetă sau comisia specială le solicită și are dreptul să le acceseze; |
| --- | --- |

192.

| 193. | consideră că dreptul de anchetă este o competență importantă a Parlamentului; invită instituțiile UE să consolideze dreptul de anchetă al Parlamentului în temeiul articolului 226 din TFUE; este ferm convins că capacitatea de a cita persoanele relevante pentru o anchetă și de a avea acces la documentele relevante este determinantă pentru funcționarea adecvată a comisiilor parlamentare de anchetă; |
| --- | --- |

193.

| 194. | subliniază că, pentru exercitarea controlului democratic asupra executivului, este esențial ca Parlamentului să i se confere competențe de anchetă similare celor ale parlamentelor naționale din statele membre ale UE; este de părere că, pentru a-și exercita acest rol de control democratic, Parlamentul trebuie să fie abilitat să citeze martorii și să le impună să se prezinte și să furnizeze documente; consideră că, pentru ca aceste drepturi să fie exercitate, statele membre trebuie să convină asupra aplicării de sancțiuni persoanelor care nu se prezintă sau nu furnizează documente, în conformitate cu legislația națională care reglementează anchetele parlamentare la nivel național; reiterează sprijinul Parlamentului pentru poziția prezentată în raportul din 2012 cu privire la această chestiune (21); |
| --- | --- |

194.

| 195. | este decis să înființeze o comisie permanentă de anchetă, după modelul Congresului SUA; |
| --- | --- |

195.

| 196. | invită grupurile politice ale Parlamentului să decidă cu privire la crearea unei comisii speciale temporare în cursul actualului mandat, care să urmărească activitatea comisiei PANA și să investigheze recentele dezvăluiri din dosarul „Paradise Papers”; |
| --- | --- |

196.

| 197. | fără a aduce atingere niciunei alte măsuri relevante, solicită ca, în conformitate cu articolul 116a alineatul (3) din Regulamentul de procedură al Parlamentului European, Secretarul General să retragă ecusoanele de acces pe termen lung oricărei entități care a refuzat să dea curs unei invitații oficiale de a se prezenta înaintea unei comisii de anchetă; |
| --- | --- |

197.

| 198. | solicită statelor membre să acționeze fără întârziere pentru a îmbunătăți nivelul de transparență, responsabilitate și eficacitate a metodelor de lucru ale Grupului de lucru pentru codul de conduită; |
| --- | --- |

198.

| 199. | solicită Grupului de lucru pentru codul de conduită să prezinte un raport anual în care să identifice și să descrie cele mai dăunătoare practici fiscale folosite pe teritoriul statelor membre și să specifice ce măsuri de remediere au fost adoptate; |
| --- | --- |

199.

| 200. | solicită finalizarea reformei necesare a Grupului de lucru pentru codul de conduită privind impozitarea întreprinderilor, asigurându-se transparența deplină și implicarea tuturor instituțiilor UE și a societății civile; solicită ca această reformă să redefinească în mod radical structura de guvernanță și de transparență a Grupului de lucru pentru codul de conduită, inclusiv mandatul și regulamentul său de procedură, precum și procesul de luare a deciziilor și criteriile pentru identificarea practicilor fiscale dăunătoare adoptate de statele membre; |
| --- | --- |

200.

7.3.   Alte instituții

| 201. | salută înființarea, ca o primă măsură, a unui Parchet European (EPPO) unic și independent și solicită statelor membre să participe la această inițiativă; |
| --- | --- |

201.

| 202. | solicită să i se acorde Comisiei competențe de execuție pentru a se asigura punerea în aplicare eficientă și consecventă a legislației Uniunii în statele membre și un control mai puternic al Parlamentului European; |
| --- | --- |

202.

| 203. | solicită să se creeze în cadrul Comisiei un nou Centru pentru coerența și coordonarea politicilor fiscale la nivelul Uniunii (TPCCC), care să abordeze deficiențele sistemice în cooperarea dintre autoritățile competente de la nivelul UE; |
| --- | --- |

203.

| 204. | solicită, de asemenea, să se întărească în mod considerabil cooperarea la nivelul FIU.net din cadrul Europol și propune ca activitățile acesteia să fie legate de viitorul TPCCC în speranța apariției unui „Europol fiscal” care să fie în măsură să coordoneze politicile fiscale ale statelor membre și, în același timp, să consolideze capacitatea autorităților din statele membre de a ancheta și a dezvălui schemele fiscale ilegale de la nivel internațional; |
| --- | --- |

204.

| 205. | invită statele membre ca, în procesul de reformare a tratatelor, să sprijine adoptarea deciziilor în domeniul politicii fiscale cu o majoritate calificată în Consiliu și în cadrul procedurii legislative ordinare; |
| --- | --- |

205.

o

o o

| 206. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare și raportul final al comisiei de anchetă Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

206.

---

(1)  JO L 113, 19.5.1995, p. 1.

(2)  JO L 166, 24.6.2016, p. 10.

(3)  JO C 366, 27.10.2017, p. 51.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0310.

(5)  JO C 399, 24.11.2017, p. 74.

(6)  Directiva 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2005 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului (JO L 309, 25.11.2005, p. 15).

(7)  Rezoluția Parlamentului European din 16 decembrie 2015 conținând recomandări adresate Comisiei privind favorizarea transparenței, a coordonării și a convergenței în politicile de impozitare a societăților în Uniune; Recomandarea A4.

(8)  Directiva 2011/16/UE din 15 februarie 2011 a Consiliului privind cooperarea administrativă în domeniul fiscal și de abrogare a Directivei 77/799/CEE (JO L 64, 11.3.2011, p. 1).

(9)  Rezoluția Parlamentului European din 16 decembrie 2015 conținând recomandări adresate Comisiei privind favorizarea transparenței, a coordonării și a convergenței în politicile de impozitare a societăților în Uniune; Recomandarea B5.

(10)  JO L 94, 28.3.2014, p. 65.

(11)  Rezoluția Parlamentului European din 16 decembrie 2015 conținând recomandări adresate Comisiei privind favorizarea transparenței, a coordonării și a convergenței în politicile de impozitare a societăților în Uniune; Recomandarea C3.

(12)  A se vedea raportul A8-0056/2017.

(13)  Audierea în Comisia PANA din 24 ianuarie 2017 cu participarea dnei Brooke Harrington și a altor experți.

(14)  „Panama Papers: Breaking the Story of How the World’s Rich and Powerful Hide their Money”, Obermayer and Obermaier, 2016.

(15)  Directiva 2014/56/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 aprilie 2014 de modificare a Directivei 2006/43/CE privind auditul legal al conturilor anuale și al conturilor consolidate (JO L 158, 27.5.2014, p. 196) și Regulamentul (UE) nr. 537/2014 al Parlamentul European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 privind cerințe specifice referitoare la auditul statutar al entităților de interes public și de abrogare a Deciziei 2005/909/CE a Comisiei (JO L 158, 27.5.2014, p. 77).

(16)  Directiva 2013/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 privind situațiile financiare anuale, situațiile financiare consolidate și rapoartele conexe ale anumitor tipuri de întreprinderi, de modificare a Directivei 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivelor 78/660/CEE și 83/349/CEE ale Consiliului (JO L 182, 29.6.2013, p. 19).

(17)  Groenlanda, Noua Caledonie și teritoriile dependente, Polinezia Franceză, Teritoriile Australe și Antarctice Franceze, Insulele Wallis și Futuna, Mayotte, Saint-Pierre și Miquelon, Aruba, Antilele Olandeze (Bonaire, Curaçao, Saba, Sint-Eustatius, Sint-Maarten), Anguilla, Insulele Cayman, Insulele Falkland, Georgia de Sud și Insulele Sandwich de Sud, Montserrat, Pitcairn, Sfânta Elena și teritoriile dependente, Teritoriile Antarctice Britanice, Teritoriile Britanice din Oceanul Indian, Insulele Turks și Caicos, Insulele Virgine Britanice și Bermuda.

(18)  Regiunile ultraperiferice: Insulele Canare, Réunion, Guyana Franceză, Martinica, Guadelupa, Mayotte, Saint-Martin, Azore și Madeira.

(19)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/HTML/?uri=CELEX:62014CJ0132&from=EN

(20)  Rezoluția Parlamentului European din 6 iulie 2016 referitoare la deciziile fiscale și alte măsuri similare sau cu efecte similare (Texte adoptate, P8_TA(2016)0310).

(21)  JO C 264 E, 13.9.2013, p. 41.

---

| 11.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 369/156 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 369/156

---

P8_TA(2017)0495

Hong Kong-ul, la 20 de ani după ce a fost retrocedat

Recomandarea Parlamentului European din 13 decembrie 2017 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate privind Hong Kong-ul, la 20 de ani de la retrocedarea acestuia (2017/2204(INI))

(2018/C 369/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Legea fundamentală a Regiunii Administrative Speciale (RAS) Hong Kong, adoptată la 4 aprilie 1990, care a intrat în vigoare la 1 iulie 1997, |
| --- | --- |

—

având în vedere Legea fundamentală a Regiunii Administrative Speciale (RAS) Hong Kong, adoptată la 4 aprilie 1990, care a intrat în vigoare la 1 iulie 1997,

| — | având în vedere Declarația comună din 19 decembrie 1984 adoptată de Guvernul Regatului Unit și Guvernul Republicii Populare Chineze cu privire la chestiunea referitoare la Hong Kong, cunoscută, de asemenea, sub denumirea de Declarația comună chino-britanică, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună din 19 decembrie 1984 adoptată de Guvernul Regatului Unit și Guvernul Republicii Populare Chineze cu privire la chestiunea referitoare la Hong Kong, cunoscută, de asemenea, sub denumirea de Declarația comună chino-britanică,

| — | având în vedere rapoartele comune elaborate de Comisie și Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 26 aprilie 2017 referitor la Regiunea Administrativă Specială Hong Kong – Raportul anual pe 2016 (JOIN(2017)0016), din 25 aprilie 2016 referitor la Regiunea Administrativă Specială Hong Kong – Raportul anual pe 2015 (JOIN(2016)0010) și din 24 aprilie 2015 referitor la Regiunea Administrativă Specială Hong Kong – Raportul anual pe 2014 (JOIN(2015)0012), |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele comune elaborate de Comisie și Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 26 aprilie 2017 referitor la Regiunea Administrativă Specială Hong Kong – Raportul anual pe 2016 (JOIN(2017)0016), din 25 aprilie 2016 referitor la Regiunea Administrativă Specială Hong Kong – Raportul anual pe 2015 (JOIN(2016)0010) și din 24 aprilie 2015 referitor la Regiunea Administrativă Specială Hong Kong – Raportul anual pe 2014 (JOIN(2015)0012),

| — | având în vedere Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 22 iunie 2016 cu privire la elementele unei noi strategii a UE privind China (JOIN(2016)0030), Comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2015 intitulată „Comerț pentru toți: Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă” (COM(2015)0497) și Concluziile Consiliului din 18 iulie 2016 referitoare la strategia UE privind China, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 22 iunie 2016 cu privire la elementele unei noi strategii a UE privind China (JOIN(2016)0030), Comunicarea Comisiei din 14 octombrie 2015 intitulată „Comerț pentru toți: Către o politică comercială și de investiții mai responsabilă” (COM(2015)0497) și Concluziile Consiliului din 18 iulie 2016 referitoare la strategia UE privind China,

| — | având în vedere politica „o singură Chină” a UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere politica „o singură Chină” a UE,

| — | având în vedere Acordul de cooperare vamală EU-RAS Hong Kong din 1999 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de cooperare vamală EU-RAS Hong Kong din 1999 (1),

| — | având în vedere intrarea fără viză în spațiul Schengen (2) și în restul Uniunii Europene pentru titularii de pașapoarte ale Regiunii Administrative Speciale Hong Kong și vice versa, |
| --- | --- |

—

având în vedere intrarea fără viză în spațiul Schengen (2) și în restul Uniunii Europene pentru titularii de pașapoarte ale Regiunii Administrative Speciale Hong Kong și vice versa,

| — | având în vedere dialogul UE-China pe tema drepturilor omului lansat în 1995, |
| --- | --- |

—

având în vedere dialogul UE-China pe tema drepturilor omului lansat în 1995,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Hong Kong, în special cea din 24 noiembrie 2016 referitoare la cazul lui Gui Minhai, editor deținut în China (3), cea din 4 februarie 2016 referitoare la cazul editorilor de carte din Hong Kong dispăruți (4), cea din 15 decembrie 2005 referitoare la situația drepturilor omului din Tibet și Hong Kong (5), cea din 8 aprilie 2003 referitoare la cel de-al treilea și cel de-al patrulea Raport anual al Comisiei către Consiliu și Parlamentul European cu privire la Regiunea Administrativă Specială Hong Kong (6), cea din 19 decembrie 2002 referitoare la Hong Kong (7), cea din 26 octombrie 2000 referitoare la primul și cel de-al doilea Raport anual al Comisiei cu privire la Regiunea Administrativă Specială Hong Kong (8), cea din 8 octombrie 1998 referitoare la comunicarea Comisiei către Consiliu privind Uniunea Europeană și Hong Kong: după 1997 (9), cea din 10 aprilie 1997 referitoare la situația din Hong Kong (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Hong Kong, în special cea din 24 noiembrie 2016 referitoare la cazul lui Gui Minhai, editor deținut în China (3), cea din 4 februarie 2016 referitoare la cazul editorilor de carte din Hong Kong dispăruți (4), cea din 15 decembrie 2005 referitoare la situația drepturilor omului din Tibet și Hong Kong (5), cea din 8 aprilie 2003 referitoare la cel de-al treilea și cel de-al patrulea Raport anual al Comisiei către Consiliu și Parlamentul European cu privire la Regiunea Administrativă Specială Hong Kong (6), cea din 19 decembrie 2002 referitoare la Hong Kong (7), cea din 26 octombrie 2000 referitoare la primul și cel de-al doilea Raport anual al Comisiei cu privire la Regiunea Administrativă Specială Hong Kong (8), cea din 8 octombrie 1998 referitoare la comunicarea Comisiei către Consiliu privind Uniunea Europeană și Hong Kong: după 1997 (9), cea din 10 aprilie 1997 referitoare la situația din Hong Kong (10),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la China, în special cea din 16 decembrie 2015 (11) și cea din 14 martie 2013 referitoare la relațiile UE – China (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la China, în special cea din 16 decembrie 2015 (11) și cea din 14 martie 2013 referitoare la relațiile UE – China (12),

| — | având în vedere articolul 113 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 113 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0382/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0382/2017),

| A. | întrucât suveranitatea asupra Hong Kong-ului a fost transferată de la Regatul Unit la Republica Populară Chineză la 1 iulie 1997; |
| --- | --- |

A.

