# Jurnalul Oficial C 356/4 oc

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 356 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 614 octombrie 2018 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 356

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 614 octombrie 2018

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2017-2018Ședințele dintre 13 și 16 noiembrie 2017
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în
  JO C 147, 26.4.2018 .TEXTE ADOPTATEȘedințele din 29 și 30 noiembrie 2017
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în
  JO C 156, 3.5.2018 .TEXTE ADOPTATE | 1 |

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2017-2018Ședințele dintre 13 și 16 noiembrie 2017
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în
  JO C 147, 26.4.2018 .TEXTE ADOPTATEȘedințele din 29 și 30 noiembrie 2017
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în
  JO C 156, 3.5.2018 .TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în

JO C 147, 26.4.2018

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în

JO C 156, 3.5.2018

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 14 noiembrie 2017 |
| 2018/C 356/01 | Rezoluţia Parlamentului European din 14 noiembrie 2017 referitoare la salvarea de vieți omenești: sporirea siguranței autovehiculelor în UE (2017/2085(INI)) | 2 |
| 2018/C 356/02 | Rezoluţia Parlamentului European din 14 noiembrie 2017 referitoare la utilizarea instrumentelor politicii de coeziune de către regiuni pentru a răspunde schimbărilor demografice (2016/2245(INI)) | 10 |
| 2018/C 356/03 | Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2017 referitoare la planul de acțiune privind serviciile financiare cu amănuntul (2017/2066(INI)) | 20 |
| | Miercuri, 15 noiembrie 2017 |
| 2018/C 356/04 | Rezoluţia Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 referitoare la statul de drept în Malta (2017/2935(RSP)) | 29 |
| 2018/C 356/05 | Rezoluția Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 referitoare la negocierile multilaterale în vederea celei de a 11-a Conferințe ministeriale a OMC de la Buenos Aires, 10-13 decembrie 2017 (2017/2861(RSP)) | 34 |
| 2018/C 356/06 | Rezoluția Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 referitoare la Planul de acțiune pentru natură, cetățeni și economie (2017/2819(RSP)) | 38 |
| 2018/C 356/07 | Rezoluţia Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 referitoare la situația statului de drept și a democrației în Polonia (2017/2931(RSP)) | 44 |
| | Joi, 16 noiembrie 2017 |
| 2018/C 356/08 | Rezoluția Parlamentului European din 16 noiembrie 2017 referitoare la libertatea de exprimare în Sudan, în special cazul lui Mohamed Zine al-Abidine (2017/2961(RSP)) | 50 |
| 2018/C 356/09 | Rezoluţia Parlamentului European din 16 noiembrie 2017 referitoare la atacurile teroriste din Somalia (2017/2962(RSP)) | 53 |
| 2018/C 356/10 | Rezoluţia Parlamentului European din 16 noiembrie 2017 referitoare la Madagascar (2017/2963(RSP)) | 58 |
| 2018/C 356/11 | Rezoluţia fără caracter legislativ a Parlamentului European din 16 noiembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului de parteneriat privind relațiile și cooperarea dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Noua Zeelandă, pe de altă parte (15470/2016 – C8-0027/2017 – 2016/0366(NLE) – 2017/2050(INI)) | 62 |
| 2018/C 356/12 | Rezoluţia Parlamentului European din 16 noiembrie 2017 referitoare la strategia UE-Africa: stimularea dezvoltării (2017/2083(INI)) | 66 |
| 2018/C 356/13 | Rezoluția Parlamentului European din 16 noiembrie 2017 referitoare la raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2016 (2017/2126(INI)) | 77 |
| 2018/C 356/14 | Rezoluția Parlamentului European din 16 noiembrie 2017 referitoare la evaluarea punerii în aplicare a politicilor de mediu ale UE (EIR) (2017/2705(RSP)) | 84 |
| 2018/C 356/15 | Rezoluţia Parlamentului European din 16 noiembrie 2017 referitoare la combaterea inegalităților ca mijloc de impulsionare a creării de locuri de muncă și a creșterii economice (2016/2269(INI)) | 89 |
| | Joi, 30 noiembrie 2017 |
| 2018/C 356/16 | Rezoluţia Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la situația din Yemen (2017/2849(RSP)) | 104 |
| 2018/C 356/17 | Rezoluţia Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la implementarea Strategiei europene pentru persoanele cu dizabilități (2017/2127(INI)) | 110 |
| | RECOMANDĂRI |
| | Parlamentul European |
| | Miercuri, 15 noiembrie 2017 |
| 2018/C 356/18 | Recomandarea din 15 noiembrie 2017 a Parlamentului European adresată Consiliului, Comisiei și SEAE privind Parteneriatul Estic, în perspectiva summitului din noiembrie 2017 (2017/2130(INI)) | 130 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 14 noiembrie 2017

2018/C 356/01

Rezoluţia Parlamentului European din 14 noiembrie 2017 referitoare la salvarea de vieți omenești: sporirea siguranței autovehiculelor în UE (2017/2085(INI))

2

2018/C 356/02

Rezoluţia Parlamentului European din 14 noiembrie 2017 referitoare la utilizarea instrumentelor politicii de coeziune de către regiuni pentru a răspunde schimbărilor demografice (2016/2245(INI))

10

2018/C 356/03

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2017 referitoare la planul de acțiune privind serviciile financiare cu amănuntul (2017/2066(INI))

20

Miercuri, 15 noiembrie 2017

2018/C 356/04

Rezoluţia Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 referitoare la statul de drept în Malta (2017/2935(RSP))

29

2018/C 356/05

Rezoluția Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 referitoare la negocierile multilaterale în vederea celei de a 11-a Conferințe ministeriale a OMC de la Buenos Aires, 10-13 decembrie 2017 (2017/2861(RSP))

34

2018/C 356/06

Rezoluția Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 referitoare la Planul de acțiune pentru natură, cetățeni și economie (2017/2819(RSP))

38

2018/C 356/07

Rezoluţia Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 referitoare la situația statului de drept și a democrației în Polonia (2017/2931(RSP))

44

Joi, 16 noiembrie 2017

2018/C 356/08

Rezoluția Parlamentului European din 16 noiembrie 2017 referitoare la libertatea de exprimare în Sudan, în special cazul lui Mohamed Zine al-Abidine (2017/2961(RSP))

50

2018/C 356/09

Rezoluţia Parlamentului European din 16 noiembrie 2017 referitoare la atacurile teroriste din Somalia (2017/2962(RSP))

53

2018/C 356/10

Rezoluţia Parlamentului European din 16 noiembrie 2017 referitoare la Madagascar (2017/2963(RSP))

58

2018/C 356/11

Rezoluţia fără caracter legislativ a Parlamentului European din 16 noiembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului de parteneriat privind relațiile și cooperarea dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Noua Zeelandă, pe de altă parte (15470/2016 – C8-0027/2017 – 2016/0366(NLE) – 2017/2050(INI))

62

2018/C 356/12

Rezoluţia Parlamentului European din 16 noiembrie 2017 referitoare la strategia UE-Africa: stimularea dezvoltării (2017/2083(INI))

66

2018/C 356/13

Rezoluția Parlamentului European din 16 noiembrie 2017 referitoare la raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2016 (2017/2126(INI))

77

2018/C 356/14

Rezoluția Parlamentului European din 16 noiembrie 2017 referitoare la evaluarea punerii în aplicare a politicilor de mediu ale UE (EIR) (2017/2705(RSP))

84

2018/C 356/15

Rezoluţia Parlamentului European din 16 noiembrie 2017 referitoare la combaterea inegalităților ca mijloc de impulsionare a creării de locuri de muncă și a creșterii economice (2016/2269(INI))

89

Joi, 30 noiembrie 2017

2018/C 356/16

Rezoluţia Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la situația din Yemen (2017/2849(RSP))

104

2018/C 356/17

Rezoluţia Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la implementarea Strategiei europene pentru persoanele cu dizabilități (2017/2127(INI))

110

RECOMANDĂRI

Parlamentul European

Miercuri, 15 noiembrie 2017

2018/C 356/18

Recomandarea din 15 noiembrie 2017 a Parlamentului European adresată Consiliului, Comisiei și SEAE privind Parteneriatul Estic, în perspectiva summitului din noiembrie 2017 (2017/2130(INI))

130

---

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| | Joi, 30 noiembrie 2017 |
| 2018/C 356/19 | Decizia Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 privind cererea de ridicare a imunității Anei Gomes (2017/2096(IMM)) | 137 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Joi, 30 noiembrie 2017

2018/C 356/19

Decizia Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 privind cererea de ridicare a imunității Anei Gomes (2017/2096(IMM))

137

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN |
| | Marți, 14 noiembrie 2017 |
| 2018/C 356/20 | Rezoluţia Parlamentului European din 14 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (cererea din partea Italiei – EGF/2017/004 IT/Almaviva) (COM(2017)0496 – C8-0322/2017 – 2017/2200(BUD)) | 139 |
| 2018/C 356/21 | P8_TA(2017)0424Tipologiile teritoriilor ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 14 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1059/2003 în ceea ce privește tipologiile teritoriilor (Tercet) (COM(2016)0788 – C8-0516/2016 – 2016/0393(COD))P8_TC1-COD(2016)0393Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 noiembrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1059/2003 în ceea ce privește tipologiile teritoriale (Tercet) | 143 |
| 2018/C 356/22 | P8_TA(2017)0425Recunoașterea calificărilor profesionale în domeniul navigației interioare ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind recunoașterea calificărilor profesionale în domeniul navigației interioare și de abrogare a Directivei 96/50/CE a Consiliului și a Directivei 91/672/CEE a Consiliului (COM(2016)0082 – C8-0061/2016 – 2016/0050(COD))P8_TC1-COD(2016)0050Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 noiembrie 2017 în vederea adoptării Directivei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului privind recunoașterea calificărilor profesionale în domeniul navigației interioare și de abrogare a Directivelor 91/672/CEE și 96/50/CE ale Consiliului | 144 |
| 2018/C 356/23 | P8_TA(2017)0426Cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului (COM(2016)0283 – C8-0194/2016 – 2016/0148(COD))P8_TC1-COD(2016)0148Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 noiembrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure respectarea legislației în materie de protecție a consumatorului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 | 145 |
| | Miercuri, 15 noiembrie 2017 |
| 2018/C 356/24 | P8_TA(2017)0429Perioada pentru adoptarea actelor delegate ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2010/40/UE în ceea ce privește perioada pentru adoptarea actelor delegate (COM(2017)0136 – C8-0116/2017 – 2017/0060(COD))P8_TC1-COD(2017)0060Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 15 noiembrie 2017 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2010/40/UE în ceea ce privește perioada pentru adoptarea actelor delegate | 146 |
| 2018/C 356/25 | Decizia Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 privind propunerea de numire a lui Karel Pinxten ca membru al Curții de Conturi (C8-0328/2017 – 2017/0812(NLE)) | 147 |
| 2018/C 356/26 | Decizia Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 privind propunerea de numire a lui Pietro Russo ca membru al Curții de Conturi (C8-0329/2017 – 2017/0813(NLE)) | 148 |
| 2018/C 356/27 | Decizia Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 privind propunerea de numire a lui Hannu Takkula ca membru al Curții de Conturi (C8-0330/2017 – 2017/0814(NLE)) | 149 |
| 2018/C 356/28 | Decizia Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 privind propunerea de numire a lui Baudilio Tomé Muguruza ca membru al Curții de Conturi (C8-0331/2017 – 2017/0815(NLE)) | 150 |
| 2018/C 356/29 | Decizia Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 privind propunerea de numire a dnei Bettina Jakobsen în calitate de membră a Curții de Conturi (C8-0332/2017 – 2017/0816(NLE)) | 151 |
| 2018/C 356/30 | Decizia Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 privind numirea lui João Alexandre Tavares Gonçalves de Figueiredo ca membru al Curții de Conturi (C8-0333/2017 – 2017/0817(NLE)) | 152 |
| 2018/C 356/31 | Decizia Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 privind propunerea de numire a Ilianei Ivanova ca membră a Curții de Conturi (C8-0334/2017 – 2017/0818(NLE)) | 153 |
| 2018/C 356/32 | P8_TA(2017)0437Protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene și protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1036 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene și a Regulamentului (UE) 2016/1037 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (COM(2016)0721 – C8-0456/2016 – 2016/0351(COD))P8_TC1-COD(2016)0351Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 15 noiembrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1036 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene și a Regulamentului (UE) 2016/1037 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene | 154 |
| | Joi, 16 noiembrie 2017 |
| 2018/C 356/33 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 16 noiembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului de parteneriat privind relațiile și cooperarea dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Noua Zeelandă, pe de altă parte (15470/2016 – C8-0027/2017 – 2016/0366(NLE)) | 156 |
| | Joi, 30 noiembrie 2017 |
| 2018/C 356/34 | Rezoluţia Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei (UE) 2017/344 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 decembrie 2016 privind mobilizarea marjei pentru situații neprevăzute în 2017 (COM(2017)0900 – C8-0408/2017 – 2017/2265(BUD)) | 157 |
| 2018/C 356/35 | Rezoluţia Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 6/2017 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2017: Reducerea creditelor de plată și de angajament în funcție de previziunile actualizate privind cheltuielile și de actualizarea veniturilor (resurse proprii și amenzi) (14275/2017 – C8-0417/2017 – 2017/2217(BUD)) | 160 |
| 2018/C 356/36 | Rezoluţia Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene pentru efectuarea unor plăți în avans în cadrul bugetului general al Uniunii pentru exercițiul bugetar 2018 (COM(2017)0270 – C8-0161/2017 – 2017/2076(BUD)) | 163 |
| 2018/C 356/37 | Rezoluţia Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea instrumentului de flexibilitate pentru finanțarea măsurilor bugetare imediate în scopul de a aborda provocările actuale privind migrația, fluxurile de refugiați și amenințările la adresa securității (COM(2017)0271 – C8-0163/2017 – 2017/2077(BUD)) | 165 |
| 2018/C 356/38 | Rezoluţia Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (cerere din partea Greciei – EGF/2017/003 GR/Attica retail) (COM(2017)0613 – C8-0360/2017 – 2017/2229(BUD)) | 168 |
| 2018/C 356/39 | Rezoluţia Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (cererea prezentată de Finlanda – EGF/2017/005 FI/Comerț cu amănuntul) (COM(2017)0618 – C8-0364/2017 – 2017/2231(BUD)) | 172 |
| 2018/C 356/40 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la proiectul comun de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018 aprobat de comitetul de conciliere în cadrul procedurii bugetare (14587/2017 – C8-0416/2017 – 2017/2044(BUD)) | 176 |
| 2018/C 356/41 | P8_TA(2017)0460Modificările resurselor pentru coeziunea economică, socială și teritorială și a resurselor pentru obiectivul de investiții pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă și pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește modificările resurselor pentru coeziunea economică, socială și teritorială și a resurselor pentru obiectivul de investiții pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă și pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (COM(2017)0565 – C8-0342/2017 – 2017/0247(COD))P8_TC1-COD(2017)0247Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 30 noiembrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește modificările resurselor pentru coeziunea economică, socială și teritorială și a resurselor pentru obiectivul de investiții pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă și pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană | 196 |
| 2018/C 356/42 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Republica Arabă Egipt de stabilire a clauzelor și condițiilor privind participarea Republicii Arabe Egipt la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) (11965/2017 – C8-0345/2017 – 2017/0196(NLE)) | 197 |
| 2018/C 356/43 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Republica Algeriană Democratică și Populară de stabilire a clauzelor și condițiilor privind participarea Republicii Algeriene Democratice și Populare la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) (11964/2017 – C8-0346/2017 – 2017/0197(NLE)) | 198 |
| 2018/C 356/44 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Regatul Hașemit al Iordaniei de stabilire a clauzelor și condițiilor privind participarea Regatului Hașemit al Iordaniei la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) (11966/2017 – C8-0343/2017 – 2017/0200(NLE)) | 199 |
| 2018/C 356/45 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de autorizare a României să accepte, în interesul Uniunii Europene, aderarea Republicii Chile, a Republicii Islanda și a Republicii Bahamas la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii (COM(2017)0360 – C8-0234/2017 – 2017/0150(NLE)) | 200 |
| 2018/C 356/46 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de autorizare a Austriei și a României să accepte, în interesul Uniunii Europene, aderarea Republicii Panama, a Republicii Uruguay, a Republicii Columbia și a Republicii El Salvador la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii (COM(2017)0369 – C8-0231/2017 – 2017/0153(NLE)) | 201 |
| 2018/C 356/47 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de autorizare a Croației, Portugaliei, României și Țărilor de Jos să accepte, în interesul Uniunii Europene, aderarea Republicii San Marino la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii (COM(2017)0359 – C8-0232/2017 – 2017/0149(NLE)) | 202 |
| 2018/C 356/48 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de autorizare a Luxemburgului și a României să accepte, în interesul Uniunii Europene, aderarea Georgiei și a Africii de Sud la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii (COM(2017)0357 – C8-0233/2017 – 2017/0148(NLE)) | 203 |
| 2018/C 356/49 | P8_TA(2017)0468Aranjamentele tranzitorii pentru diminuarea impactului introducerii IFRS 9 ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 în ceea ce privește indicatorul efectului de levier, indicatorul de finanțare stabilă netă, cerințele privind fondurile proprii și pasivele eligibile, riscul de credit al contrapărții, riscul de piață, expunerile față de contrapărțile centrale, expunerile față de organismele de plasament colectiv, expunerile mari, cerințele de raportare și publicare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (COM(2016)0850 – C8-0158/2017 – 2016/0360B(COD))P8_TC1-COD(2016)0360BPoziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 30 noiembrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 în ceea ce privește măsurile tranzitorii pentru diminuarea impactului asupra fondurilor proprii al introducerii IFRS 9 și pentru tratamentul expunerilor mari al anumitor expuneri din sectorul public denominate în moneda națională a oricărui stat membru | 204 |
| 2018/C 356/50 | P8_TA(2017)0469Instrumentul care contribuie la stabilitate și pace ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 230/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument care contribuie la stabilitate și pace (COM(2016)0447 – C8-0264/2016 – 2016/0207(COD))P8_TC1-COD(2016)0207Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 30 noiembrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 230/2014 de instituire a unui instrument care contribuie la stabilitate și pace | 206 |
| 2018/C 356/51 | P8_TA(2017)0470Rangul instrumentelor de datorie negarantate în ierarhia creanțelor în caz de insolvență ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2014/59/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește rangul instrumentelor de datorie negarantate în ierarhia creanțelor în caz de insolvență (COM(2016)0853 – C8-0479/2016 – 2016/0363(COD))P8_TC1-COD(2016)0363Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 30 noiembrie 2017 în vederea adoptării Directivei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2014/59/UE în ceea ce privește rangul instrumentelor de datorie negarantate în ierarhia creanțelor în caz de insolvență | 208 |
| 2018/C 356/52 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE și a Directivei 2009/132/CE în ceea ce privește anumite obligații privind taxa pe valoarea adăugată pentru prestările de servicii și vânzările de bunuri la distanță (COM(2016)0757 – C8-0004/2017 – 2016/0370(CNS)) | 209 |
| 2018/C 356/53 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 904/2010 privind cooperarea administrativă și combaterea fraudei în domeniul taxei pe valoarea adăugată (COM(2016)0755 – C8-0003/2017 – 2016/0371(CNS)) | 217 |

III   Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 14 noiembrie 2017

2018/C 356/20

Rezoluţia Parlamentului European din 14 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (cererea din partea Italiei – EGF/2017/004 IT/Almaviva) (COM(2017)0496 – C8-0322/2017 – 2017/2200(BUD))

139

2018/C 356/21

P8_TA(2017)0424Tipologiile teritoriilor ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 14 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1059/2003 în ceea ce privește tipologiile teritoriilor (Tercet) (COM(2016)0788 – C8-0516/2016 – 2016/0393(COD))P8_TC1-COD(2016)0393Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 noiembrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1059/2003 în ceea ce privește tipologiile teritoriale (Tercet)

143

2018/C 356/22

P8_TA(2017)0425Recunoașterea calificărilor profesionale în domeniul navigației interioare ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind recunoașterea calificărilor profesionale în domeniul navigației interioare și de abrogare a Directivei 96/50/CE a Consiliului și a Directivei 91/672/CEE a Consiliului (COM(2016)0082 – C8-0061/2016 – 2016/0050(COD))P8_TC1-COD(2016)0050Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 noiembrie 2017 în vederea adoptării Directivei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului privind recunoașterea calificărilor profesionale în domeniul navigației interioare și de abrogare a Directivelor 91/672/CEE și 96/50/CE ale Consiliului

144

2018/C 356/23

P8_TA(2017)0426Cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului (COM(2016)0283 – C8-0194/2016 – 2016/0148(COD))P8_TC1-COD(2016)0148Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 noiembrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure respectarea legislației în materie de protecție a consumatorului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004

145

Miercuri, 15 noiembrie 2017

2018/C 356/24

P8_TA(2017)0429Perioada pentru adoptarea actelor delegate ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2010/40/UE în ceea ce privește perioada pentru adoptarea actelor delegate (COM(2017)0136 – C8-0116/2017 – 2017/0060(COD))P8_TC1-COD(2017)0060Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 15 noiembrie 2017 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2010/40/UE în ceea ce privește perioada pentru adoptarea actelor delegate

146

2018/C 356/25

Decizia Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 privind propunerea de numire a lui Karel Pinxten ca membru al Curții de Conturi (C8-0328/2017 – 2017/0812(NLE))

147

2018/C 356/26

Decizia Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 privind propunerea de numire a lui Pietro Russo ca membru al Curții de Conturi (C8-0329/2017 – 2017/0813(NLE))

148

2018/C 356/27

Decizia Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 privind propunerea de numire a lui Hannu Takkula ca membru al Curții de Conturi (C8-0330/2017 – 2017/0814(NLE))

149

2018/C 356/28

Decizia Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 privind propunerea de numire a lui Baudilio Tomé Muguruza ca membru al Curții de Conturi (C8-0331/2017 – 2017/0815(NLE))

150

2018/C 356/29

Decizia Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 privind propunerea de numire a dnei Bettina Jakobsen în calitate de membră a Curții de Conturi (C8-0332/2017 – 2017/0816(NLE))

151

2018/C 356/30

Decizia Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 privind numirea lui João Alexandre Tavares Gonçalves de Figueiredo ca membru al Curții de Conturi (C8-0333/2017 – 2017/0817(NLE))

152

2018/C 356/31

Decizia Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 privind propunerea de numire a Ilianei Ivanova ca membră a Curții de Conturi (C8-0334/2017 – 2017/0818(NLE))

153

2018/C 356/32

P8_TA(2017)0437Protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene și protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1036 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene și a Regulamentului (UE) 2016/1037 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (COM(2016)0721 – C8-0456/2016 – 2016/0351(COD))P8_TC1-COD(2016)0351Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 15 noiembrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1036 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene și a Regulamentului (UE) 2016/1037 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene

154

Joi, 16 noiembrie 2017

2018/C 356/33

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 16 noiembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului de parteneriat privind relațiile și cooperarea dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Noua Zeelandă, pe de altă parte (15470/2016 – C8-0027/2017 – 2016/0366(NLE))

156

Joi, 30 noiembrie 2017

2018/C 356/34

Rezoluţia Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei (UE) 2017/344 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 decembrie 2016 privind mobilizarea marjei pentru situații neprevăzute în 2017 (COM(2017)0900 – C8-0408/2017 – 2017/2265(BUD))

157

2018/C 356/35

Rezoluţia Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 6/2017 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2017: Reducerea creditelor de plată și de angajament în funcție de previziunile actualizate privind cheltuielile și de actualizarea veniturilor (resurse proprii și amenzi) (14275/2017 – C8-0417/2017 – 2017/2217(BUD))

160

2018/C 356/36

Rezoluţia Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene pentru efectuarea unor plăți în avans în cadrul bugetului general al Uniunii pentru exercițiul bugetar 2018 (COM(2017)0270 – C8-0161/2017 – 2017/2076(BUD))

163

2018/C 356/37

Rezoluţia Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea instrumentului de flexibilitate pentru finanțarea măsurilor bugetare imediate în scopul de a aborda provocările actuale privind migrația, fluxurile de refugiați și amenințările la adresa securității (COM(2017)0271 – C8-0163/2017 – 2017/2077(BUD))

165

2018/C 356/38

Rezoluţia Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (cerere din partea Greciei – EGF/2017/003 GR/Attica retail) (COM(2017)0613 – C8-0360/2017 – 2017/2229(BUD))

168

2018/C 356/39

Rezoluţia Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (cererea prezentată de Finlanda – EGF/2017/005 FI/Comerț cu amănuntul) (COM(2017)0618 – C8-0364/2017 – 2017/2231(BUD))

172

2018/C 356/40

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la proiectul comun de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018 aprobat de comitetul de conciliere în cadrul procedurii bugetare (14587/2017 – C8-0416/2017 – 2017/2044(BUD))

176

2018/C 356/41

P8_TA(2017)0460Modificările resurselor pentru coeziunea economică, socială și teritorială și a resurselor pentru obiectivul de investiții pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă și pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește modificările resurselor pentru coeziunea economică, socială și teritorială și a resurselor pentru obiectivul de investiții pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă și pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (COM(2017)0565 – C8-0342/2017 – 2017/0247(COD))P8_TC1-COD(2017)0247Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 30 noiembrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește modificările resurselor pentru coeziunea economică, socială și teritorială și a resurselor pentru obiectivul de investiții pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă și pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană

196

2018/C 356/42

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Republica Arabă Egipt de stabilire a clauzelor și condițiilor privind participarea Republicii Arabe Egipt la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) (11965/2017 – C8-0345/2017 – 2017/0196(NLE))

197

2018/C 356/43

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Republica Algeriană Democratică și Populară de stabilire a clauzelor și condițiilor privind participarea Republicii Algeriene Democratice și Populare la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) (11964/2017 – C8-0346/2017 – 2017/0197(NLE))

198

2018/C 356/44

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Regatul Hașemit al Iordaniei de stabilire a clauzelor și condițiilor privind participarea Regatului Hașemit al Iordaniei la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) (11966/2017 – C8-0343/2017 – 2017/0200(NLE))

199

2018/C 356/45

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de autorizare a României să accepte, în interesul Uniunii Europene, aderarea Republicii Chile, a Republicii Islanda și a Republicii Bahamas la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii (COM(2017)0360 – C8-0234/2017 – 2017/0150(NLE))

200

2018/C 356/46

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de autorizare a Austriei și a României să accepte, în interesul Uniunii Europene, aderarea Republicii Panama, a Republicii Uruguay, a Republicii Columbia și a Republicii El Salvador la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii (COM(2017)0369 – C8-0231/2017 – 2017/0153(NLE))

201

2018/C 356/47

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de autorizare a Croației, Portugaliei, României și Țărilor de Jos să accepte, în interesul Uniunii Europene, aderarea Republicii San Marino la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii (COM(2017)0359 – C8-0232/2017 – 2017/0149(NLE))

202

2018/C 356/48

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de autorizare a Luxemburgului și a României să accepte, în interesul Uniunii Europene, aderarea Georgiei și a Africii de Sud la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii (COM(2017)0357 – C8-0233/2017 – 2017/0148(NLE))

203

2018/C 356/49

P8_TA(2017)0468Aranjamentele tranzitorii pentru diminuarea impactului introducerii IFRS 9 ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 în ceea ce privește indicatorul efectului de levier, indicatorul de finanțare stabilă netă, cerințele privind fondurile proprii și pasivele eligibile, riscul de credit al contrapărții, riscul de piață, expunerile față de contrapărțile centrale, expunerile față de organismele de plasament colectiv, expunerile mari, cerințele de raportare și publicare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (COM(2016)0850 – C8-0158/2017 – 2016/0360B(COD))P8_TC1-COD(2016)0360BPoziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 30 noiembrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 în ceea ce privește măsurile tranzitorii pentru diminuarea impactului asupra fondurilor proprii al introducerii IFRS 9 și pentru tratamentul expunerilor mari al anumitor expuneri din sectorul public denominate în moneda națională a oricărui stat membru

măsurile tranzitorii pentru diminuarea impactului asupra fondurilor proprii al introducerii IFRS 9 și pentru tratamentul expunerilor mari al anumitor expuneri din sectorul public denominate în moneda națională a oricărui stat membru

204

2018/C 356/50

P8_TA(2017)0469Instrumentul care contribuie la stabilitate și pace ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 230/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument care contribuie la stabilitate și pace (COM(2016)0447 – C8-0264/2016 – 2016/0207(COD))P8_TC1-COD(2016)0207Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 30 noiembrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 230/2014 de instituire a unui instrument care contribuie la stabilitate și pace

206

2018/C 356/51

P8_TA(2017)0470Rangul instrumentelor de datorie negarantate în ierarhia creanțelor în caz de insolvență ***IRezoluția legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2014/59/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește rangul instrumentelor de datorie negarantate în ierarhia creanțelor în caz de insolvență (COM(2016)0853 – C8-0479/2016 – 2016/0363(COD))P8_TC1-COD(2016)0363Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 30 noiembrie 2017 în vederea adoptării Directivei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2014/59/UE în ceea ce privește rangul instrumentelor de datorie negarantate în ierarhia creanțelor în caz de insolvență

208

2018/C 356/52

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE și a Directivei 2009/132/CE în ceea ce privește anumite obligații privind taxa pe valoarea adăugată pentru prestările de servicii și vânzările de bunuri la distanță (COM(2016)0757 – C8-0004/2017 – 2016/0370(CNS))

209

2018/C 356/53

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 904/2010 privind cooperarea administrativă și combaterea fraudei în domeniul taxei pe valoarea adăugată (COM(2016)0755 – C8-0003/2017 – 2016/0371(CNS))

217

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

4.10.2018

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2017-2018

Ședințele dintre 13 și 16 noiembrie 2017

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în

  JO C 147, 26.4.2018
  .

TEXTE ADOPTATE

Ședințele din 29 și 30 noiembrie 2017

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în

  JO C 156, 3.5.2018
  .

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 14 noiembrie 2017

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/2

---

P8_TA(2017)0423

Salvarea de vieți omenești: sporirea siguranței autovehiculelor în UE

Rezoluţia Parlamentului European din 14 noiembrie 2017 referitoare la salvarea de vieți omenești: sporirea siguranței autovehiculelor în UE (2017/2085(INI))

(2018/C 356/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere raportul Comisiei intitulat „Salvarea de vieți: Sporirea siguranței vehiculelor în UE – Raportare privind monitorizarea și evaluarea elementelor avansate de siguranță ale vehiculelor, a raportului cost-eficacitate asociat acestora și a fezabilității acestora în vederea revizuirii normelor privind siguranța generală a vehiculelor, protecția pietonilor și a altor participanți la trafic vulnerabili (COM(2016)0787) și documentul de lucru aferent al serviciilor Comisiei (SWD(2016)0431), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei intitulat „Salvarea de vieți: Sporirea siguranței vehiculelor în UE – Raportare privind monitorizarea și evaluarea elementelor avansate de siguranță ale vehiculelor, a raportului cost-eficacitate asociat acestora și a fezabilității acestora în vederea revizuirii normelor privind siguranța generală a vehiculelor, protecția pietonilor și a altor participanți la trafic vulnerabili (COM(2016)0787) și documentul de lucru aferent al serviciilor Comisiei (SWD(2016)0431),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 661/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind cerințele de omologare de tip pentru siguranța generală a autovehiculelor, a remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate care le sunt destinate (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 661/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 iulie 2009 privind cerințele de omologare de tip pentru siguranța generală a autovehiculelor, a remorcilor acestora, precum și a sistemelor, componentelor și unităților tehnice separate care le sunt destinate (1),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 78/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 ianuarie 2009 privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește protecția pietonilor și a altor utilizatori vulnerabili ai drumurilor, de modificare a Directivei 2007/46/CE și de abrogare a Directivelor 2003/102/CE și 2005/66/CE (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 78/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 ianuarie 2009 privind omologarea de tip a autovehiculelor în ceea ce privește protecția pietonilor și a altor utilizatori vulnerabili ai drumurilor, de modificare a Directivei 2007/46/CE și de abrogare a Directivelor 2003/102/CE și 2005/66/CE (2),

| — | având în vedere Directiva 2014/47/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 aprilie 2014 privind controlul tehnic în trafic al vehiculelor comerciale care circulă în Uniune și de abrogare a Directivei 2000/30/CE (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2014/47/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 3 aprilie 2014 privind controlul tehnic în trafic al vehiculelor comerciale care circulă în Uniune și de abrogare a Directivei 2000/30/CE (3),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2015/413 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 martie 2015 de facilitare a schimbului transfrontalier de informații privind încălcările normelor de circulație care afectează siguranța rutieră (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2015/413 a Parlamentului European și a Consiliului din 11 martie 2015 de facilitare a schimbului transfrontalier de informații privind încălcările normelor de circulație care afectează siguranța rutieră (4),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2015/719 a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2015 de modificare a Directivei 96/53/CE a Consiliului de stabilire, pentru anumite vehicule rutiere care circulă în interiorul Comunității, a dimensiunilor maxime autorizate în traficul național și internațional și a greutății maxime autorizate în traficul internațional (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2015/719 a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2015 de modificare a Directivei 96/53/CE a Consiliului de stabilire, pentru anumite vehicule rutiere care circulă în interiorul Comunității, a dimensiunilor maxime autorizate în traficul național și internațional și a greutății maxime autorizate în traficul internațional (5),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2015/758 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2015 privind cerințele de omologare de tip pentru instalarea sistemului eCall bazat pe serviciul 112 la bordul vehiculelor și de modificare a Directivei 2007/46/CE (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2015/758 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2015 privind cerințele de omologare de tip pentru instalarea sistemului eCall bazat pe serviciul 112 la bordul vehiculelor și de modificare a Directivei 2007/46/CE (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 septembrie 2015 referitoare la implementarea Cărții albe privind transporturile 2011: evaluarea situației actuale și calea de urmat pentru realizarea unei mobilități sustenabile (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 septembrie 2015 referitoare la implementarea Cărții albe privind transporturile 2011: evaluarea situației actuale și calea de urmat pentru realizarea unei mobilități sustenabile (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 18 mai 2017 referitoare la transportul rutier în Uniunea Europeană (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 18 mai 2017 referitoare la transportul rutier în Uniunea Europeană (8),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la siguranța rutieră 2011-2020 – primii pași către o strategie în privința vătămărilor (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 3 iulie 2013 referitoare la siguranța rutieră 2011-2020 – primii pași către o strategie în privința vătămărilor (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 27 septembrie 2011 referitoare la siguranța rutieră în Europa 2011-2020 (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 27 septembrie 2011 referitoare la siguranța rutieră în Europa 2011-2020 (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2011 referitoare la „Foaia de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punctul de vedere al resurselor” (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 decembrie 2011 referitoare la „Foaia de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punctul de vedere al resurselor” (11),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O strategie europeană privind sistemele de transport inteligente cooperative, o etapă către mobilitatea cooperativă, conectată și automatizată” (COM(2016)0766), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „O strategie europeană privind sistemele de transport inteligente cooperative, o etapă către mobilitatea cooperativă, conectată și automatizată” (COM(2016)0766),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Pentru un spațiu european de siguranță rutieră: orientări pentru politica de siguranță rutieră 2011-2020” (COM(2010)0389), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Pentru un spațiu european de siguranță rutieră: orientări pentru politica de siguranță rutieră 2011-2020” (COM(2010)0389),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „CARS 2020: Plan de acțiune pentru o industrie a autovehiculelor competitivă și durabilă în Europa” (COM(2012)0636), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „CARS 2020: Plan de acțiune pentru o industrie a autovehiculelor competitivă și durabilă în Europa” (COM(2012)0636),

| — | având în vedere Cartea albă a Comisiei intitulată „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor” (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea albă a Comisiei intitulată „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor” (COM(2011)0144),

| — | având în vedere raportul Comisiei intitulat „Benefit and feasibility of a range of new technologies and unregulated measures in the field of vehicle occupant safety and protection of vulnerable road users” (Avantajele și fezabilitatea unei serii de noi tehnologii și măsuri nereglementate în domeniul securității ocupanților vehiculelor și al protecției participanților la trafic vulnerabili), redactat de Transport Research Laboratory (Laboratorul de cercetare în domeniul transportului) și publicat la 26 martie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei intitulat „Benefit and feasibility of a range of new technologies and unregulated measures in the field of vehicle occupant safety and protection of vulnerable road users” (Avantajele și fezabilitatea unei serii de noi tehnologii și măsuri nereglementate în domeniul securității ocupanților vehiculelor și al protecției participanților la trafic vulnerabili), redactat de Transport Research Laboratory (Laboratorul de cercetare în domeniul transportului) și publicat la 26 martie 2015,

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind punerea în aplicare a obiectivului 6 al orientărilor Comisiei Europene pentru politica de siguranță rutieră 2011-2020 – Prima etapă spre o strategie în privința vătămărilor” (SWD(2013)0094), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei privind punerea în aplicare a obiectivului 6 al orientărilor Comisiei Europene pentru politica de siguranță rutieră 2011-2020 – Prima etapă spre o strategie în privința vătămărilor” (SWD(2013)0094),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 8 iunie 2017 privind siguranța rutieră în sprijinul Declarației de la Valletta, din martie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 8 iunie 2017 privind siguranța rutieră în sprijinul Declarației de la Valletta, din martie 2017,

| — | având în vedere pachetul „Europa în mișcare”, lansat de Comisie la 31 mai 2017, care include un set de opt inițiative legislative, cu un accent special pe transportul rutier, |
| --- | --- |

—

având în vedere pachetul „Europa în mișcare”, lansat de Comisie la 31 mai 2017, care include un set de opt inițiative legislative, cu un accent special pe transportul rutier,

| — | având în vedere Rezoluția 70/260 a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite din 15 aprilie 2016 intitulată „Îmbunătățirea siguranței rutiere globale”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 70/260 a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite din 15 aprilie 2016 intitulată „Îmbunătățirea siguranței rutiere globale”,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A8-0330/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A8-0330/2017),

| A. | întrucât, în fiecare an, circa 25 500 de persoane își pierd viața și aproximativ 135 000 de persoane sunt rănite grav pe șoselele din Europa, astfel că este necesar ca, în consultare cu statele membre, să se ia măsuri mai multe și mai eficace pentru a ajunge mai aproape de atingerea obiectivului „zero victime”; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în fiecare an, circa 25 500 de persoane își pierd viața și aproximativ 135 000 de persoane sunt rănite grav pe șoselele din Europa, astfel că este necesar ca, în consultare cu statele membre, să se ia măsuri mai multe și mai eficace pentru a ajunge mai aproape de atingerea obiectivului „zero victime”;

| B. | întrucât siguranța rutieră depinde de trei factori: vehicule, infrastructuri și comportamentul conducătorilor auto și, prin urmare, pentru a spori siguranța rutieră, sunt necesare măsuri în toate cele trei domenii și ar trebui luate măsuri eficace în materie de siguranță activă și pasivă a vehiculelor; |
| --- | --- |

B.

întrucât siguranța rutieră depinde de trei factori: vehicule, infrastructuri și comportamentul conducătorilor auto și, prin urmare, pentru a spori siguranța rutieră, sunt necesare măsuri în toate cele trei domenii și ar trebui luate măsuri eficace în materie de siguranță activă și pasivă a vehiculelor;

| C. | întrucât vechimea medie a autoturismelor, a vehiculelor utilitare ușoare și a vehiculelor grele de marfă în UE este în continuă creștere, în prezent fiind de peste 10 ani; întrucât vechimea unui vehicul are o influență directă asupra consecințelor unui accident rutier și a vătămărilor suferite în urma acestuia; |
| --- | --- |

C.

întrucât vechimea medie a autoturismelor, a vehiculelor utilitare ușoare și a vehiculelor grele de marfă în UE este în continuă creștere, în prezent fiind de peste 10 ani; întrucât vechimea unui vehicul are o influență directă asupra consecințelor unui accident rutier și a vătămărilor suferite în urma acestuia;

| D. | întrucât sistemele de asistență a conducătorului auto cresc siguranța vehiculelor și, de asemenea, le permit persoanelor cu mobilitate redusă și persoanelor vârstnice să participe activ și în siguranță la traficul rutier; |
| --- | --- |

D.

întrucât sistemele de asistență a conducătorului auto cresc siguranța vehiculelor și, de asemenea, le permit persoanelor cu mobilitate redusă și persoanelor vârstnice să participe activ și în siguranță la traficul rutier;

| E. | întrucât sistemele de conducere inteligentă reduc congestia, avertizează conducătorii auto în legătură cu pericolele de pe ruta lor și contribuie, în consecință, la reducerea riscului de producere a unui accident; |
| --- | --- |

E.

întrucât sistemele de conducere inteligentă reduc congestia, avertizează conducătorii auto în legătură cu pericolele de pe ruta lor și contribuie, în consecință, la reducerea riscului de producere a unui accident;

| F. | întrucât trecerea la vehiculele care circulă autonom progresează rapid, iar siguranța rutieră este, în general, o chestiune urgentă, astfel că Comisia va trebui să prezinte o revizuire a Regulamentului privind siguranța generală cel târziu până în primul trimestru al anului 2018; întrucât, în orice caz, orice nouă întârziere ar fi inacceptabilă; |
| --- | --- |

F.

întrucât trecerea la vehiculele care circulă autonom progresează rapid, iar siguranța rutieră este, în general, o chestiune urgentă, astfel că Comisia va trebui să prezinte o revizuire a Regulamentului privind siguranța generală cel târziu până în primul trimestru al anului 2018; întrucât, în orice caz, orice nouă întârziere ar fi inacceptabilă;

| G. | întrucât, dat fiind că 38 % din totalul deceselor cauzate de accidente rutiere survin în zonele urbane și implică adesea participanți la trafic vulnerabili, statele membre ar trebui să aibă în vedere participanții la trafic vulnerabili la planificarea traficului în zonele urbane, îmbunătățind tratamentul acestora în ceea ce privește modurile de transport, cum ar fi autoturismele și autobuzele; întrucât Comisia ar trebui să prezinte o revizuire a regulamentului privind protecția pietonilor; |
| --- | --- |

G.

întrucât, dat fiind că 38 % din totalul deceselor cauzate de accidente rutiere survin în zonele urbane și implică adesea participanți la trafic vulnerabili, statele membre ar trebui să aibă în vedere participanții la trafic vulnerabili la planificarea traficului în zonele urbane, îmbunătățind tratamentul acestora în ceea ce privește modurile de transport, cum ar fi autoturismele și autobuzele; întrucât Comisia ar trebui să prezinte o revizuire a regulamentului privind protecția pietonilor;

| H. | întrucât există o legătură clară între siguranța rutieră și condițiile de muncă ale conducătorilor auto profesioniști, |
| --- | --- |

H.