întrucât suveranitatea asupra Hong Kong-ului a fost transferată de la Regatul Unit la Republica Populară Chineză la 1 iulie 1997;

| B. | întrucât Declarația comună sino-britanică din 1984 a garantat, iar Legea fundamentală a Regiunii administrative speciale (RAS) Hong Kong din 1990 stipulează faptul că Hong Kong-ul va menține autonomia și independența puterii executive, legislative și judecătorești timp de 50 ani de la retrocedarea suveranității; |
| --- | --- |

B.

întrucât Declarația comună sino-britanică din 1984 a garantat, iar Legea fundamentală a Regiunii administrative speciale (RAS) Hong Kong din 1990 stipulează faptul că Hong Kong-ul va menține autonomia și independența puterii executive, legislative și judecătorești timp de 50 ani de la retrocedarea suveranității;

| C. | întrucât UE și Parlamentul European sunt în continuare susținătorii puternici ai principiului „o țară, două sisteme” și ai unui grad ridicat de autonomie al Hong Kong-ului în interiorul Chinei; |
| --- | --- |

C.

întrucât UE și Parlamentul European sunt în continuare susținătorii puternici ai principiului „o țară, două sisteme” și ai unui grad ridicat de autonomie al Hong Kong-ului în interiorul Chinei;

| D. | întrucât Uniunea Europeană și Hong Kong-ul desfășoară anual un dialog la nivel înalt care poartă denumirea de Dialog structurat și care a fost inițiat în 2005; întrucât cel de al zecelea dialog structurat anual a avut loc la Bruxelles, la 17 noiembrie 2016; |
| --- | --- |

D.

întrucât Uniunea Europeană și Hong Kong-ul desfășoară anual un dialog la nivel înalt care poartă denumirea de Dialog structurat și care a fost inițiat în 2005; întrucât cel de al zecelea dialog structurat anual a avut loc la Bruxelles, la 17 noiembrie 2016;

| E. | întrucât relațiile bilaterale dintre UE și Hong Kong s-au întărit și mai mult în 2016; întrucât UE este al doilea partener comercial al Hong Kong-ului după China continentală, iar Hong Kong-ul este al 14-lea partener al UE în comerțul cu bunuri și un partener principal în comerțul cu servicii; întrucât relațiile bilaterale viitoare ar trebui să beneficieze de necesitatea pentru Hong Kong-ului a diversificării economice, de legăturile sale strânse cu „Noul drum al mătăsii” și de o mai bună integrare cu regiunea deltei Râului Perlelor; întrucât potrivit Conferinței Organizației Națiunilor Unite pentru Comerț și Dezvoltare (UNCTAD), Hong Kong este cea de a doua piață din lume ca mărime pentru investițiile străine directe; |
| --- | --- |

E.

întrucât relațiile bilaterale dintre UE și Hong Kong s-au întărit și mai mult în 2016; întrucât UE este al doilea partener comercial al Hong Kong-ului după China continentală, iar Hong Kong-ul este al 14-lea partener al UE în comerțul cu bunuri și un partener principal în comerțul cu servicii; întrucât relațiile bilaterale viitoare ar trebui să beneficieze de necesitatea pentru Hong Kong-ului a diversificării economice, de legăturile sale strânse cu „Noul drum al mătăsii” și de o mai bună integrare cu regiunea deltei Râului Perlelor; întrucât potrivit Conferinței Organizației Națiunilor Unite pentru Comerț și Dezvoltare (UNCTAD), Hong Kong este cea de a doua piață din lume ca mărime pentru investițiile străine directe;

| F. | întrucât domeniul apărării și al afacerilor externe ale Hong Kong-ului țin de responsabilitatea guvernului Republicii Populare Chineze (RPC); |
| --- | --- |

F.

întrucât domeniul apărării și al afacerilor externe ale Hong Kong-ului țin de responsabilitatea guvernului Republicii Populare Chineze (RPC);

| G. | întrucât, conform Legii fundamentale, Regiunea Administrativă Specială Hong Kong are dreptul de a-și gestiona relațiile externe și de a deține calitatea de membru în cadrul unor organizații internaționale; |
| --- | --- |

G.

întrucât, conform Legii fundamentale, Regiunea Administrativă Specială Hong Kong are dreptul de a-și gestiona relațiile externe și de a deține calitatea de membru în cadrul unor organizații internaționale;

| H. | întrucât acordurile existente privind drepturile civile, politice, economice, sociale și culturale încheiate înainte de 1 iulie 1997, precum și instrumentele internaționale în domeniul drepturilor omului, sunt valabile și după această dată; întrucât RPC a semnat și a ratificat de asemenea, tratatele internaționale care garantează aceste drepturi, recunoscând astfel importanța și caracterul universal al drepturilor omului; întrucât China a deschis un spațiu de dialog privind statul de drept cu UE și cu alți parteneri internaționali; |
| --- | --- |

H.

întrucât acordurile existente privind drepturile civile, politice, economice, sociale și culturale încheiate înainte de 1 iulie 1997, precum și instrumentele internaționale în domeniul drepturilor omului, sunt valabile și după această dată; întrucât RPC a semnat și a ratificat de asemenea, tratatele internaționale care garantează aceste drepturi, recunoscând astfel importanța și caracterul universal al drepturilor omului; întrucât China a deschis un spațiu de dialog privind statul de drept cu UE și cu alți parteneri internaționali;

| I. | întrucât Hong Kong-ul este membru sau membru asociat în peste 20 de organizații internaționale, printre care Organizația Mondială a Comerțului (OMC), Fondul Monetar Internațional (FMI), Cooperarea Economică Asia-Pacific (APEC), Interpol, Banca Reglementelor Internaționale (BIS), Banca Asiatică de Dezvoltare (BAD), Banca Asiatică pentru Investiții în Infrastructură (AIIB), Comitetul Internațional Olimpic (CIO), Camera Internațională de Comerț, Confederația Internațională a Sindicatelor Libere; |
| --- | --- |

I.

întrucât Hong Kong-ul este membru sau membru asociat în peste 20 de organizații internaționale, printre care Organizația Mondială a Comerțului (OMC), Fondul Monetar Internațional (FMI), Cooperarea Economică Asia-Pacific (APEC), Interpol, Banca Reglementelor Internaționale (BIS), Banca Asiatică de Dezvoltare (BAD), Banca Asiatică pentru Investiții în Infrastructură (AIIB), Comitetul Internațional Olimpic (CIO), Camera Internațională de Comerț, Confederația Internațională a Sindicatelor Libere;

| J. | întrucât Hong Kong-ul este parte la Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP); |
| --- | --- |

J.

întrucât Hong Kong-ul este parte la Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP);

| K. | întrucât Legea fundamentală prevede protejarea drepturilor omului și a libertăților individuale; |
| --- | --- |

K.

întrucât Legea fundamentală prevede protejarea drepturilor omului și a libertăților individuale;

| L. | întrucât articolul 27 din Legea fundamentală garantează libertatea de exprimare, libertatea presei, precum și libertatea de publicare, de asociere, de întrunire, de procesiune și de demonstrație; |
| --- | --- |

L.

întrucât articolul 27 din Legea fundamentală garantează libertatea de exprimare, libertatea presei, precum și libertatea de publicare, de asociere, de întrunire, de procesiune și de demonstrație;

| M. | întrucât articolele 45 și 68 din Legea fundamentală prevăd că șeful executivului și toți membrii Consiliului legislativ ar trebui în cele din urmă să fie aleși prin vot universal; |
| --- | --- |

M.

întrucât articolele 45 și 68 din Legea fundamentală prevăd că șeful executivului și toți membrii Consiliului legislativ ar trebui în cele din urmă să fie aleși prin vot universal;

| N. | întrucât Consiliul de Stat al RPC a emis la 10 iunie 2014 o carte albă privind aplicarea politicii „o țară, două sisteme” în Hong Kong, subliniind faptul că autonomia RAS Hong Kong este în esență supusă autorizației guvernului central al RPC; |
| --- | --- |

N.

întrucât Consiliul de Stat al RPC a emis la 10 iunie 2014 o carte albă privind aplicarea politicii „o țară, două sisteme” în Hong Kong, subliniind faptul că autonomia RAS Hong Kong este în esență supusă autorizației guvernului central al RPC;

| O. | întrucât societatea în mod tradițional deschisă din Hong Kong a pregătit calea pentru dezvoltarea unei societăți civile autentice și independente, care participă în mod activ și constructiv la viața publică a RAS; |
| --- | --- |

O.

întrucât societatea în mod tradițional deschisă din Hong Kong a pregătit calea pentru dezvoltarea unei societăți civile autentice și independente, care participă în mod activ și constructiv la viața publică a RAS;

| P. | întrucât societatea civilă din Hong Kong a sensibilizat opinia publică cu privire la aspecte legate de drepturile civile și politice, religie, asistența medicală, mediu, schimbările climatice, participarea politică a femeilor, drepturile lucrătorilor casnici, drepturile persoanelor LGBTI și libertățile universitare și culturale; |
| --- | --- |

P.

întrucât societatea civilă din Hong Kong a sensibilizat opinia publică cu privire la aspecte legate de drepturile civile și politice, religie, asistența medicală, mediu, schimbările climatice, participarea politică a femeilor, drepturile lucrătorilor casnici, drepturile persoanelor LGBTI și libertățile universitare și culturale;

| Q. | întrucât Hong Kong-ul beneficiază de un sistem pluripartit dinamic; întrucât, în ultimii ani, cetățenii din Hong Kong au cunoscut demonstrații în masă în favoarea democrației și pentru punerea în aplicare integrală a Legii fundamentale, inclusiv protestele din 2014 asociate așa numitei „Mișcări a umbrelelor”, precum și pentru libertatea mass-mediei și, printre altele, împotriva dispariției librarilor din Hong Kong; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Hong Kong-ul beneficiază de un sistem pluripartit dinamic; întrucât, în ultimii ani, cetățenii din Hong Kong au cunoscut demonstrații în masă în favoarea democrației și pentru punerea în aplicare integrală a Legii fundamentale, inclusiv protestele din 2014 asociate așa numitei „Mișcări a umbrelelor”, precum și pentru libertatea mass-mediei și, printre altele, împotriva dispariției librarilor din Hong Kong;

| R. | întrucât, în ultimii 20 de ani, unii jurnaliști și lucrători din domeniul mass-mediei, care au fost adesea susținători ai democrației și au exprimat opinii critice, au fost nevoiți să demisioneze, au fost mutați pentru a scrie despre subiecte mai puțin sensibile și în unele cazuri au fost chiar amenințați cu violența; |
| --- | --- |

R.

întrucât, în ultimii 20 de ani, unii jurnaliști și lucrători din domeniul mass-mediei, care au fost adesea susținători ai democrației și au exprimat opinii critice, au fost nevoiți să demisioneze, au fost mutați pentru a scrie despre subiecte mai puțin sensibile și în unele cazuri au fost chiar amenințați cu violența;

| S. | întrucât, la sfârșitul anului 2015, patru persoane cu reședința în Hong Kong și o persoană fără reședință în Hong Kong asociate cu editura Mighty Current și cu librăria acesteia au dispărut și întrucât câteva luni mai târziu au apărut informații relatând faptul că au fost reținuți în locuri nedivulgate din China continentală, și întrucât unul dintre librarii eliberați a declarat că mărturia sa de recunoaștere a vinovăției i-a fost smulsă prin forță; |
| --- | --- |

S.

întrucât, la sfârșitul anului 2015, patru persoane cu reședința în Hong Kong și o persoană fără reședință în Hong Kong asociate cu editura Mighty Current și cu librăria acesteia au dispărut și întrucât câteva luni mai târziu au apărut informații relatând faptul că au fost reținuți în locuri nedivulgate din China continentală, și întrucât unul dintre librarii eliberați a declarat că mărturia sa de recunoaștere a vinovăției i-a fost smulsă prin forță;

| T. | întrucât, în ultimii câțiva ani, s-a observat o autocenzură tot mai accentuată în mass-media din Hong Kong cu privire la aspecte legate de China continentală, fapte confirmate, de asemenea, de studii și rapoarte elaborate de Asociația Jurnaliștilor din Hong Kong, |
| --- | --- |

T.