întrucât există o legătură clară între siguranța rutieră și condițiile de muncă ale conducătorilor auto profesioniști,

Cerințe generale

| 1. | subliniază că statele membre ar trebui să efectueze controale eficiente și regulate asupra conducătorilor auto, deoarece principalele cauze ale accidentelor, la fel ca și până acum, sunt viteza neadaptată și excesivă pentru condițiile de conducere în cauză, neatenția, conducerea sub influența alcoolului sau a drogurilor și oboseala excesivă; prin urmare:






  (a) | solicită Comisiei să stabilească un procentaj al vehiculelor care să fie supuse controalelor în categoriile de vehicule M1 și N1; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

solicită Comisiei să stabilească un procentaj al vehiculelor care să fie supuse controalelor în categoriile de vehicule M1 și N1;

| (b) | solicită Comisiei să introducă controale mai stricte pentru implementarea corectă a timpului de lucru obligatoriu și a perioadelor de odihnă în cazul conducătorilor auto profesioniști; |
| --- | --- |

(b)

solicită Comisiei să introducă controale mai stricte pentru implementarea corectă a timpului de lucru obligatoriu și a perioadelor de odihnă în cazul conducătorilor auto profesioniști;

| (c) | solicită statelor membre să intensifice schimburile de bune practici, în special în ceea ce privește strategiile inteligente de aplicare, și să prevadă sancțiuni disuasive împotriva contravenienților; |
| --- | --- |

(c)

solicită statelor membre să intensifice schimburile de bune practici, în special în ceea ce privește strategiile inteligente de aplicare, și să prevadă sancțiuni disuasive împotriva contravenienților;

| 2. | ia act de faptul că aproximativ 25 % din totalul anual al deceselor survenite în accidente rutiere în UE sunt cauzate de consumul de alcool; invită, prin urmare, Comisia să evalueze posibila valoare adăugată a armonizării la nivelul UE a concentrației de alcool în sânge pentru șoferii începători în primi doi ani și pentru șoferii profesioniști și salută politica unora dintre statele membre privind toleranța zero pentru conducerea sub influența alcoolului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | îndeamnă Comisia, având în vedere declarația de la Valletta privind îmbunătățirea siguranței rutiere, publicată de către Președinția malteză la 29 martie 2017, să includă în noua sa strategie de siguranță rutieră pentru decada 2020-2030 noi obiective de reducere la jumătate a numărului de vătămări grave în trafic în UE; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită statelor membre să îmbunătățească în mod semnificativ starea infrastructurii lor rutiere, prin întreținerea periodică și eficace, inclusiv prin semne de circulație și sisteme de semnalizare și prin modernizări adecvate pentru a putea face față volumului de trafic, precum și să introducă măsuri inovatoare care să asigure funcționalitatea deplină și care să crească gradul de interoperabilitate al sistemelor de asistență pentru șoferi, cu scopul de a avea așa-numitele infrastructuri inteligente; solicită Comisiei să instituie un mecanism care să garanteze faptul că infrastructura rutieră europeană se menține într-o stare adecvată; |
| --- | --- |

4.

| 5. | observă că modificările aduse infrastructurii (de exemplu, anumite tipuri de parapete de siguranță sau dispozitive pentru reducerea vitezei) pot uneori provoca sau agrava unele accidente, în special în cazul vehiculelor motorizate pe două roți; solicită, prin urmare, Comisiei să propună orice măsură de standardizare care permite remedierea inconvenientelor; |
| --- | --- |

5.

| 6. | observă că mulți conducători auto nu sunt conștienți de necesitatea formării unui coridor pentru accesul vehiculelor de urgență pe autostrăzi sau nu cunosc modul în care se formează aceste coridoare și, prin urmare, invită Comisia să stabilească standarde comune pentru crearea unor astfel de coridoare și să lanseze o campanie de sensibilizare la nivel european; |
| --- | --- |

6.

| 7. | constată că, în ceea ce privește pietonii și bicicliștii, aproape jumătate dintre decese sunt înregistrate în rândul persoanelor cu vârsta de peste 65 de ani, precum și faptul că accidentele rutiere reprezintă principala cauză de deces în rândul tinerilor; invită, prin urmare, statele membre să le permită persoanelor mai în vârstă și tinerilor conducători auto să circule pe șosele în condiții de siguranță, prin realizarea de programe popularizate care să avertizeze cu privire la riscurile de accidente specifice fiecărei categorii de vârstă; |
| --- | --- |

7.

| 8. | observă că în 51 % din accidentele soldate cu morți care au loc în zonele urbane sunt implicați pietoni și cicliști și, prin urmare, încurajează orașele să includă în planurile lor de mobilitate obiective privind reducerea numărului de accidente rutiere și de circulație; invită, de asemenea, statele membre să țină seama într-o măsură mai mare de participanții la trafic mai vulnerabili, prin măsuri specifice în locurile în care se întâmplă frecvent accidente și prin construirea și menținerea unei infrastructuri mai sigure pentru pietoni și pentru bicicliști sau prin extinderea și modernizarea infrastructurii existente, precum și printr-o mai bună semnalizare; invită, de asemenea, Comisia să ia măsuri suplimentare la nivelul UE, peste nivelul disponibil al schemelor de finanțare actuale, pentru a facilita îmbunătățirea pe scară largă a infrastructurii pentru biciclete, și să introducă noi tehnologii de siguranță activă și pasivă a vehiculelor, care să protejeze în special participanții la trafic vulnerabili; |
| --- | --- |

8.

| 9. | constată că, întrucât unii cicliști nu cunosc și/sau nu respectă regulile de circulație rutieră, apar uneori situații în care propria lor siguranță și cea a altor participanți la trafic este pusă în pericol; invită Comisia să reflecteze asupra unei propuneri de îmbunătățire a siguranței ciclismului, care să permită alinierea armonioasă a ciclismului la alte moduri de mobilitate urbană; |
| --- | --- |

9.

| 10. | încurajează sistemul de transport inteligent (STI) și operatorii de transport public să dezvolte în continuare tehnologii pentru vehicule, care să încurajeze conducătorii auto să treacă la moduri de transport mai sigure atunci când intră în zonele urbane; |
| --- | --- |

10.

| 11. | observă că noile mijloace de transport, cum ar fi bicicletele electrice și alte dispozitive de mobilitate electrice devin din ce în ce mai populare; solicită, prin urmare, Comisiei să examineze fără întârziere cerințele de siguranță pentru astfel de vehicule și să facă propuneri privind integrarea lor în condiții de siguranță în transportul rutier, ținând totodată seama în mod corespunzător de principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

11.

| 12. | constată că dezvoltarea și implementarea sistemelor de siguranță ar trebui să garanteze siguranța rutieră și că, în consecință, acest lucru necesită o anumită perioadă de adaptare; solicită, prin urmare, Comisiei să acorde timpul necesar dezvoltării unor astfel de sisteme înainte de punerea în aplicare a unei legislații tehnice specifice; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reamintește faptul că fraudarea odometrelor rămâne o problemă care nu a fost abordată, în special pe piața autoturismelor de ocazie, după cum a remarcat Comisia în studiul său privind funcționarea pieței autoturismelor de ocazie din perspectiva consumatorului; îndeamnă Comisia și statele membre să abordeze problema modificărilor frauduloase sau manipulării odometrelor, prin intermediul unor măsuri eficace și al legislației; |
| --- | --- |

13.

| 14. | constată că, cu cât sunt mai multe vehicule în trafic, cu atât probabilitatea producerii de accidente crește; solicită, prin urmare, statelor membre și Comisiei să promoveze mobilitatea colectivă și partajată, în special în zonele urbane, pentru a reduce flota de autovehicule aflate în trafic, precum și să ia măsuri pentru a spori numărul bicicletelor și al vehiculelor conduse de către șoferi profesioniști; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază faptul că echipamentul obligatoriu ce trebuie să existe într-un vehicul diferă de la un stat membru la altul și solicită, prin urmare, Comisiei să elaboreze o listă obligatorie la nivelul UE privind articolele care ar trebui să facă obiectul cerinței de dotare a vehiculelor; |
| --- | --- |

15.

| 16. | susține că UE și centrele sale de cercetare ar trebui să joace un rol de lider în dezvoltarea vehiculelor autonome, deoarece acestea vor revoluționa sectorul automobilelor, în special în ceea ce privește siguranța rutieră, dat fiind că se preconizează că acestea vor salva mii de vieți în fiecare an, contribuind totodată la digitalizarea pieței interne; |
| --- | --- |

16.

Sisteme de asistență a conducătorului auto pentru sporirea siguranței traficului rutier

| 17. | subliniază că circa 92 % dintre accidente sunt cauzate de eroarea umană sau de interacțiunea erorii umane cu vehiculul și/sau infrastructura și că, prin urmare, ar trebui să fie obligatorie incorporarea numai a acelor sisteme de asistență a conducătorului auto în cazul cărora s-a dovedit științific că îmbunătățesc semnificativ siguranța rutieră, care au un raport costuri-beneficii pozitiv și care au ajuns la o fază de maturitate pe piață; consideră, în plus, că creșterea prețurilor de achiziție nu ar trebui să fie excesivă, astfel încât consumatorii vizați pentru astfel de vehicule să își poată permite să le cumpere, și că sistemele de asistență a conducătorului auto importante pentru siguranța rutieră ar trebui să fie verificate în mod regulat; |
| --- | --- |

17.

| 18. | solicită Comisiei să testeze dispozitivele de siguranță menționate mai sus atunci când efectuează supravegherea pieței vehiculelor; |
| --- | --- |

18.

| 19. | consideră că pot fi obținute beneficii de pe urma îmbunătățirii standardelor și echipamentelor de siguranță numai în cazul în care actualele și viitoarele dispoziții sunt puse în aplicare și sunt respectate în mod efectiv; solicită, în acest sens, o intensificare a supravegherii la nivel european a autorităților de omologare de tip și a serviciilor tehnice din Uniune; solicită, în plus, o supraveghere mai bună și mai independentă a vehiculelor pe șoselele de pe teritoriul Uniunii după introducerea lor pe piață, pentru a se asigura că acestea respectă în continuare criteriile de siguranță; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază că, atunci când sunt identificate neconformități, consumatorii europeni ar trebui să poată conta pe măsuri de remediere rapide, adecvate și coordonate, inclusiv rechemarea în service a autovehiculelor de pe piața Uniunii, atunci când acest lucru se impune; consideră că operatorii economici ar trebui să fie răspunzători pentru orice daune cauzate proprietarilor vehiculelor afectate ca urmare a unei neconformități sau după o rechemare în service a autovehiculelor; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită Comisia și statele membre să îmbunătățească nivelul de siguranță al vehiculelor deja în uz și să sprijine evoluțiile și inovațiile care vor spori siguranța vehiculelor aflate deja în uz, prin stimularea și promovarea echipării ulterioare a vehiculelor cu sisteme de siguranță rutieră la costuri avantajoase, care să ajute conducătorii auto să reacționeze mai bine în situații periculoase; |
| --- | --- |

21.

| 22. | solicită producătorilor și operatorilor:






  (a) | să se asigure că conducătorului auto i se aduce la cunoștință în mod clar starea de activare a fiecărui sistem de asistență; |
| --- | --- | --- |

22.

(a)

să se asigure că conducătorului auto i se aduce la cunoștință în mod clar starea de activare a fiecărui sistem de asistență;

| (b) | în cazul sistemelor care pot fi oprite, să prevadă un mecanism de oprire în două etape, care inițial să îi permită conducătorului auto doar să oprească semnalul de avertizare și abia o a doua acțiune din partea acestuia care să permită dezactivarea propriu-zisă a sistemului; |
| --- | --- |

(b)

în cazul sistemelor care pot fi oprite, să prevadă un mecanism de oprire în două etape, care inițial să îi permită conducătorului auto doar să oprească semnalul de avertizare și abia o a doua acțiune din partea acestuia care să permită dezactivarea propriu-zisă a sistemului;

| (c) | să se asigure că, de fiecare dată când vehiculul este pornit din nou, sistemul de asistență este reactivat; și |
| --- | --- |

(c)

să se asigure că, de fiecare dată când vehiculul este pornit din nou, sistemul de asistență este reactivat; și

| (d) | să introducă o politică de stabilire a prețurilor care să încurajeze consumatorii să aleagă vehicule echipate cu sisteme de siguranță și de asistență a conducătorului auto; |
| --- | --- |

(d)

să introducă o politică de stabilire a prețurilor care să încurajeze consumatorii să aleagă vehicule echipate cu sisteme de siguranță și de asistență a conducătorului auto;

| 23. | subliniază că mesajele de avertisment evidente ar trebui să fie suficient de distincte între ele, încât să fie ușor de identificat și clar de la ce sistem provine asistența și că mesajele de avertisment ar trebui să poată fi ușor de perceput, inclusiv de către persoanele în vârstă, de către persoanele cu dizabilități, cum ar fi deficiențe de auz și/sau de vedere, și de către persoanele cu mobilitate redusă; solicită, prin urmare, părților în cauză să adopte standarde uniforme adecvate care să le permită operatorilor să adopte soluții specifice; |
| --- | --- |

23.

| 24. | salută faptul că aproape toate autoturismele testate în cadrul Programului european pentru evaluarea vehiculelor noi (Euro NCAP) au primit cinci stele și că majoritatea constructorilor de automobile au răspuns cu succes la provocarea de a îndeplini noile cerințe Euro NCAP; ia act însă de faptul că nu toate modelele de autoturisme vândute în Europa sunt testate prin Euro NCAP și că nu toate autoturismele de același tip sunt vândute cu aceleași specificații, fapt care poate genera o lipsă de claritate pentru consumatori și un nivel de încredere în autovehicul care nu corespunde performanțelor reale ale modelului achiziționat; reamintește, prin urmare, importanța unui standard de bază solid în ceea ce privește cerințele obligatorii de siguranță, care să garanteze că toate echipamentele de siguranță necesare sunt prezente la întregul parc de automobile folosite și vândute în UE; |
| --- | --- |

24.

| 25. | este de părere că Euro NCAP ar trebui să reflecte întotdeauna gradul efectiv de siguranță al unui anumit model de autoturism și încurajează acest sistem ca, în evaluarea siguranței vehiculelor noi, să aplice cerințe mai ambițioase decât cerințele minime legale și să ia în considerare cerințele legale minime actualizate, în scopul de a promova și mai mult dezvoltarea de vehicule care asigură standarde înalte în materie de siguranță rutieră și astfel încât Europa să își mențină ambițiile și să acționeze ca lider mondial în domeniul siguranței automobilelor; |
| --- | --- |

25.

| 26. | solicită Comisiei ca, împreună cu Comisia Economică pentru Europa a Organizației Națiunilor Unite (CEE-ONU), să adopte standarde care să asigure coerența pe plan internațional și, totodată, să reducă la minimum excepțiile de la obligația de instalare a sistemelor de asistență a conducătorului auto, cu scopul de a spori astfel la o scară cât mai largă siguranța traficului rutier; subliniază, în plus, că producătorii ar trebui să elaboreze materiale informative clare pentru a ajuta conducătorii auto să înțeleagă mai bine diversele sisteme de asistență a conducătorului auto și funcționalitățile acestora; |
| --- | --- |

26.

| 27. | solicită o abordare europeană armonizată, care să țină cont de întreaga legislație internațională și națională existentă și care să asigure complementaritatea acesteia; |
| --- | --- |

27.

| 28. | solicită Comisiei să examineze în ce proporție sunt implicate vehicule cu destinație specială în accidentele urbane și, dacă este cazul, să elimine excepțiile de la obligația de instalare a sistemelor de asistență a conducătorului auto; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că instruirea conducătorilor auto ar trebui să includă formări periodice și suplimentare în utilizarea mecanismelor obligatorii de asistență a conducătorului auto, acordându-se o atenție deosebită persoanelor în vârstă și persoanelor cu mobilitate redusă; îndeamnă școlile de șoferi ca, pe de o parte, să integreze chestiunile legate de funcționarea acestor sisteme în formările pe care le oferă și, pe de altă parte, să condiționeze obținerea unui permis de conducere de acumularea unei experiențe practice profesioniste în trafic; |
| --- | --- |

29.

| 30. | constată că stimulentele financiare, de exemplu fiscale sau în materie de asigurări, pentru măsuri cum ar fi instalarea de sisteme de siguranță suplimentare de asistență a conducătorului auto pe autovehiculele noi și cele folosite sau includerea acestora în formarea conducătorilor auto, pot facilita introducerea pe piață a vehiculelor cu dispozitive avansate de siguranță; invită statele membre să ia în considerare introducerea unor astfel de mecanisme; |
| --- | --- |

30.

| 31. | îndeamnă Comisia să solicite operatorilor de pe piață să se asigure că sunt folosite standarde și interfețe deschise care vor îmbunătăți în continuare interoperabilitatea, astfel încât să se poată realiza teste independente prin accesarea datelor relevante despre vehicul și sistem, inclusiv actualizările acestora, și că aceste teste pot fi realizate de către orice profesionist calificat, cu respectarea datelor care fac obiectul drepturilor de proprietate și a proprietății intelectuale; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază că ar trebui să se garanteze un nivel ridicat de protecție și păstrare a datelor, în conformitate cu Regulamentul (UE) 2016/679 (Regulamentul general privind protecția datelor) și cu dreptul la protecția vieții private și a datelor cu caracter personal, dar și securitatea sistemelor informatice, astfel încât să fie excluse noi riscuri de accidente ca urmare a manipulării la distanță a sistemelor de la bordul vehiculelor sau din cauza conflictelor legate de compatibilitatea sistemelor; recomandă analizarea principiului dreptului de proprietate asupra datelor; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că este important să se folosească informații spațio-temporale fiabile furnizate de sistemele de poziționare prin satelit și să se folosească sistemul EGNOS/GNSS pentru siguranța rutieră activă; cere să se depună mai multe eforturi pentru a atinge un nivel de precizie a sistemului de siguranță rutieră activă EGNOS/GNSS de mai puțin de un metru, pentru a trece de la capacitatea sistemului de a reduce viteza vehiculului la capacitatea sa de a interveni în mod automat și de a devia traiectoria vehiculului; solicită promovarea unei siguranțe rutiere crescute prin integrarea datelor EGNOS/GNSS în sistemele de control de la bord; |
| --- | --- |

33.

Măsuri de siguranță pentru prevenirea accidentelor

| 34. | salută faptul că, începând cu noiembrie 2015, frânarea de urgență este deja obligatorie pentru toate camioanele și autobuzele noi din UE, însă invită Comisia să impună obligația de a instala dispozitive automate de frânare de urgență care să detecteze pietonii, bicicliștii, vehiculele motorizate ușoare cu două roți și motocicliștii, în autoturisme, în vehiculele utilitare ușoare, în autobuze, în autocare și, în special, în vehiculele grele de marfă, întrucât aceste dispozitive au un potențial important de prevenire a accidentelor rutiere datorită sistemului puternic de frânare autonomă și, deci, grație distanței mai scurtă de oprire; |
| --- | --- |

34.

| 35. | solicită ca proiectarea părții din față a vehiculelor grele de marfă fie mai sigură, astfel încât șoferul să poată vedea mai bine pietonii și cicliștii și solicită, totodată, bariere pentru evitarea coliziunilor și atenuarea consecințelor coliziunilor; |
| --- | --- |

35.

| 36. | solicită instalarea obligatorie a unor sisteme inteligente dezactivabile de asistență privind limitele de viteză, care să indice limitele de viteză, indicatoarele de stop și semafoarele și să intervină pentru a ajuta conducătorii auto să se mențină în limitele de viteză; solicită statelor membre să se asigure că semnalizarea șoselelor este într-o stare impecabilă, cu marcaje rutiere clar lizibile; subliniază faptul că, pentru buna funcționare a sistemelor de asistență inteligente, este necesar să se actualizeze hărțile rutiere online cu limitele de viteză actuale; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază că, în vederea îmbunătățirii siguranței rutiere, încetinirea vehiculelor altor participanți la trafic ar trebui să fie indicată mai bine, prin semnale luminoase montate pe vehicul, și așteaptă utilizarea obligatorie a unui semnal luminos în caz de frânare de urgență, sub forma unei lămpi de stop cu semnal intermitent sau a luminilor intermitente de avarie; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază că, dată fiind relevanța sa pentru siguranța rutieră, ar trebui să se prevadă obligativitatea unui sistem dezactivabil de asistență la păstrarea liniilor de separare a benzilor de circulație, care nu doar să avertizeze, ci și să intervină în mod adecvat, fără însă a împiedica intervenția directă a conducătorului auto; constată că, pentru utilizarea acestui sistem de avertizare, este necesar ca marcajele rutiere să fie păstrate într-o stare care să permită recunoașterea clară a acestora; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază faptul că creșterea vizibilității directe pentru șoferii de vehicule grele de transport de marfă, de autobuze și de autocare și reducerea sau eliminarea unghiurilor moarte sunt elemente vitale pentru sporirea siguranței acestor vehicule în traficul rutier; solicită Comisiei, prin urmare, să introducă standarde ambițioase și diferențiate privind vizibilitatea directă și să prevadă obligativitatea instalării în față, în spate și în lateral de camere, senzori și sisteme de asistență la viraj, garantând totodată că aceste măsuri sunt în concordanță cu Directiva (UE) 2015/719 și nu duc la o prelungire a termenelor de punere în aplicare stabilite în aceasta; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază necesitatea de a prevedea condiții prealabile pentru instalarea de etiloteste antidemaraj și de sisteme care să depisteze neatenția și starea de somnolență a conducătorului auto și solicită utilizarea de etiloteste antidemaraj pentru conducătorii auto profesioniști și pentru conducătorii auto care au provocat un accident rutier sub influența alcoolului și care au fost condamnați pentru o infracțiune de conducere sub influența alcoolului, ca o măsură de reabilitare; |
| --- | --- |

40.

| 41. | observă că în 15 % din accidentele rutiere mortale sunt implicate camioane și că circa 1 000 de utilizatori vulnerabili ai șoselelor își pierd în fiecare an viața în accidente în care sunt implicate camioane; solicită, prin urmare, Comisiei să accelereze introducerea obligatorie a unor standarde ambițioase și diferențiate pentru camioane referitoare la vizibilitatea directă, a unor sisteme inteligente de asistență pentru controlul vitezei și a unor sisteme automate de frânare de urgență care să poată detecta pietonii și cicliștii; |
| --- | --- |

41.

Măsuri de siguranță pentru reducerea consecințelor accidentelor

| 42. | observă că presiunea pneurilor are implicații semnificative asupra siguranței rutiere și a consumului de combustibil, precum și a emisiilor; invită, prin urmare, Comisia să impună obligația de a instala sisteme de monitorizare directă a presiunii din pneuri; solicită Comisiei să transpună în legislația UE amendamentele privind sistemele de măsurare a presiunii în pneuri, care vizează buna funcționare a acestor sisteme în condiții de trafic real, convenite la CEE-ONU; |
| --- | --- |

42.

| 43. | consideră că este necesar să se prevadă obligativitatea instalării de sisteme inteligente de avertizare pentru centura de siguranță la toate locurile din față în cazul tuturor vehiculelor și pentru locurile din spate pentru vehiculele M1 și N1; |
| --- | --- |

43.

| 44. | consideră că este important să se prevadă obligativitatea instalării unor sisteme de reglare automată a centurilor de siguranță, pentru a evita vătămarea la nivelul gâtului; |
| --- | --- |

44.

| 45. | solicită Comisiei să extindă obligativitatea instalării sistemului eCall și la motociclete, vehiculele utilitare grele, autobuze și autocare și, de asemenea, să asigure disponibilitatea sistemului pentru post-echipare, pentru a garanta că acesta poate acoperi numărul maxim posibil de vehicule aflate în circulație, începând din 2019; |
| --- | --- |

45.

| 46. | solicită realizarea unor statistici exacte și fiabile la nivelul UE privind accidentele, inclusiv statistici privind cauzele accidentelor, date privind expunerea la riscuri, o listă a vătămărilor suferite și a victimelor accidentelor, și remarcă faptul că un înregistrator de date privind evenimentele poate fi deosebit de util, însă datele trebuie să rămână anonime și analizarea lor trebuie să se facă exclusiv în scopul cercetării legate de accidente; |
| --- | --- |

46.

| 47. | solicită colectarea de date în întreaga UE privind pasagerii vehiculelor uciși sau răniți din alte cauze decât coliziunile; constată că nu există date disponibile privind numărul persoanelor care au suferit insolații în vehicule; |
| --- | --- |

47.

| 48. | solicită adoptarea unor norme mai bune în materie de siguranță împotriva incendiilor pentru autobuzele și autocarele propulsate cu diferite tipuri de energie, inclusiv pentru autobuzele cu motor pe bază de GNC, pentru a maximiza siguranța pasagerilor; |
| --- | --- |

48.

| 49. | observă că regândirea protecției anti-încastrare de la camioane ar putea reduce cu 20 % pierderile de vieți omenești cauzate de coliziunile dintre autoturisme și camioane; invită Comisia să instituie obligativitatea instalării în partea din față a camioanelor a unor dispozitive ameliorate de protecție anti-încastrare pentru toate camioanele noi; |
| --- | --- |

49.

| 50. | solicită efectuarea de teste obligatorii la coliziuni frontale, laterale și din spate pentru:






  (a) | autoturismele de teren (SUV) cu scaune poziționate mai înalt și cu o greutate maximă mai mare de 2 500 kg, și |
| --- | --- | --- |

50.

(a)

autoturismele de teren (SUV) cu scaune poziționate mai înalt și cu o greutate maximă mai mare de 2 500 kg, și

| (b) | vehiculele cu propulsie electrică și alte tehnologii noi de propulsie; |
| --- | --- |

(b)

vehiculele cu propulsie electrică și alte tehnologii noi de propulsie;

| 51. | solicită Comisiei să actualizeze și cerințele de testare pentru sistemele de siguranță pasivă ale autovehiculelor, astfel încât să includă protecția tuturor participanților la trafic vulnerabili în cazurile de impact frontal și din spate, inclusiv a pietonilor și a cicliștilor; |
| --- | --- |

51.

| 52. | solicită Comisiei să se asigure că piața va avea, în mod realist, timp suficient pentru a se adapta la aceste măsuri; |
| --- | --- |

52.

| 53. | subliniază faptul că Directiva (UE) 2015/719 privind greutatea și dimensiunile vehiculelor grele de transport marfă are un potențial important de îmbunătățire a siguranței camioanelor, invită Comisia să accelereze lucrările la prezenta directivă și să își prezinte evaluarea fără întârziere; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  JO L 200, 31.7.2009, p. 1.

(2)  JO L 35, 4.2.2009, p. 1.

(3)  JO L 127, 29.4.2014, p. 134.

(4)  JO L 68, 13.3.2015, p. 9.

(5)  JO L 115, 6.5.2015, p. 1.

(6)  JO L 123, 19.5.2015, p. 77.

(7)  JO C 316, 22.9.2017, p. 155.

(8)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0228.

(9)  JO C 75, 26.2.2016, p. 49.

(10)  JO C 56 E, 26.2.2013, p. 54.

(11)  JO C 168 E, 14.6.2013, p. 72.

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/10

---

P8_TA(2017)0427

Utilizarea instrumentelor politicii de coeziune de către regiuni pentru a răspunde schimbărilor demografice

Rezoluţia Parlamentului European din 14 noiembrie 2017 referitoare la utilizarea instrumentelor politicii de coeziune de către regiuni pentru a răspunde schimbărilor demografice (2016/2245(INI))

(2018/C 356/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 174 și 175 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 174 și 175 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de dezvoltare regională și dispozițiile specifice aplicabile obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1301/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de dezvoltare regională și dispozițiile specifice aplicabile obiectivului referitor la investițiile pentru creștere economică și locuri de muncă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1080/2006 (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 al Consiliului (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1304/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul social european și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1081/2006 al Consiliului (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1299/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1299/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1302/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1082/2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT) în ceea ce privește clarificarea, simplificarea și îmbunătățirea constituirii și funcționării unor astfel de grupări (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1302/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1082/2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT) în ceea ce privește clarificarea, simplificarea și îmbunătățirea constituirii și funcționării unor astfel de grupări (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 februarie 2016 referitoare la situația specială a insulelor (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 februarie 2016 referitoare la situația specială a insulelor (6),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1300/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1084/2006 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1300/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1084/2006 (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 aprilie 2017 referitoare la femei și rolul lor în zonele rurale (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 aprilie 2017 referitoare la femei și rolul lor în zonele rurale (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 mai 2016 referitoare la politica de coeziune în regiunile montane ale UE (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 mai 2016 referitoare la politica de coeziune în regiunile montane ale UE (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 septembrie 2015 referitoare la Raportul privind punerea în aplicare, rezultatele și evaluarea globală a Anului european al îmbătrânirii active și solidarității între generații (2012) (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 septembrie 2015 referitoare la Raportul privind punerea în aplicare, rezultatele și evaluarea globală a Anului european al îmbătrânirii active și solidarității între generații (2012) (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 mai 2016 referitoare la noile instrumente de dezvoltare teritorială în politica de coeziune 2014-2020: investițiile teritoriale integrate (ITI) și dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC) (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 mai 2016 referitoare la noile instrumente de dezvoltare teritorială în politica de coeziune 2014-2020: investițiile teritoriale integrate (ITI) și dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC) (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2011 referitoare la schimbările demografice și consecințele acestora asupra viitoarei politici de coeziune a UE (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2011 referitoare la schimbările demografice și consecințele acestora asupra viitoarei politici de coeziune a UE (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 noiembrie 2010 referitoare la provocările demografice și solidaritatea între generații (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 noiembrie 2010 referitoare la provocările demografice și solidaritatea între generații (13),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 septembrie 2010 referitoare la strategia europeană pentru dezvoltarea economică și socială a regiunilor muntoase, a insulelor și a zonelor slab populate (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 septembrie 2010 referitoare la strategia europeană pentru dezvoltarea economică și socială a regiunilor muntoase, a insulelor și a zonelor slab populate (14),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 21 februarie 2008 privind viitorul demografic al Europei (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 21 februarie 2008 privind viitorul demografic al Europei (15),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 martie 2006 referitoare la provocările demografice și solidaritatea între generații (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 martie 2006 referitoare la provocările demografice și solidaritatea între generații (16),

| — | având în vedere raportul Comisiei intitulat „Raport privind îmbătrânirea pe 2015. Proiecții economice și bugetare pentru statele membre ale UE-28 (2013-2060)” (European Economy nr. 3/2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei intitulat „Raport privind îmbătrânirea pe 2015. Proiecții economice și bugetare pentru statele membre ale UE-28 (2013-2060)” (European Economy nr. 3/2015),

| — | având în vedere al șaselea raport al Comisiei din 23 iulie 2014 privind coeziunea economică, socială și teritorială intitulat „Investiții pentru locuri de muncă și creștere: promovarea dezvoltării și a bunei guvernanțe în regiunile și în orașele UE”, |
| --- | --- |

—

având în vedere al șaselea raport al Comisiei din 23 iulie 2014 privind coeziunea economică, socială și teritorială intitulat „Investiții pentru locuri de muncă și creștere: promovarea dezvoltării și a bunei guvernanțe în regiunile și în orașele UE”,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 26 aprilie 2017 intitulată „O inițiativă pentru sprijinirea echilibrului dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor care lucrează” (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 26 aprilie 2017 intitulată „O inițiativă pentru sprijinirea echilibrului dintre viața profesională și cea privată a părinților și îngrijitorilor care lucrează” (COM(2017)0252),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 29 aprilie 2009 intitulată „Gestionarea impactului îmbătrânirii populației în UE (Raport privind îmbătrânirea populației, 2009)” (COM(2009)0180), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 29 aprilie 2009 intitulată „Gestionarea impactului îmbătrânirii populației în UE (Raport privind îmbătrânirea populației, 2009)” (COM(2009)0180),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 10 mai 2007 intitulată „Promovarea solidarității dintre generații” (COM(2007)0244), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 10 mai 2007 intitulată „Promovarea solidarității dintre generații” (COM(2007)0244),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 12 octombrie 2006 intitulată „Viitorul demografic al Europei – transformarea unei provocări într-o oportunitate” (COM(2006)0571), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 12 octombrie 2006 intitulată „Viitorul demografic al Europei – transformarea unei provocări într-o oportunitate” (COM(2006)0571),

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei din 16 martie 2005 intitulată „Față în față cu schimbările demografice: o nouă solidaritate între generații” (COM(2005)0094), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 16 martie 2005 intitulată „Față în față cu schimbările demografice: o nouă solidaritate între generații” (COM(2005)0094),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 mai 2015 intitulată „O strategie privind piața unică digitală pentru Europa” (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 mai 2015 intitulată „O strategie privind piața unică digitală pentru Europa” (COM(2015)0192),

| — | având în vedere avizul Comitetului European al Regiunilor din 16 iunie 2016 intitulat „Răspunsul Uniunii Europene la provocarea demografică” (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului European al Regiunilor din 16 iunie 2016 intitulat „Răspunsul Uniunii Europene la provocarea demografică” (17),

| — | având în vedere studiul din septembrie 2013 al Direcției Generale Politici Interne, Departamentul tematic B: Politici structurale și de coeziune, din cadrul Parlamentului European, intitulat „Cum pot politicile regionale și de coeziune să rezolve problemele demografice?”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din septembrie 2013 al Direcției Generale Politici Interne, Departamentul tematic B: Politici structurale și de coeziune, din cadrul Parlamentului European, intitulat „Cum pot politicile regionale și de coeziune să rezolve problemele demografice?”,

| — | având în vedere publicația EPSON referitoare la „Dezvăluirea potențialelor teritoriale și conturarea de noi politici în tipuri specifice de teritorii din Europa: insule, munți, regiuni slab populate și de coastă” (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere publicația EPSON referitoare la „Dezvăluirea potențialelor teritoriale și conturarea de noi politici în tipuri specifice de teritorii din Europa: insule, munți, regiuni slab populate și de coastă” (18),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și poziția exprimată sub formă de amendamente a Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0329/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și poziția exprimată sub formă de amendamente a Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0329/2017),

| A. | întrucât schimbările demografice reprezintă o problemă reală în Europa și în întreaga lume și o provocare majoră, nu doar în general, ci și pentru politicile de dezvoltare locală și valorificare a teritoriului din UE în prezent, împreună cu problemele legate de ocuparea forței de muncă, globalizarea necontrolată, schimbările climatice, tranziția către economii cu emisii scăzute de carbon și provocările reprezentate de tranziția industrială și tehnologică și incluziunea socială și economică; |
| --- | --- |

A.

întrucât schimbările demografice reprezintă o problemă reală în Europa și în întreaga lume și o provocare majoră, nu doar în general, ci și pentru politicile de dezvoltare locală și valorificare a teritoriului din UE în prezent, împreună cu problemele legate de ocuparea forței de muncă, globalizarea necontrolată, schimbările climatice, tranziția către economii cu emisii scăzute de carbon și provocările reprezentate de tranziția industrială și tehnologică și incluziunea socială și economică;

| B. | întrucât, așa cum se întâmplă în majoritatea societăților postindustriale, populația europeană este caracterizată de mai multe decenii de o longevitate tot mai mare și rate scăzute ale fertilității, ceea ce riscă să modifice structura populației și piramida vârstelor și să producă efecte secundare precum scăderea numărului de persoane în vârstă de muncă și îmbătrânirea populației; întrucât criza economică care a afectat întreaga Uniune Europeană a avut un impact semnificativ asupra multor zone și regiuni, în special în zonele rurale, și a generat în mod special sărăcie și a cauzat depopulare; întrucât persistența diferențelor de remunerare între femei și bărbați și agravarea discrepanțelor între pensii constituie un obstacol major pentru participarea femeilor pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

B.

întrucât, așa cum se întâmplă în majoritatea societăților postindustriale, populația europeană este caracterizată de mai multe decenii de o longevitate tot mai mare și rate scăzute ale fertilității, ceea ce riscă să modifice structura populației și piramida vârstelor și să producă efecte secundare precum scăderea numărului de persoane în vârstă de muncă și îmbătrânirea populației; întrucât criza economică care a afectat întreaga Uniune Europeană a avut un impact semnificativ asupra multor zone și regiuni, în special în zonele rurale, și a generat în mod special sărăcie și a cauzat depopulare; întrucât persistența diferențelor de remunerare între femei și bărbați și agravarea discrepanțelor între pensii constituie un obstacol major pentru participarea femeilor pe piața forței de muncă;

| C. | întrucât se preconizează că creșterea rapidă a populației în țările în curs de dezvoltare și declinul demografic al populației din UE va avea drept consecință o diminuare a cotei procentuale a populației Uniunii Europene în raport cu populația lumii de la 6,9 % în 2015 la 5,1 % în 2060 (19); |
| --- | --- |

C.

întrucât se preconizează că creșterea rapidă a populației în țările în curs de dezvoltare și declinul demografic al populației din UE va avea drept consecință o diminuare a cotei procentuale a populației Uniunii Europene în raport cu populația lumii de la 6,9 % în 2015 la 5,1 % în 2060 (19);

| D. | întrucât se preconizează că 132 din cele 273 de regiuni de nivel NUTS 2 vor cunoaște o scădere a populației între 2015 și 2050 (20); întrucât această reducere va afecta în special unitățile administrative locale; |
| --- | --- |

D.

întrucât se preconizează că 132 din cele 273 de regiuni de nivel NUTS 2 vor cunoaște o scădere a populației între 2015 și 2050 (20); întrucât această reducere va afecta în special unitățile administrative locale;

| E. | întrucât prioritatea absolută a Uniunii Europene și a tuturor statelor membre este să promoveze creșterea, care să fie în același timp o creștere inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii; |
| --- | --- |

E.

întrucât prioritatea absolută a Uniunii Europene și a tuturor statelor membre este să promoveze creșterea, care să fie în același timp o creștere inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii;

| F. | întrucât caracteristicile geografice sau demografice au drept consecință o agravare a problemelor de dezvoltare; întrucât, din acest motiv, Tratatul de la Lisabona a adăugat coeziunea teritorială la obiectivele coeziunii economice și sociale; |
| --- | --- |

F.

întrucât caracteristicile geografice sau demografice au drept consecință o agravare a problemelor de dezvoltare; întrucât, din acest motiv, Tratatul de la Lisabona a adăugat coeziunea teritorială la obiectivele coeziunii economice și sociale;

| G. | întrucât schimbările demografice nu afectează toate țările și regiunile în mod uniform, atât din cauza dinamicii lor naturale, cât și a fluxurilor migratoare pe care le implică, majoritatea zonelor urbane și, în special, zonele metropolitane cunoscând o creștere a populației, în timp ce în majoritatea zonelor rurale și îndepărtate are loc un declin, iar în regiunile ultraperiferice situația este foarte ambiguă din acest punct de vedere; întrucât astfel de dezechilibre reprezintă provocări majore atât pentru teritoriile care suferă din cauza depopulării, cât și pentru cele care se confruntă cu o afluență de oameni; întrucât zonele izolate și cele cu acces limitat sunt cele mai expuse declinului demografic; întrucât, pe de altă parte, ar trebui să se atragă atenția asupra efectelor „suburbanizării”, care, ca urmare a unei deplasări semnificative a populației din marile orașe înspre zonele din jurul lor, exercită presiuni asupra autorităților locale și regionale; |
| --- | --- |

G.

întrucât schimbările demografice nu afectează toate țările și regiunile în mod uniform, atât din cauza dinamicii lor naturale, cât și a fluxurilor migratoare pe care le implică, majoritatea zonelor urbane și, în special, zonele metropolitane cunoscând o creștere a populației, în timp ce în majoritatea zonelor rurale și îndepărtate are loc un declin, iar în regiunile ultraperiferice situația este foarte ambiguă din acest punct de vedere; întrucât astfel de dezechilibre reprezintă provocări majore atât pentru teritoriile care suferă din cauza depopulării, cât și pentru cele care se confruntă cu o afluență de oameni; întrucât zonele izolate și cele cu acces limitat sunt cele mai expuse declinului demografic; întrucât, pe de altă parte, ar trebui să se atragă atenția asupra efectelor „suburbanizării”, care, ca urmare a unei deplasări semnificative a populației din marile orașe înspre zonele din jurul lor, exercită presiuni asupra autorităților locale și regionale;

| H. | întrucât regiunile europene nu sunt întinderi teritoriale omogene; întrucât acestea pot cuprinde zone de șomaj sau de sărăcie și se pot confrunta cu provocări specifice, în special în ceea ce privește schimbările demografice, astfel încât este esențial să se instituie instrumente specifice în vederea reducerii disparităților subregionale și pentru a contribui la un mai bun echilibru teritorial în ceea ce privește zonele urbane, periurbane și rurale; |
| --- | --- |

H.

întrucât regiunile europene nu sunt întinderi teritoriale omogene; întrucât acestea pot cuprinde zone de șomaj sau de sărăcie și se pot confrunta cu provocări specifice, în special în ceea ce privește schimbările demografice, astfel încât este esențial să se instituie instrumente specifice în vederea reducerii disparităților subregionale și pentru a contribui la un mai bun echilibru teritorial în ceea ce privește zonele urbane, periurbane și rurale;

| I. | întrucât femeile, și în special mamele singure, sunt mai expuse sărăciei și excluziunii; |
| --- | --- |

I.

întrucât femeile, și în special mamele singure, sunt mai expuse sărăciei și excluziunii;

| J. | întrucât schimbările demografice reprezintă o provocare în ceea ce privește asigurarea coeziunii sociale și a bunăstării populației în ansamblul ei, precum și favorizarea unei dezvoltări economice echilibrate; întrucât schimbările demografice au repercusiuni asupra infrastructurii și accesibilității și a calității serviciilor, care au drept rezultat discrepanțe în materie de conectivitate sau zone lipsite de servicii medicale și care sunt adesea rezultatul insuficientelor legături dintre populația urbană și cea rurală; |
| --- | --- |

J.

întrucât schimbările demografice reprezintă o provocare în ceea ce privește asigurarea coeziunii sociale și a bunăstării populației în ansamblul ei, precum și favorizarea unei dezvoltări economice echilibrate; întrucât schimbările demografice au repercusiuni asupra infrastructurii și accesibilității și a calității serviciilor, care au drept rezultat discrepanțe în materie de conectivitate sau zone lipsite de servicii medicale și care sunt adesea rezultatul insuficientelor legături dintre populația urbană și cea rurală;

| K. | întrucât schimbările demografice implică provocări politice majore în diferite domenii legate de o gamă largă de elemente ale politicii de coeziune; întrucât politica regională și fondurile structurale și de investiții europene (ESI) aferente, inclusiv Fondul de coeziune, constituie instrumente esențiale pentru a face față acestor schimbări; |
| --- | --- |

K.

întrucât schimbările demografice implică provocări politice majore în diferite domenii legate de o gamă largă de elemente ale politicii de coeziune; întrucât politica regională și fondurile structurale și de investiții europene (ESI) aferente, inclusiv Fondul de coeziune, constituie instrumente esențiale pentru a face față acestor schimbări;

| L. | întrucât în zonele neurbanizate din Uniunea Europeană trăiesc 113 milioane de persoane și se află 12 milioane de exploatații agricole și 172 de milioane de hectare de teren agricol, aceste zone contribuind într-o măsură majoră la economiile, culturile și ecosistemele europene; |
| --- | --- |

L.

întrucât în zonele neurbanizate din Uniunea Europeană trăiesc 113 milioane de persoane și se află 12 milioane de exploatații agricole și 172 de milioane de hectare de teren agricol, aceste zone contribuind într-o măsură majoră la economiile, culturile și ecosistemele europene;

| M. | întrucât o infrastructură adecvată și un nivel adecvat de servicii sunt factori importanți în gestionarea structurii populației în regiunile slab populate sau care suferă de pe urma emigrării, zone în care importanța investițiilor și a creării de locuri de muncă este mai mare; |
| --- | --- |

M.

întrucât o infrastructură adecvată și un nivel adecvat de servicii sunt factori importanți în gestionarea structurii populației în regiunile slab populate sau care suferă de pe urma emigrării, zone în care importanța investițiilor și a creării de locuri de muncă este mai mare;

| N. | întrucât o infrastructură adecvată și accesul la servicii publice și locuri de muncă de înaltă calitate sunt factori importanți care influențează decizia de a rămâne sau nu într-o anumită zonă; |
| --- | --- |

N.

întrucât o infrastructură adecvată și accesul la servicii publice și locuri de muncă de înaltă calitate sunt factori importanți care influențează decizia de a rămâne sau nu într-o anumită zonă;

| O. | întrucât femeile sunt mai expuse sărăciei și excluziunii sociale decât bărbații, mai ales cele de peste 60 de ani; |
| --- | --- |

O.

întrucât femeile sunt mai expuse sărăciei și excluziunii sociale decât bărbații, mai ales cele de peste 60 de ani;

| P. | întrucât schimbările demografice au un impact mai mare asupra regiunilor a căror dezvoltare a rămas în urmă; |
| --- | --- |

P.

întrucât schimbările demografice au un impact mai mare asupra regiunilor a căror dezvoltare a rămas în urmă;

| Q. | întrucât schimbările demografice care afectează zonele rurale au consecințe sociale și economice, duc la fragmentare teritorială și afectează calitatea vieții și a mediului, pe lângă grave consecințe demografice; |
| --- | --- |

Q.

întrucât schimbările demografice care afectează zonele rurale au consecințe sociale și economice, duc la fragmentare teritorială și afectează calitatea vieții și a mediului, pe lângă grave consecințe demografice;

| R. | întrucât egalitatea de gen este un drept fundamental, o valoare comună a UE și o condiție necesară pentru realizarea obiectivelor UE de creștere, ocupare a forței de muncă și coeziune socială; |
| --- | --- |

R.

întrucât egalitatea de gen este un drept fundamental, o valoare comună a UE și o condiție necesară pentru realizarea obiectivelor UE de creștere, ocupare a forței de muncă și coeziune socială;

| S. | întrucât egalitatea de gen reprezintă un instrument important al dezvoltării economice și al coeziunii sociale; |
| --- | --- |

S.

întrucât egalitatea de gen reprezintă un instrument important al dezvoltării economice și al coeziunii sociale;

| T. | întrucât schimbările demografice negative sporesc nevoia unei solidarități mai puternice între generații, |
| --- | --- |

T.

întrucât schimbările demografice negative sporesc nevoia unei solidarități mai puternice între generații,

Aspecte generale

| 1. | subliniază că schimbările demografice implică presiuni economice, sociale, fiscale și de mediu majore asupra guvernelor statelor membre și autorităților locale și regionale în ceea ce privește furnizarea de servicii publice, în special servicii de asistență socială și servicii sociale, locuințe și gestionare a infrastructurii și asigurarea conservării ecosistemelor printr-o amenajare a teritoriului sustenabilă; subliniază că aceste presiuni vor fi exacerbate de declinul populației active și de un raport de dependență mai ridicat; subliniază rolul esențial al serviciilor publice și private de înaltă calitate; subliniază importanța unor servicii publice și private accesibile, de înaltă calitate și la prețuri convenabile, ca instrument de asigurare a egalității de gen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că schimbările demografice ar trebui să fie abordate într-o manieră coordonată, prin acțiuni ale tuturor autorităților europene, naționale, regionale și locale, prin aplicarea unor strategii de adaptare care țin cont de realitățile locale și regionale și printr-o guvernanță pe mai multe niveluri, eficientă atât în ceea ce privește structura acestor politici specifice, orientate către anumite regiuni, cât și în ceea ce privește implementarea lor; consideră că această reacție coordonată și integrată ar trebui să urmărească îmbunătățirea calității vieții și crearea unor oportunități economice mai bune pentru cetățeni, și să investească în calitatea, disponibilitatea și accesibilitatea serviciilor publice și a celor sociale în regiunile în cauză; consideră, de asemenea, că reprezentanții societății civile și alte părți interesate ar trebui să fie implicate; subliniază faptul că orice abordare cuprinzătoare trebuie să reflecte rolul orașelor, al zonelor rurale, al zonelor de pescuit și al zonelor de coastă, precum și al zonelor care se confruntă cu probleme specifice legate de condițiile lor geografice sau situația lor demografică, și că, prin urmare, abordarea menționată va trebui, de asemenea, să țină seama de provocările specifice reprezentate de regiunile ultraperiferice, regiunile cele mai nordice cu densitate foarte scăzută a populației, precum și regiunile insulare, transfrontaliere și muntoase, astfel cum a fost recunoscut în mod expres în Tratatul de la Lisabona; invită statele membre și Comisia să țină seama de efectele diferitelor politici asupra egalității de gen și asupra schimbărilor demografice; |
| --- | --- |

2.

| 3. | recunoaște că schimbările demografice, deși creează noi provocări, generează și oportunități de dezvoltare la nivel local, ca rezultat al transformării tipului de cereri din zonele urbane, în special în ceea ce privește produsele alimentare, timpul liber și odihna, prin intermediul potențialului agriculturii, silviculturii și pescuitului de a realiza produse de înaltă calitate, sigure și diferențiate; consideră că turismul rural, în general, și ecoturismul, comerțul electronic, serviciile de la nivelul comunității și economia vârstei a treia, în special, oferă, de asemenea, oportunități pentru dezvoltarea la nivel local, sporind valoarea produselor agricole sau neagricole interne, cum ar fi meșteșugurile, broderia și produsele ceramice, prin intermediul sistemului european de protecție a indicațiilor geografice; subliniază în acest context importanța strategiilor de specializare inteligentă pentru a ajuta regiunile și teritoriile locale să identifice activități cu valoare adăugată mare și să creeze ecosisteme inovatoare atrăgătoare pe baza unei veritabile strategii de dezvoltare rurală multifuncțională, care să încorporeze conceptul de economie circulară în domeniul planificării regionale; subliniază că și agroturismul, care contribuie la menținerea unui stil de viață dinamic în zonele rurale, reprezintă un sector semnificativ; subliniază importanța dialogului social și a implicării partenerilor sociali, alături de alte părți interesate și autorități locale, în toate etapele programării și execuției fondurilor ESI, astfel încât să se anticipeze mai bine efectele schimbărilor demografice pe piața locală a forței de muncă și să se creeze noi strategii pentru înfruntarea acestor provocări; |
| --- | --- |

3.

Caracteristicile schimbărilor demografice în UE

| 4. | remarcă faptul că principalele probleme legate de schimbările demografice cu care se confruntă în prezent multe regiuni din UE sunt îmbătrânirea populației din cauza destructurării piramidei vârstelor, scăderea ratei de natalitate ce are drept consecință o reducere drastică a populației infantile și tinere, pierderea constantă a populației, penuria de forță de muncă calificată, lipsa de locuri de muncă, tinerii care pleacă din cauza lipsei de posibilități de ocupare a forței de muncă și schimbările care privesc structura demografică; recunoaște că actuala politică agricolă, pierderea activităților, produselor și a sistemelor de producție tradiționale, a forței de muncă și a know-how-ului local, munca invizibilă a femeilor, lipsa spiritului antreprenorial, regiuni a căror dezvoltare a rămas în urmă sau care nu pot concura din cauza lipsei investițiilor, sau pierderea biodiversității, precum și suprafețele împădurite reduse la arbuști și expuse riscului de incendiu constituie alte probleme importante legate de schimbările demografice; subliniază faptul că impactul acestor tendințe diferă semnificativ de la o regiune la alta, parțial din cauza deplasării persoanelor către marile centre urbane, în căutare de locuri de muncă; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că unul dintre principalele obiective ale politicii demografice a UE ar trebui să fie acela de a lua în considerare toate teritoriile care se confruntă cu dezechilibre demografice și particularitățile acestor teritorii, factori la care politica de coeziune a încercat de mult timp să se adapteze, însă va trebui făcut mult mai mult după 2020; subliniază faptul că, în vreme ce schimbările demografice afectează toate zonele, indiferent dacă sunt rurale sau urbane, implicațiile diferă și depind de diverși factori precum intensitatea și viteza cu care se produce o schimbare sau dacă aceasta afectează regiunile cu o imigrație netă sau pe cele cu o populație în scădere; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază necesitatea de a promova și a susține exploatațiile montane și rurale de dimensiuni mici și mijlocii, care, prin utilizarea unor tehnici tradiționale și metode de producție care exploatează resursele naturale – cum ar fi pășuni și diferite tipuri de culturi furajere – într-o manieră integrată și sustenabilă, obțin produse cu caracteristici specifice de calitate și pot contribui la inversarea sau descreșterea tendinței de depopulare din aceste zone; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că fenomenele demografice care afectează Uniunea nu reprezintă o noutate, însă s-au amplificat acum cu o intensitate fără precedent, în special ca urmare a presiunilor sociale și economice; atrage atenția asupra creșterii constante a numărului de persoane de vârsta a treia – anual circa 2 milioane de persoane trec pragul vârstei de 60 de ani – cu efecte asupra amenajării teritoriale, a spațiului locativ, a transportului și a altor tipuri de infrastructură și servicii; constată cu îngrijorare faptul că regiunile caracterizate de o scădere puternică a populației în vârstă de muncă vor fi deosebit de grav afectate de provocările demografice; recunoaște că lipsa investițiilor, infrastructura precară, conectivitatea redusă, accesul limitat la serviciile sociale și lipsa locurilor de muncă sunt factori principali care contribuie la depopulare; subliniază că schimbările demografice pot avea un impact considerabil în special asupra pensiilor și a sustenabilității mediului, întrucât depopularea zonelor rurale și intensificarea urbanizării afectează ecosistemele, conservarea naturii și utilizarea resurselor naturale, cu implicații în special pentru utilizarea terenurilor urbane, infrastructură, piața locuințelor și spațiile verzi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | consideră că dimensiunea de gen a schimbărilor demografice ar trebui luată în considerare într-o manieră transversală, deoarece regiunile care se confruntă cu un declin demografic sunt afectate și de dezechilibre de gen și de vârstă din cauza emigrației; consideră că provocările cauzate de schimbările demografice pot și trebuie să fie abordate într-un cadru politic favorabil egalității de gen, motiv pentru care acest aspect trebuie luat în considerare în toate dezbaterile legate de chestiuni demografice; consideră, prin urmare, că punerea în aplicare a abordării integratoare a egalității de gen în cadrul tuturor fondurilor ESI ar trebui consolidată și mai mult în viitor; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reamintește că Strategia Europa 2020 abordează provocările demografice în majoritatea celor șapte inițiative emblematice ale sale, care au fost create pentru a depăși problemele și pentru a stabili priorități esențiale pentru UE în domeniile ocupării forței de muncă, inovării, educației, reducerii sărăciei și al climei și energiei; subliniază că un element fundamental al procesului de punere în aplicare a strategiei și a inițiativelor sale emblematice se bazează pe sprijinul financiar acordat prin instrumentele politicii de coeziune, inclusiv pe dispozițiile privind abordarea schimbărilor demografice și a îmbătrânirii populației, și că aceste dimensiuni trebuie evidențiate în toate instrumentele Uniunii Europene; |
| --- | --- |

9.

| 10. | consideră că provocările reprezentate de scăderea și îmbătrânirea populației vor impune reevaluări obiective, detaliate și cuprinzătoare ale multor politici și programe economice, sociale și politice consacrate, în care va trebui încorporată o perspectivă pe termen lung; |
| --- | --- |

10.

Coordonarea politicilor UE

| 11. | solicită o mai amplă coordonare a instrumentelor UE, în special politica agricolă comună (PAC), fondurile ESI, inclusiv Fondul de coeziune, cooperarea teritorială europeană, fondurile structurale și de investiții europene (ESI), cooperarea teritorială europeană, Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) și Mecanismul pentru interconectarea Europei, astfel încât să se asigure o abordare mai cuprinzătoare a schimbărilor demografice; consideră că, dat fiind că mecanismele utilizate până în prezent nu au reușit să stopeze creșterea dezechilibrelor demografice, este necesară o revizuire a politicilor actuale și a modului de funcționare a tuturor mecanismelor menționate anterior; salută, în acest context, eforturile depuse pentru a optimiza sinergiile dintre fondurile ESI și FEIS; invită încă o dată Comisia să propună o strategie privind schimbările demografice, care să pună accentul pe următoarele domenii: crearea de locuri de muncă decente și relații industriale de bună calitate, acordând o atenție specială noilor forme de muncă și rolului acestora în societate; dimensiunea teritorială a politicilor care promovează activitatea economică și ocuparea forței de muncă; promovarea infrastructurii ca factor în alegerea locurilor de desfășurare a activităților comerciale, astfel încât teritoriile care se confruntă cu provocări demografice să devină accesibile și competitive; acoperire TIC pe scară largă cu calitate și preț competitive în teritoriile cu o densitate mai scăzută a populației; furnizarea de servicii sociale de bază în teritoriile care se confruntă cu provocări demografice; transportul public local, pentru a se asigura accesul la servicii publice; politici elaborate pentru a asigura un echilibru mai bun între viața de familie și cea profesională, reînnoirea sustenabilă a generațiilor și îngrijiri adecvate pentru persoanele dependente; politici în domeniul primirii, integrării și returnării migranților și a refugiaților care beneficiază de protecție internațională; și utilizarea pe scară largă de noi medii, mai atrăgătoare, pentru transmiterea de informații despre viața în zonele rurale; subliniază importanța inițiativelor existente, cum ar fi Parteneriatul european de inovare pentru îmbătrânirea activă și în condiții bune de sănătate, programul „Asistență pentru autonomie la domiciliu” și comunitățile de cunoaștere și inovare ale EIT în domeniul digital și în cel al sănătății; invită Comisia să țină seama de soluțiile deja descoperite de aceste inițiative în abordarea provocărilor demografice cu care se confruntă regiunile europene; subliniază importanța Cadrului european al calificărilor pentru învățarea pe tot parcursul vieții, ca modalitate de a sprijini educația și formarea profesională în zone amenințate de depopulare; consideră că inițiativa privind o mai bună legiferare ar trebui să includă în analiza de impact desfășurată înainte de orice inițiativă legislativă a UE efectele pe care aceasta le poate avea asupra demografiei; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază importanța includerii de către UE a considerentelor de ordin demografic în toate domeniile de politică, inclusiv în rubricile sale bugetare, pentru a face posibilă dezvoltarea acestor politici, în special în ceea ce privește coeziunea, ocuparea forței de muncă, agricultura, mediul, societatea informațională, CDI (cercetare, dezvoltare și inovare), educația, politica socială și transporturile; consideră că constatările din rapoartele de evaluare a impactului demografic trebuie să fie incluse în elaborarea politicilor sale, iar criteriile demografice trebuie luate în considerare în evaluarea rezultatelor acestor politici și a efectelor nedorite cu scopul de a promova o abordare a schimbărilor demografice care include implicarea autorităților locale și regionale; consideră că ar trebui să se acorde o atenție deosebită zonelor rurale care se confruntă cel mai puternic cu aceste probleme demografice; subliniază, în acest context, potențialul inițiativei Sate inteligente, prin care pot fi revitalizate, cu ajutorul unor tehnologii moderne cum ar fi 5G și al inovării, comunitățile rurale; subliniază, în plus, importanța unei cooperări mai strânse între zonele urbane și cele rurale; subliniază importanța asigurării accesului universal la servicii și infrastructuri sociale și publice de înaltă calitate și abordabile, inclusiv cele digitale, în special pentru copii, tineri și persoanele în vârstă, pentru a favoriza incluziunea socială, a garanta egalitatea de gen și a atenua consecințele schimbărilor demografice; subliniază importanța de a oferi noi oportunități de ocupare a unui loc de muncă plătit, în special în zone amenințate de depopulare, în vederea menținerii comunităților, creând în același timp condițiile necesare pentru facilitarea unui echilibru satisfăcător între viața profesională și cea privată; consideră că este important să se insiste asupra faptului că o viziune geografică globală consideră zonele urbane și pe cele rurale ca fiind spații funcționale complementare; subliniază că este nevoie de o mai bună integrare a diferitelor fonduri, pentru a avea cu adevărat o dezvoltare locală participativă și sustenabilă; subliniază faptul că politica demografică a UE ar trebui să încerce să fie mai completă și mai coordonată cu statele membre și la nivel orizontal; reamintește că Uniunea Europeană nu doar contribuie cu fonduri pentru dezvoltare regională, dar influențează, de asemenea, în mare măsură capacitatea autorităților locale și regionale de a utiliza fondurile lor proprii pentru a combate inegalitățile socioteritoriale; subliniază că, deși, ca rezultat al modernizării ajutoarelor de stat, aceste excepții în cazul cărora nu este necesară o notificare au fost simplificate și au devenit mai numeroase, cadrul actual este încă foarte complex și împovărător pentru autoritățile locale și regionale mai mici; consideră că, chiar dacă reglementările privind achizițiile publice au fost simplificate în 2014, există în continuare prea multe obstacole pentru autoritățile mici locale și regionale pentru a putea îmbunătăți economia din aceste zone sensibile; |
| --- | --- |

12.

| 13. | consideră că UE ar trebui să sprijine politicile în domeniul migrației și integrării în statele membre, prin respectarea drepturilor și competențelor statelor membre, precum și principiul subsidiarității, pentru a minimiza tendințele demografice negative; subliniază rolul important al politicilor de încurajare a creării unei familii și de susținere a familiei; consideră că organismele locale și regionale ar trebui să fie autorizate să pună în aplicare cu succes pe teren politicile de integrare; consideră că autoritățile locale și regionale ar trebui să participe activ la măsurile luate în abordarea provocărilor demografice; solicită ca analiza anuală a creșterii și recomandările specifice fiecărei țări să ia în considerare disparitățile regionale și dezechilibrele dintre regiunile din statele membre; consideră că, în regiunile de frontieră, cooperarea ar trebui să țină seama și de dorințele și de posibilitățile legate de inițiativele transfrontaliere; sugerează dezvoltarea de programe de formare în acest domeniu pentru o înțelegere mai bună și o sensibilizare crescută cu privire la aspectele în cauză; consideră că soluționarea problemelor demografice trebuie să se bazeze pe o abordare integrată a Europei ca ansamblu și că rezolvarea unei probleme într-o parte a continentului nu ar trebui să aibă efecte negative asupra altor teritorii europene; solicită crearea, la nivel european, a unor rețele de schimburi de bune practici și de experiență prin care autoritățile regionale și locale, precum și actorii societății civile să poată învăța reciproc despre abordarea problemelor generate de schimbările demografice; |
| --- | --- |

13.

Consolidarea eficacității fondurilor europene

| 14. | subliniază că fondurile ESI trebuie să abordeze mai eficient schimbările demografice în următoarea perioadă de programare, prin: o mai mare și mai bine direcționată concentrare asupra schimbărilor demografice ca domeniu prioritar în cadrul regulamentelor finale și în orientările menite să sprijine statele membre, regiunile și administrațiile locale, explorând potențialul fondurilor ESI în abordarea schimbărilor demografice și în conceperea și punerea în aplicare a acordurilor de asociere și a programelor operaționale; o abordare mai proactivă la elaborarea politicilor din domeniul demografic și schimbul de bune practici și de experiență pentru învățarea la nivel instituțional; sprijin tehnic pentru autoritățile de management și părțile interesate de la nivel local în punerea în aplicare a unor politici eficiente care să abordeze schimbările demografice atât la nivel național, cât și regional; și obligativitatea participării active a autorităților locale în elaborarea, gestionarea și evaluarea internă a programelor de punere în aplicare a fondurilor și identificarea necesară a regiunilor care se confruntă cu provocări demografice la nivelul NUTS 3 și al unităților administrative locale (UAL); încurajează acordarea de asistență tehnică și de formare actorilor locali și autorităților de gestionare, pentru a implementa politici eficiente privind schimbările demografice, la nivel național, regional și local; consideră că, în unele state membre, subvențiile la nivelul NUTS 2 ascund adesea inegalități socioteritoriale, intraregionale și chiar supraregionale; solicită ca hărțile UE să utilizeze o scară adecvată pentru a reflecta problemele care țin de teritoriu, astfel încât să poată contribui la direcționarea sprijinului către zonele cele mai defavorizate; |
| --- | --- |

14.

| 15. | solicită ca Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) să aducă o contribuție sporită la sprijinirea zonelor cu un nivel mare de îmbătrânire, ruralitate și emigrare a populației, astfel încât acestea să își poată îmbunătăți infrastructura de transport și telecomunicații, să-și reducă decalajul digital (inclusiv cel între generații) și să dispună de servicii publice mai bune; subliniază, în acest context, importanța domeniului e-sănătății; invită statele membre și regiunile să orienteze mai bine investițiile disponibile pentru a ține seama de schimbările demografice și de impactul acestora; |
| --- | --- |

15.

| 16. | îndeamnă Comisia să utilizeze măsuri din cadrul politicii de coeziune pentru a pune o frână în calea creșterii migrării din zonele slab populate, unde o infrastructură adecvată și un nivel adecvat de servicii sunt condiții prealabile esențiale în special pentru păstrarea familiilor cu copii; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că Fondul social european (FSE) ar trebui să își accelereze activitatea legată de formarea și educarea tinerilor, și ar trebui să promoveze capacitatea de inserție profesională și să-i ajute pe oameni să găsească un echilibru mai bun între viața profesională și cea privată și să combată excluziunea socială și digitală a persoanelor în vârstă; subliniază, de asemenea, că fondul ar trebui să îmbunătățească perspectivele de angajare prin programe de pregătire pentru locuitorii din regiunile aflate în declin, precum și prin stimularea incluziunii sociale și digitale a femeilor, tinerilor și persoanelor în vârstă în aceste zone; subliniază, în acest context, că se vor lua măsuri, atunci când FSE este utilizat în sprijinul regiunilor ultraperiferice, pentru asigurarea unui echilibru mai bun între viața profesională și viața de familie; invită Comisia să aibă în vedere înființarea unui pachet financiar specific, în cadrul domeniului de aplicare al fondurilor existente, care să vizeze abordarea domeniilor care se confruntă cu dezavantaje demografice grave și permanente; solicită ca plățile din fond să aibă loc conform unor acorduri care acordă prioritate liniilor de acțiune pe termen scurt, mediu și lung; subliniază importanța includerii Fondului de coeziune în viitoarele strategii privind schimbările demografice și reamintește că acest fond a fost creat pentru a crește coeziunea economică, socială și teritorială a UE; consideră că este important să fie sprijinite mai mult prin FSE organizații mici care dezvoltă și gestionează proiecte sociale inovatoare, precum și proiecte-pilot transnaționale la nivelul UE care să vizeze chestiuni sociale și de ocupare a forței de muncă, pentru a facilita cooperarea regională, transfrontalieră, transnațională și macroregională inovatoare și pentru a putea astfel face față provocărilor comune generate de schimbările demografice; |
| --- | --- |

17.

| 18. | regretă că, după cum s-a subliniat în Raportul special nr. 5/2017 al Curții de Conturi Europene, Garanția UE pentru tineret, care ar trebui să aibă ca scop ajutarea tinerilor fără loc de muncă, formare sau educație, a înregistrat progrese limitate, iar rezultatele nu se ridică la nivelul așteptărilor inițiale; |
| --- | --- |

18.

| 19. | consideră că, pentru a evita o agravare a decalajelor teritoriale, FEIS ar trebui să vină în sprijinul regiunilor cu cele mai nefavorabile dinamici demografice printr-o sporire a investițiilor în domeniile prioritare ale UE, cum ar fi energia, transporturile, afacerile, cercetarea în domeniul inovării, IMM-urile, educația sau infrastructura socială; consideră că ar trebui discutată, în elaborarea politicii de coeziune post-2020, posibilitatea instituirii unui statut specific pentru regiunile defavorizate din punct de vedere demografic; |
| --- | --- |

19.

Viitorul politicii de coeziune pentru a răspunde schimbărilor demografice

| 20. | este de opinie că politica de coeziune pune la dispoziție instrumentele adecvate pentru a răspunde schimbărilor demografice, în special în conexiune cu alte politici europene, naționale și regionale, atât în ceea ce privește îmbătrânirea populației, cât și scăderea populației, și ar trebui, prin urmare, să joace un rol mai important în sprijinirea regiunilor și să ofere flexibilitate în eforturile de adaptare la schimbările demografice; consideră că acest lucru ar trebui să se reflecte, de asemenea, în reglementările specifice fondurilor în abordarea schimbărilor demografice, ca parte a misiunii sale în temeiul articolului 174 din TFUE; solicită o definiție exactă a conceptului „handicap demografic grav și permanent” prevăzut la articolul 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și la articolul 121 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, care ar permite provocărilor demografice să fie cuantificate din punct de vedere statistic; subliniază importanța legăturilor dintre mediul urban și cel rural și invită Comisia să analizeze oportunitatea de a completa strategiile de dezvoltare urbană sustenabilă integrată prin parteneriate urban-rural pentru dezvoltarea sustenabilă în mediul urban și cel rural; consideră că Comisia ar trebui să ia măsuri proactive pentru a preveni efectele negative ale schimbărilor demografice și să acorde asistență tehnică pentru regiunile cele mai afectate de depopulare; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază că politica de coeziune ar trebui să promoveze capacitatea de inserție profesională și incluziunea femeilor, în special a mamelor care se confruntă cu dificultăți în găsirea unui loc de muncă; solicită, în consecință, ca femeile să aibă acces la programe de formare și de educație; subliniază, cu toate acestea, că calificările obținute ar trebui să răspundă necesităților pieței forței de muncă; subliniază că, pentru a opri depopularea, este important ca tinerele mame să fie ajutate să se întoarcă la muncă, oferind structuri fiabile și cu program continuu de îngrijire a copiilor de toate vârstele, inclusiv pentru educația preșcolară; |
| --- | --- |

21.

| 22. | consideră că, pentru a face față provocărilor demografice, regiunile ar trebui să utilizeze fondurile ESI într-o manieră mai proactivă, pentru a combate șomajul în rândul tinerilor și pentru a le oferi posibilitatea de a începe o carieră adecvată; remarcă faptul că acest lucru ar putea fi realizat prin sprijinirea programelor de formare și a inițiativelor antreprenoriale în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

22.

| 23. | solicită instituirea unui cadru juridic în viitorul Regulament privind dispozițiile comune (RDC) în scopul de a recunoaște regiunile care se confruntă cu provocări demografice grave și permanente; subliniază nevoia unei abordări mai proactive și mai specializate la elaborarea politicilor demografice, întrucât este foarte probabil ca divergențele regionale ale modelelor demografice să aibă un impact socioeconomic foarte asimetric asupra teritoriilor europene, ceea ce ar putea agrava disparitățile regionale în UE; solicită consolidarea și simplificarea administrativă a noilor instrumente pentru consolidarea abordării ascendente și a guvernanței pe mai multe niveluri — precum dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC) și investițiile teritoriale integrate (ITI), astfel încât să se sporească implicarea la nivel local și regional, ca parte a unei abordări integrate și holistice asupra dezvoltării regionale; solicită crearea unor servicii prin portaluri internet, care vor ajuta întreprinderile rurale existente să se conecteze mai bine cu omologii lor din mediul urban; subliniază importanța luării în considerare în mai mare măsură, în cadrul viitoarei politici de coeziune, a caracteristicilor teritoriale specifice care se manifestă la nivel subregional; subliniază că o lipsă de capacitate și de guvernanță robustă în numeroase autorități locale și regionale reprezintă un obstacol major pentru succesul programelor FEIS și solicită, în acest sens, crearea unor instrumente de consolidare a capacităților; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită Comisia să aibă în vedere stabilirea unor noi criterii cu ajutorul cărora să se facă distincția între teritoriile care se confruntă cu provocări demografice, prin intermediul unor variabile demografice, economice, de impact asupra mediului și de accesibilitate, și să efectueze studii privind posibili indicatori socioeconomici și de mediu pentru a completa indicatorul PIB cu criterii, inclusiv capitalul social, speranța de viață și calitatea mediului; consideră că PIB-ul și densitatea populației nu sunt indicatori suficienți prin ei înșiși pentru a clasifica teritoriile cu handicapuri demografice grave și permanente; solicită Comisiei să includă în politica de coeziune, pe lângă indicatorul PIB, indicatori noi și dinamici, cum ar fi un indicator demografic și, în special, Indicele de progres social regional al UE, pentru a oferi o imagine mai completă a provocărilor specifice cu care se confruntă aceste regiuni, sau să ia în considerare o alocare suplimentară pentru aceste regiuni, similară cu cea pentru zonele slab populate, în perioada actuală de programare (Regulamentul privind dispozițiile comune, anexa VII, punctul 9); subliniază necesitatea unor instrumente specifice pentru monitorizarea și evaluarea potențialului și a impactului real al fondurilor structurale și de investiții europene în abordarea schimbărilor demografice prin elaborarea de orientări pentru dezvoltarea ulterioară a unor indicatori demografici pertinenți; subliniază că, în special pentru o înțelegere mai aprofundată a caracteristicilor intrinseci ale zonelor slab populate din UE, este importantă existența unor statistici fiabile, actualizate și defalcate, care să contribuie la o administrare politică mai eficientă și mai obiectivă; solicită, prin urmare, Eurostatului să ofere mai multe detalii în statisticile relevante pentru elaborarea unei politici europene demografice adecvate, în special indicatori demografici, familiali, sociali și economici și solicită, prin urmare, defalcarea acestora cel puțin la nivel subregional (de exemplu, NUTS 3); |
| --- | --- |

24.

| 25. | consideră că viitoarea politică de coeziune ar trebui să includă măsuri specifice pentru regiunile cele mai afectate de provocări demografice, și să permită o mai mare flexibilitate în stabilirea de obiective tematice sau de rate de cofinanțare, în vederea coordonării strategiilor intraregionale și interregionale în interiorul aceluiași stat membru, cu participare locală; invită Comisia să ia în considerare o strategie națională pentru dezvoltarea demografică ca o nouă condiționalitate ex-ante; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită Comisia să includă o inițiativă emblematică privind demografia în strategia Europa 2020, finanțată din fondurile ESI existente și care să cuprindă o serie de măsuri împărțite în trei categorii: creșterea inteligentă, prin măsuri menite să ajute regiunile afectate de provocări demografice în domeniul TIC, al CDI și al IMM-urilor; creșterea favorabilă incluziunii, prin intermediul unor măsuri specifice pentru a încuraja tinerii să rămână în regiunea lor, asigurarea unei reînnoiri sustenabile a generațiilor, desfășurarea de activități independente și măsuri de incluziune socială pentru migranți și refugiații aflați sub protecție internațională; și creșterea sustenabilă, prin măsuri pentru a ajuta regiunile să investească în economia ecologică, inclusiv sisteme de transport sustenabile; salută planul de acțiune al UE pentru Sate inteligente, care impune ca politicile să acorde o atenție deosebită eliminării decalajului digital dintre zonele rurale și cele urbane, precum și să dezvolte potențialul oferit de conectivitatea și digitalizarea zonelor rurale și care sprijină inițiativa Insulele inteligente, ca pe un efort de tip ascendent din partea autorităților și comunităților insulare europene care vizează îmbunătățirea vieții pe insule prin soluții integrate și sustenabile; |
| --- | --- |

26.

| 27. | consideră că cadrul financiar multianual de după 2020 ar trebui să ofere un impuls puternic și decisiv pentru promovarea eforturilor de abordare a provocărilor demografice, luând în considerare situația demografică actuală și tendințele demografice actuale și că acesta trebuie să includă promovarea soluțiilor care recurg la măsuri punctuale, cum ar fi un post bugetar cu finanțare, atunci când este cazul; solicită consolidarea serviciilor și a infrastructurii care intensifică incluziunea socială și digitală în cadrul celui de al doilea pilon al politicii agricole comune, menite să stimuleze dezvoltarea rurală și ca acestea să fie finanțate în cadrul Fondului european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR), precum și inversarea tendințelor de declin economic și social și de depopulare din zonele care se confruntă cu handicapuri demografice grave și permanente; solicită autorităților naționale, regionale și locale să facă schimburi de experiență, de practici optime și de noi viziuni pentru a preveni consecințele negative ale schimbărilor demografice; consideră că rețelele transeuropene de transport (TEN-T) și autostrăzile maritime (MoS) ar trebui să fie puse în serviciul zonelor cu handicapuri demografice grave și permanente; |
| --- | --- |

27.

| 28. | evidențiază valoarea adăugată a metodologiei unice a dezvoltării locale plasate sub responsabilitatea comunității (DLRC) în cadrul tuturor fondurilor ESI pentru dezvoltarea și aplicarea unor soluții ascendente integrate și adaptate; regretă, cu toate acestea, faptul că DLRC este obligatorie doar pentru FEADR și că abordările locale și participative sunt în scădere în FEDR, FSE și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM); solicită, prin urmare, Comisiei să facă utilizarea DLRC obligatorie pentru toate fondurile ESI; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 289.

(3)  JO L 347, 20.12.2013, p. 470.

(4)  JO L 347, 20.12.2013, p. 259.

(5)  JO L 347, 20.12.2013, p. 303.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0049.

(7)  JO L 347, 20.12.2013, p. 281.

(8)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0099.

(9)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0213.

(10)  JO C 316, 22.9.2017, p. 145.

(11)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0211.

(12)  JO C 153 E, 31.5.2013, p. 9.

(13)  JO C 74 E, 13.3.2012, p. 19.

(14)  JO C 50 E, 21.2.2012, p. 55.

(15)  JO C 184 E, 6.8.2009, p. 75.

(16)  JO C 292 E, 1.12.2006, p. 131.

(17)  JO C 17, 18.1.2017, p. 40.

(18)  Documentul de lucru al EPSON. Luxemburg, ESPON EGTC, martie 2017.

(19)  Eurostat, „The EU in the World”, ediția 2016.

(20)  Eurostat, „Eurostat Regional Yearbook”, ediția 2016.

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/20 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/20

---

P8_TA(2017)0428

Planul de acțiune privind serviciile financiare cu amănuntul

Rezoluția Parlamentului European din 14 noiembrie 2017 referitoare la planul de acțiune privind serviciile financiare cu amănuntul (2017/2066(INI))

(2018/C 356/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei din 30 aprilie 2007 privind serviciile financiare cu amănuntul pe piața unică (COM(2007)0226), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 30 aprilie 2007 privind serviciile financiare cu amănuntul pe piața unică (COM(2007)0226),

| — | având în vedere Directiva 2008/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind contractele de credit pentru consumatori și de abrogare a Directivei 87/102/CEE (1) (Directiva privind creditele de consum), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2008/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind contractele de credit pentru consumatori și de abrogare a Directivei 87/102/CEE (1) (Directiva privind creditele de consum),

| — | având în vedere Directiva 2009/103/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 septembrie 2009 privind asigurarea de răspundere civilă auto și controlul obligației de asigurare a acestei răspunderi (2) (Directiva privind asigurarea auto), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/103/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 septembrie 2009 privind asigurarea de răspundere civilă auto și controlul obligației de asigurare a acestei răspunderi (2) (Directiva privind asigurarea auto),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 924/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 septembrie 2009 privind plățile transfrontaliere în Comunitate și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2560/2001 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 924/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 septembrie 2009 privind plățile transfrontaliere în Comunitate și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2560/2001 (3),

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei din 11 ianuarie 2012 intitulată „Către o piață europeană integrată a plăților efectuate cu cardul, pe internet și de pe telefonul mobil” (COM(2011)0941), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 11 ianuarie 2012 intitulată „Către o piață europeană integrată a plăților efectuate cu cardul, pe internet și de pe telefonul mobil” (COM(2011)0941),

| — | având în vedere Raportul privind bunele practici pentru site-urile web de comparare, elaborat de Autoritatea Europeană de Asigurări și Pensii Ocupaționale în 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul privind bunele practici pentru site-urile web de comparare, elaborat de Autoritatea Europeană de Asigurări și Pensii Ocupaționale în 2014,

| — | având în vedere Avizul din aprilie 2016 al Autorității Europene de Asigurări și Pensii Ocupaționale adresat instituțiilor UE privind un cadru comun pentru evaluarea riscului și transparență destinat instituțiilor pentru furnizarea de pensii ocupaționale (IORP), |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul din aprilie 2016 al Autorității Europene de Asigurări și Pensii Ocupaționale adresat instituțiilor UE privind un cadru comun pentru evaluarea riscului și transparență destinat instituțiilor pentru furnizarea de pensii ocupaționale (IORP),

| — | având în vedere Directiva 2014/17/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 februarie 2014 privind contractele de credit oferite consumatorilor pentru bunuri imobile rezidențiale și de modificare a Directivelor 2008/48/CE și 2013/36/UE și a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 (4) (Directiva privind creditul ipotecar), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2014/17/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 februarie 2014 privind contractele de credit oferite consumatorilor pentru bunuri imobile rezidențiale și de modificare a Directivelor 2008/48/CE și 2013/36/UE și a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 (4) (Directiva privind creditul ipotecar),

| — | având în vedere Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (5),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 910/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 iulie 2014 privind identificarea electronică și serviciile de încredere pentru tranzacțiile electronice pe piața internă și de abrogare a Directivei 1999/93/CE (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 910/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 iulie 2014 privind identificarea electronică și serviciile de încredere pentru tranzacțiile electronice pe piața internă și de abrogare a Directivei 1999/93/CE (6),

| — | având în vedere Directiva 2014/92/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 iulie 2014 privind comparabilitatea comisioanelor aferente conturilor de plăți, schimbarea conturilor de plăți și accesul la conturile de plăți cu servicii de bază (7) (Directiva privind conturile de plăți), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2014/92/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 iulie 2014 privind comparabilitatea comisioanelor aferente conturilor de plăți, schimbarea conturilor de plăți și accesul la conturile de plăți cu servicii de bază (7) (Directiva privind conturile de plăți),

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 8 august 2014 privind funcționarea autorităților europene de supraveghere (AES) și a Sistemului european de supraveghere financiară (SESF) (COM(2014)0509), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 8 august 2014 privind funcționarea autorităților europene de supraveghere (AES) și a Sistemului european de supraveghere financiară (SESF) (COM(2014)0509),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2015/751 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2015 privind comisioanele interbancare pentru tranzacțiile de plată cu cardul (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2015/751 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2015 privind comisioanele interbancare pentru tranzacțiile de plată cu cardul (8),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2015/2366 a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2015 privind serviciile de plată în cadrul pieței interne, de modificare a Directivelor 2002/65/CE, 2009/110/CE și 2013/36/UE și a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010, și de abrogare a Directivei 2007/64/CE (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2015/2366 a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2015 privind serviciile de plată în cadrul pieței interne, de modificare a Directivelor 2002/65/CE, 2009/110/CE și 2013/36/UE și a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010, și de abrogare a Directivei 2007/64/CE (9),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2016/97 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 ianuarie 2016 privind distribuția de asigurări (10) (Directiva privind distribuția de asigurări), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2016/97 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 ianuarie 2016 privind distribuția de asigurări (10) (Directiva privind distribuția de asigurări),

| — | având în vedere Cartea verde a Comisiei din 10 decembrie 2015 privind serviciile financiare cu amănuntul: produse mai bune, mai multe opțiuni și mai multe oportunități pentru consumatori și întreprinderi” (COM(2015)0630), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea verde a Comisiei din 10 decembrie 2015 privind serviciile financiare cu amănuntul: produse mai bune, mai multe opțiuni și mai multe oportunități pentru consumatori și întreprinderi” (COM(2015)0630),

| — | având în vedere răspunsul Autorității Bancare Europene din 21 martie 2016 referitor la Cartea verde a Comisiei privind serviciile financiare cu amănuntul, |
| --- | --- |

—

având în vedere răspunsul Autorității Bancare Europene din 21 martie 2016 referitor la Cartea verde a Comisiei privind serviciile financiare cu amănuntul,

| — | având în vedere Eurobarometrul special nr. 446 din iulie 2016 privind produsele și serviciile financiare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Eurobarometrul special nr. 446 din iulie 2016 privind produsele și serviciile financiare,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2016 referitoare la Cartea verde privind serviciile financiare cu amănuntul (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2016 referitoare la Cartea verde privind serviciile financiare cu amănuntul (11),

| — | având în vedere raportul întocmit în 2016 de Better Finance, intitulat „Pension Savings: The Real Return” (Economiile pentru pensii: adevăratul randament), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul întocmit în 2016 de Better Finance, intitulat „Pension Savings: The Real Return” (Economiile pentru pensii: adevăratul randament),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 mai 2017 referitoare la FinTech: influența tehnologiei asupra viitorului sectorului financiar (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 mai 2017 referitoare la FinTech: influența tehnologiei asupra viitorului sectorului financiar (12),

| — | având în vedere documentul consultativ al Comisiei din 21 martie 2017 privind evaluarea AES, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul consultativ al Comisiei din 21 martie 2017 privind evaluarea AES,

| — | având în vedere planul de acțiune al Comisiei din 23 martie 2017 intitulat „Plan de acțiune privind serviciile financiare de consum: produse mai bune, mai multe opțiuni” (COM(2017)0139), |
| --- | --- |

—

având în vedere planul de acțiune al Comisiei din 23 martie 2017 intitulat „Plan de acțiune privind serviciile financiare de consum: produse mai bune, mai multe opțiuni” (COM(2017)0139),

| — | având în vedere studiul de piață din iunie 2017 privind gestionarea activelor, realizat de Autoritatea pentru conduita financiară (Financial Conduct Authority) din Regatul Unit, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul de piață din iunie 2017 privind gestionarea activelor, realizat de Autoritatea pentru conduita financiară (Financial Conduct Authority) din Regatul Unit,

| — | având în vedere Protocolul nr. 1 privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul nr. 1 privind rolul parlamentelor naționale în Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A8-0326/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A8-0326/2017),

| A. | întrucât piața serviciilor financiare cu amănuntul a UE este în continuare subdezvoltată și foarte fragmentată, diferite state membre aflându-se în proces de îmbunătățire a situației; întrucât, prin urmare, se impun de urgență măsuri eficiente care să favorizeze inovarea benefică pentru consumatorii finali, valorificându-se totodată integral potențialul pieței unice a serviciilor financiare cu amănuntul, ceea ce ar stimula competitivitatea, ar duce la scăderea prețurilor și ar spori diversitatea produselor; |
| --- | --- |

A.

întrucât piața serviciilor financiare cu amănuntul a UE este în continuare subdezvoltată și foarte fragmentată, diferite state membre aflându-se în proces de îmbunătățire a situației; întrucât, prin urmare, se impun de urgență măsuri eficiente care să favorizeze inovarea benefică pentru consumatorii finali, valorificându-se totodată integral potențialul pieței unice a serviciilor financiare cu amănuntul, ceea ce ar stimula competitivitatea, ar duce la scăderea prețurilor și ar spori diversitatea produselor;

| B. | întrucât ar trebui urmărite cu hotărâre eliminarea barierelor naționale și combaterea tendințelor actuale care blochează inovarea în serviciile financiare cu amănuntul; invită Comisia și Consiliul ca, în cadrul uniunii piețelor de capital, să dea dovadă de mai multă hotărâre în domeniul investițiilor cu amănuntul transfrontaliere, prin abordarea nu doar a aspectelor mai simple, ci și a celor mai importante obstacole pentru această piață, printre care se numără obstacolele lingvistice, preocupările legate de fraudă sau de infracțiuni, incertitudinea cu privire la implicațiile fiscale, diferențele legislative privind valorile mobiliare și dreptul societăților comerciale, căile de atac și procedurile de insolvență necunoscute și lipsa de încredere în cadrele de protecție a consumatorilor; |
| --- | --- |

B.

întrucât ar trebui urmărite cu hotărâre eliminarea barierelor naționale și combaterea tendințelor actuale care blochează inovarea în serviciile financiare cu amănuntul; invită Comisia și Consiliul ca, în cadrul uniunii piețelor de capital, să dea dovadă de mai multă hotărâre în domeniul investițiilor cu amănuntul transfrontaliere, prin abordarea nu doar a aspectelor mai simple, ci și a celor mai importante obstacole pentru această piață, printre care se numără obstacolele lingvistice, preocupările legate de fraudă sau de infracțiuni, incertitudinea cu privire la implicațiile fiscale, diferențele legislative privind valorile mobiliare și dreptul societăților comerciale, căile de atac și procedurile de insolvență necunoscute și lipsa de încredere în cadrele de protecție a consumatorilor;

| C. | întrucât o piață europeană a serviciilor financiare cu amănuntul ar fi viabilă doar dacă ar reprezenta o valoare adăugată reală pentru consumatori și pentru furnizorii de servicii financiare prin asigurarea unei concurențe veritabile și a protecției consumatorilor, îndeosebi în legătură cu produsele necesare pentru participarea la viața economică și pentru consumatorii vulnerabili; |
| --- | --- |

C.

întrucât o piață europeană a serviciilor financiare cu amănuntul ar fi viabilă doar dacă ar reprezenta o valoare adăugată reală pentru consumatori și pentru furnizorii de servicii financiare prin asigurarea unei concurențe veritabile și a protecției consumatorilor, îndeosebi în legătură cu produsele necesare pentru participarea la viața economică și pentru consumatorii vulnerabili;

| D. | întrucât Eurobarometrul special nr. 446 concluzionează, cu privire la produsele sau serviciile financiare, că cetățenii europeni cumpără în continuare mai mult în propria lor țară și deseori nici măcar nu își exprimă nevoia sau dorința de a avea acces la aceste servicii în străinătate, deși există și unele bariere reale care îi împiedică să facă acest lucru; întrucât, chiar și în cadrul statului lor membru, numai o mică parte din cetățeni caută oferte mai atrăgătoare și își schimbă furnizorii; întrucât lipsa de concurență (transfrontalieră) care rezultă din această situație ar putea să împiedice consumatorii și micii investitori să obțină cea mai bună ofertă la achiziția de produse și servicii financiare; |
| --- | --- |

D.