întrucât, în ultimii câțiva ani, s-a observat o autocenzură tot mai accentuată în mass-media din Hong Kong cu privire la aspecte legate de China continentală, fapte confirmate, de asemenea, de studii și rapoarte elaborate de Asociația Jurnaliștilor din Hong Kong,

| U. | întrucât Hong Kong-ul oferă posibilitatea de a urma o programă educațională de înaltă calitate și de un nivel universitar ridicat, dar libertatea universitară este în pericol datorită imixtiunilor repetate din partea guvernului central al Chinei, în special în ceea ce privește numirea consiliilor universităților; |
| --- | --- |

U.

întrucât Hong Kong-ul oferă posibilitatea de a urma o programă educațională de înaltă calitate și de un nivel universitar ridicat, dar libertatea universitară este în pericol datorită imixtiunilor repetate din partea guvernului central al Chinei, în special în ceea ce privește numirea consiliilor universităților;

| V. | întrucât un sondaj efectuat la intervale de timp regulate de către programul de cercetare a opiniei publice al Universității din Hong Kong evidențiază un declin îndelungat în ceea ce privește identificarea cu China; |
| --- | --- |

V.

întrucât un sondaj efectuat la intervale de timp regulate de către programul de cercetare a opiniei publice al Universității din Hong Kong evidențiază un declin îndelungat în ceea ce privește identificarea cu China;

| W. | întrucât în ianuarie 2017 Biroul pentru Mediu din Hong Kong a publicat „Planul de acțiune al Hong Kong-ului privind schimbările climatice 2030+”, care, în urma Acordului de la Paris privind schimbările climatice, stabilește noi obiective pentru emisiile de carbon, și anume prin reducerea intensității carbonului cu două treimi și a emisiilor absolute de carbon cu o treime până în 2030, comparativ cu valoarea de referință pentru 2005; |
| --- | --- |

W.

întrucât în ianuarie 2017 Biroul pentru Mediu din Hong Kong a publicat „Planul de acțiune al Hong Kong-ului privind schimbările climatice 2030+”, care, în urma Acordului de la Paris privind schimbările climatice, stabilește noi obiective pentru emisiile de carbon, și anume prin reducerea intensității carbonului cu două treimi și a emisiilor absolute de carbon cu o treime până în 2030, comparativ cu valoarea de referință pentru 2005;

| X. | având în vedere importanța portului din Hong Kong pentru RPC și pentru comerțul internațional; |
| --- | --- |

X.

având în vedere importanța portului din Hong Kong pentru RPC și pentru comerțul internațional;

| 1. | recomandă Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate următoarele:






  (a) | să sublinieze cu autoritățile Regiunii Administrative Speciale Hong Kong și din RPC care, în același mod în care politica „O singură Chină” a UE este piatra de temelie a angajamentului UE, respectarea deplină a legii fundamentale a RAS Hong Kong și a principiului „o țară, două sisteme” este de o importanță majoră pentru dezvoltarea și întărirea și extinderea relațiilor prezente și viitoare cu UE, și că intervenția în afacerile interne ale Hong Kong are potențialul de a submina acest principiu și, prin urmare, ar trebui evitată; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

să sublinieze cu autoritățile Regiunii Administrative Speciale Hong Kong și din RPC care, în același mod în care politica „O singură Chină” a UE este piatra de temelie a angajamentului UE, respectarea deplină a legii fundamentale a RAS Hong Kong și a principiului „o țară, două sisteme” este de o importanță majoră pentru dezvoltarea și întărirea și extinderea relațiilor prezente și viitoare cu UE, și că intervenția în afacerile interne ale Hong Kong are potențialul de a submina acest principiu și, prin urmare, ar trebui evitată;

| (b) | să condamne imixtiunea constantă a RPC în afacerile interne ale Hong Kong-ului, care ar putea periclita viabilitatea pe termen lung a modelului „o țară, două sisteme”; |
| --- | --- |

(b)

să condamne imixtiunea constantă a RPC în afacerile interne ale Hong Kong-ului, care ar putea periclita viabilitatea pe termen lung a modelului „o țară, două sisteme”;

| (c) | să consolideze dialogul bilateral cu guvernul RAS Hong Kong, în primul rând prin intermediul Dialogului structurat dintre UE și Hong Kong care are loc anual, în ceea ce privește o gamă largă de teme și de domenii de politică, cum ar fi democrația, drepturile omului, statul de drept, comerțul, investițiile, serviciile financiare, cooperarea vamală, mediul, schimbările climatice, cercetarea și educația, precum și să sprijine punerea în aplicare a principiului „o țară, două sisteme” și să continue informarea anuală de către ÎR/VP și Comisie a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la evoluțiile situației din în Hong Kong; |
| --- | --- |

(c)

să consolideze dialogul bilateral cu guvernul RAS Hong Kong, în primul rând prin intermediul Dialogului structurat dintre UE și Hong Kong care are loc anual, în ceea ce privește o gamă largă de teme și de domenii de politică, cum ar fi democrația, drepturile omului, statul de drept, comerțul, investițiile, serviciile financiare, cooperarea vamală, mediul, schimbările climatice, cercetarea și educația, precum și să sprijine punerea în aplicare a principiului „o țară, două sisteme” și să continue informarea anuală de către ÎR/VP și Comisie a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la evoluțiile situației din în Hong Kong;

| (d) | să recunoască faptul că, de-a lungul timpului, Hong Kong a evoluat către o societate deschisă în care cetățenii se bucură de drepturile omului, de libertăți, standarde ridicate de sănătate și siguranță publică, transparență, de un sistem judiciar în care oamenii au încredere și în care predomină statul de drept și niveluri scăzute ale corupției, și că populația Hong Kong-ului are dreptul legitim să se aștepte să își continue modul de viață și să se bucure de aceste drepturi și valori în condițiile unui grad ridicat de autonomie; |
| --- | --- |

(d)

să recunoască faptul că, de-a lungul timpului, Hong Kong a evoluat către o societate deschisă în care cetățenii se bucură de drepturile omului, de libertăți, standarde ridicate de sănătate și siguranță publică, transparență, de un sistem judiciar în care oamenii au încredere și în care predomină statul de drept și niveluri scăzute ale corupției, și că populația Hong Kong-ului are dreptul legitim să se aștepte să își continue modul de viață și să se bucure de aceste drepturi și valori în condițiile unui grad ridicat de autonomie;

| (e) | să sublinieze faptul că respectarea autonomiei Hong Kong-ului este esențială pentru viitoarea sa evoluție pozitivă și relațiile bune cu China continentală, și pentru reluarea dialogurilor dintre China continentală și Taiwan; |
| --- | --- |

(e)

să sublinieze faptul că respectarea autonomiei Hong Kong-ului este esențială pentru viitoarea sa evoluție pozitivă și relațiile bune cu China continentală, și pentru reluarea dialogurilor dintre China continentală și Taiwan;

| (f) | să se angajeze pe deplin să sprijine autonomia și prosperitatea Hong Kong-ului și drepturile și libertățile cetățenilor săi, și să își exprime sprijinul ferm pentru demararea unui proces de reformă politică care respectă standardele internaționale și Legea fundamentală, care acordă persoanelor din RAS dreptul de a alege și de a fi aleși în cadrul procesului de selecție pentru posturile de conducere superioară, și care reflectă vederile majorității opiniei publice din Hong Kong; |
| --- | --- |

(f)

să se angajeze pe deplin să sprijine autonomia și prosperitatea Hong Kong-ului și drepturile și libertățile cetățenilor săi, și să își exprime sprijinul ferm pentru demararea unui proces de reformă politică care respectă standardele internaționale și Legea fundamentală, care acordă persoanelor din RAS dreptul de a alege și de a fi aleși în cadrul procesului de selecție pentru posturile de conducere superioară, și care reflectă vederile majorității opiniei publice din Hong Kong;

| (g) | să solicite, în acest context, guvernelor din Hong Kong și RPC să își mențină angajamentul și să creeze din nou impulsul necesar pentru reforma votului universal cu ocazia viitoarelor alegeri pentru șeful executivului și membrii Consiliului legislativ al Hong Kong-ului, cu scopul de a avea un sistem electoral democratic, echitabil, deschis și transparent; |
| --- | --- |

(g)

să solicite, în acest context, guvernelor din Hong Kong și RPC să își mențină angajamentul și să creeze din nou impulsul necesar pentru reforma votului universal cu ocazia viitoarelor alegeri pentru șeful executivului și membrii Consiliului legislativ al Hong Kong-ului, cu scopul de a avea un sistem electoral democratic, echitabil, deschis și transparent;

| (h) | să găsească modalități de sprijinire a consolidării democrației în Hong Kong și a sistemului său pluripartit și să își exprime îngrijorarea cu privire la creșterea cazurilor de hărțuire a membrilor partidelor politice din opoziție, precum și refuzul de înregistrare la Registrul Comerțului a numeroase grupuri pro-democrație; |
| --- | --- |

(h)

să găsească modalități de sprijinire a consolidării democrației în Hong Kong și a sistemului său pluripartit și să își exprime îngrijorarea cu privire la creșterea cazurilor de hărțuire a membrilor partidelor politice din opoziție, precum și refuzul de înregistrare la Registrul Comerțului a numeroase grupuri pro-democrație;

| (i) | să salute prezența record la vot la ultimele alegeri pentru Consiliul legislativ în 2016; regretă, cu toate acestea, că, în 2016, autoritățile din Hong Kong au refuzat să înregistreze un nou partid politic pro-independență la alegerile pentru Consiliul legislativ și au descalificat șase candidați cu opinii care promovează o mai mare autonomie pentru Hong Kong; |
| --- | --- |

(i)

să salute prezența record la vot la ultimele alegeri pentru Consiliul legislativ în 2016; regretă, cu toate acestea, că, în 2016, autoritățile din Hong Kong au refuzat să înregistreze un nou partid politic pro-independență la alegerile pentru Consiliul legislativ și au descalificat șase candidați cu opinii care promovează o mai mare autonomie pentru Hong Kong;

| (j) | să condamne amenințările la adresa siguranței personale a politicienilor pro-democratici, inclusiv răpirile și violențele fizice, astfel cum au fost relatate de unii legiuitori; |
| --- | --- |

(j)

să condamne amenințările la adresa siguranței personale a politicienilor pro-democratici, inclusiv răpirile și violențele fizice, astfel cum au fost relatate de unii legiuitori;

| (k) | să salute eliberarea pe cauțiune a celor trei lideri ai mișcării pro-democratice Joshua Wong, Nathan Law și Alex Chow, recent condamnați la pedepse cu închisoarea pe perioade între șase și opt luni pentru „adunări ilegale”, după ce au fost condamnați anul trecut la pedepse neprivative de libertate, inclusiv muncă în folosul comunității, pentru participarea lor la proteste pașnice; să îndemne Curtea de Apel din Hong Kong examineze cazurile dlui Wong, dlui Law și dlui Chow în conformitate cu obligațiile Hong Kong-ului în temeiul dreptului internațional al drepturilor omului, precum și să îndemne guvernul Hong Kong-ului să revizuiască ordonanța privind ordinea publică, pentru a o alinia la standardele internaționale în materie de drepturile omului; |
| --- | --- |

(k)

să salute eliberarea pe cauțiune a celor trei lideri ai mișcării pro-democratice Joshua Wong, Nathan Law și Alex Chow, recent condamnați la pedepse cu închisoarea pe perioade între șase și opt luni pentru „adunări ilegale”, după ce au fost condamnați anul trecut la pedepse neprivative de libertate, inclusiv muncă în folosul comunității, pentru participarea lor la proteste pașnice; să îndemne Curtea de Apel din Hong Kong examineze cazurile dlui Wong, dlui Law și dlui Chow în conformitate cu obligațiile Hong Kong-ului în temeiul dreptului internațional al drepturilor omului, precum și să îndemne guvernul Hong Kong-ului să revizuiască ordonanța privind ordinea publică, pentru a o alinia la standardele internaționale în materie de drepturile omului;

| (l) | să atragă atenția Chinei cu privire la faptul că, deși Legea fundamentală, Declarația comună sino-britanică și principiul „O țară, două sisteme” sunt, în mare măsură, respectate, există îngrijorări crescânde ce tind să se generalizeze cu privire la faptul că gradul ridicat de autonomie al Hong Kong-ului asupra căruia s-a convenit, sau valoarea juridică, sau spiritul Declarației comune sino-britanice au fost puse sub semnul întrebării; |
| --- | --- |