întrucât Eurobarometrul special nr. 446 concluzionează, cu privire la produsele sau serviciile financiare, că cetățenii europeni cumpără în continuare mai mult în propria lor țară și deseori nici măcar nu își exprimă nevoia sau dorința de a avea acces la aceste servicii în străinătate, deși există și unele bariere reale care îi împiedică să facă acest lucru; întrucât, chiar și în cadrul statului lor membru, numai o mică parte din cetățeni caută oferte mai atrăgătoare și își schimbă furnizorii; întrucât lipsa de concurență (transfrontalieră) care rezultă din această situație ar putea să împiedice consumatorii și micii investitori să obțină cea mai bună ofertă la achiziția de produse și servicii financiare;

| E. | întrucât în rezoluția Parlamentului din 17 mai 2017 este inclusă definiția FinTech, potrivit căreia prin FinTech ar trebui să se înțeleagă servicii financiare care sunt posibile datorită noilor tehnologii sau care sunt prestate cu ajutorul acestora, ceea ce afectează întregul sector financiar în toate elementele sale, de la sectorul bancar la cel al asigurărilor, al fondurilor de pensii, al consilierii în materie de investiții, al serviciilor de plată și al infrastructurilor de piață; întrucât utilizarea tehnologiilor pentru prestarea serviciilor financiare cu amănuntul ar putea contribui la depășirea anumitor obstacole din calea pieței interne și ar putea spori eficiența operațională a sectorului; întrucât, pentru depășirea acestor obstacole, nu este suficient doar să se adopte tehnologiile digitale: întrucât integrarea mai puternică a serviciilor financiare cu amănuntul transfrontaliere și informarea mai amplă cu privire la posibilitățile oferite de această piață ar putea contribui la creșterea cererii în cunoștință de cauză, ceea ce ar ridica standardele de calitate din acest domeniu, |
| --- | --- |

E.

întrucât în rezoluția Parlamentului din 17 mai 2017 este inclusă definiția FinTech, potrivit căreia prin FinTech ar trebui să se înțeleagă servicii financiare care sunt posibile datorită noilor tehnologii sau care sunt prestate cu ajutorul acestora, ceea ce afectează întregul sector financiar în toate elementele sale, de la sectorul bancar la cel al asigurărilor, al fondurilor de pensii, al consilierii în materie de investiții, al serviciilor de plată și al infrastructurilor de piață; întrucât utilizarea tehnologiilor pentru prestarea serviciilor financiare cu amănuntul ar putea contribui la depășirea anumitor obstacole din calea pieței interne și ar putea spori eficiența operațională a sectorului; întrucât, pentru depășirea acestor obstacole, nu este suficient doar să se adopte tehnologiile digitale: întrucât integrarea mai puternică a serviciilor financiare cu amănuntul transfrontaliere și informarea mai amplă cu privire la posibilitățile oferite de această piață ar putea contribui la creșterea cererii în cunoștință de cauză, ceea ce ar ridica standardele de calitate din acest domeniu,

| 1. | observă că Planul de acțiune al Comisiei privind serviciile financiare de consum ține seama de unele preocupări exprimate de Parlament în cuprinsul raportului său referitor la Cartea verde privind serviciile financiare cu amănuntul, cu scopul de a se asigura protecția consumatorilor în contextul efortului de realizare a unei solide piețe unice a serviciilor financiare cu amănuntul bazată pe tehnologie, asigurând totodată protecția consumatorilor, încurajând concurența, garantând protecția datelor, reducând prețurile și combătând frauda fiscală, evaziunea fiscală, evitarea plății impozitelor și spălarea de bani; consideră, cu toate acestea, că planul de acțiune nu este suficient de ambițios pentru a fi în măsură să creeze un mediu de reglementare favorabil transparenței, creșterii și inovării, care să asigure un nivel ridicat de încredere din partea întreprinderilor și a consumatorilor în produsele financiare cu amănuntul; regretă opacitatea și nivelul în continuare ridicat al taxelor și comisioanelor legate de pensiile private, fondurile de investiții și alte produse cu amănuntul, care reduc în mod semnificativ beneficiile reale pentru investitorii mici; este totuși de acord cu poziția Comisiei, potrivit căreia ar trebui continuate și valorificate în primul rând transpunerea și aplicarea actelor legislative elaborate în ultimii ani în domeniul serviciilor financiare, printre care se află MiFID2 și IDD, iar noi inițiative legislative ar trebui prezentate numai dacă este necesar; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută dezvoltarea de noi servicii și instituții financiare care contribuie la concurența de pe piețele financiare și la apariția de noi oportunități oferite consumatorilor; observă totuși că, în 2016, finanțarea tehnologiei financiare în Europa a însumat doar 2,2 miliarde USD, față de 12,8 miliarde USD în SUA și 8,6 miliarde USD în China, fapt care demonstrează că este nevoie urgentă de o schimbare rapidă de mentalitate și de un răspuns normativ adecvat la evoluțiile tehnologice, pentru ca Europa să devină o piață de referință în materie de inovare; subliniază că o piață unică veritabilă pentru serviciile financiare cu amănuntul, care să asigure un nivel ridicat de protecție a consumatorilor și condiții de concurență echitabile pentru operatorii nou-intrați pe piață, va face ca UE să devină un centru atractiv pentru servicii financiare inovatoare și le va asigura consumatorilor o ofertă mai diversă și mai bună, la prețuri mai mici; subliniază că, deși noile tehnologii pun probleme de reglementare, acestea oferă totodată oportunități extraordinare de inovare care aduc beneficii consumatorilor finali și stimulează creșterea economică și crearea de locuri de muncă; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că este de importanță vitală să se asigure prestarea la nivel transfrontalier a unei game largi de servicii financiare, printre care deschiderea de conturi curente și de economii, punerea la dispoziție de carduri bancare, împrumuturi de consum și credite ipotecare, asigurări și instrumente de datorie suverană; |
| --- | --- |

3.

| 4. | consideră că cerința impusă clienților de a avea reședința în statul membru în care este oferit produsul financiar (inclusiv instrumentele de datorie suverană) sau de a deține un act de identitate emis de autoritățile statului membru respectiv pentru a li se putea oferi produsul în cauză contravine principiilor pieței interne a serviciilor financiare cu amănuntul; |
| --- | --- |

4.

| 5. | consideră că ar fi oportun ca investitorii cu amănuntul să poată cumpăra instrumente de datorie suverană; |
| --- | --- |

5.

| 6. | consideră, după cum se specifică la punctul 135 din rezoluția sa din 14 februarie 2017 referitoare la raportul anual privind politica UE în domeniul concurenței (13), că pentru conturile curente și de economii nu ar trebui să existe comisioane pentru utilizatori, cu excepția cazului în care acestea sunt corelate cu anumite servicii; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază faptul că accesul la numerar prin intermediul bancomatelor reprezintă un serviciu public esențial, care trebuie furnizat fără nicio discriminare sau nedreptate și pentru care, așadar, costurile nu trebuie să fie excesive; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reamintește Comisiei că instituțiile financiare continuă să anuleze cardurile de plată dacă titularul se mută într-un alt stat membru și solicită să se ia măsuri în acest sens, inclusiv prin alertarea autorităților naționale; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută faptul că planul de acțiune are ca scop soluționarea unei serii de probleme importante și că în unele domenii prevede măsuri specifice care trebuie întreprinse de Comisie, însoțite de un calendar clar; |
| --- | --- |

9.

| 10. | consideră că Comisia ar trebui să dea dovadă de mai multă inițiativă în utilizarea uniunii piețelor de capital, implicând totodată îndeaproape Parlamentul în punerea în aplicare a acordului de la Paris, pentru a sprijini piața investițiilor durabile și responsabile, aflată în plină creștere, prin promovarea investițiilor durabile, prin asigurarea furnizării de informații de mediu, sociale și de guvernanță eficiente și standardizate de către societățile cotate la bursă și de către intermediarii financiari și prin reflectarea corespunzătoare a acestor criterii în sistemele de gestionare a investițiilor și în standardele de informare; îndeamnă, de asemenea, Comisia să promoveze „serviciile de rating” ecologic, social și de guvernanță, precum și un cadru coerent pentru piața obligațiunilor ecologice, pornind de la studiul corespunzător al Comisiei și de la lucrările grupului de studiu al G20 referitoare la finanțarea ecologică; solicită Comisiei să prezinte o propunere privind crearea unui „cont de economii al UE”, în scopul de a debloca mijloace de finanțare pe termen lung și pentru a susține tranziția ecologică în Europa; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază importanța centrelor financiare vitale, care reprezintă piețe dinamice pentru serviciile cu amănuntul; |
| --- | --- |

11.

| 12. | consideră că un nivel ridicat de protecție a consumatorilor și de transparență este esențial pentru dezvoltarea unei piețe unice în domeniul serviciilor financiare cu amănuntul; insistă, în special, asupra necesității de a asigura protecția consumatorilor vulnerabili prin punerea în aplicare eficientă a Directivei privind conturile de plăți de bază și de a adopta noi măsuri în acest sens, cum ar fi politicile în materie de instruire financiară; consideră că legislația financiară de la nivelul UE și de la nivel național în domeniul protecției consumatorilor serviciilor financiare trebuie să fie consolidată și aplicată în mod corespunzător, iar acolo unde este necesar, armonizată într-o măsură mai mare în toate statele membre; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Comisia să asigure aplicarea principiului „același serviciu, același risc, aceleași reguli, aceeași supraveghere”, pentru a se evita denaturarea concurenței, mai ales având în vedere faptul că apar noi actori pe piață; subliniază că aceste norme nu trebuie să constituie un obstacol în calea inovării; îndeamnă Comisia să clarifice utilizarea dispozițiilor privind interesul general, care în prezent ar putea fi utilizate indirect de către statele membre pentru a bloca intrarea noilor produse pe piețele lor, și să autorizeze autoritățile europene de supraveghere să devină un mediator activ între statele membre atunci când există interpretări contradictorii privind utilizarea acestor dispoziții; |
| --- | --- |

13.

| 14. | insistă asupra faptului că o piață europeană a serviciilor financiare cu amănuntul trebuie să fie benefică pentru IMM-uri atât din perspectiva cererii, cât și a ofertei; precizează că, din perspectiva ofertei, aceasta ar trebui să reprezinte un mijloc de îmbunătățire a accesului IMM-urilor la finanțare, iar din perspectiva cererii, ar trebui să le permită IMM-urilor să pătrundă mai ușor pe piețele transfrontaliere; subliniază că intensificarea concurenței nu trebuie să sancționeze IMM-urile care furnizează servicii financiare cu amănuntul la nivel local; |
| --- | --- |

14.

| 15. | îndeamnă Comisia să se asigure că autoritățile europene de supraveghere financiară, ABE, ESMA și EIOPA, dispun de resursele financiare și competențele necesare pentru a-și îndeplini toate sarcinile în materie de reglementare și de supraveghere, în interesul protecției consumatorilor; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Comisia să analizeze posibilitatea introducerii celui de-al 29-lea regim pentru produsele financiare cu amănuntul; invită, de asemenea, Comisia să analizeze posibilitatea creării unui cadru juridic armonizat pentru opțiunile implicite standardizate pentru produsele financiare cele mai răspândite în UE, conform modelului contului bancar de bază și al produselor paneuropene de pensii (PEPP); |
| --- | --- |

16.

Acțiunea 1 – Comisioane mai scăzute la tranzacțiile în alte monede decât euro

| 17. | reamintește că taxele pentru plățile transfrontaliere în afara zonei euro sunt în continuare ridicate; invită, prin urmare, Comisia să propună rapid o modificare la Regulamentul (CE) nr. 924/2009, în scopul de a reduce taxele pentru operațiunile transfrontaliere în toate statele membre; regretă, în acest context, lipsa unui sistem bancar european comun de plăți online, cum ar fi un card de credit sau de debit valabil la nivel european și deținut de europeni; |
| --- | --- |

17.

Acțiunea 2 – Transparența conversiei monetare

| 18. | subliniază că punerea în aplicare a legislației actuale este esențială pentru eliminarea lipsei de transparență în „conversia monetară dinamică”; subliniază că Directiva (UE) 2015/2366 prevede obligația comercianților de a evidenția și de a prezenta clar costul final al conversiei monetare dinamice suportat de consumatori, inclusiv atunci când consumatorii fac retrageri de la bancomate care implică o conversie monetară; subliniază, totuși, că consumatorii trebuie să aibă posibilitatea de a alege ratele cele mai favorabile și trebuie să cunoască taxele și celelalte cheltuieli conexe atunci când realizează operațiuni sau plăți în străinătate și când retrag bani de la bancomate, inclusiv în situația în care recurg la conversia monetară dinamică; solicită Comisiei să asigure divulgarea de către furnizori a tuturor majorărilor cursului de schimb, care reprezintă o taxă, ca parte s cerinței de informare cu privire la costuri și cheltuieli impuse de DSP2, iar tarifele oferite de diverși furnizori de servicii financiare să fie prezentate în mod transparent; ia act de faptul că o mai bună cultură financiară în rândul consumatorilor este esențială în acest scop; recomandă să se organizeze la nivelul UE exerciții de cumpărături de probă („clienți misterioși”) pentru a se evalua și a se aduce la cunoștința publicității situația accesului transfrontalier, a calității serviciilor și a respectării legislației UE, precum și pentru a se monitoriza evoluțiile care afectează produsele și serviciile; |
| --- | --- |

18.

Acțiunea 3 – O procedură mai ușoară privind schimbarea produselor

| 19. | atrage atenția asupra nivelurilor scăzute de migrare a consumatorilor către alți furnizori pentru majoritatea produselor bancare și de asigurări generale, ceea ce reprezintă un obstacol în calea intrării pe piețele transfrontaliere cu amănuntul; încurajează, prin urmare, Comisia să faciliteze trecerea consumatorilor la servicii financiare cu amănuntul mai avantajoase în întreaga UE, precum și rezilierea contractelor financiare, obținerea de împrumuturi și accesul transfrontalier la alte produse financiare; subliniază potențialul însemnat al furnizării la nivel transfrontalier de produse de asigurare, cum ar fi asigurările auto; constată, cu toate acestea, că principiul libertății contractuale permite instituțiilor financiare să decidă cu cine încheie contractele; solicită Comisiei ca, în acest context, să recunoască importanța de a controla practicile agresive în materie de creditare și de împrumuturi până la plata salariului, care au dus la exploatarea consumatorilor și a IMM-urilor vulnerabile; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aprobă intenția Comisiei de a integra realizările Directivei privind conturile de plăți pentru a facilita schimbarea furnizorilor de servicii financiare și de produse financiare; invită Comisia să prezinte inițiative legislative destinate în mod specific sectorului financiar, pentru a pune capăt geoblocării nejustificate, astfel încât clienții să se poată reorienta mai ușor către servicii financiare cu amănuntul mai avantajoase în alte state membre; ia act de faptul că informarea adecvată și protecția consumatorilor vor fi esențiale în atingerea acestui obiectiv; |
| --- | --- |

20.

Acțiunea 4 – Site-uri web de comparare de calitate

| 21. | subliniază utilitatea unui portal de comparare bine structurat și ușor de utilizat la nivelul UE, care să acopere integral piețele financiare europene cu amănuntul; încurajează în acest scop Comisia să examineze ce portaluri independente există în statele membre; subliniază că instrumentele de comparare trebuie să fie exacte și pertinente pentru consumatori și nu trebuie să fie axate exclusiv pe prețurile produselor, ci și pe calitatea lor, luând în considerare și alte criterii precum existența unor rețele de sucursale, contactele de la persoană la persoană și sustenabilitatea practicilor comerciale și având în vedere faptul că pot fi comparate doar produse similare; subliniază că produsele trebuie să fie comparate numai cu produse simulare, pentru a nu deruta clienții; |
| --- | --- |

21.

| 22. | îndeamnă Comisia să promoveze instrumente precum ghișeele unice, care vor intensifica concurența și vor acorda asistență întreprinderilor care oferă servicii financiare cu amănuntul; |
| --- | --- |

22.

Acțiunea 5 – O mai bună asigurare auto

| 23. | consideră că, în urma revizuirii REFIT de către Comisie a Directivei privind asigurarea auto, vor fi esențiale modificări la directivă pentru a se garanta despăgubirea victimelor accidentelor rutiere, precum și portabilitatea și recunoașterea transfrontalieră a sistemului bonus-malus, având în vedere și hotărârile CJUE potrivit cărora ar trebui revizuit cât mai curând domeniul de aplicare al Directivei privind asigurările auto pentru a soluționa problema nerecunoașterii sistemului bonus-malus și pentru a garanta aplicabilitatea acestei directive în împrejurările avute în vedere de colegislatori; |
| --- | --- |

23.

Acțiunea 6 – Stabilirea transparentă a prețurilor de închiriere a autovehiculelor

| 24. | invită Comisia să analizeze nevoia unor măsuri suplimentare care să vizeze serviciile de asigurare propuse la închirierea unui autovehicul, cu scopul de a asigura transparența prețurilor pentru toate societățile de închirieri auto în toate statele membre; |
| --- | --- |

24.

Acțiunea 7 – O piață unică mai aprofundată pentru creditele de consum

| 25. | subliniază că trebuie soluționată în mod prioritar problema îndatorării excesive a consumatorilor în cazul în care Comisia intenționează să faciliteze accesul transfrontalier la credite; solicită măsuri pentru coordonarea informațiilor privind îndatorarea, cu respectarea deplină a legislației UE, inclusiv a actelor legislative privind protecția datelor și protecția consumatorilor, astfel încât fiecare creditor să cunoască în ce măsură este îndatorat un client înainte de a-i pune la dispoziție noi credite, ceea ce ar avea ca rezultat eficientizarea pieței și punerea în concurență a furnizorilor de credite; solicită, având în vedere acest obiectiv, să se efectueze o evaluare cuprinzătoare a cauzelor care duc la îndatorarea excesivă a consumatorilor; subliniază că instruirea financiară reprezintă o modalitate eficace de a proteja consumatorii care se supun riscului de îndatorare excesivă; îndeamnă în acest sens Comisia să promoveze educația financiară și să stimuleze colaborarea dintre părțile interesate în acest domeniu important; reamintește, în contextul utilizării în mai mare măsură de către instituțiile financiare a datelor referitoare la clienți sau a unor volume mari de date, dispozițiile din Regulamentul general privind protecția datelor (GDPR) care acordă persoanei vizate dreptul de a obține o explicație cu privire la o decizie luată prin prelucrare automată și de a contesta această decizie; subliniază necesitatea de a garanta posibilitatea modificării datelor incorecte și utilizarea exclusivă a datelor verificabile și pertinente; invită toate părțile interesate să-și intensifice eforturile în sensul garantării aplicării acestor drepturi; consideră că consimțământul acordat pentru utilizarea datelor cu caracter personal trebuie să fie dinamic, iar persoanele vizate trebuie să își poată modifica și adapta consimțământul; |
| --- | --- |

25.

Acțiunea 8 – Norme echitabile privind protecția consumatorilor

| 26. | solicită Comisiei să evalueze cu atenție dacă normele și practicile naționale privind protecția consumatorilor nu constituie obstacole injuste în fața investițiilor transfrontaliere și dacă acestea sunt justificate, în temeiul legislației și jurisprudenței consacrate în domeniul pieței interne, de motive imperative de interes general și sunt necesare și proporționale în raport cu obiectivele urmărite; subliniază că în normele aplicabile de la nivel european privind protecția consumatorilor este prevăzută expres o marjă de manevră pentru transpunerea internă, astfel încât legislația europeană să poată fi integrată în normele interne aflate în vigoare; subliniază, totuși, că desființarea barierelor naționale nu trebuie să se realizeze în detrimentul protecției consumatorilor, iar protecția consumatorilor ar trebui să fie în continuare una dintre orientările prioritare în procesul de elaborare a legislației; este îngrijorat de faptul că o bună parte a documentației generate de furnizorii de servicii și produse financiare cu amănuntul ca răspuns la legislația UE nu este strict necesară conform legii și nu le aduce consumatorilor niciun beneficiu sau aproape niciunul, însă creează sarcini suplimentare care pot genera costuri mai mari, dar superflue, pentru consumatori; invită Comisia să regândească această documentație în vederea optimizării ei, fără a sacrifica beneficiile în materie de protecție a consumatorilor; subliniază că accesul la informații pertinente și ușor de înțeles este esențial pentru a le permite consumatorilor să ia decizii financiare în cunoștință de cauză; observă, totuși, că anume calitatea, și nu cantitatea acestor informații este hotărâtoare; subliniază că este necesar să fie coordonate cât mai eficient posibil cerințele privind informarea clienților prevăzute în diverse acte legislative europene; subliniază că trebuie să fie evitate dispozițiile duble sau contradictorii privind divulgarea de informații, pentru a nu crea măsuri birocratice și cheltuieli inutile și pentru a nu deruta clienții; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită Comisia să aibă în vedere introducerea unei legislații omnibus pentru a trece de la amalgamul actual de acte precum MiFID, IDD, AFIA etc. la finalizarea unui cadru solid și consecvent care să asigure transparența pentru consumatori, eliminând complexitatea inutilă pentru prestatorii de servicii financiare, inclusiv convergența în materie de supraveghere între statele membre; invită Comisia să promoveze utilizarea mai largă în legislația sectorială a mandatului AES privind protecția consumatorilor și să țină seama de aceasta în cadrul apropiatei revizuiri a finanțării și guvernanței AES; invită Comisia să mandateze AES să conducă lucrările legate de convergența practicilor statelor membre de supraveghere a conduitei în afaceri; |
| --- | --- |

27.

| 28. | salută intenția Comisiei de a pregăti o campanie de sensibilizare cu privire la FIN-NET, o rețea care ajută consumatorii să-și reclame drepturile fără a fi nevoiți să meargă în instanță, ci recurgând la un organism de soluționare alternativă a litigiilor (SAL); consideră că FIN-NET ar trebui să-și extindă aria de activitate, să-și clarifice rolul și să-și îmbunătățească site-ul de internet; |
| --- | --- |

28.

Acțiunea 9 – Îmbunătățirea evaluării bonității

| 29. | invită Comisia să introducă standarde și principii armonizate de evaluare transfrontalieră a bonității, pentru a reduce în mod mai eficient riscul de creștere a îndatorării excesive odată cu facilitarea acordării de credite online la nivel paneuropean, luând în considerare toate aspectele din concluziile rapoartelor publicate referitoare la punerea în aplicare a Directivei privind creditele ipotecare și a Directivei privind creditele de consum; |
| --- | --- |

29.

Acțiunea 10 – FinTech pentru serviciile financiare cu amănuntul

| 30. | recunoaște dreptul consumatorilor de a recurge la programe informatice pentru a iniția plăți și a difuza informații despre propria persoană; |
| --- | --- |

30.

| 31. | sprijină intenția Comisiei de a prezenta un plan de acțiune cuprinzător privind FinTech în cadrul strategiilor privind uniunea piețelor de capital și piața unică digitală, care să contribuie la instituirea unei piețe unice a serviciilor financiare eficiente, funcționale, integrate și bazate pe tehnologie, de care să beneficieze toți utilizatorii finali europeni, dar care să asigure totodată condiții echitabile; sprijină înființarea de către Comisie a unui grup operativ pentru FinTech; subliniază că noul peisaj care apare în urma dezvoltării FinTech impune elaborarea unei game largi de instrumente de protecție noi și adecvate, cum ar fi instruirea consumatorilor cu privire la noile produse sau norme privind combaterea spălării de bani și îndatorarea pe platformele de creditare FinTech; |
| --- | --- |

31.

| 32. | invită Comisia să examineze rezoluția sa referitoare la tehnologia financiară: influența tehnologiei asupra viitorului sectorului financiar și să promoveze protecția consumatorilor, securitatea, inovarea și concurența loială și să garanteze că principiul „aceleași servicii, aceleași riscuri, aceleași reguli, aceeași supraveghere” se aplică tuturor companiilor, indiferent de sectorul sau de localizarea acestora; subliniază că prin FinTech trebui să se înțeleagă servicii furnizate sau care sunt posibile prin intermediul noilor tehnologii, care afectează întregul sector financiar în toate componentele sale, de la sectorul bancar la cel al asigurărilor, al fondurilor de pensii, al consilierii în materie de investiții, al serviciilor de plată și al infrastructurilor de piață; |
| --- | --- |

32.

| 33. | îndeamnă Comisia să creeze un mediu propice pentru soluții inovatoare; observă că întreprinderile inovatoare de tipul FinTech asigură concurența necesară pentru crearea unei piețe eficace a serviciilor financiare cu amănuntul; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază faptul că diferite instituții financiare noi care activează sub numele de FinTech au aceleași responsabilități față de consumatori și în ceea ce privește stabilitatea financiară ca alte instituții și servicii tradiționale corespondente; |
| --- | --- |

34.

Acțiunea 11 – Verificarea digitală a identității

| 35. | subliniază potențialul semnăturii electronice și al identificării electronice pentru înlesnirea tranzacțiilor și invită Comisia să valorifice realizările obținute prin în urma adoptării Regulamentului eIDAS; subliniază necesitatea de a lua în considerare persoanele care nu pot sau nu doresc să utilizeze semnătura electronică sau identificarea electronică; promovează interoperabilitatea identificării electronice transfrontaliere în sectorul serviciilor financiare și cere asigurarea unor condiții de concurență echitabilă între statele membre (și eventual în țările SEE și în Elveția); solicită, în plus, Comisiei să evalueze urgent barierele normative actuale care stau în calea dezvoltării tehnicilor de identificare electronică și subliniază că orice inițiativă ar trebui să fie neutră din punct de vedere tehnologic; |
| --- | --- |

35.

| 36. | reiterează necesitatea identificării și eliminării de către Comisie a obstacolelor normative care îngreunează accesul paneuropean la servicii financiare prin semnătură electronică, facilitând astfel operațiunile digitale online la nivel transfrontalier pe întreg teritoriul UE, fără a afecta nivelul de securitate al sistemelor existente sau capacitatea acestora de a respecta cerințele celei de-a patra Directive privind combaterea spălării banilor; |
| --- | --- |

36.

Acțiunea 12 – Vânzarea online de servicii financiare

| 37. | subliniază necesitatea de a adapta cadrul legislativ actual al UE privind lumea digitală pentru a contracara riscurile în materie de protecție a consumatorilor legate de vânzarea online la distanță, creându-se astfel noi oportunități de afaceri pentru întreprinderile nou-înființate și FinTech din UE; atrage atenția asupra riscurilor pentru consumatori asociate cu jocurile de noroc online care sunt prezentate drept produse financiare, mai exact opțiunile binare; susține că este necesară o supraveghere europeană strictă și armonizată pentru a proteja consumatorii și a evita lacunele normative; subliniază că standardele europene de protecție a consumatorilor se aplică indiferent dacă vânzarea are loc prin canale de distribuție tradiționale sau moderne; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază importanța securității informatice și regretă faptul că, în planul său de acțiune, Comisia nu abordează problemele legate de securitatea informatică; prin urmare, invită Comisia să facă acest lucru ca parte a activității grupului său operativ; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază necesitatea de a menține serviciile furnizate de marile bănci, care oferă un serviciu public esențial și care aduc beneficii în special IMM-urilor, persoanelor în vârstă și consumatorilor vulnerabili, care sunt mai puțin înclinați să utilizeze servicii bancare electronice și care preferă interacțiunea directă; recunoaște că închiderea de sucursale degradează infrastructura financiară la nivel local și poate fi extrem de dăunătoare pentru comunități; |
| --- | --- |

39.

| 40. | constată că folosirea sporită a datelor referitoare la clienți sau a volumelor mari de date de către instituțiile financiare le-ar putea aduce consumatorilor anumite beneficii, cum ar fi dezvoltarea unor oferte mai adaptate, segmentate și mai ieftine, bazate pe repartizarea mai eficientă a riscurilor și a capitalului; este preocupat, pe de altă parte, de apariția unei politici tarifare dinamice și de capacitatea acesteia de a dezavantaja consumatorii în ceea ce privește comparabilitatea ofertelor și, prin urmare, eficacitatea concurenței și punerea în comun și mutualizarea riscurilor în sectorul creditării și al asigurărilor; |
| --- | --- |

40.

o

o o

| 41. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  JO L 133, 22.5.2008, p. 66.

(2)  JO L 263, 7.10.2009, p. 11.

(3)  JO L 266, 9.10.2009, p. 11.

(4)  JO L 60, 28.2.2014, p. 34.

(5)  JO L 173, 12.6.2014, p. 349.

(6)  JO L 257, 28.8.2014, p. 73.

(7)  JO L 257, 28.8.2014, p. 214.

(8)  JO L 123, 19.5.2015, p. 1.

(9)  JO L 337, 23.12.2015, p. 35.

(10)  JO L 26, 2.2.2016, p. 19.

(11)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0434.

(12)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0211.

(13)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0027.

---

Miercuri, 15 noiembrie 2017

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/29 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/29

---

P8_TA(2017)0438

Statul de drept în Malta

Rezoluţia Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 referitoare la statul de drept în Malta (2017/2935(RSP))

(2018/C 356/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 2, 4, 5, 6, 9 și 10 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2, 4, 5, 6, 9 și 10 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere articolul 20 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 20 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolele 6, 7, 8, 10, 11, 12 și 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 6, 7, 8, 10, 11, 12 și 47 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului (CEDO) și jurisprudența aferentă a Curții Europene a Drepturilor Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului (CEDO) și jurisprudența aferentă a Curții Europene a Drepturilor Omului,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2014 referitoare la cetățenia UE de vânzare (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2014 referitoare la cetățenia UE de vânzare (1),

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului și numeroasele tratate ale ONU privind drepturile omului, care sunt obligatorii pentru toate statele membre, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului și numeroasele tratate ale ONU privind drepturile omului, care sunt obligatorii pentru toate statele membre,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 martie 2014 intitulată „Un nou cadru al UE pentru consolidarea statului de drept” (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 martie 2014 intitulată „Un nou cadru al UE pentru consolidarea statului de drept” (COM(2014)0158),

| — | având în vedere dezbaterea în ședința plenară din 24 octombrie 2017 cu privire la libertatea mass-mediei în Malta, |
| --- | --- |

—

având în vedere dezbaterea în ședința plenară din 24 octombrie 2017 cu privire la libertatea mass-mediei în Malta,

| — | având în vedere dezvăluirile din „Panama Papers” și „dosarele Malta” făcute de Consorțiul Internațional al Jurnaliștilor de Investigație și de Rețeaua Europeană de Jurnalism de Investigație; |
| --- | --- |

—

având în vedere dezvăluirile din „Panama Papers” și „dosarele Malta” făcute de Consorțiul Internațional al Jurnaliștilor de Investigație și de Rețeaua Europeană de Jurnalism de Investigație;

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2016 conținând recomandări adresate Comisiei referitoare la crearea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2016 conținând recomandări adresate Comisiei referitoare la crearea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (2),

| — | având în vedere rezoluția sa din 24 octombrie 2017 referitoare la măsurile legitime de protecție a avertizorilor care acționează în interesul public atunci când divulgă informații confidențiale ale întreprinderilor și ale organismelor publice (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 24 octombrie 2017 referitoare la măsurile legitime de protecție a avertizorilor care acționează în interesul public atunci când divulgă informații confidențiale ale întreprinderilor și ale organismelor publice (3),

| — | având în vedere raportul și recomandările Comisiei de anchetă pentru examinarea pretinsei încălcări a normelor de drept sau a administrării defectuoase în aplicarea dreptului Uniunii în legătură cu spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală (Comisia PANA) și anexa la raportul privind misiunea comisiei în Malta, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul și recomandările Comisiei de anchetă pentru examinarea pretinsei încălcări a normelor de drept sau a administrării defectuoase în aplicarea dreptului Uniunii în legătură cu spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală (Comisia PANA) și anexa la raportul privind misiunea comisiei în Malta,

| — | având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Uniunea Europeană este întemeiată pe valorile respectului pentru demnitatea umană, libertate, democrație, egalitate, statul de drept și pe respectul pentru drepturile omului și întrucât aceste valori sunt universale și comune pentru statele membre; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană este întemeiată pe valorile respectului pentru demnitatea umană, libertate, democrație, egalitate, statul de drept și pe respectul pentru drepturile omului și întrucât aceste valori sunt universale și comune pentru statele membre;

| B. | întrucât Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene face parte din dreptul primar al UE; întrucât libertatea de exprimare și libertatea și pluralismul mass-mediei sunt consacrate în articolul 11 din Carta drepturilor fundamentale și articolul 10 din Convenția europeană a drepturilor omului (CEDO); întrucât, în conformitate cu articolul 2, articolul 3 alineatul (1) și articolul 7 din TUE, Uniunea are posibilitatea de a acționa pentru a-și proteja valorile comune pe care se întemeiază; întrucât mecanismul statului de drept ar trebui aplicat cu o forță egală tuturor statelor membre; |
| --- | --- |

B.

întrucât Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene face parte din dreptul primar al UE; întrucât libertatea de exprimare și libertatea și pluralismul mass-mediei sunt consacrate în articolul 11 din Carta drepturilor fundamentale și articolul 10 din Convenția europeană a drepturilor omului (CEDO); întrucât, în conformitate cu articolul 2, articolul 3 alineatul (1) și articolul 7 din TUE, Uniunea are posibilitatea de a acționa pentru a-și proteja valorile comune pe care se întemeiază; întrucât mecanismul statului de drept ar trebui aplicat cu o forță egală tuturor statelor membre;

| C. | întrucât UE este un sistem constituțional care funcționează pe baza prezumției de încredere reciprocă, și anume a faptului că statele membre vor acționa în conformitate cu democrația, statul de drept și drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

C.

întrucât UE este un sistem constituțional care funcționează pe baza prezumției de încredere reciprocă, și anume a faptului că statele membre vor acționa în conformitate cu democrația, statul de drept și drepturile fundamentale;

| D. | întrucât independența justiției este consacrată la articolul 47 din Carta drepturilor fundamentale și la articolul 6 din CEDO și reprezintă o cerință esențială a principiului democratic al separării puterilor; |
| --- | --- |

D.

întrucât independența justiției este consacrată la articolul 47 din Carta drepturilor fundamentale și la articolul 6 din CEDO și reprezintă o cerință esențială a principiului democratic al separării puterilor;

| E. | întrucât Daphne Caruana Galizia, jurnalist și blogger maltez în domeniul investigațiilor anticorupție, a fost asasinată într-un atac cu mașină capcană la 16 octombrie 2017; |
| --- | --- |

E.

întrucât Daphne Caruana Galizia, jurnalist și blogger maltez în domeniul investigațiilor anticorupție, a fost asasinată într-un atac cu mașină capcană la 16 octombrie 2017;

| F. | întrucât acest asasinat a condus la demonstrații de stradă și proteste ale societății civile în Malta, cerând justiție, responsabilitate și respectarea statului de drept; |
| --- | --- |

F.

întrucât acest asasinat a condus la demonstrații de stradă și proteste ale societății civile în Malta, cerând justiție, responsabilitate și respectarea statului de drept;

| G. | întrucât Raportul de țară pe 2016 privind Malta al Instrumentului de monitorizare al pluralismului mass-mediei a identificat un nivel mediu (aproape ridicat) de risc în ceea ce privește pluralitatea pe piață și independența politică și a identificat factori de agravare a riscului legați de lipsa datelor privind piața mass-media, lipsa protecției și a autoreglementării jurnaliștilor și a autonomiei editoriale, deținerea directă de către grupuri politice a unor mijloace de comunicare în masă și lipsa politicii privind competența mediatică (4); |
| --- | --- |

G.

întrucât Raportul de țară pe 2016 privind Malta al Instrumentului de monitorizare al pluralismului mass-mediei a identificat un nivel mediu (aproape ridicat) de risc în ceea ce privește pluralitatea pe piață și independența politică și a identificat factori de agravare a riscului legați de lipsa datelor privind piața mass-media, lipsa protecției și a autoreglementării jurnaliștilor și a autonomiei editoriale, deținerea directă de către grupuri politice a unor mijloace de comunicare în masă și lipsa politicii privind competența mediatică (4);

| H. | întrucât clasamentul mondial pe 2017 al libertății presei (publicat de organizația Reporteri fără frontiere) identifică legile din Malta privind defăimarea, care prevăd amenzi sau pedepse cu închisoarea și sunt utilizate frecvent, în special de către politicieni împotriva jurnaliștilor, ca unul dintre factorii-cheie care limitează libertatea de exprimare în Malta (5); |
| --- | --- |

H.

întrucât clasamentul mondial pe 2017 al libertății presei (publicat de organizația Reporteri fără frontiere) identifică legile din Malta privind defăimarea, care prevăd amenzi sau pedepse cu închisoarea și sunt utilizate frecvent, în special de către politicieni împotriva jurnaliștilor, ca unul dintre factorii-cheie care limitează libertatea de exprimare în Malta (5);

| I. | întrucât Parlamentul Maltei dezbate, în prezent, un proiect de lege propus de Guvernul Maltei care elimină infracțiunea de calomnie și introduce o interdicție ad hoc asupra recurgerii la orice tip de măsuri sau mandate preventive în acțiunile legate de calomnie sau de defăimare în toate legile (6); |
| --- | --- |

I.

întrucât Parlamentul Maltei dezbate, în prezent, un proiect de lege propus de Guvernul Maltei care elimină infracțiunea de calomnie și introduce o interdicție ad hoc asupra recurgerii la orice tip de măsuri sau mandate preventive în acțiunile legate de calomnie sau de defăimare în toate legile (6);

| J. | întrucât Daphne Caruana Galizia s-a confruntat cu numeroase acuzații de calomnie aduse de reprezentanți politici din întregul spectru politic maltez; |
| --- | --- |

J.

întrucât Daphne Caruana Galizia s-a confruntat cu numeroase acuzații de calomnie aduse de reprezentanți politici din întregul spectru politic maltez;

| K. | întrucât, în acest an conturile bancare ale dnei Caruana Galizia au fost înghețate print-un ordin judecătoresc de dispunere a unor măsuri preventive într-un caz de calomnie deschis de un ministru, înainte de pronunțarea sentinței în cauza respectivă; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în acest an conturile bancare ale dnei Caruana Galizia au fost înghețate print-un ordin judecătoresc de dispunere a unor măsuri preventive într-un caz de calomnie deschis de un ministru, înainte de pronunțarea sentinței în cauza respectivă;

| L. | întrucât organe mass-media din Malta au raportat presiuni puternice din partea Pilatus Bank, care se află în centrul unor acuzații de spălare de bani, pentru a retrage sau a elimina știrile referitoare la respectiva bancă; întrucât Pilatus Bank a inițiat o acțiune în justiție în SUA împotriva mass-mediei malteze pentru afectarea reputației sale; întrucât scurgerea unui raport de conformitate al Unității de analiză a informațiilor financiare (FIAU) arată că clienții Pilatus Bank sunt, în principal, persoane expuse politic din Azerbaidjan, dar că banca nu a aplicat precauția sporită privind acești clienți, astfel cum se prevede în Directiva privind combaterea spălării banilor (DCSB); întrucât un parlamentar al puterii a solicitat o investigație în legătură cu denunțătorul FIAU; |
| --- | --- |

L.

întrucât organe mass-media din Malta au raportat presiuni puternice din partea Pilatus Bank, care se află în centrul unor acuzații de spălare de bani, pentru a retrage sau a elimina știrile referitoare la respectiva bancă; întrucât Pilatus Bank a inițiat o acțiune în justiție în SUA împotriva mass-mediei malteze pentru afectarea reputației sale; întrucât scurgerea unui raport de conformitate al Unității de analiză a informațiilor financiare (FIAU) arată că clienții Pilatus Bank sunt, în principal, persoane expuse politic din Azerbaidjan, dar că banca nu a aplicat precauția sporită privind acești clienți, astfel cum se prevede în Directiva privind combaterea spălării banilor (DCSB); întrucât un parlamentar al puterii a solicitat o investigație în legătură cu denunțătorul FIAU;

| M. | întrucât, înainte de asasinarea Galiziei Daphne Caruana, un denunțător aflat în centrul acuzațiilor de corupție și spălare de bani legate de persoanele expuse politic în Malta a fugit din țară; |
| --- | --- |

M.

întrucât, înainte de asasinarea Galiziei Daphne Caruana, un denunțător aflat în centrul acuzațiilor de corupție și spălare de bani legate de persoanele expuse politic în Malta a fugit din țară;

| N. | întrucât guvernul maltez a pus în aplicare Legea din 2013 privind protecția avertizorilor (7), fiind unul dintre puținele state membre ale UE care au consacrat prin lege măsuri specifice pentru protecția denunțătorilor; |
| --- | --- |

N.

întrucât guvernul maltez a pus în aplicare Legea din 2013 privind protecția avertizorilor (7), fiind unul dintre puținele state membre ale UE care au consacrat prin lege măsuri specifice pentru protecția denunțătorilor;

| O. | întrucât, în conformitate cu legislația și constituția Maltei, șeful poliției este numit de către primul-ministru, procurorul-general este numit de președinte cu avizul prim-ministrului și magistrații sunt numiți, începând cu anul 2017, după ce o comisie a examinează nominalizările înainte de numire (8); întrucât independența autorităților de asigurare a respectării legii și a justiției în Malta poate fi compromisă prin faptul că guvernul are competența de a numi șeful poliției, șeful FIAU și procurorul-general; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în conformitate cu legislația și constituția Maltei, șeful poliției este numit de către primul-ministru, procurorul-general este numit de președinte cu avizul prim-ministrului și magistrații sunt numiți, începând cu anul 2017, după ce o comisie a examinează nominalizările înainte de numire (8); întrucât independența autorităților de asigurare a respectării legii și a justiției în Malta poate fi compromisă prin faptul că guvernul are competența de a numi șeful poliției, șeful FIAU și procurorul-general;

| P. | întrucât diferite rapoarte de presă au subliniat faptul că un mare număr de locuri de muncă în întreprinderile publice malteze au fost create cu câteva săptămâni înainte de alegerile din iunie 2017, ridicând suspiciuni privind motivele electorale ale acestui fapt; |
| --- | --- |

P.

întrucât diferite rapoarte de presă au subliniat faptul că un mare număr de locuri de muncă în întreprinderile publice malteze au fost create cu câteva săptămâni înainte de alegerile din iunie 2017, ridicând suspiciuni privind motivele electorale ale acestui fapt;

| Q. | întrucât Malta a refuzat să participe la instituirea Parchetului European (EPPO), un organism independent al Uniunii, având competența de a cerceta și de a urmări penal cazurile de fraudă la nivelul UE și alte infracțiuni care afectează interesele financiare ale Uniunii; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Malta a refuzat să participe la instituirea Parchetului European (EPPO), un organism independent al Uniunii, având competența de a cerceta și de a urmări penal cazurile de fraudă la nivelul UE și alte infracțiuni care afectează interesele financiare ale Uniunii;

| R. | întrucât dezvăluirile „Panama Papers” din aprilie 2016 au arătat că un număr total de 714 societăți legate de Malta sunt enumerate în baza de date „Panama Papers” a Consorțiului Internațional al Jurnaliștilor de Investigație; întrucât aceste documente includeau dezvăluiri cu privire la un ministru actual, un fost ministru din administrația precedentă și alți demnitari; |
| --- | --- |

R.

întrucât dezvăluirile „Panama Papers” din aprilie 2016 au arătat că un număr total de 714 societăți legate de Malta sunt enumerate în baza de date „Panama Papers” a Consorțiului Internațional al Jurnaliștilor de Investigație; întrucât aceste documente includeau dezvăluiri cu privire la un ministru actual, un fost ministru din administrația precedentă și alți demnitari;

| S. | întrucât Parlamentul European a organizat o misiune în Malta în februarie 2017, în cadrul anchetei sale în scandalul „Panama Papers”; întrucât această delegație a concluzionat în raportul de misiune că există motive de a considera că forțele de poliție malteze nu dispun de mijloacele necesare pentru a-și îndeplini sarcinile în mod optim, sugerând un posibil caz de administrare defectuoasă; întrucât această delegație a luat act de faptul că numărul condamnărilor și confiscărilor legate de spălarea banilor în Malta pare deosebit de scăzut în raport cu numărul mediu de sesizări trimise de FIAU poliției; întrucât un oficial al guvernului și un fost ministru au refuzat cererea de a se întâlni cu Comisia PANA în timpul acestei misiuni; |
| --- | --- |

S.

întrucât Parlamentul European a organizat o misiune în Malta în februarie 2017, în cadrul anchetei sale în scandalul „Panama Papers”; întrucât această delegație a concluzionat în raportul de misiune că există motive de a considera că forțele de poliție malteze nu dispun de mijloacele necesare pentru a-și îndeplini sarcinile în mod optim, sugerând un posibil caz de administrare defectuoasă; întrucât această delegație a luat act de faptul că numărul condamnărilor și confiscărilor legate de spălarea banilor în Malta pare deosebit de scăzut în raport cu numărul mediu de sesizări trimise de FIAU poliției; întrucât un oficial al guvernului și un fost ministru au refuzat cererea de a se întâlni cu Comisia PANA în timpul acestei misiuni;

| T. | întrucât, în mai 2017, au fost publicate două rapoarte confidențiale din 2016 ale FIAU din Malta, potrivit cărora există motive întemeiate de suspiciune de spălare a banilor legate de un funcționar guvernamental; întrucât un al treilea raport, publicat în același timp, detaliază ancheta realizată la fața locului, la sediul Pilatus Bank, de către FIAU, în urma căreia s-ar fi constatat încălcarea de către bancă a legislației malteze privind combaterea spălării banilor; întrucât procesul de acordare a licenței băncii Pilatus Bank a durat mai puțin decât timpul mediu necesar pentru a asigura conformitatea cu standardele prevăzute de Directiva privind cerințele de capital; |
| --- | --- |

T.