(l)

să atragă atenția Chinei cu privire la faptul că, deși Legea fundamentală, Declarația comună sino-britanică și principiul „O țară, două sisteme” sunt, în mare măsură, respectate, există îngrijorări crescânde ce tind să se generalizeze cu privire la faptul că gradul ridicat de autonomie al Hong Kong-ului asupra căruia s-a convenit, sau valoarea juridică, sau spiritul Declarației comune sino-britanice au fost puse sub semnul întrebării;

| (m) | să își exprime profunda îngrijorare cu privire la faptul că Comitetul permanent al Congresului Național al Poporului emite interpretări, solicitate sau nu, ale Legii fundamentale, care precedă pronunțarea unor hotărâri judecătorești, sugerând că deputații aleși în mod democratic ar trebui să fie descalificați, subminând astfel încrederea în independența deplină a sistemului judiciar în ceea ce privește cazurile individuale în cauză; să reamintească faptul că sistemul judiciar din Hong Kong și procesul judiciar normal ar trebui să fie instrumentul principal de soluționare a litigiilor; |
| --- | --- |

(m)

să își exprime profunda îngrijorare cu privire la faptul că Comitetul permanent al Congresului Național al Poporului emite interpretări, solicitate sau nu, ale Legii fundamentale, care precedă pronunțarea unor hotărâri judecătorești, sugerând că deputații aleși în mod democratic ar trebui să fie descalificați, subminând astfel încrederea în independența deplină a sistemului judiciar în ceea ce privește cazurile individuale în cauză; să reamintească faptul că sistemul judiciar din Hong Kong și procesul judiciar normal ar trebui să fie instrumentul principal de soluționare a litigiilor;

| (n) | să sublinieze faptul că tratarea cazului celor cinci librari dați dispăruți a ridicat întrebări regretabile cu privire la autonomia RAS, astfel cum este prevăzută în Legea sa fundamentală, precum și cu privire la lipsa de claritate în ceea ce privește rolul autorităților de asigurare a respectării legii de pe continent aflate în Hong Kong; |
| --- | --- |

(n)

să sublinieze faptul că tratarea cazului celor cinci librari dați dispăruți a ridicat întrebări regretabile cu privire la autonomia RAS, astfel cum este prevăzută în Legea sa fundamentală, precum și cu privire la lipsa de claritate în ceea ce privește rolul autorităților de asigurare a respectării legii de pe continent aflate în Hong Kong;

| (o) | să își exprime îngrijorarea față de afirmațiile potrivit cărora agențiile de asigurare a respectării legii ale Chinei își desfășoară activitatea în Hong Kong, ceea ce ar constitui o încălcare a Legii fundamentale și nu ar fi în concordanță cu principiul „O țară, două sisteme”; |
| --- | --- |

(o)

să își exprime îngrijorarea față de afirmațiile potrivit cărora agențiile de asigurare a respectării legii ale Chinei își desfășoară activitatea în Hong Kong, ceea ce ar constitui o încălcare a Legii fundamentale și nu ar fi în concordanță cu principiul „O țară, două sisteme”;

| (p) | să sublinieze faptul că libertatea de informare și libertatea de exprimare au fost în general respectate, în același timp exprimându-și îngrijorarea cu privire la deteriorarea crescândă a situației libertății presei din Hong Kong, confruntată cu o presiune tot mai mare asupra mijloacelor de informare în masă tipărite și electronice, intensificarea autocenzurii în ceea ce privește, în special, acoperirea aspectelor sensibile privind China continentală sau în ceea ce privește guvernul Hong Kong-ului și înăsprirea condițiilor de control asupra vânzării de cărți politice cu subiecte sensibile prin monopolizarea proprietății asupra majorității librăriilor care au cărți expuse în vitrină; |
| --- | --- |

(p)

să sublinieze faptul că libertatea de informare și libertatea de exprimare au fost în general respectate, în același timp exprimându-și îngrijorarea cu privire la deteriorarea crescândă a situației libertății presei din Hong Kong, confruntată cu o presiune tot mai mare asupra mijloacelor de informare în masă tipărite și electronice, intensificarea autocenzurii în ceea ce privește, în special, acoperirea aspectelor sensibile privind China continentală sau în ceea ce privește guvernul Hong Kong-ului și înăsprirea condițiilor de control asupra vânzării de cărți politice cu subiecte sensibile prin monopolizarea proprietății asupra majorității librăriilor care au cărți expuse în vitrină;

| (q) | să continue dialogul bilateral cu guvernul RAS Hong Kong în ceea ce privește o serie de domenii de politică, precum și cu privire la punerea în aplicare a principiului „o țară, două sisteme”; |
| --- | --- |

(q)

să continue dialogul bilateral cu guvernul RAS Hong Kong în ceea ce privește o serie de domenii de politică, precum și cu privire la punerea în aplicare a principiului „o țară, două sisteme”;

| (r) | să reitereze faptul că orice legislație introdusă în temeiul Legii fundamentale, inclusiv orice act legislativ care urmează să fie propus în temeiul articolul 23 din Legea fundamentală, cum ar fi o posibilă Lege a securității naționale, nu trebuie să interfereze cu independența și competența exclusivă a sistemului judiciar din Hong Kong și nu ar trebui să aducă atingere obligațiilor asumate în temeiul Pactului internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale (PIDESC), și nici nu ar trebui să submineze libertățile fundamentale, cum ar fi libertatea de exprimare, libertatea mass-media, libertatea de asociere și de întrunire, libertatea de a demonstra, libertatea de a înființa un sindicat și dreptul la grevă și libertatea cercetării academice și culturale și a exprimării artistice, și nu ar trebui să fie utilizată împotriva activiștilor din domeniul drepturilor omului și a celor care aduc critici guvernului; |
| --- | --- |

(r)

să reitereze faptul că orice legislație introdusă în temeiul Legii fundamentale, inclusiv orice act legislativ care urmează să fie propus în temeiul articolul 23 din Legea fundamentală, cum ar fi o posibilă Lege a securității naționale, nu trebuie să interfereze cu independența și competența exclusivă a sistemului judiciar din Hong Kong și nu ar trebui să aducă atingere obligațiilor asumate în temeiul Pactului internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale (PIDESC), și nici nu ar trebui să submineze libertățile fundamentale, cum ar fi libertatea de exprimare, libertatea mass-media, libertatea de asociere și de întrunire, libertatea de a demonstra, libertatea de a înființa un sindicat și dreptul la grevă și libertatea cercetării academice și culturale și a exprimării artistice, și nu ar trebui să fie utilizată împotriva activiștilor din domeniul drepturilor omului și a celor care aduc critici guvernului;

| (s) | să prezinte Parlamentului în viitorul apropiat propuneri pentru dezvoltarea cooperării cu autoritățile din Hong Kong în domeniul transparenței fiscale, inclusiv în ceea ce privește schimbul automat de informații (AEOI), combaterea spălării de bani și a finanțării terorismului, precum și punerea în aplicare a măsurilor solicitate de OECD în pachetul său privind erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor (BEPS); |
| --- | --- |

(s)

să prezinte Parlamentului în viitorul apropiat propuneri pentru dezvoltarea cooperării cu autoritățile din Hong Kong în domeniul transparenței fiscale, inclusiv în ceea ce privește schimbul automat de informații (AEOI), combaterea spălării de bani și a finanțării terorismului, precum și punerea în aplicare a măsurilor solicitate de OECD în pachetul său privind erodarea bazei de impunere și transferul profiturilor (BEPS);

| (t) | să încurajeze și să sprijine mișcările pro-democratice coordonate la nivel regional ca fiind un instrument cheie pentru susținerea cooperării cu țările din Asia în ceea ce privește democrația și aspectele legate de drepturile omului; |
| --- | --- |

(t)

să încurajeze și să sprijine mișcările pro-democratice coordonate la nivel regional ca fiind un instrument cheie pentru susținerea cooperării cu țările din Asia în ceea ce privește democrația și aspectele legate de drepturile omului;

| (u) | să solicite guvernului Hong Kong-ului să ia măsuri mai eficiente împotriva evaziunii fiscale și a fraudei fiscale și să ia măsuri pentru a monitoriza și sancționa firmele care facilitează evaziunea fiscală și frauda prin filialele lor din Hong Kong; |
| --- | --- |

(u)

să solicite guvernului Hong Kong-ului să ia măsuri mai eficiente împotriva evaziunii fiscale și a fraudei fiscale și să ia măsuri pentru a monitoriza și sancționa firmele care facilitează evaziunea fiscală și frauda prin filialele lor din Hong Kong;

| (v) | să găsească modalități de a sprijini societatea civilă din Hong Kong, în special organizațiile care susțin valorile universale, promovează drepturile omului și sprijină independența sistemului judiciar și libertatea presei; să sublinieze că numai formele neviolente de protest și dialogul pot constitui un mijloc de soluționare a litigiilor; |
| --- | --- |

(v)

să găsească modalități de a sprijini societatea civilă din Hong Kong, în special organizațiile care susțin valorile universale, promovează drepturile omului și sprijină independența sistemului judiciar și libertatea presei; să sublinieze că numai formele neviolente de protest și dialogul pot constitui un mijloc de soluționare a litigiilor;

| (w) | să recomande Consiliului legislativ din Hong Kong să analizeze cu atenție legislația viitoare privind sistemul feroviar de mare viteză în consultare cu organizațiile societății civile și cu cetățenii Hong Kong-ului; |
| --- | --- |

(w)

să recomande Consiliului legislativ din Hong Kong să analizeze cu atenție legislația viitoare privind sistemul feroviar de mare viteză în consultare cu organizațiile societății civile și cu cetățenii Hong Kong-ului;

| (x) | să încurajeze instituțiile academice din Hong Kong să mențină standardele ridicate de cercetare și ale programelor lor și libertatea academică, dar să își exprime îngrijorarea, în acest sens, cu privire la procedura pentru numirea consiliilor din universități și cu privire la imixtiunile externe care vizează modificarea programelor școlare, care ar putea submina independența instituțiilor de învățământ superior; să promoveze consolidarea legăturilor dintre instituțiile academice din Europa și din Hong Kong; |
| --- | --- |

(x)

să încurajeze instituțiile academice din Hong Kong să mențină standardele ridicate de cercetare și ale programelor lor și libertatea academică, dar să își exprime îngrijorarea, în acest sens, cu privire la procedura pentru numirea consiliilor din universități și cu privire la imixtiunile externe care vizează modificarea programelor școlare, care ar putea submina independența instituțiilor de învățământ superior; să promoveze consolidarea legăturilor dintre instituțiile academice din Europa și din Hong Kong;

| (y) | să solicite adoptarea în timp util a unei legi de combatere a discriminării; |
| --- | --- |

(y)

să solicite adoptarea în timp util a unei legi de combatere a discriminării;

| (z) | să reamintească faptul că societatea din Hong Kong și locuitorii săi au fost influențați puternic de imigrație, care îi include pe refugiați, și să invite guvernul din Hong Kong să își alinieze politica în materie de refugiați și migrație la standardele internaționale, îndeosebi în cazurile refugiaților minori neacompaniați; |
| --- | --- |

(z)

să reamintească faptul că societatea din Hong Kong și locuitorii săi au fost influențați puternic de imigrație, care îi include pe refugiați, și să invite guvernul din Hong Kong să își alinieze politica în materie de refugiați și migrație la standardele internaționale, îndeosebi în cazurile refugiaților minori neacompaniați;

| (aa) | să sublinieze că, deși studiile recente indică faptul că un număr însemnat de locuitori din Hong Kong își doresc să emigreze, nu ar fi de dorit ca Hong Kong-ul să nu își poată păstra cei mai inteligenți și mai buni locuitori și ar fi îngrijorător dacă atât de mulți oameni, în special tineri, și-ar pierde încrederea în viitor; |
| --- | --- |

(aa)

să sublinieze că, deși studiile recente indică faptul că un număr însemnat de locuitori din Hong Kong își doresc să emigreze, nu ar fi de dorit ca Hong Kong-ul să nu își poată păstra cei mai inteligenți și mai buni locuitori și ar fi îngrijorător dacă atât de mulți oameni, în special tineri, și-ar pierde încrederea în viitor;

| (ab) | să-și exprime îngrijorarea cu privire la faptul că Grupul de experți al ONU privind Coreea de Nord a stabilit în rapoartele sale faptul că Hong Kong este una dintre cele două jurisdicții de afaceri în care funcționează cea mai mare pondere de societăți de tip „cutie poștală” controlate de societăți din Coreea de Nord; amintește că societățile internaționale mixte cu Coreea de Nord încalcă cea mai recentă rezoluție a Consiliului de Securitate al ONU (2388) și solicită autorităților din Hong Kong să ia măsuri în ceea ce privește motivele de îngrijorare ale Grupului de experți al ONU privind Coreea de Nord; |
| --- | --- |

(ab)

să-și exprime îngrijorarea cu privire la faptul că Grupul de experți al ONU privind Coreea de Nord a stabilit în rapoartele sale faptul că Hong Kong este una dintre cele două jurisdicții de afaceri în care funcționează cea mai mare pondere de societăți de tip „cutie poștală” controlate de societăți din Coreea de Nord; amintește că societățile internaționale mixte cu Coreea de Nord încalcă cea mai recentă rezoluție a Consiliului de Securitate al ONU (2388) și solicită autorităților din Hong Kong să ia măsuri în ceea ce privește motivele de îngrijorare ale Grupului de experți al ONU privind Coreea de Nord;

| (ac) | să atragă atenția autorităților din Hong Kong asupra faptului că, potrivit unui studiu, deșeurile municipale din Hong Kong au crescut cu 80 % în ultimul deceniu, ceea ce reprezintă mai mult decât dublu față de nivelul de creștere a populației, precum și să le acorde sprijin în dezvoltarea unei politici eficace de reducere a deșeurilor, prin promovarea reciclării și a altor forme de economie circulară și creșterea gradului de sensibilizare cu privire la consumul responsabil; |
| --- | --- |

(ac)

să atragă atenția autorităților din Hong Kong asupra faptului că, potrivit unui studiu, deșeurile municipale din Hong Kong au crescut cu 80 % în ultimul deceniu, ceea ce reprezintă mai mult decât dublu față de nivelul de creștere a populației, precum și să le acorde sprijin în dezvoltarea unei politici eficace de reducere a deșeurilor, prin promovarea reciclării și a altor forme de economie circulară și creșterea gradului de sensibilizare cu privire la consumul responsabil;

| (aed) | să transmită în mod clar autorităților chineze că respectarea pe deplin a autonomiei Hong Kong-ului ar putea oferi un model pentru procesul de reforme politice democratice profunde în China și pentru liberalizarea treptată și deschiderea societății chineze; |
| --- | --- |

(aed)

să transmită în mod clar autorităților chineze că respectarea pe deplin a autonomiei Hong Kong-ului ar putea oferi un model pentru procesul de reforme politice democratice profunde în China și pentru liberalizarea treptată și deschiderea societății chineze;

| (ae) | să sprijine angajamentul UE de a consolida democrația, inclusiv statul de drept, independența sistemului judiciar, libertățile și drepturile fundamentale, transparența și libertatea de informare și de exprimare în Hong Kong; |
| --- | --- |

(ae)

să sprijine angajamentul UE de a consolida democrația, inclusiv statul de drept, independența sistemului judiciar, libertățile și drepturile fundamentale, transparența și libertatea de informare și de exprimare în Hong Kong;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și, spre informare, Guvernului Regiunii Administrative Speciale Hong Kong și Guvernului Republicii Populare Chineze. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO L 151, 18.6.1999, p. 20.

(2)  JO L 81, 21.3.2001, p. 1.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0444.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0045.

(5)  JO C 286 E, 23.11.2006, p. 523.

(6)  JO C 64 E, 12.3.2004, p. 130.

(7)  JO C 31 E, 5.2.2004, p. 261.

(8)  JO C 197, 12.7.2001, p. 387.

(9)  JO C 328, 26.10.1998, p. 186.

(10)  JO C 132, 28.4.1997, p. 222.

(11)  JO C 399, 24.11.2017, p. 92.

(12)  JO C 36, 29.1.2016, p. 126.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Marți, 12 decembrie 2017

| 11.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 369/162 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 369/162

---

P8_TA(2017)0479

Cerere de apărare a privilegiilor și imunităților Eleonorei Forenza

Decizia Parlamentului European din 12 decembrie 2017 privind cererea de apărare a privilegiilor și imunităților Eleonorei Forenza (2017/2199(IMM))

(2018/C 369/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea Gabrielei Zimmer din 20 iulie 2017, comunicată în ședința plenară din 11 septembrie 2017, pentru apărarea privilegiilor și imunităților Eleonorei Forenza în legătură cu un incident în care a fost victimă, în timpul unei demonstrații care a avut loc cu ocazia summitului G20 de la Hamburg, pe 8 iulie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea Gabrielei Zimmer din 20 iulie 2017, comunicată în ședința plenară din 11 septembrie 2017, pentru apărarea privilegiilor și imunităților Eleonorei Forenza în legătură cu un incident în care a fost victimă, în timpul unei demonstrații care a avut loc cu ocazia summitului G20 de la Hamburg, pe 8 iulie 2017,

| — | în urma audierii Eleonorei Forenza, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

în urma audierii Eleonorei Forenza, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1),

| — | având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 7 și articolul 9 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 7 și articolul 9 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0398/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0398/2017),

| A. | întrucât Gabriele Zimmer, deputată în Parlamentul European și președintă a Grupului GUE/NGL, a cerut, în conformitate cu articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7, apărarea imunității parlamentare a Eleonorei Forenza, deputată din același grup, care a fost percheziționată și apoi plasată în detenție de poliția germană împreună cu un grup de alți activiști, în timpul unei demonstrații care a avut loc cu ocazia summitului G20 de la Hamburg, la 8 iulie 2017; întrucât percheziția și arestarea au avut loc după demonstrația respectivă, în timp ce dna Forenza și grupul său se îndreptau spre un loc unde urmau să ia prânzul împreună; |
| --- | --- |

A.

întrucât Gabriele Zimmer, deputată în Parlamentul European și președintă a Grupului GUE/NGL, a cerut, în conformitate cu articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7, apărarea imunității parlamentare a Eleonorei Forenza, deputată din același grup, care a fost percheziționată și apoi plasată în detenție de poliția germană împreună cu un grup de alți activiști, în timpul unei demonstrații care a avut loc cu ocazia summitului G20 de la Hamburg, la 8 iulie 2017; întrucât percheziția și arestarea au avut loc după demonstrația respectivă, în timp ce dna Forenza și grupul său se îndreptau spre un loc unde urmau să ia prânzul împreună;

| B. | întrucât Parlamentul dispune de o largă putere de apreciere în ceea ce privește orientarea pe care dorește să o dea unei decizii adoptate ca urmare a unei cereri de apărare a imunității unui deputat (2); |
| --- | --- |

B.

întrucât Parlamentul dispune de o largă putere de apreciere în ceea ce privește orientarea pe care dorește să o dea unei decizii adoptate ca urmare a unei cereri de apărare a imunității unui deputat (2);

| C. | întrucât articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene se exclud reciproc (3); întrucât cazul de față nu privește o opinie exprimată de un deputat în Parlamentul European, ci mai degrabă un comportament presupus a fi periculos pentru ordinea publică (participarea prezumată la o revoltă); întrucât, prin urmare, aplicabilitatea articolului 9 din Protocolul nr. 7 este evidentă; |
| --- | --- |

C.

întrucât articolele 8 și 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene se exclud reciproc (3); întrucât cazul de față nu privește o opinie exprimată de un deputat în Parlamentul European, ci mai degrabă un comportament presupus a fi periculos pentru ordinea publică (participarea prezumată la o revoltă); întrucât, prin urmare, aplicabilitatea articolului 9 din Protocolul nr. 7 este evidentă;

| D. | întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind imunitățile și privilegiile Uniunii Europene, deputații europeni beneficiază, pe teritoriul statului lor de proveniență, de aceleași imunități ca și cele recunoscute membrilor parlamentului țării respective și nu pot fi deținuți sau urmăriți penal pe teritoriul niciunui alt stat membru; întrucât dna Forenza, deputată italiană în Parlamentul European, era în Germania și beneficia de această protecție; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în conformitate cu articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind imunitățile și privilegiile Uniunii Europene, deputații europeni beneficiază, pe teritoriul statului lor de proveniență, de aceleași imunități ca și cele recunoscute membrilor parlamentului țării respective și nu pot fi deținuți sau urmăriți penal pe teritoriul niciunui alt stat membru; întrucât dna Forenza, deputată italiană în Parlamentul European, era în Germania și beneficia de această protecție;

| E. | întrucât, conform cererii de apărare a imunității, dna Forenza și-a declarat, încă de la primele contacte cu poliția germană, statutul de deputată în Parlamentul European; întrucât a prezentat imediat documentele care atestau acest statut; întrucât a reușit să pună consulul italian de la Hamburg în contact cu agentul de poliție care dirija operațiunile; |
| --- | --- |

E.

întrucât, conform cererii de apărare a imunității, dna Forenza și-a declarat, încă de la primele contacte cu poliția germană, statutul de deputată în Parlamentul European; întrucât a prezentat imediat documentele care atestau acest statut; întrucât a reușit să pună consulul italian de la Hamburg în contact cu agentul de poliție care dirija operațiunile;

| F. | întrucât, în pofida statutului de deputată în Parlamentul European al dnei Forenza, poliția germană a percheziționat-o corporal amănunțit și a plasat-o apoi în detenție timp de peste patru ore; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în pofida statutului de deputată în Parlamentul European al dnei Forenza, poliția germană a percheziționat-o corporal amănunțit și a plasat-o apoi în detenție timp de peste patru ore;

| G. | întrucât, având în vedere toate aceste elemente, poliția germană știa că aresta o deputată în Parlamentul European; întrucât acest lucru constituie o încălcare a Protocolului nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, în special a articolului 9 primul paragraf litera (b); |
| --- | --- |

G.

întrucât, având în vedere toate aceste elemente, poliția germană știa că aresta o deputată în Parlamentul European; întrucât acest lucru constituie o încălcare a Protocolului nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, în special a articolului 9 primul paragraf litera (b);

| H. | întrucât, având în vedere circumstanțele acestui caz, este evident că dna Forenza nu a fost arestată în flagrant delict, drept care excepția prevăzută la articolul 9 al treilea paragraf din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene nu este aplicabilă, iar dna Forenza beneficiază, prin urmare, în totalitate de imunitate; |
| --- | --- |

H.

întrucât, având în vedere circumstanțele acestui caz, este evident că dna Forenza nu a fost arestată în flagrant delict, drept care excepția prevăzută la articolul 9 al treilea paragraf din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene nu este aplicabilă, iar dna Forenza beneficiază, prin urmare, în totalitate de imunitate;

| 1. | hotărăște să apere privilegiile și imunitățile Eleonorei Forenza; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorității competente a Republicii Federale Germania și dnei Eleonora Forenza. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Hotărârea Curții de Justiție din 12 mai 1964, Wagner/Fohrmann și Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, hotărârea Curții de Justiție din 10 iulie 1986, Wybot/Faure și alții, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, hotărârea Tribunalului din 15 octombrie 2008, Mote/Parlamentul, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, hotărârea Curții de Justiție din 21 octombrie 2008, Marra/De Gregorio și Clemente, pronunțată în cauzele conexate C-200/07 și C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, hotărârea Tribunalului din 19 martie 2010, Gollnisch/Parlamentul, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543, hotărârea Tribunalului din 17 ianuarie 2013, Gollnisch/Parlamentul, pronunțată în cauzele conexe T-346/11 și T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Cauza T-42/06, Gollnisch/Parlamentul, citată anterior, punctul 101.

(3)  Cauzele conexate C-200/07 și C-201/07, Marra/De Gregorio et Clemente, citate anterior, punctul 45.

---

| 11.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 369/164 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 369/164

---

P8_TA(2017)0480

Cerere de ridicare a imunității parlamentare a lui Ingeborg Gräßle

Decizia Parlamentului European din 12 decembrie 2017 privind cererea de ridicare a imunității lui Ingeborg Gräßle (2017/2220(IMM))

(2018/C 369/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de ridicare a imunității dnei Ingeborg Gräßle, transmisă la 27 iulie 2017 de Parchetul din Ellwangen (Germania), în legătură cu procedura penală cu numărul de referință 21 Js 11263/17 și comunicată în ședința plenară din 2 octombrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de ridicare a imunității dnei Ingeborg Gräßle, transmisă la 27 iulie 2017 de Parchetul din Ellwangen (Germania), în legătură cu procedura penală cu numărul de referință 21 Js 11263/17 și comunicată în ședința plenară din 2 octombrie 2017,

| — | având în vedere că Ingeborg Gräßle a renunțat la dreptul de a fi audiată, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere că Ingeborg Gräßle a renunțat la dreptul de a fi audiată, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 9 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1),

| — | având în vedere articolul 46 din Constituția Republicii Federale Germania, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 46 din Constituția Republicii Federale Germania,

| — | având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0397/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0397/2017),

| A. | întrucât Parchetul din Ellwangen a transmis o cerere de ridicare a imunității dnei Ingeborg Gräßle, deputată în Parlamentul European, aleasă în Republica Federală Germania, în ceea ce privește o infracțiune prevăzută la articolul 229 din Codul penal german; întrucât, în special, procedura se referă la o prezumție de vătămare involuntară; |
| --- | --- |

A.

întrucât Parchetul din Ellwangen a transmis o cerere de ridicare a imunității dnei Ingeborg Gräßle, deputată în Parlamentul European, aleasă în Republica Federală Germania, în ceea ce privește o infracțiune prevăzută la articolul 229 din Codul penal german; întrucât, în special, procedura se referă la o prezumție de vătămare involuntară;

| B. | întrucât, la 10 iunie 2017, dna Gräßle, aflată la volanul unui automobil, a trecut pe culoarea roșie a semaforului în Heidenheim, la intersecția Brenzstrasse cu Ploucquetstrasse și a provocat un accident soldat cu vătămarea unei persoane la umăr; întrucât partea vătămată a depus o plângere, constituindu-se ca parte civilă; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 10 iunie 2017, dna Gräßle, aflată la volanul unui automobil, a trecut pe culoarea roșie a semaforului în Heidenheim, la intersecția Brenzstrasse cu Ploucquetstrasse și a provocat un accident soldat cu vătămarea unei persoane la umăr; întrucât partea vătămată a depus o plângere, constituindu-se ca parte civilă;

| C. | întrucât, în temeiul articolului 9 din Protocolul nr. 7 privind imunitățile și privilegiile Uniunii Europene, deputații în Parlamentul European beneficiază, pe teritoriul statului lor de proveniență, de aceleași imunități ca și cele recunoscute membrilor parlamentului țării lor; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în temeiul articolului 9 din Protocolul nr. 7 privind imunitățile și privilegiile Uniunii Europene, deputații în Parlamentul European beneficiază, pe teritoriul statului lor de proveniență, de aceleași imunități ca și cele recunoscute membrilor parlamentului țării lor;

| D. | întrucât articolul 46 din Constituția Republicii Federale Germania prevede că, pentru o faptă pasibilă de pedeapsă, un deputat poate fi tras la răspundere sau arestat numai cu aprobarea Bundestag-ului, cu excepția cazului în care este arestat în flagrant delict sau în ziua următoare după comiterea faptei; |
| --- | --- |

D.