întrucât, în mai 2017, au fost publicate două rapoarte confidențiale din 2016 ale FIAU din Malta, potrivit cărora există motive întemeiate de suspiciune de spălare a banilor legate de un funcționar guvernamental; întrucât un al treilea raport, publicat în același timp, detaliază ancheta realizată la fața locului, la sediul Pilatus Bank, de către FIAU, în urma căreia s-ar fi constatat încălcarea de către bancă a legislației malteze privind combaterea spălării banilor; întrucât procesul de acordare a licenței băncii Pilatus Bank a durat mai puțin decât timpul mediu necesar pentru a asigura conformitatea cu standardele prevăzute de Directiva privind cerințele de capital;

| U. | întrucât șeful FIAU și comisarul de poliție, poziții ocupate direct de către guvern, au demisionat la scurt timp după finalizarea acestor rapoarte; întrucât poliția nu a inițiat nicio anchetă cu privire la aceste acuzații grave de spălare a banilor aduse la adresa unor persoane expuse politic, printre care un membru al guvernului; întrucât magistrații au fost numiți în cazurile menționate mai sus; întrucât doi membri ai personalului FIAU au fost concediați în urma dezvăluirii în presă a rapoartelor FIAU; |
| --- | --- |

U.

întrucât șeful FIAU și comisarul de poliție, poziții ocupate direct de către guvern, au demisionat la scurt timp după finalizarea acestor rapoarte; întrucât poliția nu a inițiat nicio anchetă cu privire la aceste acuzații grave de spălare a banilor aduse la adresa unor persoane expuse politic, printre care un membru al guvernului; întrucât magistrații au fost numiți în cazurile menționate mai sus; întrucât doi membri ai personalului FIAU au fost concediați în urma dezvăluirii în presă a rapoartelor FIAU;

| V. | întrucât Comisia Europeană a fost informată cu privire la aceste acuzații cel târziu în iunie 2017, solicitându-i-se să realizeze cercetări suplimentare cu privire la Malta și la respectarea și punerea în aplicare adecvată de către aceasta a celei de a treia Directive privind combaterea spălării banilor și a Directivei privind cerințele de capital; |
| --- | --- |

V.

întrucât Comisia Europeană a fost informată cu privire la aceste acuzații cel târziu în iunie 2017, solicitându-i-se să realizeze cercetări suplimentare cu privire la Malta și la respectarea și punerea în aplicare adecvată de către aceasta a celei de a treia Directive privind combaterea spălării banilor și a Directivei privind cerințele de capital;

| W. | întrucât cetățenia UE constituie una dintre cele mai mari realizări ale UE și întrucât, conform tratatelor, chestiunile referitoare la reședință și la cetățenie intră exclusiv în competența statelor membre; întrucât UE are competența de a monitoriza practicile anticorupție ale statelor membre; |
| --- | --- |

W.

întrucât cetățenia UE constituie una dintre cele mai mari realizări ale UE și întrucât, conform tratatelor, chestiunile referitoare la reședință și la cetățenie intră exclusiv în competența statelor membre; întrucât UE are competența de a monitoriza practicile anticorupție ale statelor membre;

| X. | întrucât, potrivit jurisprudenței consacrate a Curții de Justiție a Uniunii Europene, este la latitudinea fiecărui stat membru să stabilească, luând în considerare în mod adecvat dreptul Uniunii, condițiile pentru dobândirea și pierderea cetățeniei sale; întrucât, de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Maastricht, acordarea cetățeniei unui stat membru înseamnă, de asemenea, acordarea cetățeniei UE, care este însoțită de drepturi suplimentare solide, ceea ce înseamnă că deciziile de naturalizare pronunțate de un stat membru au consecințe asupra celorlalte state membri și asupra UE; |
| --- | --- |

X.

întrucât, potrivit jurisprudenței consacrate a Curții de Justiție a Uniunii Europene, este la latitudinea fiecărui stat membru să stabilească, luând în considerare în mod adecvat dreptul Uniunii, condițiile pentru dobândirea și pierderea cetățeniei sale; întrucât, de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Maastricht, acordarea cetățeniei unui stat membru înseamnă, de asemenea, acordarea cetățeniei UE, care este însoțită de drepturi suplimentare solide, ceea ce înseamnă că deciziile de naturalizare pronunțate de un stat membru au consecințe asupra celorlalte state membri și asupra UE;

| Y. | întrucât guvernul maltez a creat în 2014 un Program pentru investitorii individuali, prin cetățenia malteză și a UE este vândută resortisanților țărilor terțe la prețul de 650 000 EUR; întrucât lista persoanelor care au primit cetățenia pe această cale rămâne neclară deoarece, pe lista cu cetățenii naturalizați publicată, nu se indică modalitatea de obținere a cetățeniei; întrucât un raport al FIAU din 2016 care a fost dezvăluit a generat preocupări cu privire la posibila corupție în administrarea acestui program; |
| --- | --- |

Y.

întrucât guvernul maltez a creat în 2014 un Program pentru investitorii individuali, prin cetățenia malteză și a UE este vândută resortisanților țărilor terțe la prețul de 650 000 EUR; întrucât lista persoanelor care au primit cetățenia pe această cale rămâne neclară deoarece, pe lista cu cetățenii naturalizați publicată, nu se indică modalitatea de obținere a cetățeniei; întrucât un raport al FIAU din 2016 care a fost dezvăluit a generat preocupări cu privire la posibila corupție în administrarea acestui program;

| Z. | întrucât guvernul a însărcinat cu gestionarea acestui Program pentru investitorii individuali compania Nexia BT, un intermediar care, potrivit Panama Papers, a inițiat fiducii și societăți offshore pentru persoane expuse politic din Malta, printre care un membru al guvernului; întrucât, potrivit Panama Papers, Nexia BT nu a respectat obligația de diligență în ceea ce privește furnizarea tuturor informațiilor necesare pentru identificarea beneficiarului real; |
| --- | --- |

Z.

întrucât guvernul a însărcinat cu gestionarea acestui Program pentru investitorii individuali compania Nexia BT, un intermediar care, potrivit Panama Papers, a inițiat fiducii și societăți offshore pentru persoane expuse politic din Malta, printre care un membru al guvernului; întrucât, potrivit Panama Papers, Nexia BT nu a respectat obligația de diligență în ceea ce privește furnizarea tuturor informațiilor necesare pentru identificarea beneficiarului real;

| AA. | întrucât raportul „De la suspiciune la acțiune – creșterea impactului operațional al informațiilor financiare” (From suspicion to action – converting financial intelligence into greater operational impact) elaborat de Grupul de informații financiare al Europol subliniază faptul că anumite părți, printre care organizații criminale, au abuzat de anumite aspecte legate de industriile din Malta bazate pe internet pentru a spăla produsele infracțiunii; întrucât acest lucru nu are trebui interpretat ca fiind un fenomen întâlnit în industrie în ansamblul său, |
| --- | --- |

AA.

întrucât raportul „De la suspiciune la acțiune – creșterea impactului operațional al informațiilor financiare” (From suspicion to action – converting financial intelligence into greater operational impact) elaborat de Grupul de informații financiare al Europol subliniază faptul că anumite părți, printre care organizații criminale, au abuzat de anumite aspecte legate de industriile din Malta bazate pe internet pentru a spăla produsele infracțiunii; întrucât acest lucru nu are trebui interpretat ca fiind un fenomen întâlnit în industrie în ansamblul său,

| 1. | condamnă cu fermitate asasinarea jurnalistei Daphne Caruana Galizia și invită guvernul maltez să aloce toate resursele necesare pentru a aduce autorii acestei crime în fața justiției; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită o anchetă internațională independentă privind asasinarea jurnalistei Daphne Caruana Galizia; recunoaște demersurile autorităților malteze, care au invitat organismele internaționale de aplicare a legii, inclusiv Biroul Federal de Investigații al SUA, și specialiști criminaliști din Țările de Jos să participe la această anchetă; solicită implicarea deplină a Europol în cadrul anchetei pe întreaga perioadă de desfășurare a acesteia; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ia act de faptul că protecția jurnaliștilor de investigație și a denunțătorilor este în interesul vital al societății; invită autoritățile malteze și toate statele membre ale UE să asigure protejarea siguranței personale și a mijloacelor de trai ale jurnaliștilor și denunțătorilor; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită Conferinței președinților să instituie „Premiul european Daphne Caruana Galizia pentru jurnalismul de investigație”, care să se acorde anual pentru activități remarcabile în domeniul jurnalismului de investigație în Europa; |
| --- | --- |

4.

| 5. | regretă faptul că situația din Malta din ultimii ani a condus la îngrijorări serioase cu privire la statul de drept, democrație și drepturile fundamentale, inclusiv libertatea presei și independența poliției și a sistemului judiciar; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită Comisia să inițieze un dialog cu guvernul maltez cu privire la funcționarea statului de drept în Malta și să asigure respectarea valorilor europene; invită Comisia să mențină Parlamentul pe deplin informat cu privire la evaluările sale; reiterează necesitatea unui proces regulat de monitorizare și de dialog cu participarea tuturor statelor membre, în scopul protejării valorilor fundamentale ale UE, și anume democrația, drepturile fundamentale și statul de drept, proces care să implice Consiliul, Comisia și Parlamentul, astfel cum s-a propus în Rezoluția Parlamentului din 25 octombrie 2016 conținând recomandări adresate Comisiei referitoare la crearea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (Pactul UE pentru DSF); |
| --- | --- |

6.

| 7. | regretă faptul că mai multe acuzații grave de corupție și de încălcare a obligațiilor privind combaterea spălării banilor și supravegherea bancară nu au fost investigate de poliție în Malta, ceea ce reprezintă o amenințare la adresa statului de drept în acest stat membru; recunoaște că există mai multe anchete judiciare în curs cu privire la unele dintre aceste acuzații; regretă în special faptul că, în Malta, nu a existat până în prezent nicio anchetă de poliție cu privire la dezvăluirile Panama Papers și privind persoanele expuse politic din rapoartele FIAU făcute publice și ia act de faptul că unele dintre persoanele al căror nume apare în rapoartele FIAU rămân în continuare în guvern; invită comisarul de poliție din Malta să deschidă o astfel de anchetă; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ia act de observațiile președintelui Curții Supreme din Malta în ceea ce privește statul de drept și susține afirmația acestuia potrivit căreia, fără aplicarea corespunzătoare a legii, statul de drept nu poate fi garantat în Malta (9); |
| --- | --- |

8.

| 9. | își exprimă îngrijorarea cu privire la raportul elaborat de Comisia PANA în urma vizitei sale în Malta, în care se afirmă că instituțiile publice responsabile cu asigurarea conformității și cu chestiunile referitoare la fraudă și la infracțiunile financiare sunt extrem de politizate; |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită Comisiei să verifice dacă Malta respectă cea de a treia DCSB și Directiva privind cerințele de capital; ia act de faptul că Malta este unul dintre statele membre împotriva cărora Comisia a inițiat acțiuni de constatare a neîndeplinirii obligațiilor pentru netranspunerea celei de a patra DCSB până la termenul-limită de 26 iunie 2017; recunoaște că această transpunere este în curs; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită autoritățile malteze să participe la activitatea desfășurată de EPPO, pentru a coopera cu celelalte state membre participante în vederea combaterii fraudei la nivelul UE și a celorlalte infracțiuni care afectează interesele financiare ale Uniunii; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită autoritățile de supraveghere și autoritățile judiciare malteze să ancheteze procesul de acordare a licenței băncii Pilatus Bank, în special în ceea ce privește îndeplinirea condițiilor de onorabilitate și de capacitate profesională impuse organismelor de conducere ale instituțiilor financiare, astfel cum se menționează în Directiva privind cerințele de capital, și să verifice conformitatea Nexia BT cu DCSB; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reiterează preocuparea exprimată în mod frecvent de deputații din Parlamentul European cu privire la cetățenia acordată prin programe de investiții în general, inclusiv în Malta și în alte state membre ale UE; invită Malta să indice în mod clar persoanele care au cumpărat un pașaport maltez și toate drepturile care decurg din acesta și să precizeze garanțiile instituite pentru a se asigura că toți acești noi cetățeni au petrecut cu adevărat un an în Malta înainte de achiziționarea pașaportului; invită Comisia să monitorizeze acest tip de programe de cetățenie din statele membre, deoarece acestea din urmă trebuie să țină seama în mod corespunzător de dreptul Uniunii atunci când își exercită competențele în domeniul cetățeniei; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită Malta și toate celelalte state membre să garanteze că se acordă prioritate luptei împotriva evaziunii fiscale și că acestei cauze îi sunt alocate toate resursele necesare; |
| --- | --- |

14.

| 15. | regretă decizia Comisiei de a nu publica Raportul UE privind combaterea corupției în 2017; |
| --- | --- |

15.

| 16. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului Europei, precum și Președintelui Republicii Poloniei. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  JO C 482, 23.12.2016, p. 117.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0409.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0402.

(4)  Nenadic, Iva, 2016 „Instrumentul de monitorizare al pluralismului mass-mediei pe 2016 – Monitorizarea riscurilor pentru pluralismul mass-media în UE și în afara UE. Raport de țară: Malta” Centrul pentru pluralism și libertate în mass-media. Poate fi descărcat la adresa http://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2016-results/malta/

(5)  A se vedea https://rsf.org/en/malta.

(6)  Guvernul Maltei, o lege intitulată „UN ACT care prevede actualizarea reglementărilor privind mass-media și defăimarea și chestiunile indirecte sau auxiliare legate de acestea”, articolul 26 alineatul (6). A se vedea http://justiceservices.gov.mt/DownloadDocument.aspx?app=lp&itemid=28292&l=1.

(7)  A se vedea http://www.justiceservices.gov.mt/DownloadDocument.aspx?app=lp&itemid=25151&l=1.

(8)  Legea nr. XLIV din 2016, articolul 5 alineatul (96A) http://www.justiceservices.gov.mt/DownloadDocument.aspx?app=lp&itemid=27835&l=1

(9)  http://www.independent.com.mt/articles/2017-10-02/local-news/Chief-Justice-boldly-speaks-out-about-rule-of-law-need-for-proper-law-enforcement-6736179695

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/34 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/34

---

P8_TA(2017)0439

Negocierile multilaterale în vederea celei de-a 11-a ediții a Conferinței ministeriale a OMC

Rezoluția Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 referitoare la negocierile multilaterale în vederea celei de a 11-a Conferințe ministeriale a OMC de la Buenos Aires, 10-13 decembrie 2017 (2017/2861(RSP))

(2018/C 356/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Declarația ministerială de la Doha a Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) din 14 noiembrie 2001 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ministerială de la Doha a Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) din 14 noiembrie 2001 (1),

| — | având în vedere Declarația ministerială de la Hong Kong a OMC din 18 decembrie 2005 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ministerială de la Hong Kong a OMC din 18 decembrie 2005 (2),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Agenda de dezvoltare de la Doha (ADD), în special cea din 9 octombrie 2008 (3), cea din 16 decembrie 2009 (4), cea din 14 septembrie 2011 (5), cea din 21 noiembrie 2013 (6) și cea din 26 noiembrie 2015 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind Agenda de dezvoltare de la Doha (ADD), în special cea din 9 octombrie 2008 (3), cea din 16 decembrie 2009 (4), cea din 14 septembrie 2011 (5), cea din 21 noiembrie 2013 (6) și cea din 26 noiembrie 2015 (7),

| — | având în vedere rezultatele celei de a 9-a Conferințe ministeriale, organizate în luna decembrie 2013, în Bali și în special acordul privind facilitarea comerțului (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele celei de a 9-a Conferințe ministeriale, organizate în luna decembrie 2013, în Bali și în special acordul privind facilitarea comerțului (8),

| — | având în vedere rezultatele celei de a 10-a Conferințe ministeriale, organizate în luna decembrie 2015, în Nairobi și Declarația ministerială adoptată la 19 decembrie 2015 (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele celei de a 10-a Conferințe ministeriale, organizate în luna decembrie 2015, în Nairobi și Declarația ministerială adoptată la 19 decembrie 2015 (9),

| — | având în vedere Documentul final adoptat prin consens la 14 iunie 2016 în contextul sesiunii anuale a Conferinței Parlamentare privind OMC de la Geneva (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Documentul final adoptat prin consens la 14 iunie 2016 în contextul sesiunii anuale a Conferinței Parlamentare privind OMC de la Geneva (10),

| — | având în vedere obiectivele ONU de dezvoltare durabilă (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele ONU de dezvoltare durabilă (11),

| — | având în vedere cea de-a șasea examinare globală a sistemului de ajutor pentru comerț, care a avut loc la Geneva, între 11 și 13 iulie 2017 (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a șasea examinare globală a sistemului de ajutor pentru comerț, care a avut loc la Geneva, între 11 și 13 iulie 2017 (12),

| — | având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât OMC a jucat, de la înființarea sa, un rol central în consolidarea multilateralismului, promovarea unei ordini economice mondiale incluzive și favorizarea unui sistem comercial multilateral deschis, nediscriminatoriu și bazat pe norme; întrucât Runda de la Doha a fost lansată în 2001 având ca obiective crearea de noi oportunități comerciale, consolidarea normelor comerciale multilaterale și soluționarea dezechilibrelor actuale ale sistemului comercial, punând în centrul negocierilor nevoile și interesele țărilor în curs de dezvoltare și în special ale țărilor cel mai puțin dezvoltate; |
| --- | --- |

A.

întrucât OMC a jucat, de la înființarea sa, un rol central în consolidarea multilateralismului, promovarea unei ordini economice mondiale incluzive și favorizarea unui sistem comercial multilateral deschis, nediscriminatoriu și bazat pe norme; întrucât Runda de la Doha a fost lansată în 2001 având ca obiective crearea de noi oportunități comerciale, consolidarea normelor comerciale multilaterale și soluționarea dezechilibrelor actuale ale sistemului comercial, punând în centrul negocierilor nevoile și interesele țărilor în curs de dezvoltare și în special ale țărilor cel mai puțin dezvoltate;

| B. | întrucât UE a susținut în mod consecvent o abordare multilaterală solidă a comerțului, bazată pe norme, dar a recunoscut totodată faptul că abordările complementare, cum ar fi acordurile bilaterale, regionale și multilaterale pot, de asemenea, contribui la deschiderea comerțului și dezvoltarea economică, în special prin deblocarea liberalizării și îmbunătățirea normelor și a disciplinei în domeniile de politică abordate mai puțin atent de OMC și pot sprijini sistemul multilateral, cu condiția ca respectivele acorduri să fie compatibile cu normele OMC, să se bazeze pe norme comune și să creeze condițiile pentru o posibilă abordare multilaterală în viitor; |
| --- | --- |

B.

întrucât UE a susținut în mod consecvent o abordare multilaterală solidă a comerțului, bazată pe norme, dar a recunoscut totodată faptul că abordările complementare, cum ar fi acordurile bilaterale, regionale și multilaterale pot, de asemenea, contribui la deschiderea comerțului și dezvoltarea economică, în special prin deblocarea liberalizării și îmbunătățirea normelor și a disciplinei în domeniile de politică abordate mai puțin atent de OMC și pot sprijini sistemul multilateral, cu condiția ca respectivele acorduri să fie compatibile cu normele OMC, să se bazeze pe norme comune și să creeze condițiile pentru o posibilă abordare multilaterală în viitor;

| C. | întrucât rezultatele celei de a 9-a Conferințe ministeriale din 2013 au fost de o importanță sistemică și, în special, încheierea unui acord privind facilitarea comerțului, cel mai important acord comercial multilateral încheiat de la instituirea OMC în 1995; |
| --- | --- |

C.

întrucât rezultatele celei de a 9-a Conferințe ministeriale din 2013 au fost de o importanță sistemică și, în special, încheierea unui acord privind facilitarea comerțului, cel mai important acord comercial multilateral încheiat de la instituirea OMC în 1995;

| D. | întrucât anumiți membri ai OMC încearcă să submineze modelul actual de soluționare a litigiilor comerciale internaționale; întrucât Organul de apel al OMC se apropie de numărul minim de judecători care îi este necesar pentru a funcționa; întrucât, recent, SUA au respins propunerile din partea UE și a anumitor țări din America Latină de a porni un proces de selecție pentru a ocupa numărul tot mai mare de posturi vacante; întrucât acest blocaj, care a lăsat deja două din cele șapte locuri ale Organului de apel vacante, ar putea duce la prăbușirea unui sistem care este esențial pentru gestionarea conflictelor dintre cei mai puternici parteneri comerciali ai lumii; |
| --- | --- |

D.

întrucât anumiți membri ai OMC încearcă să submineze modelul actual de soluționare a litigiilor comerciale internaționale; întrucât Organul de apel al OMC se apropie de numărul minim de judecători care îi este necesar pentru a funcționa; întrucât, recent, SUA au respins propunerile din partea UE și a anumitor țări din America Latină de a porni un proces de selecție pentru a ocupa numărul tot mai mare de posturi vacante; întrucât acest blocaj, care a lăsat deja două din cele șapte locuri ale Organului de apel vacante, ar putea duce la prăbușirea unui sistem care este esențial pentru gestionarea conflictelor dintre cei mai puternici parteneri comerciali ai lumii;

| E. | întrucât rezultatele obținute la cea de-a 10-a Conferință ministerială din 2015 au fost, de asemenea, de o importanță majoră, cu o serie de șase decizii ministeriale cu privire la agricultură, bumbac și aspecte legate de țările cel mai puțin dezvoltate, inclusiv un angajament de a elimina subvențiile la export pentru exporturile agricole, probabil cel mai important rezultat privind agricultura înregistrat vreodată în cadrul OMC; |
| --- | --- |

E.

întrucât rezultatele obținute la cea de-a 10-a Conferință ministerială din 2015 au fost, de asemenea, de o importanță majoră, cu o serie de șase decizii ministeriale cu privire la agricultură, bumbac și aspecte legate de țările cel mai puțin dezvoltate, inclusiv un angajament de a elimina subvențiile la export pentru exporturile agricole, probabil cel mai important rezultat privind agricultura înregistrat vreodată în cadrul OMC;

| F. | întrucât discuțiile recente privind modul în care se pot înregistra progrese în ceea ce privește Agenda de dezvoltare de la Doha (ADD) au arătat în mod clar că există puncte de vedere diferite între membrii OMC în ceea ce privește modul în care să continue negocierile, fapt care demonstrează că o revizuire a nivelului de ambiție este necesară pentru a ajunge în mod realist la rezultate în toate domeniile de negociere, iar această revizuire trebuie să ia pe deplin în considerare realitatea climatului comercial actual; |
| --- | --- |

F.

întrucât discuțiile recente privind modul în care se pot înregistra progrese în ceea ce privește Agenda de dezvoltare de la Doha (ADD) au arătat în mod clar că există puncte de vedere diferite între membrii OMC în ceea ce privește modul în care să continue negocierile, fapt care demonstrează că o revizuire a nivelului de ambiție este necesară pentru a ajunge în mod realist la rezultate în toate domeniile de negociere, iar această revizuire trebuie să ia pe deplin în considerare realitatea climatului comercial actual;

| G. | întrucât transformarea digitală a economiei deschide noi canale comerciale, facilitând participarea întreprinderilor mici și mijlocii la comerțul mondial, prin intermediul comerțului electronic; întrucât acest lucru este considerat din ce în ce mai mult un domeniu în care OMC ar putea juca un rol important; |
| --- | --- |

G.

întrucât transformarea digitală a economiei deschide noi canale comerciale, facilitând participarea întreprinderilor mici și mijlocii la comerțul mondial, prin intermediul comerțului electronic; întrucât acest lucru este considerat din ce în ce mai mult un domeniu în care OMC ar putea juca un rol important;

| H. | întrucât cea de-a 11-a Conferință ministerială a OMC (CM11) va avea loc la Buenos Aires, în Argentina, în perioada 10-13 decembrie 2017, |
| --- | --- |

H.

întrucât cea de-a 11-a Conferință ministerială a OMC (CM11) va avea loc la Buenos Aires, în Argentina, în perioada 10-13 decembrie 2017,

| 1. | își reiterează angajamentul deplin față de valorile durabile ale abordării multilaterale și solicită o agendă comercială bazată pe un comerț liber, echitabil și bazat pe norme, în beneficiul tuturor, care să sprijine agenda de dezvoltare durabilă acordând importanță în primul rând drepturilor sociale, legate de mediu și drepturilor omului și asigurându-se că normele convenite la nivel multilateral și armonizate se aplică tuturor în mod uniform; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază nevoia de a continua pe baza rezultatelor convenite în cadrul celei de-a noua și celei de-a zecea Conferințe ministeriale pentru a face și garanta progrese semnificative la CM11 de la Buenos Aires din decembrie 2017, vizând menținerea și consolidarea arhitecturii comerciale multilaterale; subliniază că, în ciuda acestui lucru, părțile ar trebui să urmărească noi obiective de politică în domenii precum comerțul digital și facilitarea investițiilor; |
| --- | --- |

2.

| 3. | îndeamnă toate țările membre ale OMC să profite de dinamica creată prin progresele recente, având în vedere obiectivul strategic al consolidării sistemului comercial multilateral și necesitatea de a consolida OMC ca centru al negocierilor comerciale, recunoscând în același timp că sunt necesare noi abordări pentru a face față provocărilor actuale; recunoaște că flexibilitatea, deschiderea, caracterul integrator și angajamentul politic vor fi esențiale pentru realizarea de progrese globale, echilibrate și realiste privind aspectele rămase nesoluționate din cadrul ADD; consideră că, de la lansarea Rundei de la Doha în 2001, lumea s-a schimbat dramatic din punct de vedere economic, politic și tehnologic, și că noile provocări, cum ar fi comerțul electronic, comerțul digital, transparența investițiilor, subvențiile și supracapacitatea, lanțurile valorice globale, achizițiile publice, reglementarea internă a serviciilor, microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii și o mai mare compatibilitate între agenda comercială și cele în domeniul muncii și al mediului care se situează în afara domeniului de aplicare al ADD, trebuie să fie dezbătute, iar acest lucru se poate realiza fără a aduce atingere aspectelor restante privind ADD; subliniază nevoia de a permite țărilor în curs de dezvoltare să găsească metode proprii pentru a asigura în continuare șanse egale în aceste noi sectoare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază importanța funcționării OMC ca un forum eficient și eficace de negociere cu privire la toate chestiunile de interes pentru membrii săi și ca această organizație să ofere o platformă de dezbatere deschisă cu privire la chestiuni legate de comerțul la nivel mondial; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază necesitatea de a se merge la Buenos Aires cu propuneri de text foarte avansate pentru a asigura în mai mare măsură transparența și caracterul incluziv al negocierilor comerciale, dat fiind faptul că Conferința ministerială ar trebui să fie foarte bine pregătită prin negocieri la nivel de comisii; salută, în acest sens, negocierile avansate privind aspecte precum subvențiile pentru pescuit, ca modalitate de combatere a pescuitului excesiv și a pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat; |
| --- | --- |

5.

| 6. | ia act de propunerile prezentate cu privire la sprijinul intern acordat agriculturii, inclusiv propunerea comună din partea UE și a Braziliei; consideră că impulsionarea dezbaterii în acest domeniu ar putea reprezenta un rezultat esențial la CM 11; reiterează, în acest context, necesitatea de a găsi o soluție permanentă privind deținerea de stocuri publice în scopul securității alimentare, sprijinul pentru bumbac și subvențiile, în conformitate cu Decizia ministerială de la Nairobi; subliniază că negocierile cu privire la acest subiect și eventualul lor rezultat nu ar trebui să prevaleze asupra discuțiilor privind viitorul politicii agricole comune; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reafirmă importanța realizării de progrese în cadrul negocierilor și a obținerii de rezultate cu privire la alte chestiuni menționate de către membri, inclusiv: reglementarea internă în domeniul serviciilor, comerțul electronic, facilitarea investițiilor, subvențiile orizontale și îmbunătățirea transparenței și a bunei practici de reglementare în beneficiul IMM-urilor; |
| --- | --- |

7.

| 8. | consideră că rezultatul Conferinței ministeriale din 2017 ar trebui să recunoască în mod clar importanța obiectivelor de dezvoltare durabilă pentru 2030 și a angajamentelor din cadrul Acordului de la Paris în combaterea schimbărilor climatice, precum și rolul pe care îl poate juca comerțul în îndeplinirea lor și că va trebui să definească măsuri concrete care trebuie luate în acest sens, dat fiind faptul că standardele globale și cadrul multilateral sunt benefice pentru comerțul mondial; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reafirmă legăturile dintre egalitatea de gen și dezvoltarea favorabilă incluziunii, subliniind că capacitarea femeilor este esențială pentru eradicarea sărăciei și că eliminarea barierelor din calea participării femeilor în cadrul schimburilor comerciale este esențială pentru dezvoltarea economică; recunoaște necesitatea de a dezvolta intervenții care abordează gama de bariere care limitează oportunitățile pentru femei în economie; invită membrii OMC să includă un program de lucru care să asigure faptul că politica comercială care ține seama de aspectele legate de gen figurează printre rezultatele Conferinței ministeriale din 2017; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atrage atenția asupra celei de-a șasea revizuiri a programului Ajutor pentru comerț, care a avut loc în iulie 2017 la Geneva, intitulată „promovarea comerțului, a incluziunii și a conectivității pentru dezvoltarea durabilă”, care s-a axat, printre altele, asupra necesității de a elimina decalajul digital; |
| --- | --- |

10.

| 11. | susține opinia conform căreia acest lucru ar trebui să fie transpus în acțiuni concrete în vederea facilitării comerțului electronic și pentru a transforma oportunitățile oferite de sectorul digital în realități comerciale; subliniază că o mai bună conectivitate oferă mai multe oportunități de afaceri, făcând accesul la piețe mai ușor și mai puțin costisitor și pentru oamenii de afaceri din cadrul microîntreprinderilor și al întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) din țările în curs de dezvoltare; observă, în acest sens, că investițiile în infrastructură rămân o provocare cheie și că este esențial să se realizeze progrese în acest domeniu; invită, prin urmare, membrii OMC să promoveze investițiile în infrastructură, încurajând, printre alte inițiative, parteneriatele public-privat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază că este important să se discute posibile răspunsuri oferite de politica comercială la fenomenul din ce în ce mai extins al servitizării în domeniul comerțului cu mărfuri (așa-numitul „mod 5”); |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Comisia să își continue eforturile de dezvoltare a unui set de norme de conduită multilaterale obligatorii privind comerțul electronic în cadrul OMC; sprijină comunicarea UE intitulată „Un mediu pentru facilitarea tranzacțiilor online” prezentată membrilor Consiliului pentru comerțul cu servicii în iunie 2017, care prevede un set de principii comune atât de necesar și apărut la timp, referitor la protecția consumatorilor, mesajele nesolicitate, serviciile de autentificare și de asigurare a încrederii și contractele electronice, care ar spori încrederea consumatorilor în mediul online și ar crea un mediu favorabil pentru comerțul digital; |
| --- | --- |

13.

| 14. | încurajează reluarea negocierilor comerciale multilaterale cu privire la Acordul privind bunurile de mediu; |
| --- | --- |

14.

| 15. | salută intrarea în vigoare a Acordului de facilitare a comerțului la 22 februarie 2017; consideră că acest acord va aduce beneficii semnificative pentru toți membrii OMC, mai ales pentru țările în curs de dezvoltare și pentru operatorii economici relevanți, prin creșterea transparenței și a securității juridice și prin reducerea costurilor administrative și a duratei procedurilor vamale; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază faptul că este important ca toți membrii OMC să pună în aplicare deciziile luate atât la Nairobi, cât și la Bali, inclusiv crearea de oportunități noi de export pentru furnizorii de servicii din țările cel mai puțin dezvoltate în temeiul derogării în domeniul serviciilor pentru țările cel mai puțin dezvoltate și al simplificării normelor care reglementează regulile de origine; ia act de interesul tot mai mare în rândul membrilor OMC cu privire la un acord de facilitare a serviciilor; solicită depunerea unor eforturi sporite la nivel multilateral pentru simplificarea și armonizarea semnificativă a regulilor de origine; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază importanța esențială a OMC pentru un sistem comercial bazat pe norme și consideră că există o nevoie acută de garantare a punerii în aplicare a hotărârilor sale, a respectării angajamentelor obligatorii și a soluționării litigiilor comerciale și subliniază contribuția sa unică la promovarea unei mai mari transparențe și a evaluării inter pares, în special prin Mecanismul de examinare a politicilor comerciale (TPRM); își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că mai multe posturi din organul de apel rămân vacante, fapt ce limitează în mod sever activitatea acestui organ esențial, amenințând să submineze funcționarea actuală și corespunzătoare a mecanismului de soluționare a litigiilor și insistă asupra adoptării unei decizii rapide cu privire la ocuparea acestor posturi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că este necesară o declarație finală a CM11, în care membrii ar putea să precizeze noile domenii și pe cele cuprinse în agenda Rundei de la Doha în privința cărora vor începe și vor continua să negocieze; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită Comisia și Consiliul să se asigure că Parlamentul va continua să fie implicat îndeaproape în pregătirea CM11, va fi ținut la curent cu promptitudine și va fi consultat pe perioada Conferinței ministeriale din 2017; invită Comisia să prezinte în continuare argumente altor membri OMC pentru creșterea importanței dimensiunii parlamentare a OMC; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită statele membre ale OMC să asigure legitimitatea democratică și transparența prin consolidarea dimensiunii parlamentare a OMC; în acest sens, subliniază că trebuie să se garanteze că parlamentarii au un acces mai bun la negocierile comerciale, că sunt implicați în formularea și punerea în aplicare a deciziilor OMC și că politicile comerciale sunt supuse unui control corespunzător în interesul cetățenilor; |
| --- | --- |

20.

| 21. | regretă că mini-conferința ministerială din 9 și 10 octombrie 2017 de la Marrakesh nu a condus la un progres semnificativ în vederea CM11; invită toate părțile să își asume pe deplin propriile responsabilități și să transforme voința care reiese din declarațiile politice în acțiuni concrete în cadrul negocierilor, pentru a obține un rezultat pozitiv al CM 11 de la Buenos Aires și a crea o bază solidă pentru acțiunile și deciziile viitoare după Conferința ministerială din 2017; |
| --- | --- |

21.

| 22. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Directorului General al OMC. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  Declarația ministerială de la Doha WT/MIN(01)/DEC/1 din 14 noiembrie 2001

https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/min01_e/mindecl_e.htm

(2)  Declarația ministerială de la Hong Kong WT/MIN(05)/DEC din 18 decembrie 2005

https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/min05_e/final_text_e.htm

(3)  JO C 9 E, 15.1.2010, p. 31.

(4)  JO C 286 E, 22.10.2010, p. 1.

(5)  JO C 51 E, 22.2.2013, p. 84.

(6)  JO C 436, 24.11.2016, p. 6.

(7)  JO C 366, 27.10.2017, p. 140.

(8)  Declarația ministerială de la Bali WT/MIN(13)/DEC din 7 decembrie 2013

https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc9_e/balideclaration_e.htm

(9)  Declarația ministerială de la Nairobi WT/MIN(15)/DEC din 19 decembrie 2015

https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc10_e/nairobipackage_e.htm

(10)  http://www.ipu.org/splz-e/trade16/outcome.pdf

(11)  http://www.un.org/sustainabledevelopment/sustainable-development-goals/

(12)  https://www.wto.org/english/tratop_e/devel_e/a4t_e/gr17_e/gr17programme_e.htm

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/38 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/38

---

P8_TA(2017)0441

Planul de acțiune pentru natură, cetățeni și economie

Rezoluția Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 referitoare la Planul de acțiune pentru natură, cetățeni și economie (2017/2819(RSP))

(2018/C 356/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Un plan de acțiune pentru natură, cetățeni și economie” (COM(2017)0198), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Un plan de acțiune pentru natură, cetățeni și economie” (COM(2017)0198),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 2 februarie 2016 referitoare la evaluarea la jumătatea perioadei a Strategiei UE în domeniul biodiversității (1); |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 2 februarie 2016 referitoare la evaluarea la jumătatea perioadei a Strategiei UE în domeniul biodiversității (1);

| — | având în vedere Verificarea adecvării legislației UE privind natura (Directiva privind păsările și Directiva privind habitatele) (SWD(2016)0472), |
| --- | --- |

—

având în vedere Verificarea adecvării legislației UE privind natura (Directiva privind păsările și Directiva privind habitatele) (SWD(2016)0472),

| — | având în vedere Raportul special al Curții de Conturi Europene intitulat „Sunt necesare eforturi suplimentare pentru ca implementarea rețelei Natura 2000 să permită valorificarea la maximum a întregului său potențial”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special al Curții de Conturi Europene intitulat „Sunt necesare eforturi suplimentare pentru ca implementarea rețelei Natura 2000 să permită valorificarea la maximum a întregului său potențial”,

| — | având în vedere raportul Comisiei intitulat „Raport în conformitate cu Directiva privind habitatele și cu Directiva privind păsările pentru perioada 2007-2012: starea naturii în Uniunea Europeană”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei intitulat „Raport în conformitate cu Directiva privind habitatele și cu Directiva privind păsările pentru perioada 2007-2012: starea naturii în Uniunea Europeană”,

| — | având în vedere statisticile Eurostat privind biodiversitatea din noiembrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere statisticile Eurostat privind biodiversitatea din noiembrie 2016,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 19 iunie 2017 privind Planul de acțiune al UE pentru natură, cetățeni și economie (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 19 iunie 2017 privind Planul de acțiune al UE pentru natură, cetățeni și economie (2),

| — | având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la un plan de acțiune pentru natură, cetățeni și economie (O-000067/2017 – B8-0608/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea adresată Comisiei referitoare la un plan de acțiune pentru natură, cetățeni și economie (O-000067/2017 – B8-0608/2017),

| — | având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât numai aproximativ jumătate din speciile de păsări protejate și un număr mai mic din alte specii și habitate protejate din Uniune au, în prezent, un bun stadiu de conservare și întrucât doar 50 % din toate siturile Natura 2000 au planuri de gestionare ce conțin obiective și măsuri de conservare; |
| --- | --- |

A.

întrucât numai aproximativ jumătate din speciile de păsări protejate și un număr mai mic din alte specii și habitate protejate din Uniune au, în prezent, un bun stadiu de conservare și întrucât doar 50 % din toate siturile Natura 2000 au planuri de gestionare ce conțin obiective și măsuri de conservare;

| B. | întrucât directivele privind natura au un rol important de jucat în atingerea obiectivelor Planului strategic pentru biodiversitate 2011-2020 al Convenției privind diversitatea biologică (CDB), ale Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă și ale Acordului de la Paris privind schimbările climatice; |
| --- | --- |

B.

întrucât directivele privind natura au un rol important de jucat în atingerea obiectivelor Planului strategic pentru biodiversitate 2011-2020 al Convenției privind diversitatea biologică (CDB), ale Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă și ale Acordului de la Paris privind schimbările climatice;

| C. | întrucât în evaluarea Agenției Europene de Mediu intitulată „Starea naturii în UE în 2015” se afirmă că principalele presiuni și amenințări semnalate de statele membre sunt agricultura și modificarea condițiilor naturale pentru ecosistemele terestre, pe de o parte, și utilizarea resurselor vii (pescuitul) și poluarea pentru ecosistemelor marine, pe de altă parte; întrucât toate aceste activități umane au un puternic impact negativ asupra naturii; |
| --- | --- |

C.

întrucât în evaluarea Agenției Europene de Mediu intitulată „Starea naturii în UE în 2015” se afirmă că principalele presiuni și amenințări semnalate de statele membre sunt agricultura și modificarea condițiilor naturale pentru ecosistemele terestre, pe de o parte, și utilizarea resurselor vii (pescuitul) și poluarea pentru ecosistemelor marine, pe de altă parte; întrucât toate aceste activități umane au un puternic impact negativ asupra naturii;

| D. | întrucât statisticile Eurostat privind biodiversitatea pentru anul 2016 indică un declin global al tuturor celor 167 de specii comune de păsări din UE în perioada 1990-2014 (3); |
| --- | --- |

D.

întrucât statisticile Eurostat privind biodiversitatea pentru anul 2016 indică un declin global al tuturor celor 167 de specii comune de păsări din UE în perioada 1990-2014 (3);

Observații generale

| 1. | salută Planul de acțiune pentru natură, cetățeni și economie ca un pas în direcția potrivită pentru a realiza obiectivele directivelor privind natura; |
| --- | --- |

1.

| 2. | constată totuși însă cu îngrijorare că obiectivele Strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2020 și ale CBD nu vor fi îndeplinite fără eforturi suplimentare substanțiale și imediate; subliniază faptul că obiectivele Strategiei UE în domeniul biodiversității pentru anul 2010 nu au fost îndeplinite; |
| --- | --- |

2.

| 3. | constată că ecosistemele sănătoase și rezistente sunt mai capabile să atenueze efectele schimbărilor climatice și să se adapteze la acestea și, prin urmare, să limiteze încălzirea globală; constată că ele sunt mai rezistente la evenimente meteorologice extreme și se recuperează mai ușor în urma acestora, oferind o gamă largă de beneficii de care depind oamenii; |
| --- | --- |

3.

| 4. | constată că, în Europa, aproape un sfert din speciile sălbatice sunt amenințate în prezent cu dispariția, iar majoritatea ecosistemelor s-au deteriorat într-o asemenea măsură încât nu mai sunt în măsură să își îndeplinească prețioasele funcțiile; ia act de faptul că această degradare aduce prejudicii sociale și economice enorme Uniunii, deoarece accentuarea principalelor cauze ale pierderii biodiversității, și anume deteriorarea habitatelor, supraexploatarea resurselor naturale, introducerea și răspândirea unor specii alogene invazive și schimbările climatice, anulează efectele pozitive ale inițiativelor menite să împiedice acest lucru; |
| --- | --- |

4.

| 5. | constată că planul de acțiune urmărește „să accelereze progresul în direcția atingerii obiectivului Strategiei UE 2020 de oprire și inversare a declinului biodiversității și al serviciilor ecosistemice”; consideră totuși regretabil faptul că nu s-a făcut nicio altă referire la Strategia în domeniul biodiversității pentru 2020 sau la concluziile evaluării sale la jumătatea perioadei; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reiterează necesitatea depunerii unor eforturi suplimentare, semnificative și susținute pentru a atinge obiectivele pentru 2020 și invită Comisia și statele membre să acorde acestui aspect o mai mare prioritate politică; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază necesitatea de a garanta că legislația privind natura Uniunii este pusă în aplicare pe deplin și cu strictețe; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că progresele substanțiale realizate pentru reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră, a poluării aerului și a altor poluați, precum și pentru îmbunătățirea eficienței în utilizarea energiei și a resurselor materiale, trebuie completate de acțiuni suplimentare ale statelor membre pentru a pune în aplicare pe deplin politicile convenite în vederea protejării în mai mare măsură a biodiversității, resurselor naturale și a sănătății publice; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază necesitatea integrării în mai mare măsură a politicilor și a cunoștințelor pentru a atinge obiectivul unei vieți mai bune în limitele planetei noastre, care este viziunea pe termen lung a celui de Al șaptelea program de acțiune pentru mediu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | regretă termenul scurt prevăzut de planul de acțiune și invită Comisia să demareze imediat lucrările privind următoarea strategie privind biodiversitatea pentru perioada de după 2020; |
| --- | --- |

10.