întrucât articolul 46 din Constituția Republicii Federale Germania prevede că, pentru o faptă pasibilă de pedeapsă, un deputat poate fi tras la răspundere sau arestat numai cu aprobarea Bundestag-ului, cu excepția cazului în care este arestat în flagrant delict sau în ziua următoare după comiterea faptei;

| E. | întrucât numai Parlamentul poate decide ridicarea imunității într -un caz concret; întrucât Parlamentul poate ține seama în mod rezonabil de poziția deputatului în cauză la luarea deciziei de ridica sau nu imunitatea sa (2); |
| --- | --- |

E.

întrucât numai Parlamentul poate decide ridicarea imunității într -un caz concret; întrucât Parlamentul poate ține seama în mod rezonabil de poziția deputatului în cauză la luarea deciziei de ridica sau nu imunitatea sa (2);

| F. | întrucât presupusa infracțiune nu are o legătură directă sau evidentă cu exercitarea de către dna Gräßle, a funcțiilor sale de deputată în Parlamentul European și nu constituie opinii sau voturi exprimate în exercitarea funcțiilor de deputată a Parlamentului European în sensul articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene; |
| --- | --- |

F.

întrucât presupusa infracțiune nu are o legătură directă sau evidentă cu exercitarea de către dna Gräßle, a funcțiilor sale de deputată în Parlamentul European și nu constituie opinii sau voturi exprimate în exercitarea funcțiilor de deputată a Parlamentului European în sensul articolului 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene;

| G. | întrucât, în cazul de față, Parlamentul nu a putut identifica un caz de fumus persecutionis, și anume o suspiciune suficient de serioasă și precisă cu privire la faptul că procedura a fost inițiată cu intenția de a prejudicia activitatea politică a deputatei; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în cazul de față, Parlamentul nu a putut identifica un caz de fumus persecutionis, și anume o suspiciune suficient de serioasă și precisă cu privire la faptul că procedura a fost inițiată cu intenția de a prejudicia activitatea politică a deputatei;

| 1. | hotărăște să ridice imunitatea dnei Ingeborg Gräßle; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente autorității competente a Republicii Federale Germania și dnei Ingeborg Gräßle. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Hotărârea Curții de Justiție din 12 mai 1964, Wagner/Fohrmann și Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, hotărârea Curții de Justiție din 10 iulie 1986, Wybot/Faure și alții, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, hotărârea Tribunalului din 15 octombrie 2008, Mote/Parlamentul, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, hotărârea Curții de Justiție din 21 octombrie 2008, Marra/De Gregorio și Clemente, pronunțată în cauzele conexe C-200/07 și C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, hotărârea Tribunalului din 19 martie 2010, Gollnisch/Parlamentul, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543, hotărârea Tribunalului din 17 ianuarie 2013, Gollnisch/Parlamentul, pronunțată în cauzele conexe T-346/11 și T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Cauza T-345/05, Mote/Parlamentul (citată anterior), punctul 28.

---

III Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 12 decembrie 2017

| 11.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 369/166 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 369/166

---

P8_TA(2017)0475

Gestionarea sustenabilă a flotelor de pescuit externe ***II

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 decembrie 2017 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind gestionarea sustenabilă a flotelor de pescuit externe și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1006/2008 al Consiliului (11382/2/2017 – C8-0358/2017 – 2015/0289(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2018/C 369/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (11382/2/2017 – C8-0358/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (11382/2/2017 – C8-0358/2017),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 25 mai 2016 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 25 mai 2016 (1),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0636), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (2) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2015)0636),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolul 67a din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 67a din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru pescuit (A8-0374/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru pescuit (A8-0374/2017),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul, împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO C 303, 19.8.2016, p. 116.

(2)  Texte adoptate la 2.2.2017, P8_TA(2017)0015.

---

| 11.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 369/167 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 369/167

---

P8_TA(2017)0476

Modificări ale unor regulamente în domeniul agriculturii și dezvoltării rurale***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 decembrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului referitor la normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1305/2013, (UE) nr. 1306/2013, (UE) nr. 1307/2013, (UE) nr. 1308/2013 și (UE) nr. 652/2014 ale Parlamentului European și ale Consiliului (COM(2016)0605 – C8-0404/2017 – 2016/0282B(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 369/21)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0605), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0605),

| — | având în vedere decizia Conferinței președinților din 16 noiembrie 2017 de a împărți propunerea Comisiei și de a autoriza Comisia pentru agricultură și dezvoltare rurală să elaboreze un raport legislativ separat pentru dispozițiile referitoare la mandatul comisiei respective, și anume articolele 267-270 și 275 din propunerea Comisiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Conferinței președinților din 16 noiembrie 2017 de a împărți propunerea Comisiei și de a autoriza Comisia pentru agricultură și dezvoltare rurală să elaboreze un raport legislativ separat pentru dispozițiile referitoare la mandatul comisiei respective, și anume articolele 267-270 și 275 din propunerea Comisiei,

| — | având în vedere articolul 294 alineatele (2) și (3) și articolul 42, articolul 43 alineatul (2) și articolul 168 alineatul (4) litera (b) de la din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatele (2) și (3) și articolul 42, articolul 43 alineatul (2) și articolul 168 alineatul (4) litera (b) de la din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Curții de Conturi Europene nr. 1/2017 din 26 ianuarie 2017 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Curții de Conturi Europene nr. 1/2017 din 26 ianuarie 2017 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 14 decembrie 2016 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 14 decembrie 2016 (2),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 11 mai 2017 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 11 mai 2017 (3),

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și al Comisiei pentru control bugetar (A8-0211/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și al Comisiei pentru control bugetar (A8-0211/2017),

| — | având în vedere acordul provizoriu prezentat în continuare aprobat de Comisia pentru agricultură și dezvoltare rurală în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 15 noiembrie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu prezentat în continuare aprobat de Comisia pentru agricultură și dezvoltare rurală în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 15 noiembrie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0380/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0380/2017),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aprobă declarația Parlamentului anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că împărțirea propunerii Comisiei este menită să permită aplicarea dispozițiilor care țin de competența Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală de la 1 ianuarie 2018 și că partea rămasă din propunerea Comisiei (4) va fi analizată într-o etapă ulterioară; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

5.

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

6.

---

(1)  JO C 91, 23.3.2017, p. 1.

(2)  JO C 75, 10.3.2017, p. 63.

(3)  JO C 306, 15.9.2017, p. 64.

(4)  Număr de procedură 2016/0282A(COD).

---

P8_TC1-COD(2016)0282B

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 decembrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1305/2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală acordat din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR), (UE) nr. 1306/2013 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune, (UE) nr. 1307/2013 de stabilire a unor norme privind plățile directe acordate fermierilor prin scheme de sprijin în cadrul politicii agricole comune, (UE) nr. 1308/2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole și (UE) nr. 652/2014 de stabilire a unor dispoziții pentru gestionarea cheltuielilor privind lanțul alimentar, sănătatea și bunăstarea animalelor, precum și sănătatea plantelor și materialul de reproducere a plantelor

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2017/2393.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

DECLARAȚIA PARLAMENTULUI EUROPEAN

Noile norme privind organizațiile de producători și dreptul concurenței (OCP)

Parlamentul European reamintește că, în conformitate cu articolul 42 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), normele privind concurența se aplică producției și comercializării produselor agricole numai în măsura stabilită de Parlament și de Consiliu, ținând seama de obiectivele politicii agricole comune (PAC), astfel cum au fost stabilite la articolul 39 din același tratat.

Astfel cum este prevăzut în tratat și în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene (1), obiectivele PAC au prioritate față de cele ale politicii europene în domeniul concurenței. Cu toate acestea, piețele agricole nu sunt exceptate de la aplicarea dreptului concurenței. Adaptarea normelor în materie de concurență la particularitățile sectorului agricol este o prerogativă a colegiuitorilor – Parlamentul European și Consiliul.

În acest context, Parlamentul European, prin intermediul prezentului regulament, propune o clarificare a relației dintre normele PAC, în special rolul și misiunile organizațiilor de producători și ale asociațiilor de organizații de producători, și aplicarea dreptului Uniunii în materie de concurență. O astfel de clarificare este necesară ca urmare a incertitudinilor existente cu privire la punerea în aplicare a acestor norme și este esențială pentru a atinge obiectivul Uniunii de consolidare a poziției fermierilor în cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente. Propunerile Parlamentului European se bazează pe recomandările formulate în raportul Grupului operativ pentru piețele agricole (AMTF) din 14 noiembrie 2016. Aceste recomandări s-au bazat pe o serie de audieri și de contribuții primite din partea tuturor actorilor din cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente: producători, procesatori și comercianți cu amănuntul.

Parlamentul European urmărește să simplifice și să clarifice condițiile în care organizațiile de producători sau asociațiile de organizații de producători din toate sectoarele enumerate la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 pot desfășura, în numele membrilor lor, activități de planificare a producției, de introducere pe piață, de negociere a contractelor pentru furnizarea de produse agricole și de optimizare a costurilor de producție. Aceste sarcini necesită, în esență, existența anumitor practici, inclusiv consultări interne și schimbul de informații comerciale în cadrul acestor entități. Prin urmare, se propune ca aceste practici să nu facă obiectul interdicției privind acordurile anticoncurențiale, prevăzută la articolul 101 alineatul (1) din TFUE, și ca organizațiile de producători sau asociațiile de organizații de producători care desfășoară cel puțin o activitate economică să beneficieze de o derogare de la aplicarea articolului respectiv. Totuși, această derogare nu este absolută: autoritățile de concurență își rezervă posibilitatea de a interveni în cazul în care consideră că aceste activități sunt susceptibile să excludă concurența sau să pună în pericol realizarea obiectivelor PAC.

Rolul și misiunile organizațiilor de producători sau ale asociațiilor de organizații de producători și relația acestora cu dreptul concurenței este astfel clarificată. Fără a aduce atingere prerogativelor instituționale ale Comisiei Europene, Parlamentul European consideră că noile norme nu necesită o clarificare suplimentară sub forma unor orientări ale Comisiei Europene.

DECLARAȚIILE COMISIEI

Articolul 1 – Dezvoltare rurală

—   Prelungirea duratei PDR-urilor (DR – AM 43)

Cheltuielile legate de programele de dezvoltare rurală 2014-2020 aprobate în conformitate cu articolul 10 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 vor fi în continuare eligibile pentru contribuția din FEADR dacă aceasta este plătită beneficiarilor până cel târziu la 31 decembrie 2023. În ceea ce privește continuarea sprijinirii dezvoltării rurale după 2020, Comisia va lua o decizie în contextul propunerii sale pentru următorul CFM.

—   Gestionarea riscurilor (DR)

Comisia își confirmă intenția de a examina funcționarea și eficiența instrumentelor de gestionare a riscurilor incluse în prezent în Regulamentul (UE) nr. 1305/2013, în contextul propunerii sale privind modernizarea și simplificarea politicii agricole comune.

—   Sancțiunile pentru Leader (DR)

Comisia își confirmă intenția de a examina eficacitatea și proporționalitatea sancțiunilor pentru LEADER incluse în Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014 al Comisiei.

Articolul 2 – Regulamentul orizontal

—   Rezerva pentru situațiile de criză (HZ – AMs 54-58)

Comisia confirmă că funcționarea rezervei pentru situațiile de criză din sectorul agricol și rambursarea creditelor legate de disciplina financiară, prevăzute la articolul 25 și la articolul 26 alineatul (5) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013, vor fi examinate în contextul pregătirilor pentru următorul CFM pentru a se permite o intervenție eficientă și în timp util în perioade de criză a pieței.

—   Audit unic (HZ – AM 59)

Comisia sprijină abordarea bazată pe auditul unic, fapt confirmat de propunerea Comisiei pentru articolul 123 din noul Regulament financiar. De asemenea, Comisia confirmă că actualul cadru juridic pentru gestionarea și controlul cheltuielilor agricole, instituit prin Regulamentul (UE) nr. 1306/2013, permite deja această abordare, care a fost inclusă în strategia de audit a Comisiei pentru perioada 2014-2020. Mai exact, dacă avizul organismului de certificare furnizat în conformitate cu articolul 9 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 este considerat fiabil, Comisia ține seama de acest aviz atunci când evaluează necesitatea unor audituri asupra agenției de plăți în cauză.

Articolul 3 – Plățile directe

—   Planul privind proteinele (PD – AM 105)

Comisia își confirmă intenția de a examina situația cererii și a ofertei de proteine vegetale din UE și de a analiza posibilitatea elaborării unei „Strategii europene privind proteinele vegetale” în scopul încurajării mai puternice a producției de proteine din plante în UE bazate pe metode raționale din punct de vedere economic și din perspectiva mediului.

Articolul 4 – OCP

—   Sisteme voluntare de reducere a producției (OCP)

Comisia confirmă că Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole conține deja, la articolele 219 și 221, temeiul juridic necesar pentru a-i permite, în funcție de disponibilitatea resurselor bugetare, să abordeze perturbările pieței și alte probleme specifice, inclusiv la nivel regional, grație posibilității de a acorda asistență financiară directă fermierilor. Mai mult, propunerea Comisiei de a adăuga la Regulamentul (UE) nr. 1305/2013 privind sprijinul pentru dezvoltare rurală un instrument de stabilizare a veniturilor specific sectorului va permite statelor membre să includă în programele lor de dezvoltare rurală posibilitatea compensării fermierilor dintr-un anumit sector în eventualitatea unei scăderi semnificative a veniturilor lor.

În plus, Comisia confirmă că articolul 219 îi permite să introducă, în cazul unei perturbări a pieței sau al unor amenințări de acest gen, scheme prin care se acordă ajutoare din partea Uniunii producătorilor care se angajează să-și reducă producția în mod voluntar, inclusiv detaliile necesare pentru funcționarea unei astfel de scheme [de exemplu: Regulamentul delegat al Comisiei (UE) 2016/1612, JO L 242, 9.9.2016, p. 4].

—   Recunoașterea organizațiilor interprofesionale transnaționale (OCP – AM 141)

Comisia reamintește că normele care reglementează cooperarea producătorilor în ceea ce privește recunoașterea organizațiilor de producători transnaționale, a asociațiilor de organizații de producători transnaționale sau a organizațiilor interprofesionale transnaționale, inclusiv cooperarea dintre statele membre în cauză, sunt prevăzute în Regulamentul delegat (UE) 2016/232 al Comisiei. Funcționarea și caracterul adecvat al acestor norme vor fi examinate în contextul procesului în desfășurare referitor la modernizarea și simplificarea PAC.

—   Practicile comerciale neloiale (OCP – AM 152)

Comisia confirmă că a lansat o inițiativă referitoare la lanțul de aprovizionare cu alimente care parcurge acum diversele etape impuse de orientările privind o mai bună legiferare. Comisia va lua o decizie în privința unei posibile propuneri legislative după încheierea acestei proceduri, dacă este posibil în prima jumătate a anului 2018.

—   Declarația Comisiei privind cooperarea producătorilor

Comisia ia notă de acordul dintre Parlament și Consiliu privind modificările articolelor 152, 209, 222 și 232. Comisia ia notă de faptul că modificările asupra cărora au convenit Parlamentul și Consiliul sunt substanțiale și au fost incluse fără evaluarea impactului prevăzută la punctul 15 din Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare. Acest lucru duce la un nivel nedorit de insecuritate juridică și procedurală, ale cărei efecte și implicații nu sunt cunoscute.

Deoarece modificările aduse propunerii inițiale a Comisiei, luate împreună, determină o modificare semnificativă a cadrului juridic, Comisia observă cu îngrijorare că unele dintre noile dispoziții în favoarea organizațiilor de producători ar putea avea efectul de a periclita viabilitatea și bunăstarea micilor fermieri și interesul consumatorilor. Comisia își confirmă angajamentul de a menține o concurență efectivă în sectorul agricol și de a îndeplini întru totul obiectivele PAC prevăzute la articolul 39 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. În acest context, Comisia observă că modificările convenite de colegiuitori prevăd atât pentru Comisie, cât și pentru autoritățile naționale de concurență doar un rol de acțiune foarte limitat în ceea ce privește menținerea unei concurențe efective.

Acordul general al Comisiei privind propunerea „Omnibus”, inclusiv modificările convenite de Parlament și Consiliu, nu aduce atingere eventualelor propuneri viitoare pe care le-ar putea prezenta Comisia în aceste domenii în contextul reformei politicii agricole comune pentru perioada de după 2020 și eventualelor alte inițiative menite a aborda în mod specific unele dintre chestiunile menționate în textul convenit acum de Parlamentul European și de Consiliu.

Comisia regretă că aspectul referitor la rolul de acțiune foarte limitat al Comisiei și al autorităților naționale de concurență în ceea ce privește menținerea unei concurențe efective nu a fost abordat în mod satisfăcător de colegiuitori și își exprimă îngrijorarea cu privire la posibilele implicații ale acestei limitări pentru fermieri și consumatori. Comisia ia act de faptul că textul juridic trebuie interpretat în conformitate cu tratatul, în special în ceea ce privește posibilitatea ca autoritățile naționale de concurență și Comisia să intervină dacă o organizație de producători cu o cotă mare de piață încearcă să restricționeze libertatea de acțiune a membrilor săi. Comisia regretă că această posibilitate nu este salvgardată în mod clar în textul juridic.

---

(1)  Hotărârea în cauza Maizena, 139/79, EU:C:1980:250, punctul 23; hotărârea în cauza Germania/Consiliul, C-280/93, EU:C:1994:367, punctul 61.

---

| 11.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 369/172 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 369/172

---

P8_TA(2017)0477

Schema UE de comercializare a certificatelor de emisii (EU ETS): menținerea actualelor limitări ale domeniului de aplicare pentru activitățile din sectorul aviației și în vederea pregătirii punerii în aplicare a unei măsuri globale bazate pe piață începând din 2021 ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 decembrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE în vederea menținerii actualelor limitări ale domeniului de aplicare pentru activitățile din sectorul aviației și în vederea pregătirii punerii în aplicare a unei măsuri globale bazate pe piață începând din 2021 (COM(2017)0054 – C8-0028/2017 – 2017/0017(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 369/22)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0054), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0054),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0028/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0028/2017),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 31 mai 2017 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 31 mai 2017 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 27 octombrie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 27 octombrie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, precum și avizele Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și Comisiei pentru transport și turism (A8-0258/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, precum și avizele Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și Comisiei pentru transport și turism (A8-0258/2017),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare (2); |
| --- | --- |

1.

| 2. | aprobă declarația comună a Parlamentului, a Consiliului și a Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  JO C 288, 31.8.2017, p. 75.

(2)  Prezenta poziție înlocuiește amendamentele adoptate la 13 septembrie 2017 (Texte adoptate, P8_TA(2017)0338).

---

P8_TC1-COD(2017)0017

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 decembrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Directivei 2003/87/CE în vederea menținerii actualelor limitări ale domeniului de aplicare pentru activitățile de aviație și în vederea pregătirii punerii în aplicare a unei măsuri globale bazate pe piață începând din 2021

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2017/2392.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

DECLARAȚIA PARLAMENTULUI EUROPEAN, A CONSILIULUI ȘI A COMISIEI

Rezultatele lucrărilor desfășurate de OACI privind punerea în aplicare a unei măsuri globale bazate pe piață sunt esențiale pentru eficacitatea acesteia și pentru viitoarele contribuții ale sectorului aviației în ceea ce privește realizarea obiectivelor în temeiul Acordului de la Paris. Este important ca statele membre OACI, operatorii de aeronave și societatea civilă să se implice în continuare în lucrările OACI. În acest context, va fi necesar ca OACI să acționeze în condiții de transparență deplină și să intre în dialog cu toate părțile interesate pentru a le informa în timp util cu privire la progresul înregistrat și la deciziile adoptate.

---

| 11.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 369/174 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 369/174

---

P8_TA(2017)0478

Prelungirea duratei Fondului european pentru investiții strategice***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 decembrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1316/2013 și (UE) 2015/1017 în ceea ce privește prelungirea duratei Fondului european pentru investiții strategice și introducerea unor îmbunătățiri tehnice ale fondului și ale Platformei europene de consiliere în materie de investiții (COM(2016)0597 – C8-0375/2016 – 2016/0276(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 369/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0597), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0597),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolele 172 și 173, articolul 175 al treilea paragraf și articolul 182 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0375/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolele 172 și 173, articolul 175 al treilea paragraf și articolul 182 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0375/2016),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 15 decembrie 2016 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 15 decembrie 2016 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 7 decembrie 2016 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 7 decembrie 2016 (2),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 8 noiembrie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 8 noiembrie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru bugete și Comisiei pentru afaceri economice și monetare, desfășurate în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru bugete și Comisiei pentru afaceri economice și monetare, desfășurate în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și al Comisiei pentru afaceri economice și monetare, precum și avizele Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, Comisiei pentru transport și turism, Comisiei pentru control bugetar, Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0198/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și al Comisiei pentru afaceri economice și monetare, precum și avizele Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, Comisiei pentru transport și turism, Comisiei pentru control bugetar, Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0198/2017),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  JO C 75, 10.3.2017, p. 57.

(2)  JO C 185, 9.6.2017, p. 62.

---

P8_TC1-COD(2016)0276

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 decembrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1316/2013 și (UE) 2015/1017 în ceea ce privește prelungirea duratei Fondului european pentru investiții strategice și introducerea unor îmbunătățiri tehnice ale fondului și ale Platformei europene de consiliere în materie de investiții

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2017/2396.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarația Comisiei privind majorarea cu 225 de milioane EUR a programului aferent Mecanismului pentru interconectarea Europei

Ca urmare a acordului politic dintre Parlamentul European și Consiliu privind finanțarea FEIS 2.0, o sumă în valoare de 275 de milioane EUR va fi realocată pornind de la instrumentele financiare ale MIE, reprezentând o reducere de 225 de milioane EUR în comparație cu propunerea Comisiei.

Comisia confirmă că programarea financiară va fi revizuită pentru a reflecta majorarea cu 225 de milioane EUR aferentă programului MIE.

În cadrul procedurilor bugetare anuale pentru anii 2019-2020, Comisia va face propunerile necesare pentru a asigura alocarea optimă a acestei sume în cadrul programului MIE.

---

| 11.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 369/176 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 369/176

---

P8_TA(2017)0481

Drepturi vamale la importurile anumitor produse originare din Statele Unite ale Americii ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 decembrie 2017 referitoare la propunerea modificată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind drepturi vamale suplimentare la importurile anumitor produse originare din Statele Unite ale Americii (COM(2017)0361 – C8-0226/2017 – 2014/0175(COD))

(Procedura legislativă ordinară – codificare)

(2018/C 369/24)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0361), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0361),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0226/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0226/2017),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 20 decembrie 1994 privind metoda de lucru accelerată pentru codificarea oficială a textelor legislative (1),

| — | având în vedere articolele 103 și 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 103 și 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0331/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0331/2017),

| A. | întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză se limitează la o simplă codificare a textelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO C 102, 4.4.1996, p. 2.

---

P8_TC1-COD(2014)0175

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 decembrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) .../... al Parlamentului European și al Consiliului privind drepturi vamale suplimentare la importurile anumitor produse originare din Statele Unite ale Americii (text codificat)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2018/196.)

---

| 11.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 369/177 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 369/177

---

P8_TA(2017)0482

Acordul privind transportul aerian dintre UE și SUA ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 decembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Acordului privind transportul aerian dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Statele Unite ale Americii, pe de altă parte (13419/2016 – C8-0100/2017 – 2006/0058(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2018/C 369/25)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (13419/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (13419/2016),

| — | având în vedere Acordul privind transportul aerian dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Statele Unite ale Americii, pe de altă parte (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul privind transportul aerian dintre Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Statele Unite ale Americii, pe de altă parte (1),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 100 alineatul (2) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0100/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 100 alineatul (2) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0100/2017),

| — | având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru transport și turism (A8-0376/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru transport și turism (A8-0376/2017),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Statelor Unite ale Americii. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO L 134, 25.5.2007, p. 4.

---

| 11.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 369/178 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 369/178

---

P8_TA(2017)0483

Acordul dintre Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană pentru crearea unei legături între respectivele lor scheme de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 decembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană pentru crearea unei legături între respectivele lor scheme de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră (13076/2017 – C8-0415/2017 – 2017/0193(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2018/C 369/26)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (13076/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (13076/2017),

| — | având în vedere proiectul de Acord dintre Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană pentru crearea unei legături între respectivele lor scheme de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră (13073/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de Acord dintre Uniunea Europeană și Confederația Elvețiană pentru crearea unei legături între respectivele lor scheme de comercializare a certificatelor de emisii de gaze cu efect de seră (13073/2017),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 192 alineatul (1) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0415/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 192 alineatul (1) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0415/2017),

| — | având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0386/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0386/2017),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Confederației Elvețiene. |
| --- | --- |

2.

---

| 11.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 369/179 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 369/179

---

P8_TA(2017)0484

Acordul de parteneriat și cooperare consolidat UE-Kazahstan (aprobare) ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 decembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului de parteneriat și cooperare consolidat dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Kazahstan, pe de altă parte (12409/2016 – C8-0469/2016 – 2016/0166(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2018/C 369/27)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (12409/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (12409/2016),

| — | având în vedere proiectul de Acord de parteneriat și cooperare consolidat între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Kazahstan, pe de altă parte (09452/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de Acord de parteneriat și cooperare consolidat între Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Republica Kazahstan, pe de altă parte (09452/2015),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 37 și cu articolul 31 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană; și în conformitate cu articolul 91, articolul 100 alineatul (2), articolele 207 și 209, articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (8) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0469/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 37 și cu articolul 31 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană; și în conformitate cu articolul 91, articolul 100 alineatul (2), articolele 207 și 209, articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (8) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0469/2016),

| — | având în vedere rezoluția sa fără caracter legislativ din 12 decembrie 2017 (1), referitoare la proiectul de decizie, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa fără caracter legislativ din 12 decembrie 2017 (1), referitoare la proiectul de decizie,

| — | având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru comerț internațional (A8-0325/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru comerț internațional (A8-0325/2017),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Kazahstan. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0485.