Implicarea tuturor actorilor

| 11. | salută cele patru domenii prioritare identificate în planul de acțiune și subliniază necesitatea unei implicări active a tuturor actorilor relevanți la nivel național, regional și local, astfel încât măsurile concrete care trebuie luate să poată aborda în mod eficace deficiențele în punerea în aplicare a directivelor privind păsările și habitatele; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reamintește că, în Raportul său special nr. 1/2017, Curtea de Conturi Europeană a menționat că coordonarea dintre autoritățile responsabile și alte părți interesate din statele membre nu a fost suficient dezvoltată; |
| --- | --- |

12.

| 13. | solicită Comisiei să sprijine în mod eficace actorii naționali și regionali în punerea în aplicare a legislației privind natura și în îmbunătățirea inspecțiilor de mediu, inclusiv prin consolidarea competențelor și a capacităților și printr-o mai bună alocare a resurselor; |
| --- | --- |

13.

| 14. | salută faptul că Comisia intenționează să actualizeze și să elaboreze în continuare ghiduri în toate limbile oficiale ale UE pentru a facilita înțelegerea legislației pe teren și pentru a ajuta autoritățile publice să o aplice în mod corespunzător și invită, în acest sens, Comisia să implice și să consulte toate părțile interesate în cursul acestui proces; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază rolul societății civile în asigurarea unei mai bune puneri în aplicare a legislației Uniunii privind natura și importanța dispozițiilor din Convenția de la Aarhus în această privință; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Comisia să prezinte o nouă propunere legislativă privind standardele minime pentru accesul la controlul jurisdicțional și o revizuire a Regulamentului de la Aarhus de punere în aplicare a convenției în ceea ce privește acțiunea Uniunii, pentru a ține seama de recenta recomandare a Comitetului pentru respectarea Convenției de la Aarhus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | salută faptul că, fără a periclita obiectivele de conservare și cerințele stabilite în directivele privind natura, abordările flexibile privind punerea în aplicare care țin cont de circumstanțele naționale specifice contribuie la reducerea și la eliminarea treptată a conflictelor inutile și a problemelor survenite între protecția naturii și activitățile socioeconomice, precum și la abordarea provocărilor de ordin practic care rezultă din aplicarea anexelor la directive; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită Comisia să clarifice rolul Comitetului Regiunilor în ceea ce privește sensibilizarea și promovarea implicării la nivel local și a schimburilor de cunoștințe; |
| --- | --- |

18.

Specii și habitate protejate

| 19. | subliniază că statele membre trebuie să prevină orice deteriorare a zonelor „Natura 2000” și să ia măsuri de conservare pentru a menține sau readuce speciile și habitatele protejate la un stadiu corespunzător de conservare; |
| --- | --- |

19.

| 20. | solicită punerea în aplicare integrală a directivelor privind natura pentru a garanta că acțiunile de conservare sunt întreprinse în conformitate cu cele mai recente progrese științifice și tehnice; |
| --- | --- |

20.

| 21. | regretă că planul de acțiune nu stabilește o strategie prioritară și acțiuni concrete pentru a îmbunătăți protecția polenizatorilor, în special în ceea ce privește eforturile de combatere a riscurilor sanitare și a speciilor parazite (în special, căpușele varroa), coordonarea lucrărilor de cercetare, armonizarea metodelor de analiză și partajarea datelor științifice privind polenizatorii la nivel european, după cum a solicitat Parlamentul European într-o rezoluție anterioară; |
| --- | --- |

21.

| 22. | îndeamnă din nou Comisia să prezinte o strategie a UE pentru protejarea și conservarea polenizatorilor în pericol care să abordeze în mod global și transversal problema fundamentală a ratelor îngrijorătoare de mortalitate a polenizatorilor în Europa, în special a albinelor, al căror rol economic și în materie de mediu este inestimabil; |
| --- | --- |

22.

| 23. | propune să se impună obligația de a combate căpușele Varroa la nivelul Uniunii, să se sprijine formarea apicultorilor în protecția albinelor, iar autoritățile locale și regionale, precum și agricultorii și toți ceilalți cetățeni să fie încurajați să favorizeze dezvoltarea speciilor vegetale, în special a speciilor cu flori, în zone rurale și urbane, pentru a crește prezența plantelor melifere; |
| --- | --- |

23.

| 24. | reamintește faptul că uciderea ilegală a păsărilor și, în special, a speciilor migratoare din Marea Mediterană, precum și a păsărilor de pradă în unele state membre, rămâne un motiv de îngrijorare; subliniază necesitatea unui plan coordonat la nivel european, pe baza datelor științifice, pentru a gestiona speciile de păsări migratoare care traversează mai multe state membre; |
| --- | --- |

24.

| 25. | solicită punerea în aplicare deplină și eficace a Regulamentului privind speciile alogene invazive (Regulamentul IAS), precum și o finanțare corespunzătoare a acestuia în cadrul bugetului UE; subliniază că includerea unei specii pe lista speciilor alogene invazive a Uniunii trebuie să se bazeze pe o metodologie standardizată și armonizată de evaluare a riscurilor; consideră că gestionarea IAS reprezintă o prioritate urgentă, mai ales în cadrul siturilor Natura 2000; salută platforma online, Rețeaua europeană de informare cu privire la speciile alogene (EASIN), care facilitează accesul la datele privind speciile alogene; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază că protejarea mediului nostru natural comun în Europa este esențială atât pentru economiile țărilor noastre, cât și pentru bunăstarea noastră, că se estimează că rețeaua Natura 2000 are o valoare economică cuprinsă între 200 și 300 de miliarde de euro anual și poate genera venituri pentru comunitățile locale prin turism și activități recreative și că ecosistemele sănătoase asigură servicii esențiale, cum ar fi apa dulce, stocarea carbonului, insectele polenizatoare, protecția împotriva inundațiilor, a avalanșelor și a eroziunii costiere (4); subliniază, prin urmare, că investițiile în rețeaua Natura 2000, reprezintă o decizie economică judicioasă; |
| --- | --- |

26.

| 27. | reamintește că siturile marine din rețeaua Natura 2000 sunt mult mai puțin răspândite decât siturile terestre; invită statele membre în cauză să abordeze această problemă și invită Comisia să faciliteze cooperarea necesară cu țările terțe pentru a îmbunătăți protecția mediului în zonele marine; |
| --- | --- |

27.

| 28. | salută acțiunea care are ca obiectiv integrarea serviciilor de ecosistem în procesul decizional; regretă totuși că Planul de acțiune nu conține o inițiativă concretă privind evitarea pierderilor nete de biodiversitate; |
| --- | --- |

28.

Legăturile cu alte domenii de politică

| 29. | subliniază necesitatea stringentă de a se lua măsuri pentru a combate principalele cauze ale pierderii biodiversității, și anume distrugerea și degradarea habitatelor, care este în principal rezultatul utilizării excesive a terenurilor, al poluării, agriculturii intensive, utilizării pesticidelor chimice sintetice, răspândirii speciilor alogene și al schimbărilor climatice și subliniază, de asemenea, că este necesar să se asigure coerența dintre diferitele politici ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază că rezultatele verificării adecvării scot în evidență necesitatea unei mai bune coerențe cu politica agricolă comună (PAC) și declinul îngrijorător al speciilor și habitatelor asociat agriculturii; invită Comisia să realizeze o evaluare a impactului PAC asupra biodiversității; |
| --- | --- |

30.

| 31. | reamintește că una dintre cele șase priorități principale pentru dezvoltarea rurală din UE este refacerea, conservarea și ameliorarea ecosistemelor asociate agriculturii și silviculturii, inclusiv în siturile Natura 2000; reamintește numeroasele eforturi depuse de către actorii din sectorul agriculturii, în special în cadrul punerii în aplicare a măsurilor de înverzire introduse în momentul revizuirii PAC în 2013; |
| --- | --- |

31.

| 32. | își reiterează apelul adresat Comisiei și statelor membre să asigure redirecționarea fondurilor din cadrul PAC de la subvenționarea activităților asociate declinului biodiversității către finanțarea unor practici agricole sustenabile în raport cu mediul și menținerea biodiversității conexe; |
| --- | --- |

32.

| 33. | invită, de asemenea, Comisia și statele membre să examineze, în cooperare cu proprietarii și utilizatorii de terenuri, posibilitatea asigurării unor „servicii verzi și albastre” (gestionarea peisajelor, a naturii și a apelor), în schimbul unei plăți la prețuri de piață; |
| --- | --- |

33.

| 34. | observă că speciile pentru care Directiva privind habitatele prevede o protecție specială au atins un bun nivel de conservare în unele regiuni ale Europei, fiind astfel susceptibile să amenințe alte specii sălbatice și animale domestice, ceea ce ar putea afecta echilibrul natural al ecosistemului; invită Comisia să elaboreze o procedură de evaluare prin care să se poată modifica gradul de protecție al speciilor în anumite regiuni din momentul în care este atins nivelul de conservare preconizat; |
| --- | --- |

34.

| 35. | reamintește că coexistența oamenilor și a carnivorelor mari, în special a oamenilor și lupilor, poate avea un impact negativ în anumite regiuni asupra dezvoltării durabile a ecosistemelor și a zonelor rurale locuite, în special în legătură cu agricultura tradițională și turismul durabil, precum și asupra altor activități socioeconomice; invită Comisia și statele membre să întreprindă măsuri concrete pentru a trata aceste chestiuni și pentru a nu pune în pericol dezvoltarea durabilă a zonelor rurale, recunoscând totodată flexibilitatea pe care o pune la dispoziție Directiva privind habitatele; |
| --- | --- |

35.

| 36. | invită Comisia să sprijine măsuri precum formarea fermierilor privind protecția animalelor împotriva carnivorelor mari și schimbul de bune practici din statele membre privind protecția animalelor de fermă; |
| --- | --- |

36.

| 37. | regretă faptul că la elaborarea PAC nu s-a ținut seama de protecția practicii agricole tradiționale a pășunatului, aflată pe cale de dispariție, care reprezintă un instrument istoric important în gestionarea habitatelor și conservarea naturii; solicită ca Planul de acțiune să sprijine un cadru de dezvoltare a pășunatului în rețeaua Natura 2000; |
| --- | --- |

37.

| 38. | solicită Comisiei să analizeze posibilitatea aplicării unei gestionări bazate pe adaptarea cantităților prelevate ca instrument optim pentru gestionarea în mod durabil a populațiilor de păsări de apă care sunt suficient de abundente în UE și pentru conservarea populațiilor aflate în scădere; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază că zonele marine suferă de pierderi considerabile ale biodiversității și consideră că politica comună în domeniul pescuitului (PCP) ar trebui să promoveze biodiversitatea și practicile durabile de consum și producție; solicită realizarea unei evaluări a impactului PCP asupra biodiversității; |
| --- | --- |

39.

Finanțarea

| 40. | salută raportul Curții de Conturi Europene privind rețeaua Natura 2000 și este de acord cu evaluarea sa conform căreia fondurile UE nu au fost mobilizate în măsură suficientă pentru gestionarea rețelei; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atrage atenția asupra faptului că finanțarea zonelor Natura 2000 se află în principal în responsabilitatea statelor membre și subliniază că este posibil ca lipsa de finanțare să fie factorul principal care a determinat caracterul lacunar al punerii în aplicare a directivelor privind natura, astfel cum se menționează în rezultatele studiului de verificare a adecvării; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază că este puțin probabil să fie create noi mecanisme financiare pentru conservarea biodiversității în vederea realizării obiectivelor pentru 2020, dat fiind calendarul actualului cadru financiar multianual (CFM); solicită ca mijloacele existente să fie valorificate la maximum, inclusiv instrumentul financiar pentru mediu (LIFE), PAC și fondurile structurale; |
| --- | --- |

42.

| 43. | salută apropiata propunere a Comisiei de a majora cu 10 % pachetul financiar din cadrul programului LIFE destinat naturii și biodiversității; |
| --- | --- |

43.

| 44. | afirmă că sunt necesare eforturi suplimentare în faza pregătitoare a următorului CFM, atât în ceea ce privește revizuirea, cât și previziunile, astfel încât să se asigure o finanțare adecvată pentru conservarea naturii, biodiversitate și agricultura durabilă în siturile Natura 2000; consideră că o analiză cuprinzătoare a cheltuielilor anterioare, care să scoată în evidență învățămintele în ceea ce privește performanța măsurilor anterioare, ar fi esențială în acest sens; |
| --- | --- |

44.

| 45. | solicită ca în viitorul CFM să fie incluse noi mecanisme financiare destinate conservării biodiversității; solicită Comisiei să se asigure că viitoarele instrumente financiare pentru agricultură și pentru dezvoltarea rurală și regională conțin pachete financiare specifice pentru biodiversitate și gestionarea rețelei Natura 2000, care să fie gestionate în comun de autoritățile de mediu naționale și regionale; |
| --- | --- |

45.

| 46. | invită Comisia să adapteze mai bine programele de finanțare la obiectivele rețelei Natura 2000 și să stabilească indicatori de performanță transversali aferenți rețelei Natura 2000 pentru toate fondurile UE corespunzătoare; invită de asemenea Comisia să instituie un mecanism de monitorizare a cheltuielilor aferente rețelei Natura 2000 pentru a îmbunătăți transparența, răspunderea și eficacitatea, și să integreze aceste aspecte în următorul CFM; |
| --- | --- |

46.

| 47. | reiterează faptul că programul Natura 2000 este finanțat în mod obișnuit prin cofinanțare; invită statele membre să își majoreze în mod considerabile finanțarea pentru Natura 2000, astfel încât ratele de cofinanțare să fie mai atractive și, prin urmare, să crească gradul de utilizare a fondului, și solicită să se adopte măsuri de reducere a sarcinilor administrative pentru solicitanți și beneficiarii proiectelor; |
| --- | --- |

47.

| 48. | subliniază potențialul finanțării de tip public-privat pentru dezvoltarea serviciilor ecosistemice, a infrastructurii ecologice și a altor elemente legate de capitalul natural și salută faptul că Mecanismul de finanțare a capitalului natural (MFCN) va continua să sprijine proiectele legate de biodiversitate în perioada de implementare 2017-2019; |
| --- | --- |

48.

| 49. | invită Comisia să promoveze și să propună mijloace pentru finanțarea și elaborarea planurilor de gestionare transfrontalieră a speciilor de carnivore mari și solicită, de asemenea, o examinare detaliată a rolului carnivorelor mari și posibila introducere a unor măsuri de ajustare care să garanteze menținerea biodiversității, a peisajului agricol și a practicii seculare a pășunatului liber în zonele montane; |
| --- | --- |

49.

Infrastructurile ecologice

| 50. | salută angajamentul inclus în Planul de acțiune de a se oferi orientări pentru dezvoltarea unor infrastructuri ecologice care să asigure o mai bună conectivitate a zonelor Natura 2000, dar își reiterează apelul de a fi prezentată o propunere autentică privind dezvoltarea unei rețele transeuropene pentru infrastructurile ecologice (TEN-G); |
| --- | --- |

50.

| 51. | subliniază că este important ca autoritățile competente din statele membre, cu implicarea tuturor părților interesate vizate, să utilizeze mai bine procesele de planificare spațială integrată, să îmbunătățească înțelegerea transsectorială a TEN-G prin intermediul cunoștințelor sectoriale specifice și să faciliteze finanțarea unei mai bune conectivități și a unei infrastructuri ecologice în general prin fondurile de dezvoltare rurală și de dezvoltare regională; observă că aceste criterii ar trebui să orienteze CFM după 2020 în ceea ce privește planificarea lucrărilor de infrastructură; observă că noțiunea de infrastructură ecologică contribuie, de asemenea, la dezvoltarea unei economii durabile prin menținerea beneficiilor aduse de ecosisteme, atenuând totodată efectele adverse ale infrastructurilor de transport și de energie; |
| --- | --- |

51.

| 52. | observă că este necesar să se studieze rolul infrastructurilor ecologice în atenuarea efectelor catastrofelor naturale legate de schimbările meteorologice și climatice, în special de condiții meteorologice și climatice extreme, care sunt cauza unora dintre cele mai devastatoare și mortale catastrofe naturale din Europa și din lume; |
| --- | --- |

52.

o

o o

| 53. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei. |
| --- | --- |

53.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0034.

(2)  http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2017/06/19/conclusions-eu-action-plan-nature/pdf

(3)  http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Biodiversity_statistics

(4)  http://ec.europa.eu/environment/nature/pdf/state_of_nature_en.pdf

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/44 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/44

---

P8_TA(2017)0442

Situația statului de drept și a democrației în Polonia

Rezoluţia Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 referitoare la situația statului de drept și a democrației în Polonia (2017/2931(RSP))

(2018/C 356/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere tratatele UE, în special articolele 2, 3, 4, 6 și 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere tratatele UE, în special articolele 2, 3, 4, 6 și 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Constituția Republicii Polonia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Republicii Polonia,

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului și jurisprudența aferentă a Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului și jurisprudența aferentă a Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 martie 2014, intitulată „Un nou cadru al UE pentru consolidarea statului de drept” (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 martie 2014, intitulată „Un nou cadru al UE pentru consolidarea statului de drept” (COM(2014)0158),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 aprilie 2016 referitoare la situația din Polonia (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 aprilie 2016 referitoare la situația din Polonia (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 septembrie 2016 referitoare la evoluțiile recente din Polonia și la impactul acestora asupra drepturilor fundamentale prevăzute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 septembrie 2016 referitoare la evoluțiile recente din Polonia și la impactul acestora asupra drepturilor fundamentale prevăzute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (2),

| — | având în vedere Recomandarea Comisiei din 21 decembrie 2016 (3) privind statul de drept, care completează Recomandarea sa din 27 iulie 2016, ținând seama de cele mai recente evoluții în Polonia în lumina numirii unui nou președinte al Curții Constituționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Comisiei din 21 decembrie 2016 (3) privind statul de drept, care completează Recomandarea sa din 27 iulie 2016, ținând seama de cele mai recente evoluții în Polonia în lumina numirii unui nou președinte al Curții Constituționale,

| — | având în vedere a treia recomandare a Comisiei din 26 iulie 2017 (4) privind statul de drept, în care acesta își exprimă profunda îngrijorare în ceea ce privește proiectul de reformă a sistemului judiciar din Polonia, care, conform evaluării Comisiei, amplifică amenințarea sistemică la adresa statului de drept din Polonia, deja identificată în procedura privind statul de drept, inițiată de Comisie în ianuarie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere a treia recomandare a Comisiei din 26 iulie 2017 (4) privind statul de drept, în care acesta își exprimă profunda îngrijorare în ceea ce privește proiectul de reformă a sistemului judiciar din Polonia, care, conform evaluării Comisiei, amplifică amenințarea sistemică la adresa statului de drept din Polonia, deja identificată în procedura privind statul de drept, inițiată de Comisie în ianuarie 2016,

| — | având în vedere răspunsul guvernului polonez din 20 februarie 2017, care respinge ideea că există o amenințare sistemică la adresa statului de drept în Polonia și răspunsul guvernului polonez din 29 august 2017, care respinge obiecțiile Comisiei privind reformele în sistemul judiciar și contestă competența acesteia de a evalua sistemul de justiție, |
| --- | --- |

—

având în vedere răspunsul guvernului polonez din 20 februarie 2017, care respinge ideea că există o amenințare sistemică la adresa statului de drept în Polonia și răspunsul guvernului polonez din 29 august 2017, care respinge obiecțiile Comisiei privind reformele în sistemul judiciar și contestă competența acesteia de a evalua sistemul de justiție,

| — | având în vedere procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor lansate de Comisie împotriva Poloniei, inclusiv procedura din 29 iulie 2017 și avizul motivat din 12 septembrie 2017 referitor la Legea privind organizarea instanțelor ordinare, care a declarat că legea poloneză este incompatibilă cu dreptul Uniunii, în special cu articolul 157 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Directiva 2006/54/CE privind egalitatea de gen în ocuparea forței de muncă și articolul 19 alineatul (1) din TUE, citit în coroborare cu articolul 47 din Carta drepturilor fundamentale a UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor lansate de Comisie împotriva Poloniei, inclusiv procedura din 29 iulie 2017 și avizul motivat din 12 septembrie 2017 referitor la Legea privind organizarea instanțelor ordinare, care a declarat că legea poloneză este incompatibilă cu dreptul Uniunii, în special cu articolul 157 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Directiva 2006/54/CE privind egalitatea de gen în ocuparea forței de muncă și articolul 19 alineatul (1) din TUE, citit în coroborare cu articolul 47 din Carta drepturilor fundamentale a UE,

| — | având în vedere schimburile de opinii care au avut loc în cadrul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne cu prim-vicepreședintele Comisiei, Frans Timmermans, la 22 martie, 31 august și 6 noiembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere schimburile de opinii care au avut loc în cadrul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne cu prim-vicepreședintele Comisiei, Frans Timmermans, la 22 martie, 31 august și 6 noiembrie 2017,

| — | având în vedere schimbul de opinii care a avut loc la reuniunile Consiliului Afaceri Generale din 16 mai 2017 și din 25 septembrie 2017 privind statul de drept în Polonia, |
| --- | --- |

—

având în vedere schimbul de opinii care a avut loc la reuniunile Consiliului Afaceri Generale din 16 mai 2017 și din 25 septembrie 2017 privind statul de drept în Polonia,

| — | având în vedere avizul din 14 octombrie 2016 al Comisiei de la Veneția cu privire la legea privind Curtea Constituțională, precum și declarația din 24 ianuarie 2017 a președintelui Comisiei de la Veneția, în care acesta își exprimă profunda îngrijorare cu privire la „înrăutățirea situației” din Polonia, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul din 14 octombrie 2016 al Comisiei de la Veneția cu privire la legea privind Curtea Constituțională, precum și declarația din 24 ianuarie 2017 a președintelui Comisiei de la Veneția, în care acesta își exprimă profunda îngrijorare cu privire la „înrăutățirea situației” din Polonia,

| — | având în vedere eliminarea la 18 mai 2017 de pe site-ul web al Curții Constituționale și din baza sa de date legislativă online a următoarelor trei hotărâri: 9 martie 2016, K 47/15 (în care se declară că modificările adoptate de parlament la legea cu privire la Curtea Constituțională sunt neconstituționale), 11 august 2016, K 39/16 (în care se contestă legalitatea principalelor dispoziții din al doilea act de modificare a funcționării Curții Constituționale) și 7 noiembrie 2016, K 44/16 (privind legalitatea desemnării președintelui și a vicepreședintelui Curții Constituționale), |
| --- | --- |

—

având în vedere eliminarea la 18 mai 2017 de pe site-ul web al Curții Constituționale și din baza sa de date legislativă online a următoarelor trei hotărâri: 9 martie 2016, K 47/15 (în care se declară că modificările adoptate de parlament la legea cu privire la Curtea Constituțională sunt neconstituționale), 11 august 2016, K 39/16 (în care se contestă legalitatea principalelor dispoziții din al doilea act de modificare a funcționării Curții Constituționale) și 7 noiembrie 2016, K 44/16 (privind legalitatea desemnării președintelui și a vicepreședintelui Curții Constituționale),

| — | având în vedere adoptarea în iunie și iulie 2017 de către Parlamentul polonez a patru legi de reformare a sistemului judiciar, și anume: legea de modificare a Legii privind Școala Națională de Magistratură și Parchetul, Legea privind organizarea instanțelor ordinare, precum și anumite alte legi („Legea privind Școala Națională de Magistratură”); legea de modificare a Legii privind Consiliul Național de Magistratură și Parchetul și a altor legi („Legea privind Consiliul Național de Magistratură”); legea de modificare a legii privind organizarea instanțelor ordinare („Legea privind organizarea instanțelor ordinare”) și legea privind Curtea Supremă, care a ridicat probleme serioase în ceea ce privește încălcarea separării puterilor și sfârșitul independenței sistemului judiciar, |
| --- | --- |

—

având în vedere adoptarea în iunie și iulie 2017 de către Parlamentul polonez a patru legi de reformare a sistemului judiciar, și anume: legea de modificare a Legii privind Școala Națională de Magistratură și Parchetul, Legea privind organizarea instanțelor ordinare, precum și anumite alte legi („Legea privind Școala Națională de Magistratură”); legea de modificare a Legii privind Consiliul Național de Magistratură și Parchetul și a altor legi („Legea privind Consiliul Național de Magistratură”); legea de modificare a legii privind organizarea instanțelor ordinare („Legea privind organizarea instanțelor ordinare”) și legea privind Curtea Supremă, care a ridicat probleme serioase în ceea ce privește încălcarea separării puterilor și sfârșitul independenței sistemului judiciar,

| — | având în vedere scrisoarea Președintelui Parlamentului European din 18 iulie 2017, în care se menționează preocupările exprimate de marea majoritate a liderilor grupurilor politice din Parlament cu privire la legile adoptate pentru reformarea sistemului judiciar, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Președintelui Parlamentului European din 18 iulie 2017, în care se menționează preocupările exprimate de marea majoritate a liderilor grupurilor politice din Parlament cu privire la legile adoptate pentru reformarea sistemului judiciar,

| — | având în vedere decizia președintelui polonez din 27 iulie 2017 de a se opune prin veto la două legi controversate, adoptate de parlamentul polonez la începutul lunii respective și care amenințau serios independența sistemului judiciar în Polonia, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia președintelui polonez din 27 iulie 2017 de a se opune prin veto la două legi controversate, adoptate de parlamentul polonez la începutul lunii respective și care amenințau serios independența sistemului judiciar în Polonia,

| — | având în vedere cele două propuneri realizate de către președintele Poloniei privind Consiliul Național de Magistratură și Curtea Supremă, care ridică preocupări cu privire la măsura în care acestea sunt în conformitate cu Constituția Poloniei, și care nu abordează problemele legate de separarea puterilor sau independența sistemului judiciar, |
| --- | --- |

—

având în vedere cele două propuneri realizate de către președintele Poloniei privind Consiliul Național de Magistratură și Curtea Supremă, care ridică preocupări cu privire la măsura în care acestea sunt în conformitate cu Constituția Poloniei, și care nu abordează problemele legate de separarea puterilor sau independența sistemului judiciar,

| — | având în vedere decizia Curții Constituționale poloneze din 24 octombrie 2017 care s-a pronunțat că normele pentru alegerea președinților Curții Supreme și ai Adunării Generale a judecătorilor Curții Supreme sunt neconstituționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Curții Constituționale poloneze din 24 octombrie 2017 care s-a pronunțat că normele pentru alegerea președinților Curții Supreme și ai Adunării Generale a judecătorilor Curții Supreme sunt neconstituționale,

| — | având în vedere ordinul temporar emis de Curtea de Justiție a UE, la 27 iulie 2017, în cauza C-441/17, de încetare a exploatărilor forestiere la scară largă din pădurea Bialowieza, care nu a fost pus în aplicare de către guvernul polonez, și temerile că exploatarea în continuare ar provoca un „prejudiciu grav și ireparabil” pădurii, în timp ce instanța lucrează la acest caz, |
| --- | --- |

—

având în vedere ordinul temporar emis de Curtea de Justiție a UE, la 27 iulie 2017, în cauza C-441/17, de încetare a exploatărilor forestiere la scară largă din pădurea Bialowieza, care nu a fost pus în aplicare de către guvernul polonez, și temerile că exploatarea în continuare ar provoca un „prejudiciu grav și ireparabil” pădurii, în timp ce instanța lucrează la acest caz,

| — | având în vedere ordonanța privind măsurile provizorii din 8 iunie 2017 emisă de Curtea Europeană a Drepturilor Omului privind oprirea returnărilor expeditive în Belarus, având în vedere propunerile ministrului polonez de interne, prezentate în ianuarie 2017, de modificare a Legii privind străinii, care ridică probleme în ceea ce privește compatibilitatea lor cu legislația europeană și internațională, |
| --- | --- |

—

având în vedere ordonanța privind măsurile provizorii din 8 iunie 2017 emisă de Curtea Europeană a Drepturilor Omului privind oprirea returnărilor expeditive în Belarus, având în vedere propunerile ministrului polonez de interne, prezentate în ianuarie 2017, de modificare a Legii privind străinii, care ridică probleme în ceea ce privește compatibilitatea lor cu legislația europeană și internațională,

| — | având în vedere Legea privind adunările publice, astfel cum a fost modificată în decembrie 2016, care permite limitări excesive ale dreptului de întrunire, inclusiv acordarea priorității așa-numitelor „întruniri periodice/ciclice” consacrate evenimentelor patriotice, religioase și istorice și posibilitatea autorităților de a interzice contrademonstrații, |
| --- | --- |

—

având în vedere Legea privind adunările publice, astfel cum a fost modificată în decembrie 2016, care permite limitări excesive ale dreptului de întrunire, inclusiv acordarea priorității așa-numitelor „întruniri periodice/ciclice” consacrate evenimentelor patriotice, religioase și istorice și posibilitatea autorităților de a interzice contrademonstrații,

| — | având în vedere Legea privind Institutul Național pentru Libertate – Centrul pentru Dezvoltarea Societății Civile din 15 septembrie 2017, care plasează sub controlul guvernului accesul la finanțare publică al organizațiilor societății civile, inclusiv din fonduri UE, ridicând astfel preocupări în ceea ce privește finanțarea adecvată a ONG-urilor, inclusiv, printre altele, a organizațiilor pentru drepturile femeilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Legea privind Institutul Național pentru Libertate – Centrul pentru Dezvoltarea Societății Civile din 15 septembrie 2017, care plasează sub controlul guvernului accesul la finanțare publică al organizațiilor societății civile, inclusiv din fonduri UE, ridicând astfel preocupări în ceea ce privește finanțarea adecvată a ONG-urilor, inclusiv, printre altele, a organizațiilor pentru drepturile femeilor,

| — | având în vedere rapoartele ONG-urilor internaționale în privința statului de drept și a drepturilor fundamentale în Polonia, inclusiv raportul Amnesty International din 19 octombrie 2017 intitulat „Poland: On the streets to defend human rights”(„Polonia: pe stradă pentru a apăra drepturile omului”) și raportul organizației Human Rights Watch din 24 octombrie 2017, intitulat „Eroding Checks and Balances – Rule of Law and Human Rights Under Attack in Poland”(„Erodarea controlului și echilibrului democratic – statul de drept și drepturile omului, atacate în Polonia”), |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele ONG-urilor internaționale în privința statului de drept și a drepturilor fundamentale în Polonia, inclusiv raportul Amnesty International din 19 octombrie 2017 intitulat „Poland: On the streets to defend human rights”(„Polonia: pe stradă pentru a apăra drepturile omului”) și raportul organizației Human Rights Watch din 24 octombrie 2017, intitulat „Eroding Checks and Balances – Rule of Law and Human Rights Under Attack in Poland”(„Erodarea controlului și echilibrului democratic – statul de drept și drepturile omului, atacate în Polonia”),

| — | având în vedere avizele OSCE/ODIHR din 5 mai 2017 privind proiectele de amendamente la Legea privind Consiliul Național al Magistraturii și la alte legi din Polonia; din 22 august 2017 privind proiectul de lege al Poloniei privind Institutul libertății naționale – Centrul pentru Dezvoltarea Societății Civile; și din 30 august 2017 cu privire la anumite dispoziții ale proiectului de lege privind Curtea Supremă din Polonia, care au subliniat faptul că dispozițiile propuse sunt în mod inerent incompatibile cu standardele internaționale și angajamentele asumate în cadrul OSCE; |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele OSCE/ODIHR din 5 mai 2017 privind proiectele de amendamente la Legea privind Consiliul Național al Magistraturii și la alte legi din Polonia; din 22 august 2017 privind proiectul de lege al Poloniei privind Institutul libertății naționale – Centrul pentru Dezvoltarea Societății Civile; și din 30 august 2017 cu privire la anumite dispoziții ale proiectului de lege privind Curtea Supremă din Polonia, care au subliniat faptul că dispozițiile propuse sunt în mod inerent incompatibile cu standardele internaționale și angajamentele asumate în cadrul OSCE;

| — | având în vedere observațiile finale cu privire la cel de al șaptelea raport periodic al Poloniei, adoptat de Comitetul pentru Drepturile Omului al ONU la 31 octombrie 2016, prin care s-a solicitat Poloniei să ia măsuri pentru a proteja independența Curții Constituționale și a sistemului judiciar, precum și să definească mai precis infracțiunea de terorism, pentru a crea garanții împotriva abuzurilor; |
| --- | --- |

—

având în vedere observațiile finale cu privire la cel de al șaptelea raport periodic al Poloniei, adoptat de Comitetul pentru Drepturile Omului al ONU la 31 octombrie 2016, prin care s-a solicitat Poloniei să ia măsuri pentru a proteja independența Curții Constituționale și a sistemului judiciar, precum și să definească mai precis infracțiunea de terorism, pentru a crea garanții împotriva abuzurilor;

| — | având în vedere intervenția Canadei din 9 mai 2017 la Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU în cadrul evaluării periodice universale a Poloniei și scrisoarea din 23 octombrie 2017 adresată de Înaltul Comisar al ONU pentru Drepturile Omului în Polonia, |
| --- | --- |

—

având în vedere intervenția Canadei din 9 mai 2017 la Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU în cadrul evaluării periodice universale a Poloniei și scrisoarea din 23 octombrie 2017 adresată de Înaltul Comisar al ONU pentru Drepturile Omului în Polonia,

| — | având în vedere observațiile preliminare privind vizita oficială în Polonia din 27 octombrie 2017 a Raportorului special al ONU privind independența judecătorilor și a avocaților, care și-a exprimat îngrijorarea cu privire la starea de independență a sistemului judiciar în Polonia, |
| --- | --- |

—

având în vedere observațiile preliminare privind vizita oficială în Polonia din 27 octombrie 2017 a Raportorului special al ONU privind independența judecătorilor și a avocaților, care și-a exprimat îngrijorarea cu privire la starea de independență a sistemului judiciar în Polonia,

| — | având în vedere Rezoluția 2188 (2017) din 11 octombrie 2017 a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei, intitulată „Noi amenințări la adresa statului de drept în state membre ale Consiliului Europei: exemple selectate”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2188 (2017) din 11 octombrie 2017 a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei, intitulată „Noi amenințări la adresa statului de drept în state membre ale Consiliului Europei: exemple selectate”,

| — | având în vedere protestele în masă repetate împotriva politicilor guvernamentale și legislative, inclusiv „Protestul negru” din octombrie 2016, care a împiedicat o modificare la legea actuală privind avortul, „Marșul libertății” din 6 mai 2017, precum și protestele din iulie 2017 care au avut loc în urma adoptării legilor de reformare a sistemului judiciar, |
| --- | --- |

—

având în vedere protestele în masă repetate împotriva politicilor guvernamentale și legislative, inclusiv „Protestul negru” din octombrie 2016, care a împiedicat o modificare la legea actuală privind avortul, „Marșul libertății” din 6 mai 2017, precum și protestele din iulie 2017 care au avut loc în urma adoptării legilor de reformare a sistemului judiciar,

| — | având în vedere legea din iunie 2017 care limitează accesul femeilor și fetelor la pilulele contraceptive de urgență, având în vedere fișa informativă a OMS din iunie 2017, potrivit căreia pilula contraceptivă de urgență este sigură și care recomandă ca aceasta să fie pusă la dispoziție în cadrul asistenței medicale din domeniul sănătății reproductive, având în vedere Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 7 ianuarie 2015 de modificare a autorizației de comercializare a „ellaOne – ulipristal acetat”, medicament de uz uman, acordată prin Decizia C(2009)4049, |
| --- | --- |

—

având în vedere legea din iunie 2017 care limitează accesul femeilor și fetelor la pilulele contraceptive de urgență, având în vedere fișa informativă a OMS din iunie 2017, potrivit căreia pilula contraceptivă de urgență este sigură și care recomandă ca aceasta să fie pusă la dispoziție în cadrul asistenței medicale din domeniul sănătății reproductive, având în vedere Decizia de punere în aplicare a Comisiei din 7 ianuarie 2015 de modificare a autorizației de comercializare a „ellaOne – ulipristal acetat”, medicament de uz uman, acordată prin Decizia C(2009)4049,

| — | având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Uniunea se întemeiază pe valorile respectului pentru demnitatea umană, libertate, democrație, egalitate, statul de drept, precum și pentru drepturile omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților; întrucât aceste valori sunt comune statelor membre într-o societate caracterizată prin pluralism, nediscriminare, toleranță, justiție, solidaritate și egalitate între femei și bărbați; întrucât aderarea la aceste valori a fost aprobată de poporul polonez la referendumul care a avut loc în 2003; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea se întemeiază pe valorile respectului pentru demnitatea umană, libertate, democrație, egalitate, statul de drept, precum și pentru drepturile omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților; întrucât aceste valori sunt comune statelor membre într-o societate caracterizată prin pluralism, nediscriminare, toleranță, justiție, solidaritate și egalitate între femei și bărbați; întrucât aderarea la aceste valori a fost aprobată de poporul polonez la referendumul care a avut loc în 2003;

| B. | întrucât articolul 9 din Constituția Poloniei statuează că Republica Polonă respectă legislația internațională a cărei aplicare este obligatorie în ceea ce o privește; |
| --- | --- |

B.

întrucât articolul 9 din Constituția Poloniei statuează că Republica Polonă respectă legislația internațională a cărei aplicare este obligatorie în ceea ce o privește;

| C. | întrucât UE funcționează pe baza prezumției de încredere reciprocă, și anume că statele membre acționează respectând democrația, statul de drept și drepturile fundamentale, consacrate în Convenția europeană a drepturilor omului și în Carta drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

C.

întrucât UE funcționează pe baza prezumției de încredere reciprocă, și anume că statele membre acționează respectând democrația, statul de drept și drepturile fundamentale, consacrate în Convenția europeană a drepturilor omului și în Carta drepturilor fundamentale;

| D. | întrucât statul de drept este una dintre valorile comune pe care este fondată Uniunea și întrucât Comisia, împreună cu Parlamentul și cu Consiliul, sunt responsabile, în temeiul tratatelor, să garanteze respectarea statului de drept, ca valoare fundamentală a Uniunii, și să garanteze că se respectă legislația, valorile și principiile Uniunii; |
| --- | --- |

D.

întrucât statul de drept este una dintre valorile comune pe care este fondată Uniunea și întrucât Comisia, împreună cu Parlamentul și cu Consiliul, sunt responsabile, în temeiul tratatelor, să garanteze respectarea statului de drept, ca valoare fundamentală a Uniunii, și să garanteze că se respectă legislația, valorile și principiile Uniunii;

| E. | întrucât printre aceste principii se numără: legalitatea, care implică un proces transparent, responsabil, democratic și pluralist de adoptare a legilor; securitatea juridică; interzicerea caracterului arbitrar în exercitarea competențelor executive; instanțe independente și imparțiale; un control jurisdicțional efectiv, cu respectarea deplină a drepturilor fundamentale și egalitatea în fața legii; |
| --- | --- |

E.

întrucât printre aceste principii se numără: legalitatea, care implică un proces transparent, responsabil, democratic și pluralist de adoptare a legilor; securitatea juridică; interzicerea caracterului arbitrar în exercitarea competențelor executive; instanțe independente și imparțiale; un control jurisdicțional efectiv, cu respectarea deplină a drepturilor fundamentale și egalitatea în fața legii;

| F. | întrucât independența sistemului judiciar este consacrată la articolul 47 din Carta drepturilor fundamentale și la articolul 6 din Convenția europeană a drepturilor omului și reprezintă o cerință esențială a principiului democratic al separării puterilor în stat, care este reflectat și la articolul 10 din Constituția Poloniei; |
| --- | --- |

F.

întrucât independența sistemului judiciar este consacrată la articolul 47 din Carta drepturilor fundamentale și la articolul 6 din Convenția europeană a drepturilor omului și reprezintă o cerință esențială a principiului democratic al separării puterilor în stat, care este reflectat și la articolul 10 din Constituția Poloniei;

| G. | întrucât libertatea de asociere ar trebui protejată; întrucât societatea civilă dinamică și mass-media pluralistă joacă un rol vital în promovarea unei societăți deschise și pluraliste, în participarea cetățenilor la procesul democratic și în consolidarea răspunderii guvernelor; întrucât ONG-urile ar trebui să fie finanțate în mod corespunzător; |
| --- | --- |

G.

întrucât libertatea de asociere ar trebui protejată; întrucât societatea civilă dinamică și mass-media pluralistă joacă un rol vital în promovarea unei societăți deschise și pluraliste, în participarea cetățenilor la procesul democratic și în consolidarea răspunderii guvernelor; întrucât ONG-urile ar trebui să fie finanțate în mod corespunzător;

| H. | întrucât faptul că guvernul polonez a refuzat să execute ordinul Curții de Justiție a UE privind exploatarea forestieră în pădurea Bialowieza și că a refuzat să respecte ordinele provizorii ale Curții Europene a Drepturilor Omului în materia returnărilor în Belarus sunt simboluri vizibile că Polonia nu respectă tratatele UE; |
| --- | --- |

H.

întrucât faptul că guvernul polonez a refuzat să execute ordinul Curții de Justiție a UE privind exploatarea forestieră în pădurea Bialowieza și că a refuzat să respecte ordinele provizorii ale Curții Europene a Drepturilor Omului în materia returnărilor în Belarus sunt simboluri vizibile că Polonia nu respectă tratatele UE;

| I. | întrucât zeci de protestatari s-au confruntat cu procedurile prevăzute în Codul privind infracțiunile minore și, în unele cazuri, în Codul penal; întrucât se pare că peste 300 de persoane au fost convocate de poliție în legătură cu participarea lor la protestele din octombrie 2017; |
| --- | --- |

I.

întrucât zeci de protestatari s-au confruntat cu procedurile prevăzute în Codul privind infracțiunile minore și, în unele cazuri, în Codul penal; întrucât se pare că peste 300 de persoane au fost convocate de poliție în legătură cu participarea lor la protestele din octombrie 2017;

| J. | întrucât, potrivit Cartei drepturilor fundamentale, Convenției europene a drepturilor omului și jurisprudenței Curții Europene a Drepturilor Omului, sănătatea sexuală și reproductivă a femeilor este legată de mai multe drepturi ale omului, inclusiv de dreptul la viață și la demnitate, dreptul de a nu fi supus unor tratamente inumane sau degradante, dreptul de acces la asistență medicală, dreptul la viață privată, dreptul la educație și interzicerea discriminării, așa cum se reflectă și în Constituția Poloniei; |
| --- | --- |

J.

întrucât, potrivit Cartei drepturilor fundamentale, Convenției europene a drepturilor omului și jurisprudenței Curții Europene a Drepturilor Omului, sănătatea sexuală și reproductivă a femeilor este legată de mai multe drepturi ale omului, inclusiv de dreptul la viață și la demnitate, dreptul de a nu fi supus unor tratamente inumane sau degradante, dreptul de acces la asistență medicală, dreptul la viață privată, dreptul la educație și interzicerea discriminării, așa cum se reflectă și în Constituția Poloniei;

| K. | întrucât privarea de acces la servicii legate de sănătatea sexuală și reproductivă și la drepturile conexe, inclusiv la avortul legal și în condiții de siguranță, reprezintă o încălcare a drepturilor fundamentale ale femeilor; întrucât Comitetul ONU pentru Drepturile Omului a invitat Polonia să se abțină de la a adopta orice reformă legislativă care ar reprezenta un regres în raport cu legislația deja restrictivă privind accesul femeilor la avortul legal și în condiții de siguranță; întrucât Curtea Europeană a Drepturilor Omului s-a pronunțat împotriva Poloniei în mai multe cauze, din cauza interpretării restrictive a acestui drept de către Polonia, |
| --- | --- |

K.

întrucât privarea de acces la servicii legate de sănătatea sexuală și reproductivă și la drepturile conexe, inclusiv la avortul legal și în condiții de siguranță, reprezintă o încălcare a drepturilor fundamentale ale femeilor; întrucât Comitetul ONU pentru Drepturile Omului a invitat Polonia să se abțină de la a adopta orice reformă legislativă care ar reprezenta un regres în raport cu legislația deja restrictivă privind accesul femeilor la avortul legal și în condiții de siguranță; întrucât Curtea Europeană a Drepturilor Omului s-a pronunțat împotriva Poloniei în mai multe cauze, din cauza interpretării restrictive a acestui drept de către Polonia,

| 1. | subliniază că este de importanță fundamentală să se respecte valorile europene comune enumerate la articolul 2 din TUE și în Constituția Poloniei și să se garanteze drepturile fundamentale prevăzute de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

1.

| 2. | își reiterează poziția exprimată în rezoluțiile sale din 13 aprilie 2016 și din 14 septembrie 2016; își reiterează, în special, îngrijorarea cu privire la evoluțiile legislative rapide care au loc în multe domenii fără consultări corespunzătoare și fără posibilitatea unui control constituțional independent și legitim, existând astfel riscul subminării sistematice a drepturilor fundamentale ale omului, controlului și echilibrului democratic și statului de drept; își reiterează, în special, îngrijorarea în ceea ce privește astfel de schimbări în domeniile mass-mediei publice, dreptului penal, legislației privind poliția, dreptului funcției publice, legislației privind combaterea terorismului, legislației privind ONG-urile, dreptului de azil, libertății de întrunire și drepturilor femeilor; |
| --- | --- |

2.

| 3. | regretă intens și cu tot mai multă îngrijorare faptul că nu s-a găsit nicio soluție de compromis la problema fundamentală a funcționării corespunzătoare a Curții Constituționale (independența și legitimitatea acesteia, precum și publicarea și executarea tuturor hotărârilor acesteia), fapt care subminează grav Constituția Poloniei, democrația și statul de drept în Polonia; subliniază cu profund regret faptul că guvernul polonez refuză să ia în considerare criticile constructive provenind din partea cetățenilor Poloniei și din partea instituțiilor naționale, internaționale și ale UE, precum și faptul că nu au fost anunțate acțiuni pentru a răspunde acestor preocupări; |
| --- | --- |

3.

| 4. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la reformularea legislației privind puterea judecătorească din Polonia, în ceea ce privește în special potențialul acestor schimbări de a submina din temelii independența sistemului judiciar și de a slăbi statul de drept în Polonia; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ia act de faptul că, la 27 iulie 2017, Președintele Duda și-a exercitat dreptul de veto față de două legi controversate adoptate de parlamentul polonez ca fiind incompatibile cu Constituția Poloniei, afirmând că aceste legi amenință grav independența sistemului judiciar din Polonia; solicită o dezbatere amplă despre reforma sistemului judiciar, care să aibă loc la nivel național și cu participarea tuturor părților interesate relevante, reformă care ar trebui să respecte statul de drept și să fie în conformitate cu dreptul UE și cu standardele europene privind independența judiciară; îl invită pe președintele polonez să nu semneze legi noi, cu excepția cazului în care acestea garantează în totalitate independența sistemului judiciar; |
| --- | --- |

5.

| 6. | sprijină recomandările privind statul de drept emise de către Comisie, precum și procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor inițiate de Comisie împotriva Poloniei pentru încălcarea dreptului UE; ia act de hotărârea Comisiei de a monitoriza, în calitate de gardian al tratatelor, situația din Polonia și acțiunile întreprinse în urma recomandărilor sale de către autoritățile poloneze, continuând, în același timp, să ofere Poloniei sprijinul său deplin pentru a identifica soluții adecvate pentru consolidarea statului de drept; |
| --- | --- |

6.

| 7. | îndeamnă parlamentul și guvernul polonez să pună în aplicare pe deplin toate recomandările Comisiei Europene și ale Comisiei de la Veneția și să se abțină de la efectuarea oricărei reforme care ar pune în pericol respectarea statului de drept, în special independența sistemului judiciar; solicită, în acest sens, amânarea adoptării oricăror legi până la realizarea de către Comisia Europeană și Comisia de la Veneția a unei evaluări adecvate; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită guvernul polonez să respecte ordinul temporar al Curții de Justiție a UE din 27 iulie 2017 în cauza C-441/17 și să suspende imediat exploatările forestiere la scară largă din pădurea Bialowieza, care riscă să cauzeze daune grave și ireversibile acestui sit care face parte din patrimoniul mondial al UNESCO; invită guvernul polonez să oprească returnările expeditive în Belarus, pentru a se conforma ordinelor intermediare obligatorii ale Curții Europene a Drepturilor Omului din 8 iunie 2017, precum și să se asigure că orice persoană care își exprimă intenția de a solicita azil sau protecție internațională la frontierele Poloniei se bucură de un acces deplin la procedura de azil din Polonia, în conformitate cu obligațiile internaționale și cu legislația UE; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită guvernul polonez să respecte dreptul la libertatea de întrunire prin eliminarea din legislația actuală referitoare la întruniri a dispozițiilor care acordă prioritate adunărilor „ciclice” aprobate de guvern; îndeamnă autoritățile să se abțină de la aplicarea de sancțiuni penale persoanelor care participă la adunări pașnice sau la contrademonstrații și să renunțe la acuzațiile penale împotriva protestatarilor pașnici; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită guvernul polonez să abroge legea privind înființarea unui Institut Național pentru Libertate – Centru pentru Dezvoltarea Societății Civile, care împiedică accesul la finanțarea din fonduri publice al unor grupuri critice ale societății civile și să se asigure că repartizarea fondurilor publice pentru societatea civilă se realizează în mod echitabil, imparțial și transparent, garantând o reprezentare pluralistă; |
| --- | --- |

10.

| 11. | își exprimă îngrijorarea cu privire la relatările din mass-media legate de supravegherea de către poliție a liderilor opoziției și ai societății civile și solicită autorităților poloneze să investigheze aceste informații și să respecte pe deplin viața privată a tuturor cetățenilor; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită guvernul polonez să adopte o poziție fermă în materie de drepturi ale femeilor și fetelor, punând la dispoziție mijloace contraceptive gratuite și accesibile fără discriminare și fără prescripție medicală; în acest context, solicită să se abroge legea care limitează accesul femeilor și fetelor la mijloacele contraceptive de urgență; |
| --- | --- |

12.

| 13. | critică ferm orice propunere legislativă care ar interzice avortul în cazul în care ar exista malformații grave sau mortale ale fătului; subliniază că accesul universal la sănătate, inclusiv la sănătatea sexuală și reproductivă și la drepturile conexe, este un drept fundamental al omului; își reafirmă hotărât sprijinul față de organizațiile pentru drepturile femeilor, pentru că acestea au făcut recent obiectul unor acțiuni în instanță; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită guvernul polonez să respecte toate dispozițiile referitoare la statul de drept și la drepturile fundamentale consacrate în tratate, în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în Convenția europeană a drepturilor omului și în standardele internaționale în domeniul drepturilor omului și să se angajeze în dialog direct cu Comisia; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia să informeze Parlamentul în mod regulat, temeinic și transparent cu privire la progresele realizate și la acțiunile întreprinse; |
| --- | --- |

15.

| 16. | consideră că situația actuală din Polonia prezintă un risc clar de încălcare gravă a valorilor menționate la articolul 2 din TUE; însărcinează Comisia sa pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne să elaboreze un raport specific, în conformitate cu articolul 83 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul său de procedură, cu scopul de a organiza un vot în ședință plenară pentru a adopta o propunere motivată prin care să se solicite Consiliului să acționeze în temeiul articolului 7 alineatul (1) din TUE; |
| --- | --- |

16.

| 17. | reiterează necesitatea unui proces regulat de monitorizare și de dialog cu participarea tuturor statelor membre, în scopul protejării valorilor fundamentale ale UE, și anume democrația, drepturile fundamentale și statul de drept, proces care să implice Consiliul, Comisia și Parlamentul, astfel cum s-a propus în Rezoluția Parlamentului din 25 octombrie 2016 conținând recomandări adresate Comisiei referitoare la crearea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (5) (Pactul UE pentru DSF); |
| --- | --- |

17.

| 18. | cere guvernului polonez să ia măsurile adecvate și să condamne marșul xenofob și fascist care a avut loc la Varșovia, sâmbătă, 11 noiembrie 2017; |
| --- | --- |

18.

| 19. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei și Consiliului, președintelui, guvernului și parlamentului Poloniei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului Europei și OSCE. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0123.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0344.

(3)  Recomandarea (UE) 2017/146 a Comisiei din 21 decembrie 2016 privind statul de drept în Polonia, care vine în completarea Recomandării (UE) 2016/1374 (JO L 22, 27.1.2017, p. 65).

(4)  Recomandarea (UE) 2017/1520 a Comisiei din 26 iulie 2017 privind statul de drept în Polonia, care vine în completarea Recomandărilor (UE) 2016/1374 și (UE) 2017/146 (JO L 228, 2.9.2017, p. 19).

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0409.

---

Joi, 16 noiembrie 2017

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/50 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/50

---

P8_TA(2017)0443

Libertatea de exprimare în Sudan, în special cazul lui Mohamed Zine al- Abidine

Rezoluția Parlamentului European din 16 noiembrie 2017 referitoare la libertatea de exprimare în Sudan, în special cazul lui Mohamed Zine al-Abidine (2017/2961(RSP))

(2018/C 356/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la situația din Sudan, în special cele din 13 iunie 2012 (1), 10 octombrie 2013 (2), 18 decembrie 2014 (3) și 6 octombrie 2016 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la situația din Sudan, în special cele din 13 iunie 2012 (1), 10 octombrie 2013 (2), 18 decembrie 2014 (3) și 6 octombrie 2016 (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 martie 2017 referitoare la prioritățile UE pentru sesiunile din 2017 ale Consiliului ONU pentru Drepturile Omului (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 martie 2017 referitoare la prioritățile UE pentru sesiunile din 2017 ale Consiliului ONU pentru Drepturile Omului (5),

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor,

| — | având în vedere Acordul de la Cotonou, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Cotonou,

| — | având în vedere Legea presei și a publicațiilor adoptată de Sudan în 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Legea presei și a publicațiilor adoptată de Sudan în 2009,

| — | având în vedere Legea privind libertatea de informare adoptată de Sudan în 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Legea privind libertatea de informare adoptată de Sudan în 2015,

| — | având în vedere Declarația de la Kampala adoptată la 26 martie 2017 în cadrul Conferinței panafricane privind libertatea de exprimare și accesul la informații, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Kampala adoptată la 26 martie 2017 în cadrul Conferinței panafricane privind libertatea de exprimare și accesul la informații,

| — | având în vedere declarația comună a UE, a Norvegiei, a SUA și a Canadei din 7 decembrie 2016 privind detențiile pe criterii politice și cenzura presei în Sudan, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a UE, a Norvegiei, a SUA și a Canadei din 7 decembrie 2016 privind detențiile pe criterii politice și cenzura presei în Sudan,

| — | având în vedere Orientările UE privind libertatea de exprimare online și offline, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE privind libertatea de exprimare online și offline,

| — | având în vedere declarația făcută de Expertul independent al Națiunilor Unite privind situația drepturilor omului în Sudan, Aristide Nononsi, în urma misiunii efectuate de acesta în Sudan în perioada 11-21 mai 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația făcută de Expertul independent al Națiunilor Unite privind situația drepturilor omului în Sudan, Aristide Nononsi, în urma misiunii efectuate de acesta în Sudan în perioada 11-21 mai 2017,

| — | având în vedere vizita efectuată de comisarul Stylianides în Sudan între 22-23 octombrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere vizita efectuată de comisarul Stylianides în Sudan între 22-23 octombrie 2017,

| — | având în vedere declarația făcută de Vicepreședinta Comisiei/Înalta Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) în numele UE cu ocazia Zilei internaționale pentru abolirea impunității în cazul crimelor împotriva jurnaliștilor (2 noiembrie 2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația făcută de Vicepreședinta Comisiei/Înalta Reprezentantă a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) în numele UE cu ocazia Zilei internaționale pentru abolirea impunității în cazul crimelor împotriva jurnaliștilor (2 noiembrie 2017),

| — | având în vedere clasamentul mondial din 2017 al libertății presei, întocmit de organizația Reporteri fără Frontiere, |
| --- | --- |

—

având în vedere clasamentul mondial din 2017 al libertății presei, întocmit de organizația Reporteri fără Frontiere,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, într-un articol publicat la 23 februarie 2012 în cotidianul Al-Tayar, Mohamed Zine al-Abidine a criticat presupusa corupție din cadrul familiei președintelui Sudanului, Omar al-Bashir; |
| --- | --- |

A.

întrucât, într-un articol publicat la 23 februarie 2012 în cotidianul Al-Tayar, Mohamed Zine al-Abidine a criticat presupusa corupție din cadrul familiei președintelui Sudanului, Omar al-Bashir;

| B. | întrucât Serviciul Național de Informații și Securitate (NISS) a adus acuzații la adresa lui Mohamed Zine al-Abidine și a redactorului-șef al cotidianului menționat, Osman Mirgani; |
| --- | --- |

B.

întrucât Serviciul Național de Informații și Securitate (NISS) a adus acuzații la adresa lui Mohamed Zine al-Abidine și a redactorului-șef al cotidianului menționat, Osman Mirgani;

| C. | întrucât, la 23 octombrie 2017, o instanță din Sudan l-a condamnat pe Mohamed Zine al-Abidine la închisoare cu suspendare, cu un termen de încercare de cinci ani, acesta fiind acuzat de încălcarea codului deontologic al jurnaliștilor; |
| --- | --- |

C.

întrucât, la 23 octombrie 2017, o instanță din Sudan l-a condamnat pe Mohamed Zine al-Abidine la închisoare cu suspendare, cu un termen de încercare de cinci ani, acesta fiind acuzat de încălcarea codului deontologic al jurnaliștilor;

| D. | întrucât, în temeiul acelorași acuzații, redactorul-șef al cotidianului Al-Tayar, Osman Mirgani, a fost condamnat la plata unei amenzi de 10 000 de lire sudaneze, sau, în caz contrar, la o pedeapsă de șase luni de închisoare, fiind pus în libertate după ce amenda a fost plătită de către Uniunea Jurnaliștilor din Sudan; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în temeiul acelorași acuzații, redactorul-șef al cotidianului Al-Tayar, Osman Mirgani, a fost condamnat la plata unei amenzi de 10 000 de lire sudaneze, sau, în caz contrar, la o pedeapsă de șase luni de închisoare, fiind pus în libertate după ce amenda a fost plătită de către Uniunea Jurnaliștilor din Sudan;

| E. | întrucât avocatul care îl reprezintă atât pe Mohamed Zine al-Abidine, cât și pe Osman Mirgani și-a declarat intenția de a contesta sentința pronunțată împotriva acestora; |
| --- | --- |

E.

întrucât avocatul care îl reprezintă atât pe Mohamed Zine al-Abidine, cât și pe Osman Mirgani și-a declarat intenția de a contesta sentința pronunțată împotriva acestora;

| F. | întrucât, conform relatărilor, NISS îi interoghează și îi reține pe jurnaliști și a inițiat mai multe acțiuni în justiție împotriva jurnaliștilor din Sudan, confiscând în mod arbitrar ediții complete ale unor ziare, cum ar fi Al-Tayar, Al-Jareeda, Al-Watan, Al-Youm, Al-Tali, Al-Ayam și Akhir Lahza, care conțineau articole critice la adresa guvernului; |
| --- | --- |

F.

întrucât, conform relatărilor, NISS îi interoghează și îi reține pe jurnaliști și a inițiat mai multe acțiuni în justiție împotriva jurnaliștilor din Sudan, confiscând în mod arbitrar ediții complete ale unor ziare, cum ar fi Al-Tayar, Al-Jareeda, Al-Watan, Al-Youm, Al-Tali, Al-Ayam și Akhir Lahza, care conțineau articole critice la adresa guvernului;

| G. | întrucât, în 2016, s-au înregistrat cel puțin 44 de cazuri de confiscare a unor publicații, care au afectat 12 ziare, inclusiv cinci ediții ale Al-Jareeda, publicate în decursul aceleiași săptămâni; întrucât, la 14 august 2016, Consiliul Național pentru Presă și Publicații a suspendat pe o perioadă nelimitată publicarea ziarelor Elaf, Al-Mustagilla, Al-Watan și Awal Al-Nahar; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în 2016, s-au înregistrat cel puțin 44 de cazuri de confiscare a unor publicații, care au afectat 12 ziare, inclusiv cinci ediții ale Al-Jareeda, publicate în decursul aceleiași săptămâni; întrucât, la 14 august 2016, Consiliul Național pentru Presă și Publicații a suspendat pe o perioadă nelimitată publicarea ziarelor Elaf, Al-Mustagilla, Al-Watan și Awal Al-Nahar;

| H. | întrucât existența unor mijloace de informare în masă libere, independente și imparțiale reprezintă unul dintre fundamentele esențiale ale unei societăți democratice; |
| --- | --- |

H.

întrucât existența unor mijloace de informare în masă libere, independente și imparțiale reprezintă unul dintre fundamentele esențiale ale unei societăți democratice;

| I. | întrucât, la 8 ianuarie 2017, Sudanul a semnat Declarația privind libertatea presei în lumea arabă, devenind cel de-al patrulea stat semnatar al acestei declarații, după Palestina, Tunisia și Iordania; întrucât ministrul de stat responsabil pentru mass-media a luat act de angajamentul asumat de guvern de a respecta libertatea presei în Sudan; |
| --- | --- |

I.

întrucât, la 8 ianuarie 2017, Sudanul a semnat Declarația privind libertatea presei în lumea arabă, devenind cel de-al patrulea stat semnatar al acestei declarații, după Palestina, Tunisia și Iordania; întrucât ministrul de stat responsabil pentru mass-media a luat act de angajamentul asumat de guvern de a respecta libertatea presei în Sudan;

| J. | întrucât, potrivit organizației Reporteri fără Frontiere, Sudanul se numără printre țările cu gradul cel mai redus de libertate, ocupând poziția a 174-a din 180 în clasamentul mondial al libertății presei pe 2017, ca urmare a „hărțuirii la care sunt supuși actorii din sectorul mass-mediei, a cenzurii, a confiscării unor ediții ale ziarelor, a închiderii organismelor din sectorul mass-mediei și a limitării accesului la internet”; |
| --- | --- |

J.

întrucât, potrivit organizației Reporteri fără Frontiere, Sudanul se numără printre țările cu gradul cel mai redus de libertate, ocupând poziția a 174-a din 180 în clasamentul mondial al libertății presei pe 2017, ca urmare a „hărțuirii la care sunt supuși actorii din sectorul mass-mediei, a cenzurii, a confiscării unor ediții ale ziarelor, a închiderii organismelor din sectorul mass-mediei și a limitării accesului la internet”;

| K. | întrucât în raportul elaborat de Expertul independent al Națiunilor Unite privind situația drepturilor omului în Sudan s-a consemnat, în iulie 2017, faptul că cenzurarea de către NISS a ziarului Al-Jareeda contravine prevederilor Constituției naționale provizorii a Sudanului; |
| --- | --- |

K.

întrucât în raportul elaborat de Expertul independent al Națiunilor Unite privind situația drepturilor omului în Sudan s-a consemnat, în iulie 2017, faptul că cenzurarea de către NISS a ziarului Al-Jareeda contravine prevederilor Constituției naționale provizorii a Sudanului;

| L. | întrucât Sudanul a semnat, dar nu a ratificat versiunea revizuită din 2005 a Acordului de la Cotonou; |
| --- | --- |

L.

întrucât Sudanul a semnat, dar nu a ratificat versiunea revizuită din 2005 a Acordului de la Cotonou;

| M. | întrucât, 14 noiembrie 2017, VP/ÎR Federica Mogherini a emis o declarație cu ocazia vizitei efectuate de președintele sudanez Omar al-Bashir în Uganda, în care le reamintește tuturor statelor semnatare ale Statutului de la Roma al Curții Penale Internaționale să își respecte obligațiile care le revin în temeiul dreptului internațional și să acționeze în consecință; |
| --- | --- |

M.

întrucât, 14 noiembrie 2017, VP/ÎR Federica Mogherini a emis o declarație cu ocazia vizitei efectuate de președintele sudanez Omar al-Bashir în Uganda, în care le reamintește tuturor statelor semnatare ale Statutului de la Roma al Curții Penale Internaționale să își respecte obligațiile care le revin în temeiul dreptului internațional și să acționeze în consecință;

| N. | întrucât drepturile omului, precum și drepturile civile și politice continuă să fie reprimate în Sudan, |
| --- | --- |

N.

întrucât drepturile omului, precum și drepturile civile și politice continuă să fie reprimate în Sudan,

| 1. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la faptul că Mohamed Zine al-Abidine a fost condamnat de către instanța responsabilă pentru presă de la Khartoum, la 23 octombrie 2017, la o pedeapsă cu închisoarea cu suspendare, însoțită de o perioadă de încercare de cinci ani, și le solicită autorităților sudaneze să revizuiască imediat toate acuzațiile aduse acestuia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | este profund îngrijorat în legătură cu situația libertății de exprimare din Sudan, cu utilizarea curentă a cenzurii și cu practica confiscării edițiilor ziarelor, iar intensificarea măsurilor de represiune pentru a limita libertatea de exprimare a jurnaliștilor din Sudan constituie, de asemenea, un motiv de îngrijorare deosebită; relevă faptul că practica de a trage la răspundere politicienii și de a impune un mecanism de responsabilizare pentru politicile guvernamentale în spațiul public nu ar trebui să cauzeze represiuni împotriva presei libere; ia act cu îngrijorare, de asemenea, de restricțiile financiare impuse ziarelor prin recurgerea sistematică la confiscarea exemplarelor și la suspendarea operațiunilor; |
| --- | --- |

2.

| 3. | regretă faptul că s-au semnalat, prin numeroase relatări, încălcări repetate ale libertății presei de către NISS și practici sistematice de hărțuire a jurnaliștilor utilizate de această instituție și îndeamnă autoritățile sudaneze să asigure alinierea competențelor NISS și a metodelor sale la standardele internaționale; |
| --- | --- |

3.

| 4. | consideră că mass-media liberă, independentă și imparțială reprezintă unul dintre fundamentele esențiale ale unei societăți democratice, în care dezbaterile deschise joacă un rol crucial; îndeamnă UE să își intensifice eforturile de a promova libertatea de exprimare prin intermediul politicilor și al instrumentelor sale externe; |
| --- | --- |

4.

| 5. | îndeamnă autoritățile sudaneze să pună capăt de urgență tuturor formelor de hărțuire, intimidare și atacurilor împotriva jurnaliștilor și a apărătorilor libertății de exprimare online și offline și să întreprindă reforme democratice, cu scopul de a asigura protecția și promovarea drepturilor omului în această țară, inclusiv a libertății de exprimare, în conformitate cu obligațiile care le revin în temeiul Constituției naționale provizorii a Sudanului, precum și cu angajamentele lor internaționale, inclusiv cele asumate prin Acordul de la Cotonou; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază faptul că, în conformitate cu Declarația universală a drepturilor omului, statului îi revine responsabilitatea primordială pentru promovarea și protejarea tuturor drepturilor omului; solicită autorităților sudaneze să restabilească și să respecte drepturile omului și libertățile fundamentale consacrate în dreptul internațional, inclusiv libertatea de exprimare; |
| --- | --- |

6.

| 7. | recunoaște importanța recentei misiuni a comisarului Stylianides și a eforturilor de a aduce la cunoștința autorităților sudaneze preocupările recunoscute pe scară largă ale UE, inclusiv în ceea ce privește respectarea libertăților fundamentale; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită UE și statele sale membre să ofere sprijin organizațiilor societății civile prin acordarea de asistență tehnică și prin programe de consolidare a capacităților, pentru a îmbunătăți capacitățile acestora de a promova drepturile omului și a garanta respectarea statului de drept și a le permite să contribuie mai eficient la îmbunătățirea situației drepturilor omului în Sudan; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ia act cu îngrijorare de proiectul de lege privind presa și publicațiile din 2017, care include un număr suplimentar de restricții controversate referitoare la publicațiile online și prevederi referitoare la suspendarea pe perioade mai îndelungate a publicării ziarelor și a exercitării activității jurnaliștilor; încurajează guvernul Sudanului să modifice Legea presei și a publicațiilor din 2009 pentru a asigura o mai bună protecție a jurnaliștilor și a editorilor de ziare; |
| --- | --- |

9.

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, copreședinților Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE, Comisiei Uniunii Africane, Parlamentului Panafrican și guvernului Sudanului. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  JO C 332 E, 15.11.2013, p. 49.

(2)  JO C 181, 19.5.2016, p. 87.

(3)  JO C 294, 12.8.2016, p. 28.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0379.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0089.

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/53 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/53

---

P8_TA(2017)0444

Atacurile teroriste din Somalia

Rezoluţia Parlamentului European din 16 noiembrie 2017 referitoare la atacurile teroriste din Somalia (2017/2962(RSP))

(2018/C 356/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Somalia, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Somalia,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 18 mai 2017 referitoare la tabăra de refugiați de la Dadaab (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 18 mai 2017 referitoare la tabăra de refugiați de la Dadaab (1),

| — | având în vedere declarația din 15 octombrie 2017 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) privind atacurile din Mogadishu, Somalia, și declarația din 30 octombrie 2017 a purtătorului de cuvânt al VP/ÎR referitoare la atacul din Somalia, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 15 octombrie 2017 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) privind atacurile din Mogadishu, Somalia, și declarația din 30 octombrie 2017 a purtătorului de cuvânt al VP/ÎR referitoare la atacul din Somalia,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 3 aprilie 2017 privind Somalia, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 3 aprilie 2017 privind Somalia,

| — | având în vedere intervenția UE din 27 septembrie 2017 din cadrul celei de a 36-a sesiuni a Consiliului pentru Drepturile Omului cu privire la dialogul interactiv cu expertul independent privind Somalia, |
| --- | --- |

—

având în vedere intervenția UE din 27 septembrie 2017 din cadrul celei de a 36-a sesiuni a Consiliului pentru Drepturile Omului cu privire la dialogul interactiv cu expertul independent privind Somalia,

| — | având în vedere rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU 2372 (2017), adoptată la 30 august 2017, și 2383 (2017), adoptată la 7 noiembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU 2372 (2017), adoptată la 30 august 2017, și 2383 (2017), adoptată la 7 noiembrie 2017,

| — | având în vedere rapoartele din 9 mai 2017 și 5 septembrie 2017 referitoare la Somalia ale Secretarului General al ONU către Consiliul de Securitate al ONU, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele din 9 mai 2017 și 5 septembrie 2017 referitoare la Somalia ale Secretarului General al ONU către Consiliul de Securitate al ONU,

| — | având în vedere declarația Consiliului de Securitate al ONU din 15 octombrie 2017 privind atacul terorist din Mogadishu, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Consiliului de Securitate al ONU din 15 octombrie 2017 privind atacul terorist din Mogadishu,

| — | având în vedere declarația din 15 octombrie 2017 a președintelui Comisiei Uniunii Africane (UA) privind atacul din Mogadishu, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 15 octombrie 2017 a președintelui Comisiei Uniunii Africane (UA) privind atacul din Mogadishu,

| — | având în vedere declarațiile Misiunii Uniunii Africane în Somalia (AMISOM), care condamnă atacurile teroriste din 14 și 28 octombrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Misiunii Uniunii Africane în Somalia (AMISOM), care condamnă atacurile teroriste din 14 și 28 octombrie 2017,

| — | având în vedere comunicatul final al Conferinței internaționale privind Somalia, desfășurată la Londra la 11 mai 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul final al Conferinței internaționale privind Somalia, desfășurată la Londra la 11 mai 2017,

| — | având în vedere comunicatul comun UE-Uniunea Africană din 1 iunie 2017 privind punerea în aplicare a Acordului de la Paris, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul comun UE-Uniunea Africană din 1 iunie 2017 privind punerea în aplicare a Acordului de la Paris,

| — | având în vedere declarația AMISOM din 8 noiembrie 2017, care anunță intenția sa de a iniția o retragere treptată a trupelor din Somalia începând din decembrie 2017, intenționându-se realizarea unei retrageri complete până în 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația AMISOM din 8 noiembrie 2017, care anunță intenția sa de a iniția o retragere treptată a trupelor din Somalia începând din decembrie 2017, intenționându-se realizarea unei retrageri complete până în 2020,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat de la Cotonou dintre ACP și UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat de la Cotonou dintre ACP și UE,

| — | având în vedere mandatul Comisiei africane pentru drepturile omului și ale popoarelor de a promova și a proteja drepturile omului și ale popoarelor în temeiul Cartei africane a drepturilor omului și popoarelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere mandatul Comisiei africane pentru drepturile omului și ale popoarelor de a promova și a proteja drepturile omului și ale popoarelor în temeiul Cartei africane a drepturilor omului și popoarelor,

| — | având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului și Protocolul facultativ cu privire la implicarea copiilor în conflicte armate, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU cu privire la drepturile copilului și Protocolul facultativ cu privire la implicarea copiilor în conflicte armate,

| — | având în vedere Convenția Organizației Unității Africane privind prevenirea și combaterea terorismului, adoptată în 1999, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Unității Africane privind prevenirea și combaterea terorismului, adoptată în 1999,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, la 14 octombrie 2017, o bombă amplasată într-un camion a provocat o explozie masivă în centrul orașului Mogadishu, în urma căreia au fost ucise cel puțin 358 de persoane, rănite alte 228 și 56 de persoane sunt în continuare dispărute; întrucât atacul din centrul orașului Mogadishu a fost una dintre operațiunile teroriste care s-au soldat cu cei mai mulți morți din lume din ultimii ani; întrucât peste 30 de persoane au fost ucise la 28 octombrie 2017, atunci când au explodat două bombe lângă un hotel aflat lângă palatul prezidențial din Mogadishu; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 14 octombrie 2017, o bombă amplasată într-un camion a provocat o explozie masivă în centrul orașului Mogadishu, în urma căreia au fost ucise cel puțin 358 de persoane, rănite alte 228 și 56 de persoane sunt în continuare dispărute; întrucât atacul din centrul orașului Mogadishu a fost una dintre operațiunile teroriste care s-au soldat cu cei mai mulți morți din lume din ultimii ani; întrucât peste 30 de persoane au fost ucise la 28 octombrie 2017, atunci când au explodat două bombe lângă un hotel aflat lângă palatul prezidențial din Mogadishu;

| B. | întrucât, deși nicio grupare nu a revendicat aceste atacuri lașe, ele prezintă caracteristicile grupării Al-Shabaab, care acum pare că nu dorește să submineze sprijinul populației prin asocierea cu astfel de pierderi uriașe de vieți în rândul civililor; întrucât cetățenii somalezi au denunțat în repetate rânduri violențele comise de Al-Shabaab și s-au unit cu miile ca răspuns la atacurile cu bombă din octombrie 2017, într-un marș prin Mogadishu în semn de sfidare față de Al-Shabaab; |
| --- | --- |

B.

întrucât, deși nicio grupare nu a revendicat aceste atacuri lașe, ele prezintă caracteristicile grupării Al-Shabaab, care acum pare că nu dorește să submineze sprijinul populației prin asocierea cu astfel de pierderi uriașe de vieți în rândul civililor; întrucât cetățenii somalezi au denunțat în repetate rânduri violențele comise de Al-Shabaab și s-au unit cu miile ca răspuns la atacurile cu bombă din octombrie 2017, într-un marș prin Mogadishu în semn de sfidare față de Al-Shabaab;

| C. | întrucât în ultimele luni au avut loc o serie de atacuri teroriste mortale în Mogadishu și în toată țara, inclusiv atentate cu mașini capcană, împușcări aleatorii, execuții cu țintă specifică și răpiri, evidențiind amenințarea continuă a extremismului violent cu care se confruntă această țară; |
| --- | --- |

C.

întrucât în ultimele luni au avut loc o serie de atacuri teroriste mortale în Mogadishu și în toată țara, inclusiv atentate cu mașini capcană, împușcări aleatorii, execuții cu țintă specifică și răpiri, evidențiind amenințarea continuă a extremismului violent cu care se confruntă această țară;

| D. | întrucât majoritatea atacurilor au fost atribuite în principal acțiunilor teroriste ale grupării Al-Shabaab, deși se știe că și gruparea Daesh este activă în țară; |
| --- | --- |

D.

întrucât majoritatea atacurilor au fost atribuite în principal acțiunilor teroriste ale grupării Al-Shabaab, deși se știe că și gruparea Daesh este activă în țară;

| E. | întrucât președintele Somaliei, Mohamed Abdullahi Mohamed, după preluarea puterii în februarie 2017 în urma unor alegeri considerate o etapă esențială care marchează revenirea treptată a acestei țări greu încercate din estul Africii la stabilitate și prosperitate, s-a angajat să scape Somalia de Al-Shabaab; |
| --- | --- |

E.

întrucât președintele Somaliei, Mohamed Abdullahi Mohamed, după preluarea puterii în februarie 2017 în urma unor alegeri considerate o etapă esențială care marchează revenirea treptată a acestei țări greu încercate din estul Africii la stabilitate și prosperitate, s-a angajat să scape Somalia de Al-Shabaab;

| F. | întrucât, având în vedere valul de atacuri din anul 2017, nu în ultimul rând atacul îngrozitor cu bombă din 14 octombrie 2017, nu este deloc clar că forțele de securitate somaleze, în urma retragerii preconizate a AMISOM în 2018, vor fi în măsură combată terorismul fără ajutor extern; |
| --- | --- |

F.

întrucât, având în vedere valul de atacuri din anul 2017, nu în ultimul rând atacul îngrozitor cu bombă din 14 octombrie 2017, nu este deloc clar că forțele de securitate somaleze, în urma retragerii preconizate a AMISOM în 2018, vor fi în măsură combată terorismul fără ajutor extern;

| G. | întrucât forțele AMISOM au fost acuzate în repetate rânduri de încălcări grave ale drepturilor omului, inclusiv de ucideri aleatorii și, în unele cazuri, de exploatare și abuzuri sexuale; întrucât redesfășurarea trupelor străine pe teritoriul Somaliei în afara mandatelor ONU/UA reprezintă un motiv serios de îngrijorare, având în vedere acuzațiile anterioare privind încălcări ale drepturilor omului de către forțele AMISOM; |
| --- | --- |

G.

întrucât forțele AMISOM au fost acuzate în repetate rânduri de încălcări grave ale drepturilor omului, inclusiv de ucideri aleatorii și, în unele cazuri, de exploatare și abuzuri sexuale; întrucât redesfășurarea trupelor străine pe teritoriul Somaliei în afara mandatelor ONU/UA reprezintă un motiv serios de îngrijorare, având în vedere acuzațiile anterioare privind încălcări ale drepturilor omului de către forțele AMISOM;

| H. | întrucât, pe lângă extremismul violent, seceta, conflictele între clanuri și evacuările forțate au dus la strămutarea a sute de mii de persoane doar în ultimul an, multe în centre urbane controlate de guvern; întrucât multe persoane locuiesc în așezări nesigure, unde femeile și fetele în special se confruntă cu abuzuri și violențe sexuale; |
| --- | --- |

H.

întrucât, pe lângă extremismul violent, seceta, conflictele între clanuri și evacuările forțate au dus la strămutarea a sute de mii de persoane doar în ultimul an, multe în centre urbane controlate de guvern; întrucât multe persoane locuiesc în așezări nesigure, unde femeile și fetele în special se confruntă cu abuzuri și violențe sexuale;

| I. | întrucât Somalia este încă grav amenințată de foamete, aproximativ 400 000 de copii somalezi suferind de malnutriție acută și 3 de milioane de persoane trăind în condiții de criză sau de urgență în ceea ce privește securitatea alimentară; întrucât există aproximativ 1,1 milioane de persoane strămutate în interiorul țării în Somalia și peste 900 000 de refugiați somalezi în regiune; |
| --- | --- |

I.

întrucât Somalia este încă grav amenințată de foamete, aproximativ 400 000 de copii somalezi suferind de malnutriție acută și 3 de milioane de persoane trăind în condiții de criză sau de urgență în ceea ce privește securitatea alimentară; întrucât există aproximativ 1,1 milioane de persoane strămutate în interiorul țării în Somalia și peste 900 000 de refugiați somalezi în regiune;

| J. | întrucât în taberele din Kenya se află 420 000 de refugiați somalezi, 350 000 fiind în tabăra de la Dadaab, iar guvernele Somaliei și Kenyei și UNHCR au convenit să faciliteze întoarcerea voluntară a 10 000 de refugiați în Somalia, în zone car nu se află sub controlul grupării Al-Shabab; întrucât persoanele returnate se confruntă cu dificultăți de reintegrare și au puține șanse de a găsi un loc de muncă; întrucât mulți refugiați din Dadaab sunt de origine somaleză, dar nu au cunoscut viața în afara taberei și sunt efectiv apatrizi, în sensul că nu pot fi trimiși în Somalia; |
| --- | --- |

J.

întrucât în taberele din Kenya se află 420 000 de refugiați somalezi, 350 000 fiind în tabăra de la Dadaab, iar guvernele Somaliei și Kenyei și UNHCR au convenit să faciliteze întoarcerea voluntară a 10 000 de refugiați în Somalia, în zone car nu se află sub controlul grupării Al-Shabab; întrucât persoanele returnate se confruntă cu dificultăți de reintegrare și au puține șanse de a găsi un loc de muncă; întrucât mulți refugiați din Dadaab sunt de origine somaleză, dar nu au cunoscut viața în afara taberei și sunt efectiv apatrizi, în sensul că nu pot fi trimiși în Somalia;

| K. | întrucât, începând din 2016, UE a crescut treptat sprijinul umanitar anual pentru Somalia, în special ca răspuns la seceta accentuată care afectează țara, alocând 120 de milioane EUR partenerilor umanitari în 2017 și disponibilizând un ajutor de urgență în valoare de 100 000 EUR pentru a contribui la eforturile de răspuns rapid la necesitățile de ordin medical din Mogadishu, în urma atacului din 14 octombrie 2017; întrucât, de asemenea, UE a mobilizat inițial două nave din cadrul operațiunii navale a UE ATALANTA, precum și zboruri pentru acordarea de ajutor de urgență, pentru a furniza produse medicale de urgență în spitalele din Mogadishu; |
| --- | --- |

K.

întrucât, începând din 2016, UE a crescut treptat sprijinul umanitar anual pentru Somalia, în special ca răspuns la seceta accentuată care afectează țara, alocând 120 de milioane EUR partenerilor umanitari în 2017 și disponibilizând un ajutor de urgență în valoare de 100 000 EUR pentru a contribui la eforturile de răspuns rapid la necesitățile de ordin medical din Mogadishu, în urma atacului din 14 octombrie 2017; întrucât, de asemenea, UE a mobilizat inițial două nave din cadrul operațiunii navale a UE ATALANTA, precum și zboruri pentru acordarea de ajutor de urgență, pentru a furniza produse medicale de urgență în spitalele din Mogadishu;

| L. | întrucât UE a furnizat 486 milioane EUR prin Fondul european de dezvoltare (2014-2020), punând accentul pe implementarea „acordului”, și în special pe consolidarea statului și a păcii, pe securitatea alimentară, pe reziliență și pe educație; întrucât UE s-a angajat, de asemenea, să sprijine AMISOM prin intermediul Instrumentului financiar pentru pace în Africa, |
| --- | --- |

L.

întrucât UE a furnizat 486 milioane EUR prin Fondul european de dezvoltare (2014-2020), punând accentul pe implementarea „acordului”, și în special pe consolidarea statului și a păcii, pe securitatea alimentară, pe reziliență și pe educație; întrucât UE s-a angajat, de asemenea, să sprijine AMISOM prin intermediul Instrumentului financiar pentru pace în Africa,

| M. | întrucât, în decembrie 2016, Banca Mondială s-a angajat să intensifice lupta împotriva sărăciei extreme, anunțând că țările dezvoltate au promis o sumă record de 75 miliarde USD în granturi și credite preferențiale către Asociația Internațională pentru Dezvoltare (IDA); întrucât, cu toate acestea, Somalia nu este eligibilă pentru finanțare prin intermediul IDA, întrucât datorează băncii și FMI peste 300 de milioane USD ca parte a unei datorii în valoare de 5 miliarde USD către creditori multilaterali și bilaterali; |
| --- | --- |

M.

întrucât, în decembrie 2016, Banca Mondială s-a angajat să intensifice lupta împotriva sărăciei extreme, anunțând că țările dezvoltate au promis o sumă record de 75 miliarde USD în granturi și credite preferențiale către Asociația Internațională pentru Dezvoltare (IDA); întrucât, cu toate acestea, Somalia nu este eligibilă pentru finanțare prin intermediul IDA, întrucât datorează băncii și FMI peste 300 de milioane USD ca parte a unei datorii în valoare de 5 miliarde USD către creditori multilaterali și bilaterali;

| N. | întrucât, deși copiii sunt în continuare uciși, deținuți în mod arbitrar și recrutați de către Al-Shabaab, aceștia sunt, de asemenea, recrutați de către forțele armate somaleze, în pofida faptului că Somalia a ratificat Convenția ONU cu privire la drepturile copilului în ianuarie 2015 și a aprobat Declarația privind școlile sigure în noiembrie 2015, angajându-se să ia măsuri concrete pentru a proteja elevii și instituțiile de învățământ; |
| --- | --- |

N.

întrucât, deși copiii sunt în continuare uciși, deținuți în mod arbitrar și recrutați de către Al-Shabaab, aceștia sunt, de asemenea, recrutați de către forțele armate somaleze, în pofida faptului că Somalia a ratificat Convenția ONU cu privire la drepturile copilului în ianuarie 2015 și a aprobat Declarația privind școlile sigure în noiembrie 2015, angajându-se să ia măsuri concrete pentru a proteja elevii și instituțiile de învățământ;

| O. | întrucât, în absența unui sistem judiciar civil funcțional, guvernul somalez se bazează pe instanțele militare pentru judecarea și condamnarea civililor, fapt care nu garantează drepturile inculpaților civili; întrucât Agenția națională pentru informații și securitate (NISA) beneficiază de competențe extinse de investigare, aceasta nedispunând în prezent de un mandat pentru asigurarea respectării legii, fapt care duce la încălcări semnificative ale drepturilor referitoare la garanțiile procedurale ale persoanelor aflate în detenția NISA; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în absența unui sistem judiciar civil funcțional, guvernul somalez se bazează pe instanțele militare pentru judecarea și condamnarea civililor, fapt care nu garantează drepturile inculpaților civili; întrucât Agenția națională pentru informații și securitate (NISA) beneficiază de competențe extinse de investigare, aceasta nedispunând în prezent de un mandat pentru asigurarea respectării legii, fapt care duce la încălcări semnificative ale drepturilor referitoare la garanțiile procedurale ale persoanelor aflate în detenția NISA;

| P. | întrucât, potrivit Transparency International, Somalia este cea mai coruptă țară din lume, pentru cel de al 10-lea an consecutiv; întrucât guvernul somalez se confruntă în continuare cu numeroase provocări, cum ar fi corupția și lipsa unui sprijin larg din partea civililor, ceea ce a condus în mod inevitabil la o lipsă de încredere în instituțiile statului și ulterior la transferul sprijinului către grupări islamiste radicale și teroriste; |
| --- | --- |

P.