---

| 11.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 369/180 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 369/180

---

P8_TA(2017)0486

Reînnoirea mandatului președintei Comitetului unic de rezoluție

Decizia Parlamentului European din 12 decembrie 2017 privind propunerea Comisiei privind reînnoirea mandatului președintelui Comitetului unic de rezoluție (N8-0092/2017 – C8-0425/2017 – 2017/0901(NLE))

(Aprobare)

(2018/C 369/28)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 29 noiembrie 2017 privind reînnoirea mandatului președintelui Comitetului unic de rezoluție (N8-0092/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 29 noiembrie 2017 privind reînnoirea mandatului președintelui Comitetului unic de rezoluție (N8-0092/2017),

| — | având în vedere articolul 56 alineatul (6) al treilea paragraf și articolul 56 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 iulie 2014 de stabilire a unor norme uniforme și a unei proceduri uniforme de rezoluție a instituțiilor de credit și a anumitor firme de investiții în cadrul unui mecanism unic de rezoluție și al unui fond unic de rezoluție și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 56 alineatul (6) al treilea paragraf și articolul 56 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 iulie 2014 de stabilire a unor norme uniforme și a unei proceduri uniforme de rezoluție a instituțiilor de credit și a anumitor firme de investiții în cadrul unui mecanism unic de rezoluție și al unui fond unic de rezoluție și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 (1),

| — | având în vedere articolul 122a din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122a din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0393/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0393/2017),

| A. | întrucât, la 19 decembrie 2014, Consiliul a numit-o pe Elke König în funcția de președinte al Comitetului unic de rezoluție pentru un mandat de trei ani începând de la 23 decembrie 2014 (2); |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 19 decembrie 2014, Consiliul a numit-o pe Elke König în funcția de președinte al Comitetului unic de rezoluție pentru un mandat de trei ani începând de la 23 decembrie 2014 (2);

| B. | întrucât, în conformitate cu articolul 56 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014, mandatul primului președinte al Comitetului unic de rezoluție poate fi reînnoit o dată pentru o perioadă de cinci ani; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în conformitate cu articolul 56 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014, mandatul primului președinte al Comitetului unic de rezoluție poate fi reînnoit o dată pentru o perioadă de cinci ani;

| C. | întrucât, la 29 noiembrie 2017, Comisia a adoptat o propunere privind reînnoirea mandatului dnei König ca președintă a Comitetului unic de rezoluție și a transmis această propunere Parlamentului; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la 29 noiembrie 2017, Comisia a adoptat o propunere privind reînnoirea mandatului dnei König ca președintă a Comitetului unic de rezoluție și a transmis această propunere Parlamentului;

| D. | întrucât Comisia sa pentru afaceri economice și monetare a evaluat apoi calificările candidatului propus pentru funcția de președinte al Comitetului unic de rezoluție, în special în ceea ce privește cerințele stabilite la articolul 56 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014; |
| --- | --- |

D.

întrucât Comisia sa pentru afaceri economice și monetare a evaluat apoi calificările candidatului propus pentru funcția de președinte al Comitetului unic de rezoluție, în special în ceea ce privește cerințele stabilite la articolul 56 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014;

| E. | întrucât comisia a organizat apoi, la 4 decembrie 2017, o audiere a dnei König, în cursul căreia aceasta a făcut o declarație introductivă și apoi a răspuns la întrebările adresate de membrii comisiei, |
| --- | --- |

E.

întrucât comisia a organizat apoi, la 4 decembrie 2017, o audiere a dnei König, în cursul căreia aceasta a făcut o declarație introductivă și apoi a răspuns la întrebările adresate de membrii comisiei,

| 1. | aprobă propunerea Comisiei privind reînnoirea mandatului dnei Elke König în funcția de președinte al Comitetului unic de rezoluție; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului European, Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO L 225, 30.7.2014, p. 1.

(2)  JO L 367, 23.12.2014, p. 97.

---

Miercuri, 13 decembrie 2017

| 11.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 369/181 |
| --- | --- | --- | --- |

11.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 369/181

---

P8_TA(2017)0489

Decizia de a nu formula obiecțiuni la o măsură de punere în aplicare: standardele tehnice de reglementare referitoare la obligația de tranzacționare pentru anumite instrumente financiare derivate

Decizia Parlamentului European de a nu formula obiecțiuni la Regulamentul delegat al Comisiei din 17 noiembrie 2017 de completare a Regulamentului (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind piețele instrumentelor financiare în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare referitoare la obligația de tranzacționare pentru anumite instrumente financiare derivate (C(2017)07684 – 2017/2979(DEA))

(2018/C 369/29)

Parlamentul European,

| — | având în vedere regulamentul delegat al Comisiei (C(2017)07684), |
| --- | --- |

—

având în vedere regulamentul delegat al Comisiei (C(2017)07684),

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei din 29 noiembrie 2017 prin care aceasta îi solicită să declare că nu va formula obiecțiuni la regulamentul delegat, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei din 29 noiembrie 2017 prin care aceasta îi solicită să declare că nu va formula obiecțiuni la regulamentul delegat,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri economice și monetare adresată președintelui Conferinței președinților de comisie la 4 decembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru afaceri economice și monetare adresată președintelui Conferinței președinților de comisie la 4 decembrie 2017,

| — | având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (1) (MiFIR), în special articolul 32 alineatul (1) și articolul 50 alineatul (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 600/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (1) (MiFIR), în special articolul 32 alineatul (1) și articolul 50 alineatul (5),

| — | având în vedere articolul 10 alineatul (1) și articolul 13 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 10 alineatul (1) și articolul 13 din Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (2),

| — | având în vedere proiectul de standarde tehnice de reglementare referitoare la obligația de tranzacționare pentru anumite instrumente financiare derivate în temeiul MiFIR, prezentat de Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe (ESMA) la 28 septembrie 2017 în conformitate cu articolul 32 alineatul (1) din MiFIR, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de standarde tehnice de reglementare referitoare la obligația de tranzacționare pentru anumite instrumente financiare derivate în temeiul MiFIR, prezentat de Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe (ESMA) la 28 septembrie 2017 în conformitate cu articolul 32 alineatul (1) din MiFIR,

| — | având în vedere scrisoarea de însoțire transmisă de către ESMA Comisiei la 28 septembrie 2017 cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare ale ESMA referitoare obligația de tranzacționare în temeiul MiFIR, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea de însoțire transmisă de către ESMA Comisiei la 28 septembrie 2017 cu privire la proiectele de standarde tehnice de reglementare ale ESMA referitoare obligația de tranzacționare în temeiul MiFIR,

| — | având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru afaceri economice și monetare, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea de decizie a Comisiei pentru afaceri economice și monetare,

| — | având în vedere articolul 105 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 105 alineatul (6) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere că nicio opoziție nu a fost exprimată în termenul prevăzut la articolul 105 alineatul (6) liniuța a treia și a patra din Regulamentul său de procedură, care a expirat la 12 decembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere că nicio opoziție nu a fost exprimată în termenul prevăzut la articolul 105 alineatul (6) liniuța a treia și a patra din Regulamentul său de procedură, care a expirat la 12 decembrie 2017,

| A. | întrucât regulamentul delegat stabilește, în anexă, clasele de instrumente financiare derivate care ar trebui să facă obiectul obligației de tranzacționare introduse de articolul 28 din MiFIR; întrucât instrumentele derivate supuse acestei obligații de tranzacționare pot fi tranzacționate numai pe o piață reglementată, în cadrul unui sistem multilateral de tranzacționare, al unui sistem organizat de tranzacționare sau într-un loc de tranzacționare dintr-o țară terță considerat echivalent de către Comisie; |
| --- | --- |

A.

întrucât regulamentul delegat stabilește, în anexă, clasele de instrumente financiare derivate care ar trebui să facă obiectul obligației de tranzacționare introduse de articolul 28 din MiFIR; întrucât instrumentele derivate supuse acestei obligații de tranzacționare pot fi tranzacționate numai pe o piață reglementată, în cadrul unui sistem multilateral de tranzacționare, al unui sistem organizat de tranzacționare sau într-un loc de tranzacționare dintr-o țară terță considerat echivalent de către Comisie;

| B. | întrucât ESMA a transmis proiectul de standarde tehnice de reglementare (STR) la 28 septembrie 2017 alături de o scrisoare de însoțire adresată Comisiei, solicitând tuturor părților implicate să se angajeze să reducă termenele pentru a asigura îndeplinirea obiectivului politic privind aplicarea obligației de tranzacționare începând cu 3 ianuarie 2018; întrucât ESMA ia act, de asemenea, de faptul că un număr semnificativ de determinări de echivalență trebuie încă să fie finalizate înainte de intrarea în vigoare a obligației de tranzacționare; |
| --- | --- |

B.

întrucât ESMA a transmis proiectul de standarde tehnice de reglementare (STR) la 28 septembrie 2017 alături de o scrisoare de însoțire adresată Comisiei, solicitând tuturor părților implicate să se angajeze să reducă termenele pentru a asigura îndeplinirea obiectivului politic privind aplicarea obligației de tranzacționare începând cu 3 ianuarie 2018; întrucât ESMA ia act, de asemenea, de faptul că un număr semnificativ de determinări de echivalență trebuie încă să fie finalizate înainte de intrarea în vigoare a obligației de tranzacționare;

| C. | întrucât Parlamentul consideră că, având în vedere modificările aduse de Comisie textului, STR adoptate nu corespund proiectului de STR prezentat de ESMA și consideră că dispune de trei luni pentru a formula obiecții la proiectul de STR („perioada de control”); |
| --- | --- |

C.

întrucât Parlamentul consideră că, având în vedere modificările aduse de Comisie textului, STR adoptate nu corespund proiectului de STR prezentat de ESMA și consideră că dispune de trei luni pentru a formula obiecții la proiectul de STR („perioada de control”);

| D. | întrucât regulamentul delegat ar trebui să se aplice de la 3 ianuarie 2018, data intrării în vigoare a Directivei 2014/65/UE („MiFID II”) și a Regulamentului MiFIR, iar utilizarea întregii perioade de control de trei luni de care dispune Parlamentul ar depăși data intrării în vigoare a normelor privind obligația de tranzacționare; |
| --- | --- |

D.

întrucât regulamentul delegat ar trebui să se aplice de la 3 ianuarie 2018, data intrării în vigoare a Directivei 2014/65/UE („MiFID II”) și a Regulamentului MiFIR, iar utilizarea întregii perioade de control de trei luni de care dispune Parlamentul ar depăși data intrării în vigoare a normelor privind obligația de tranzacționare;

| E. | întrucât obligația de tranzacționare pentru instrumentele financiare derivate reprezintă un element important al angajamentelor convenite de liderii G20 la Pittsburgh în 2009; |
| --- | --- |

E.

întrucât obligația de tranzacționare pentru instrumentele financiare derivate reprezintă un element important al angajamentelor convenite de liderii G20 la Pittsburgh în 2009;

| F. | întrucât o publicare rapidă a regulamentului delegat în Jurnalul Oficial ar permite punerea în aplicare la timp a dispozițiilor aplicabile obligației de tranzacționare pentru instrumentele financiare derivate, precum și securitatea lor juridică; |
| --- | --- |

F.

întrucât o publicare rapidă a regulamentului delegat în Jurnalul Oficial ar permite punerea în aplicare la timp a dispozițiilor aplicabile obligației de tranzacționare pentru instrumentele financiare derivate, precum și securitatea lor juridică;

| G. | întrucât Parlamentul subliniază importanța finalizării, de către Comisie, a deciziilor de echivalare corespunzătoare înainte de intrarea în vigoare a obligației de tranzacționare; |
| --- | --- |

G.

întrucât Parlamentul subliniază importanța finalizării, de către Comisie, a deciziilor de echivalare corespunzătoare înainte de intrarea în vigoare a obligației de tranzacționare;

| H. | întrucât Parlamentul ia act de faptul că STR nu conțin dispoziții specifice privind tranzacțiile de tip „pachet” și că ar putea fi necesare orientări suplimentare din partea Comisiei și a ESMA cu privire la tratamentul aplicat pachetelor; întrucât Parlamentul consideră că aceste orientări ar trebui să fie în concordanță cu dispozițiile prevăzute de Directiva MiFID II „Quick Fix”, |
| --- | --- |

H.

întrucât Parlamentul ia act de faptul că STR nu conțin dispoziții specifice privind tranzacțiile de tip „pachet” și că ar putea fi necesare orientări suplimentare din partea Comisiei și a ESMA cu privire la tratamentul aplicat pachetelor; întrucât Parlamentul consideră că aceste orientări ar trebui să fie în concordanță cu dispozițiile prevăzute de Directiva MiFID II „Quick Fix”,

| 1. | declară că nu formulează obiecțiuni la regulamentul delegat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO L 173, 12.6.2014, p. 84.

(2)  JO L 331, 15.12.2010, p. 84.

---