întrucât, potrivit Transparency International, Somalia este cea mai coruptă țară din lume, pentru cel de al 10-lea an consecutiv; întrucât guvernul somalez se confruntă în continuare cu numeroase provocări, cum ar fi corupția și lipsa unui sprijin larg din partea civililor, ceea ce a condus în mod inevitabil la o lipsă de încredere în instituțiile statului și ulterior la transferul sprijinului către grupări islamiste radicale și teroriste;

| 1. | își exprimă profunda compasiune față de victimele recentelor atacuri teroriste din Somalia și de familiile lor și își exprimă regretul profund pentru pierderile de vieți omenești; în același timp, condamnă cu fermitate autorii acestor atacuri, care au fost atribuite grupului de insurgenți Al-Shabaab; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reamintește că stabilitatea și pacea de durată pot fi realizate numai prin incluziune socială, dezvoltare durabilă și bună guvernanță, pe baza principiilor democratice și a statului de drept, în care demnitatea umană și drepturile omului sunt respectate pe deplin; |
| --- | --- |

2.

| 3. | salută răspunsul rapid în situații de urgență al Comisiei la atacul terorist din 14 octombrie 2017; invită UE și partenerii internaționali ai acesteia să își îndeplinească angajamentele față de Somalia, în primul rând prin luarea unor măsuri de stabilire a securității alimentare, pentru a evita problemele structurale care conduc la foamete, a promova securitatea și soluționarea nemulțumirilor comunităților, a îmbunătăți gestionarea finanțelor publice și a contribui la definitivarea revizuirii constituționale necesare pentru a ajunge la o situație de stabilitate pe termen lung; |
| --- | --- |

3.

| 4. | deplânge faptul că, în ciuda avertismentelor repetate din partea grupurilor umanitare, a organizațiilor donatoare și a Parlamentului European, Somalia continuă să se afle sub amenințarea foametei; reamintește că numărul morților din timpul foametei din 2011 a crescut foarte mult din cauza situației de insecuritate și a militanților extremiști aparținând Al-Shabaab, care au interzis furnizarea de ajutor alimentar în zonele din sudul și centrul Somaliei pe care le controla această grupare în perioada respectivă; solicită tuturor părților să colaboreze cu agențiile umanitare, cu respectarea deplină a principiilor umanitare, pentru a permite accesul deplin și neîngrădit la persoanele care suferă în continuare și sunt afectate de lipsuri, în special la cele din zonele rurale; |
| --- | --- |

4.

| 5. | salută procesul electoral a organizat în luna februarie 2017, care a dus la alegerea unui nou președinte, și își exprimă speranța că această alegere va promova stabilitatea politică, va încuraja adoptarea reformelor necesare și va contribui la avansul proiectului federal, în strânsă coordonare și colaborare cu statele membre federale; subliniază că este important să se combată corupția endemică și să se ofere opțiuni pentru tinerii din această țară, pentru a reduce riscul recrutării acestora de către Al-Shabaab; |
| --- | --- |

5.

| 6. | salută decizia Forumului Național de Conducere din Somalia de a promova înființarea și înregistrarea unor partide politice în perioada premergătoare alegerilor din 2020, pe baza principiului „o persoană, un vot”, precum și încercarea de a reconstrui instituțiile statului și adoptarea unor noi legi importante privind partidele politice și privind crearea unei comisii naționale independente pentru drepturile omului; subliniază că trebuie depuse eforturi în vederea creșterii reprezentării femeilor; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că contribuția diasporei și a societății civile din această țară este importantă pentru restabilirea nu numai a guvernanței, ci și a dezvoltării sociale și economice, punând accentul pe importanța reprezentării și participării femeilor la luarea deciziilor; salută, în acest context, creșterea numărului de femei membre ale parlamentului somalez (la 24 %) și ale guvernului, ținând cont de nevoia de a depune mai multe eforturi pentru a îmbunătăți echilibrul de gen, atât în UE, cât și în Somalia; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ia act de declarația de la Nairobi a Autorității Interguvernamentale pentru Dezvoltare (IGAD) privind soluții durabile pentru refugiații somalezi și reintegrarea persoanelor returnate în Somalia, salută angajamentul de a adopta o abordare regională globală, menținând totodată protecția și promovând autonomia în țările care acordă azil, demersuri care trebuie realizate cu sprijinul comunității internaționale și în conformitate cu partajarea responsabilităților la nivel internațional, astfel cum se subliniază în Cadrul de răspuns cuprinzător privind refugiații din Declarația de la New York; |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită Comisiei să își intensifice eforturile de consultare cu actorii din regiune, inclusiv cu populațiile locale, guvernele regionale și ONG-urile, în vederea acordării unei atenții deosebite problemelor și nevoilor identificate la nivel local, a încurajării unui climat favorabil și a creșterii capacității de a facilita întoarcerea refugiaților în țările lor de origine; |
| --- | --- |

9.

| 10. | își exprimă îngrijorarea cu privire la larga sfera de competență a NISA și la faptul că aceasta recurge la tribunale militare pentru presupuse infracțiuni legate de terorism și, procedând astfel, a încălcat în repetate rânduri dreptul la un proces echitabil și a condamnat la pedeapsa cu moartea fără a stabili responsabilitatea; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită guvernul somalez și UE ca, în cadrul activităților sale legate de statul de drept în Somalia, să se asigure că NISA este reglementată cu mecanisme eficiente de supraveghere și să consolideze expertiza tehnică a Departamentului pentru anchete penale al Somaliei (CID), astfel încât să poată efectua anchete minuțioase și eficace, care să respecte drepturile cetățenilor; |
| --- | --- |

11.

| 12. | salută în mod deosebit acordul politic la care au ajuns liderii din Somalia la 16 aprilie 2017, de a integra forțele regionale și federale într-o arhitectură națională de securitate coerentă, capabilă să preia treptat responsabilitatea principală pentru asigurarea securității, precum și înființarea rapidă a Consiliului național de securitate și a Biroului național de securitate; |
| --- | --- |

12.

| 13. | recunoaște rolul AMISOM în asigurarea securității și stabilității, permițând Somaliei să înființeze instituții politice și să lărgească autoritatea statului, în așteptarea transferului responsabilității în materie de securitate către instituțiile și forțele somaleze; salută ancheta Uniunii Africane privind acuzațiile de comitere a unor acte de violență sexuală de către trupele AMISOM; solicită punerea în aplicare integrală a recomandărilor din rapoartele secretarului general al ONU referitoare la Somalia, și, în conformitate cu Rezoluția Consiliului de Securitate al ONU nr. 2272 (2016), îndeamnă Uniunea Africană și țările care pun la dispoziție cu trupe să se asigure că acuzațiile sunt anchetate în mod corespunzător și amănunțit, precum și că persoanele responsabile sunt aduse în fața justiției; subliniază că este important să se poată extinde mandatul AMISOM și dincolo de luna mai 2018, avertizând că transferul prematur al responsabilităților către trupele somaleze ar putea dăuna stabilității pe termen lung; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază necesitatea de a combate impunitatea și de a asigura tragerea la răspundere pentru crimele împotriva umanității și crimele de război comise în Somalia; ia act de propunerea președintelui somalez de acorda amnistie pentru anumite infracțiuni persoanelor care renunță la terorism și la violență și doresc să părăsească Al-Shabaab și alte grupări teroriste și încurajează elaborarea de acte legislative privind amnistia; |
| --- | --- |

14.

| 15. | regretă recrutarea de copii-soldați de către militanții Al-Shabaab și folosirea ca soldați și ca informatori a copiilor de către forțele de securitate, inclusiv folosirea copiilor-soldați capturați sau dezertori; reamintește că guvernul Somaliei s-a angajat să îi reabiliteze pe foștii copii-soldați și să-i aducă în fața justiției pe cei responsabili de recrutarea lor; solicită donatorilor internaționali, inclusiv UE, să acorde prioritate prestării de servicii de reabilitare, educație și școlarizare în condiții de siguranță ca elemente esențiale pentru întreruperea ciclului mortal al violențelor; îndeamnă autoritățile să trateze copiii suspectați de asociere cu Al-Shabaab în principal ca victime și să ia în considerare interesul superior al copilului și standardele internaționale de protecție ca principii directoare; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aduce în discuție motive serioase de îngrijorare privind faptul că resursele naturale, în special cărbunele, rămân o sursă importantă de finanțare pentru teroriști și o cauză de degradare importantă a mediului în Somalia; invită Comisia să examineze modul în care sistemele de trasabilitate și diligență necesară pot fi extinse pentru a include toate resursele naturale folosite pentru a finanța activități teroriste și acte de violență; invită, în acest context, toate părțile să asigure conformitatea cu rezoluția Consiliului de Securitate al ONU care interzice exportul de cărbune din Somalia; |
| --- | --- |

16.

| 17. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Uniunii Africane, Președintelui, prim-ministrului și Parlamentului Somaliei, secretarului general al ONU, Consiliului de Securitate al ONU, Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, precum și Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0229.

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/58 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/58

---

P8_TA(2017)0445

Madagascar

Rezoluţia Parlamentului European din 16 noiembrie 2017 referitoare la Madagascar (2017/2963(RSP))

(2018/C 356/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Madagascar, în special Rezoluția din 7 mai 2009 (1), Rezoluția din 11 februarie 2010 (2) și Rezoluția din 9 iunie 2011 (3), precum și misiunea de informare efectuată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE în Madagascar, în perioada 10-11 iulie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Madagascar, în special Rezoluția din 7 mai 2009 (1), Rezoluția din 11 februarie 2010 (2) și Rezoluția din 9 iunie 2011 (3), precum și misiunea de informare efectuată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE în Madagascar, în perioada 10-11 iulie 2010,

| — | având în vedere informațiile furnizate de OMS la 2 noiembrie 2017 privind izbucnirea recentă a epidemiei de ciumă, |
| --- | --- |

—

având în vedere informațiile furnizate de OMS la 2 noiembrie 2017 privind izbucnirea recentă a epidemiei de ciumă,

| — | având în vedere observațiile finale din 22 august 2017 ale Comitetului ONU pentru Drepturile Omului cu privire la cel de-al patrulea raport periodic privind Madagascarul, |
| --- | --- |

—

având în vedere observațiile finale din 22 august 2017 ale Comitetului ONU pentru Drepturile Omului cu privire la cel de-al patrulea raport periodic privind Madagascarul,

| — | având în vedere declarația din octombrie 2016 a Raportorului special al ONU, John H. Knox, privind concluziile misiunii sale în Madagascar, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din octombrie 2016 a Raportorului special al ONU, John H. Knox, privind concluziile misiunii sale în Madagascar,

| — | având în vedere summitul extraordinar al Comunității de Dezvoltare a Africii Australe (SADC) referitor la Madagascar, care a avut loc la 20 mai 2011, și foaia de parcurs propusă de echipa de mediere a SADC după ridicarea sancțiunilor asupra Madagascarului impuse de UE, de Uniunea Africană și de SADC, |
| --- | --- |

—

având în vedere summitul extraordinar al Comunității de Dezvoltare a Africii Australe (SADC) referitor la Madagascar, care a avut loc la 20 mai 2011, și foaia de parcurs propusă de echipa de mediere a SADC după ridicarea sancțiunilor asupra Madagascarului impuse de UE, de Uniunea Africană și de SADC,

| — | având în vedere raportul din 26 aprilie 2017 al Raportorului special în materie de obligații privind drepturile omului privind posibilitatea de a beneficia de un mediu înconjurător sigur, curat, sănătos și durabil, realizat cu ocazia vizitei sale în Madagascar, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 26 aprilie 2017 al Raportorului special în materie de obligații privind drepturile omului privind posibilitatea de a beneficia de un mediu înconjurător sigur, curat, sănătos și durabil, realizat cu ocazia vizitei sale în Madagascar,

| — | având în vedere articolele 8 și 9 din Acordul de la Cotonou revizuit, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 8 și 9 din Acordul de la Cotonou revizuit,

| — | având în vedere Constituția Madagascarului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Madagascarului,

| — | având în vedere Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului, precum și Orientările UE în domeniul drepturilor omului privind libertatea de exprimare online și offline, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului, precum și Orientările UE în domeniul drepturilor omului privind libertatea de exprimare online și offline,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (ICCPR), semnat de Madagascar în 1969 și ratificat în 1971, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (ICCPR), semnat de Madagascar în 1969 și ratificat în 1971,

| — | având în vedere Carta africană privind democrația, alegerile și guvernanța (ACDEG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană privind democrația, alegerile și guvernanța (ACDEG),

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor,

| — | având în vedere cea de-a 120-a sesiune a Comitetului pentru Drepturile Omului, care a avut loc la Geneva la 10-11 iulie 2017 și la care s-a revizuit cel de-al patrulea raport periodic privind Madagascarul cu privire la punerea în aplicare de către această țară a Pactului internațional cu privire la drepturile civile și politice, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a 120-a sesiune a Comitetului pentru Drepturile Omului, care a avut loc la Geneva la 10-11 iulie 2017 și la care s-a revizuit cel de-al patrulea raport periodic privind Madagascarul cu privire la punerea în aplicare de către această țară a Pactului internațional cu privire la drepturile civile și politice,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, după o perioadă de cinci ani de tulburări politice, în cursul căreia donatorii au suspendat programele de ajutor pentru dezvoltare, în octombrie 2013 în Madagascar au avut loc alegeri parlamentare credibile și democratice și, în decembrie 2013, au avut loc alegeri prezidențiale, în urma cărora Hery Rajaonarimampianina a fost ales președinte; întrucât situația politică a rămas instabilă, deși reluarea relațiilor cu țările donatoare a eliminat toate restricțiile privind cooperarea cu noul guvern; |
| --- | --- |

A.

întrucât, după o perioadă de cinci ani de tulburări politice, în cursul căreia donatorii au suspendat programele de ajutor pentru dezvoltare, în octombrie 2013 în Madagascar au avut loc alegeri parlamentare credibile și democratice și, în decembrie 2013, au avut loc alegeri prezidențiale, în urma cărora Hery Rajaonarimampianina a fost ales președinte; întrucât situația politică a rămas instabilă, deși reluarea relațiilor cu țările donatoare a eliminat toate restricțiile privind cooperarea cu noul guvern;

| B. | întrucât a fost instituit un nou cod al comunicațiilor, care este puternic criticat de către jurnaliștii din Madagascar, deoarece se referă la aplicarea codului penal în cazul proceselor pentru infracțiuni de presă, ceea ce ar putea conduce la o incriminare a profesiei; întrucât situația s-a calmat, dar nu pare să se îndrepte în direcția cea bună; |
| --- | --- |

B.

întrucât a fost instituit un nou cod al comunicațiilor, care este puternic criticat de către jurnaliștii din Madagascar, deoarece se referă la aplicarea codului penal în cazul proceselor pentru infracțiuni de presă, ceea ce ar putea conduce la o incriminare a profesiei; întrucât situația s-a calmat, dar nu pare să se îndrepte în direcția cea bună;

| C. | întrucât, în principiu, anul viitor ar trebui să aibă loc alegeri prezidențiale, deși nu a fost încă stabilită o dată certă; întrucât președintele Madagascarului s-a declarat în favoarea unei reforme constituționale care să îi permită să rămână la putere în timpul perioadei electorale și și-a manifestat dorința de a schimba modificările la legea electorală propuse de comisia electorală națională independentă, de experți, de societatea civilă și de opoziție; întrucât aceste declarații au fost contestate de către opozanții săi politici și de membri ai societății civile, care se tem că aceasta poate fi o încercare de a amâna alegerile și de a rămâne în funcție dincolo de perioada mandatului său constituțional; întrucât este probabil ca acest lucru să provoace creșterea tensiunilor într-un context politic deja fragil; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în principiu, anul viitor ar trebui să aibă loc alegeri prezidențiale, deși nu a fost încă stabilită o dată certă; întrucât președintele Madagascarului s-a declarat în favoarea unei reforme constituționale care să îi permită să rămână la putere în timpul perioadei electorale și și-a manifestat dorința de a schimba modificările la legea electorală propuse de comisia electorală națională independentă, de experți, de societatea civilă și de opoziție; întrucât aceste declarații au fost contestate de către opozanții săi politici și de membri ai societății civile, care se tem că aceasta poate fi o încercare de a amâna alegerile și de a rămâne în funcție dincolo de perioada mandatului său constituțional; întrucât este probabil ca acest lucru să provoace creșterea tensiunilor într-un context politic deja fragil;

| D. | întrucât directorul regional al Amnesty International pentru Africa de Sud a afirmat, la 10 iulie 2017, că situația drepturilor omului în Madagascar se înrăutățește grav ca urmare a încălcării flagrante a normelor statului de drept; întrucât peste 50 % din toți deținuții sunt ținuți în detenție preventivă fără proces și întrucât încălcări precum execuțiile extrajudiciare comise de către poliție și privarea de libertate a apărătorilor drepturilor omului apar din cauza lipsei accesului liber și echitabil la justiție; |
| --- | --- |

D.

întrucât directorul regional al Amnesty International pentru Africa de Sud a afirmat, la 10 iulie 2017, că situația drepturilor omului în Madagascar se înrăutățește grav ca urmare a încălcării flagrante a normelor statului de drept; întrucât peste 50 % din toți deținuții sunt ținuți în detenție preventivă fără proces și întrucât încălcări precum execuțiile extrajudiciare comise de către poliție și privarea de libertate a apărătorilor drepturilor omului apar din cauza lipsei accesului liber și echitabil la justiție;

| E. | întrucât Amnesty International a documentat, de asemenea, informații potrivit cărora funcționari însărcinați cu aplicarea legii comit acte de răzbunare în urma unor incidente de justiție populară; întrucât se pare că, în februarie 2017, niște polițiști ar fi incendiat cinci sate din Antsakabary, după ce doi dintre colegii lor ar fi fost uciși de către săteni, iar o bătrână a decedat din cauza arsurilor suferite în timpul atacului, neputând să scape; întrucât, în prezent, poliția anchetează atacul și incendiile, în pofida faptului că a fost implicată în aceste acte; |
| --- | --- |

E.

întrucât Amnesty International a documentat, de asemenea, informații potrivit cărora funcționari însărcinați cu aplicarea legii comit acte de răzbunare în urma unor incidente de justiție populară; întrucât se pare că, în februarie 2017, niște polițiști ar fi incendiat cinci sate din Antsakabary, după ce doi dintre colegii lor ar fi fost uciși de către săteni, iar o bătrână a decedat din cauza arsurilor suferite în timpul atacului, neputând să scape; întrucât, în prezent, poliția anchetează atacul și incendiile, în pofida faptului că a fost implicată în aceste acte;

| F. | întrucât jurnaliștii și apărătorii drepturilor omului se confruntă cu acte de intimidare și hărțuire din partea autorităților în încercarea de a-i reduce la tăcere și de a le obstrucționa anchetele și activitatea în domeniul drepturilor omului; întrucât, de la alegerile din 2013, numeroase canale de mass-media au fost închise și cenzurate în scopul „respectării statului de drept” și al imperativului „de salubrizare a peisajului audiovizual”, justificări avansate de către ministerul comunicațiilor; |
| --- | --- |

F.

întrucât jurnaliștii și apărătorii drepturilor omului se confruntă cu acte de intimidare și hărțuire din partea autorităților în încercarea de a-i reduce la tăcere și de a le obstrucționa anchetele și activitatea în domeniul drepturilor omului; întrucât, de la alegerile din 2013, numeroase canale de mass-media au fost închise și cenzurate în scopul „respectării statului de drept” și al imperativului „de salubrizare a peisajului audiovizual”, justificări avansate de către ministerul comunicațiilor;

| G. | întrucât, în 2013, Conferința părților la Convenția privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție (CITES) a adoptat un plan de acțiune pentru Madagascar, prin care a solicitat ca această țară să își intensifice eforturile de punere în aplicare a convenției, și a instituit un embargou asupra stocurilor de lemn; întrucât, de atunci, secretariatul CITES și Comisia permanentă a CITES au declarat în mod repetat că Madagascarul nu a respectat planul de acțiune; întrucât, potrivit secretariatului CITES, impunitatea este larg răspândită și prevalează pentru exploatarea forestieră ilegală și pentru încălcări ale legislației de mediu; întrucât, pe de altă parte, persoane care se opun exploatărilor forestiere ilegale sunt condamnate de către instanțe, care sunt supuse riscului grav de corupție; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în 2013, Conferința părților la Convenția privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție (CITES) a adoptat un plan de acțiune pentru Madagascar, prin care a solicitat ca această țară să își intensifice eforturile de punere în aplicare a convenției, și a instituit un embargou asupra stocurilor de lemn; întrucât, de atunci, secretariatul CITES și Comisia permanentă a CITES au declarat în mod repetat că Madagascarul nu a respectat planul de acțiune; întrucât, potrivit secretariatului CITES, impunitatea este larg răspândită și prevalează pentru exploatarea forestieră ilegală și pentru încălcări ale legislației de mediu; întrucât, pe de altă parte, persoane care se opun exploatărilor forestiere ilegale sunt condamnate de către instanțe, care sunt supuse riscului grav de corupție;

| H. | întrucât Madagascarul este unul dintre locurile excepționale de pe Terra din punctul de vedere al mediului, însă cea mai săracă țară din lume neaflată în conflict, în care 92 % din populație trăiește cu mai puțin de 2 USD pe zi, ocupând locul 154 din 188 în indicele dezvoltării umane; |
| --- | --- |

H.

întrucât Madagascarul este unul dintre locurile excepționale de pe Terra din punctul de vedere al mediului, însă cea mai săracă țară din lume neaflată în conflict, în care 92 % din populație trăiește cu mai puțin de 2 USD pe zi, ocupând locul 154 din 188 în indicele dezvoltării umane;

| I. | întrucât traficul ilegal de lemn și de specii animale reprezintă o amenințare semnificativă pentru mediul și biodiversitatea din Madagascar, precum și pentru drepturile în materie de mediu ale oamenilor; întrucât impactul asupra mediului și lipsa de transparență în gestionarea industriilor extractive au adesea consecințe negative asupra comunităților locale și asupra dezvoltării lor durabile; întrucât se pare că rețelele de trafic au legături cu crima organizată, care amenință conducerea democratică a țării; întrucât, potrivit Raportorului special pentru drepturile omului și mediu, exploatările forestiere ilegale, traficul de specii de lemn prețioase și concesiunile miniere sunt strâns legate de violența împotriva populației locale; |
| --- | --- |

I.

întrucât traficul ilegal de lemn și de specii animale reprezintă o amenințare semnificativă pentru mediul și biodiversitatea din Madagascar, precum și pentru drepturile în materie de mediu ale oamenilor; întrucât impactul asupra mediului și lipsa de transparență în gestionarea industriilor extractive au adesea consecințe negative asupra comunităților locale și asupra dezvoltării lor durabile; întrucât se pare că rețelele de trafic au legături cu crima organizată, care amenință conducerea democratică a țării; întrucât, potrivit Raportorului special pentru drepturile omului și mediu, exploatările forestiere ilegale, traficul de specii de lemn prețioase și concesiunile miniere sunt strâns legate de violența împotriva populației locale;

| J. | întrucât activistul pentru mediu Clovis Razafimalala, care a denunțat traficul ilegal și exploatarea lemnului de trandafir și de alte esențe, este reținut din 16 septembrie 2016, sub acuzații fabricate de rebeliune, distrugere de documente și bunuri publice și incendiere, în ciuda unei lipse flagrante de dovezi; întrucât Raleva, un apărător al drepturilor omului și al mediului, a fost arestat la 27 septembrie 2017 pentru „utilizarea unui titlu fals”, în timp ce punea sub semnul întrebării activitatea unei societăți de minerit aurifer, după ce mineritul fusese interzis din cauza degradării mediului; întrucât, la 26 octombrie 2017, Raleva a primit o pedeapsă de doi ani cu suspendare; întrucât Augustin Sarovy, director al unui ONG care combate traficul de lemn de trandafir, a fost forțat să emigreze în Europa după ce a primit amenințări cu moartea; |
| --- | --- |

J.

întrucât activistul pentru mediu Clovis Razafimalala, care a denunțat traficul ilegal și exploatarea lemnului de trandafir și de alte esențe, este reținut din 16 septembrie 2016, sub acuzații fabricate de rebeliune, distrugere de documente și bunuri publice și incendiere, în ciuda unei lipse flagrante de dovezi; întrucât Raleva, un apărător al drepturilor omului și al mediului, a fost arestat la 27 septembrie 2017 pentru „utilizarea unui titlu fals”, în timp ce punea sub semnul întrebării activitatea unei societăți de minerit aurifer, după ce mineritul fusese interzis din cauza degradării mediului; întrucât, la 26 octombrie 2017, Raleva a primit o pedeapsă de doi ani cu suspendare; întrucât Augustin Sarovy, director al unui ONG care combate traficul de lemn de trandafir, a fost forțat să emigreze în Europa după ce a primit amenințări cu moartea;

| K. | întrucât Fernand Cello, un director de radio cunoscut pentru anchetele sale pe subiecte sensibile, cum ar fi mineritul ilegal de safire, a fost acuzat la 6 mai 2017 de „fals și uz de fals”; întrucât organizația Reporters Sans Frontières (RSF – Reporteri fără frontiere) a denunțat tratamentul dur aplicat directorului Radio Jupiter de către autoritățile din regiune, pe baza unor afirmații neadevărate ale unor persoane care fuseseră implicate în anchetele sale; |
| --- | --- |

K.

întrucât Fernand Cello, un director de radio cunoscut pentru anchetele sale pe subiecte sensibile, cum ar fi mineritul ilegal de safire, a fost acuzat la 6 mai 2017 de „fals și uz de fals”; întrucât organizația Reporters Sans Frontières (RSF – Reporteri fără frontiere) a denunțat tratamentul dur aplicat directorului Radio Jupiter de către autoritățile din regiune, pe baza unor afirmații neadevărate ale unor persoane care fuseseră implicate în anchetele sale;

| L. | întrucât arestarea lui Claudine Razaimamonjy la inițiativa Bianco (Bureau Indépendant Anti-Corruption – Biroul Independent Anti-Corupție) pentru utilizare frauduloasă de fonduri publice în unele comune a devenit o afacere de stat, deoarece aceasta este un aliat apropiat și consilier al șefului statului, Hery Rajaonarimampianina; întrucât, înainte de arestarea acesteia, jandarmeria a cerut audierea dnei Jacqueline Raharimanantsoa Saholiniaina, a dnei Sylvie Randriantsara Linah și a dnei Claudine Razaimamonjy; întrucât s-a dovedit că, de fapt, aceste trei femei erau de fapt una și aceeași persoană, Claudine Razaimamonjy, care nu a răspuns deloc somațiilor de a veni la audieri; |
| --- | --- |

L.

întrucât arestarea lui Claudine Razaimamonjy la inițiativa Bianco (Bureau Indépendant Anti-Corruption – Biroul Independent Anti-Corupție) pentru utilizare frauduloasă de fonduri publice în unele comune a devenit o afacere de stat, deoarece aceasta este un aliat apropiat și consilier al șefului statului, Hery Rajaonarimampianina; întrucât, înainte de arestarea acesteia, jandarmeria a cerut audierea dnei Jacqueline Raharimanantsoa Saholiniaina, a dnei Sylvie Randriantsara Linah și a dnei Claudine Razaimamonjy; întrucât s-a dovedit că, de fapt, aceste trei femei erau de fapt una și aceeași persoană, Claudine Razaimamonjy, care nu a răspuns deloc somațiilor de a veni la audieri;

| M. | întrucât „cazul Claudine” a cauzat un conflict deschis între guvern și puterea judiciară, iar ministrul justiției a cerut personal în mod public eliberarea lui Claudine Razaimamonjy, pentru a evita prelungirea arestului; întrucât uniunea magistraților a declarat că este ofensată de poziția adoptată și de implicarea directă a guvernului în caz, pledând pentru separarea puterilor și subliniind faptul că această problemă nu are nicio legătură cu politica; întrucât anul acesta magistrații au intrat în grevă de trei ori, pentru a condamna intimidările repetate și interferențele guvernului cu activitățile lor și pentru a-și reafirma independența; |
| --- | --- |

M.

întrucât „cazul Claudine” a cauzat un conflict deschis între guvern și puterea judiciară, iar ministrul justiției a cerut personal în mod public eliberarea lui Claudine Razaimamonjy, pentru a evita prelungirea arestului; întrucât uniunea magistraților a declarat că este ofensată de poziția adoptată și de implicarea directă a guvernului în caz, pledând pentru separarea puterilor și subliniind faptul că această problemă nu are nicio legătură cu politica; întrucât anul acesta magistrații au intrat în grevă de trei ori, pentru a condamna intimidările repetate și interferențele guvernului cu activitățile lor și pentru a-și reafirma independența;

| N. | întrucât Madagascarul este victima epidemiilor de ciumă în fiecare an începând din anii 1980, dar cea mai recentă izbucnire a bolii, care a avut loc în august 2017, este deosebit de violentă și afectează marile orașe și zonele non-endemice; întrucât au fost raportate peste 1 800 de cazuri de îmbolnăviri și 127 de decese; întrucât, potrivit OMS, caracterul neobișnuit și răspândirea rapidă a bolii anul acesta sunt cauzate de o deteriorare a sistemului de sănătate, legată de criză sociopolitică ce a lovit țara în ultimii ani; întrucât OMS estimează că riscul răspândirii și mai mari a epidemiei de ciumă la nivel național rămâne ridicat; |
| --- | --- |

N.

întrucât Madagascarul este victima epidemiilor de ciumă în fiecare an începând din anii 1980, dar cea mai recentă izbucnire a bolii, care a avut loc în august 2017, este deosebit de violentă și afectează marile orașe și zonele non-endemice; întrucât au fost raportate peste 1 800 de cazuri de îmbolnăviri și 127 de decese; întrucât, potrivit OMS, caracterul neobișnuit și răspândirea rapidă a bolii anul acesta sunt cauzate de o deteriorare a sistemului de sănătate, legată de criză sociopolitică ce a lovit țara în ultimii ani; întrucât OMS estimează că riscul răspândirii și mai mari a epidemiei de ciumă la nivel național rămâne ridicat;

| O. | întrucât predominanța legilor cutumiare în țară a favorizat practici tradiționale dăunătoare, cum ar fi căsătoriile aranjate, forțate și la vârste mici; întrucât femeile și fetele sunt în continuare victime ale violenței sexuale sau ale altor violențe fizice, în timp ce numărul denunțurilor și al urmăririlor penale este redus; întrucât practicarea avortului este în continuare interzisă în țară printr-o lege care datează din 1920; întrucât zilnic aproximativ zece femei mor la naștere; întrucât interzicerea avortului poate duce la întreruperea clandestină și periculoasă a sarcinii de către persoane care nu au calificări medicale, |
| --- | --- |

O.

întrucât predominanța legilor cutumiare în țară a favorizat practici tradiționale dăunătoare, cum ar fi căsătoriile aranjate, forțate și la vârste mici; întrucât femeile și fetele sunt în continuare victime ale violenței sexuale sau ale altor violențe fizice, în timp ce numărul denunțurilor și al urmăririlor penale este redus; întrucât practicarea avortului este în continuare interzisă în țară printr-o lege care datează din 1920; întrucât zilnic aproximativ zece femei mor la naștere; întrucât interzicerea avortului poate duce la întreruperea clandestină și periculoasă a sarcinii de către persoane care nu au calificări medicale,

| 1. | salută restabilirea statului de drept odată cu alegerile din octombrie și din decembrie 2013; reamintește autorităților din Madagascar și, în primul rând, președintelui acestei țări, că le revine responsabilitatea de a respecta și proteja drepturile cetățenilor lor pe întreg teritoriul țării, inclusiv responsabilitatea de a preveni toate abuzurile și crimele, și de a-și exercita misiunea de a guverna cu respectarea strictă a statului de drept; îi îndeamnă să ia toate măsurile necesare pentru a garanta exercitarea libertăților fundamentale ale cetățenilor țării, inclusiv a libertății de exprimare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | speră ca următoarele alegeri vor avea loc într-un climat pașnic, astfel încât acestea să fie democratice și transparente; insistă asupra faptului că ordinea constituțională și stabilitatea politică trebuie să fie păstrate și că doar dialogul și consensul între toți actorii politici pot garanta că alegerile din 2018 vor fi realizate la timp și vor fi credibile; invită comunitatea internațională să ia toate măsurile posibile pentru a asigura un proces electoral liber și echitabil la alegerile prezidențiale din 2018; |
| --- | --- |

2.

| 3. | își exprimă îngrijorarea cu privire la prevalența justiției populare și la implicarea autorităților de aplicare a legii în cazuri de ucidere extrajudiciară; solicită o anchetă independentă și imparțială privind incendierea celor cinci sate la Antsakabary, care să garanteze siguranța victimelor față de orice represalii, în cazul în care depun mărturii în acest caz; invită autoritățile din Madagascar să efectueze în mod sistematic anchete imparțiale privind execuțiile extrajudiciare, să urmărească penal autorii și să se asigure că familiile victimelor primesc compensații adecvate; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită autoritățile din Madagascar să își respecte obligațiile care decurg din CITES, inclusiv prin consolidarea aplicării efective a legislației de combatere a exploatării forestiere ilegale și a traficului; |
| --- | --- |

4.

| 5. | salută revizuirea în curs a codului minier și solicită guvernului să se asigure că codul revizuit respectă cerințele internaționale, cum ar fi evaluarea prealabilă și consultarea cu majoritatea populației afectate, accesul la căi de atac și reducerea la minimum a daunelor ecologice; solicită guvernului să revizuiască autorizațiile de exploatare minieră emise de guvernul de tranziție și să suspende permisele care nu sunt în conformitate cu decretul MECIE; |
| --- | --- |

5.

| 6. | denunță detenția arbitrară a jurnaliștilor, a apărătorilor drepturilor omului și a activiștilor în domeniul mediului pe baza unor acuzații fabricate; solicită o încetare definitivă a actelor de hărțuire și de intimidare împotriva acestora, dezaprobă măsurile luate împotriva mass-mediei înainte de ultimele alegeri și solicită reinstituirea integrală a tuturor libertăților individuale și colective; invită guvernul din Madagascar să abroge elemente restrictive din codul comunicațiilor; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită guvernul din Madagascar să permită justiției să își urmeze cursul normal și independent în cazul „Claudine” și în toate cazurile de corupție activă și pasivă; insistă asupra faptului că politica nu ar trebui să interfereze cu sistemul judiciar și ca instituției numite Bianco să i se permită să își realizeze liber anchetele în materie de corupție; insistă asupra respectării cu strictețe a principiului separării puterilor și subliniază că independența și imparțialitatea sistemului judiciar trebuie să fie garantate în orice împrejurări; solicită ca autoritățile din Madagascar să își intensifice eforturile de combatere a corupției și a impunității în țară și să se asigure că toate cazurile de corupție sunt aduse în fața justiției; |
| --- | --- |

7.

| 8. | își exprimă îngrijorarea cu privire la creșterea numărului de activități ale unor predicatori din străinătate, care îi obligă pe elevi să se convertească la o formă extremistă a Islamului; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază faptul că UE și statele sale membre trebuie să investească în acordarea de sprijin și protecție apărătorilor drepturilor omului, ca actori-cheie în dezvoltarea durabilă, inclusiv prin intermediul unor granturi de urgență alocate, în cadrul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO), fondului de urgență pentru apărătorii drepturilor omului aflați în pericol; |
| --- | --- |

9.

| 10. | îndeamnă întreprinderile transnaționale să respecte drepturile omului și principiul obligației de diligență, astfel cum se prevede în Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită UE să acorde atenție asigurării faptului că preparativele pentru viitoarele alegeri prezidențiale sunt favorabile incluziunii, transparente și acceptate de toate părțile, inclusiv prin intermediul unui pachet de doi ani de sprijin pentru demersurile în vederea alegerilor; |
| --- | --- |

11.

| 12. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Comisiei, Consiliului, Consiliului de Miniștri al ACP-UE, guvernului Republicii Madagascar, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Comunității de Dezvoltare a Africii de Sud și Comisiei Uniunii Africane. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  JO C 212 E, 5.8.2010, p. 111.

(2)  JO C 341 E, 16.12.2010, p. 72.

(3)  JO C 380 E, 11.12.2012, p. 129.

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/62 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/62

---

P8_TA(2017)0447

Acordul de parteneriat privind relațiile și cooperarea UE-Noua Zeelandă (rezoluție)

Rezoluţia fără caracter legislativ a Parlamentului European din 16 noiembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului de parteneriat privind relațiile și cooperarea dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Noua Zeelandă, pe de altă parte (15470/2016 – C8-0027/2017 – 2016/0366(NLE) – 2017/2050(INI))

(2018/C 356/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (15470/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (15470/2016),

| — | având în vedere proiectul de Acord de parteneriat privind relațiile și cooperarea dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Noua Zeelandă, pe de altă parte (1) (09787/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de Acord de parteneriat privind relațiile și cooperarea dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Noua Zeelandă, pe de altă parte (1) (09787/2016),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 37 din Tratatul privind Uniunea Europeană, cu articolul 207, articolul 212 alineatul (1), articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și cu articolul 218 alineatul (8) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0027/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 37 din Tratatul privind Uniunea Europeană, cu articolul 207, articolul 212 alineatul (1), articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și cu articolul 218 alineatul (8) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0027/2017),

| — | având în vedere Declarația comună privind relațiile și cooperarea între Uniunea Europeană și Noua Zeelandă (2), adoptată la Lisabona în 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună privind relațiile și cooperarea între Uniunea Europeană și Noua Zeelandă (2), adoptată la Lisabona în 2007,

| — | având în vedere rezoluția sa privind Noua Zeelandă din 25 februarie 2016 referitoare la deschiderea negocierilor pentru Acorduri de liber schimb (ALS) cu Australia și Noua Zeelandă (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa privind Noua Zeelandă din 25 februarie 2016 referitoare la deschiderea negocierilor pentru Acorduri de liber schimb (ALS) cu Australia și Noua Zeelandă (3),

| — | având în vedere Acordul între Uniunea Europeană și Noua Zeelandă de instituire a cadrului de participare a Noii Zeelande la operațiile Uniunii Europene de gestionare a crizelor, semnat în 2012 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul între Uniunea Europeană și Noua Zeelandă de instituire a cadrului de participare a Noii Zeelande la operațiile Uniunii Europene de gestionare a crizelor, semnat în 2012 (4),

| — | având în vedere Acordul de cooperare științifică și tehnologică între Comunitatea Europeană și Guvernul Noii Zeelande (5), care a intrat în vigoare în 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de cooperare științifică și tehnologică între Comunitatea Europeană și Guvernul Noii Zeelande (5), care a intrat în vigoare în 2009,

| — | având în vedere cea de-a 22-a reuniune interparlamentară UE-Noua Zeelandă, care a avut loc la Bruxelles la 23 martie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a 22-a reuniune interparlamentară UE-Noua Zeelandă, care a avut loc la Bruxelles la 23 martie 2017,

| — | având în vedere rezoluția sa legislativă din 16 noiembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa legislativă din 16 noiembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie (6),

| — | având în vedere articolul 99 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0333/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0333/2017),

| A. | întrucât Noua Zeelandă se bucură de un parteneriat istoric strâns cu Uniunea Europeană și cu statele sale membre; |
| --- | --- |

A.

întrucât Noua Zeelandă se bucură de un parteneriat istoric strâns cu Uniunea Europeană și cu statele sale membre;

| B. | întrucât Uniunea Europeană împărtășește valori și principii comune cu Noua Zeelandă, inclusiv respectarea principiilor democratice, a drepturilor omului, a libertăților fundamentale, a statului de drept, inclusiv a dreptului internațional, a păcii și securității; |
| --- | --- |

B.

întrucât Uniunea Europeană împărtășește valori și principii comune cu Noua Zeelandă, inclusiv respectarea principiilor democratice, a drepturilor omului, a libertăților fundamentale, a statului de drept, inclusiv a dreptului internațional, a păcii și securității;

| C. | întrucât Uniunea Europeană rămâne cel de al treilea partener comercial al Noii Zeelande, iar ambele părți mențin o gamă largă de interese economice și comerciale; |
| --- | --- |

C.

întrucât Uniunea Europeană rămâne cel de al treilea partener comercial al Noii Zeelande, iar ambele părți mențin o gamă largă de interese economice și comerciale;

| D. | întrucât primul ambasador rezident al UE în Noua Zeelandă a intrat în funcție în septembrie 2016, marcând o tranziție completă către o Delegație autonomă a Uniunii Europene în Noua Zeelandă; |
| --- | --- |

D.

întrucât primul ambasador rezident al UE în Noua Zeelandă a intrat în funcție în septembrie 2016, marcând o tranziție completă către o Delegație autonomă a Uniunii Europene în Noua Zeelandă;

| E. | întrucât Noua Zeelandă se bucură de relații bune cu mulți dintre partenerii cei mai apropiați ai UE, în special cu Australia și cu Statele Unite ale Americii; în această privință, ia act de Declarația de la Wellington din 2010 de instituire a unui cadru de parteneriat strategic între Noua Zeelandă și Statele Unite, precum și de Acordul pentru relațiile economice mai strânse semnat cu Australia în 1983; |
| --- | --- |

E.

întrucât Noua Zeelandă se bucură de relații bune cu mulți dintre partenerii cei mai apropiați ai UE, în special cu Australia și cu Statele Unite ale Americii; în această privință, ia act de Declarația de la Wellington din 2010 de instituire a unui cadru de parteneriat strategic între Noua Zeelandă și Statele Unite, precum și de Acordul pentru relațiile economice mai strânse semnat cu Australia în 1983;

| F. | întrucât Noua Zeelandă, membru al Comitetului privind Asistența pentru Dezvoltare (CAD) al OCDE, este un partener valoros pentru dezvoltare, precum și un furnizor principal de ajutor în cadrul asistenței oficiale pentru dezvoltare (AOD), ca procent din VNB, contribuind la dezvoltarea sustenabilă și la reducerea sărăciei în țările în curs de dezvoltare, pentru o planetă mai echitabilă, mai sigură și mai prosperă; |
| --- | --- |

F.

întrucât Noua Zeelandă, membru al Comitetului privind Asistența pentru Dezvoltare (CAD) al OCDE, este un partener valoros pentru dezvoltare, precum și un furnizor principal de ajutor în cadrul asistenței oficiale pentru dezvoltare (AOD), ca procent din VNB, contribuind la dezvoltarea sustenabilă și la reducerea sărăciei în țările în curs de dezvoltare, pentru o planetă mai echitabilă, mai sigură și mai prosperă;

| G. | întrucât Noua Zeelandă este membră a alianței de servicii de informații „Five Eyes”, alături de Statele Unite, Regatul Unit, Canada și Australia; întrucât alte state membre ale UE (Franța, Germania, Italia, Țările de Jos, Belgia, Suedia, Danemarca și Spania) fac parte dintr-un aranjament mai informal, cunoscut sub numele de „Fourteen Eyes”; |
| --- | --- |

G.

întrucât Noua Zeelandă este membră a alianței de servicii de informații „Five Eyes”, alături de Statele Unite, Regatul Unit, Canada și Australia; întrucât alte state membre ale UE (Franța, Germania, Italia, Țările de Jos, Belgia, Suedia, Danemarca și Spania) fac parte dintr-un aranjament mai informal, cunoscut sub numele de „Fourteen Eyes”;

| H. | întrucât Noua Zeelandă acordă o atenție specială dezvoltării relațiilor în regiunea Asia-Pacific, în special cu China, Asia de Sud-Est și Japonia, și contribuie la stabilitatea regională din Asia de Sud-Est și Pacificul de Sud-Vest; |
| --- | --- |

H.

întrucât Noua Zeelandă acordă o atenție specială dezvoltării relațiilor în regiunea Asia-Pacific, în special cu China, Asia de Sud-Est și Japonia, și contribuie la stabilitatea regională din Asia de Sud-Est și Pacificul de Sud-Vest;

| I. | întrucât o regiune Asia-Pacific integrată, în care Noua Zeelandă joacă un rol important, contribuie la un sistem global bazat pe valori și norme, așadar la propria securitate a Uniunii; |
| --- | --- |

I.

întrucât o regiune Asia-Pacific integrată, în care Noua Zeelandă joacă un rol important, contribuie la un sistem global bazat pe valori și norme, așadar la propria securitate a Uniunii;

| J. | întrucât Noua Zeelandă este un membru fondator al Forumului insulelor din Pacific (PIF) și a încheiat un parteneriat strategic cu ASEAN; |
| --- | --- |

J.

întrucât Noua Zeelandă este un membru fondator al Forumului insulelor din Pacific (PIF) și a încheiat un parteneriat strategic cu ASEAN;

| K. | întrucât Noua Zeelandă a încheiat acorduri bilaterale de liber schimb cu Australia, Singapore, Thailanda, China, Hong Kong, Taiwan, Malaysia și Coreea de Sud, precum și acorduri comerciale multilaterale, cum ar fi: Acordul de parteneriat economic strategic transpacific cu Singapore, Chile și Brunei, Acordul de liber schimb ASEAN-Australia-Noua Zeelandă și Acordul de liber schimb între Noua Zeelandă și Consiliul de Cooperare al Golfului (CCG); întrucât China și Noua Zeelandă își propun să își intensifice acordurile comerciale; |
| --- | --- |

K.

întrucât Noua Zeelandă a încheiat acorduri bilaterale de liber schimb cu Australia, Singapore, Thailanda, China, Hong Kong, Taiwan, Malaysia și Coreea de Sud, precum și acorduri comerciale multilaterale, cum ar fi: Acordul de parteneriat economic strategic transpacific cu Singapore, Chile și Brunei, Acordul de liber schimb ASEAN-Australia-Noua Zeelandă și Acordul de liber schimb între Noua Zeelandă și Consiliul de Cooperare al Golfului (CCG); întrucât China și Noua Zeelandă își propun să își intensifice acordurile comerciale;

| L. | întrucât Noua Zeelandă este, de asemenea, o parte la Parteneriatul transpacific (TPP), pe care l-a ratificat, și joacă un rol activ în negocierile pentru Parteneriatul economic regional cuprinzător (RCEP); |
| --- | --- |

L.

întrucât Noua Zeelandă este, de asemenea, o parte la Parteneriatul transpacific (TPP), pe care l-a ratificat, și joacă un rol activ în negocierile pentru Parteneriatul economic regional cuprinzător (RCEP);

| M. | întrucât Noua Zeelandă a fost membră nepermanentă a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (CSONU) pentru un mandat de doi ani, din 2015 până în 2016, perioadă în care a deținut președinția Consiliului de Securitate al ONU de două ori și a demonstrat o puternică atitudine de lider și viziune; |
| --- | --- |

M.

întrucât Noua Zeelandă a fost membră nepermanentă a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (CSONU) pentru un mandat de doi ani, din 2015 până în 2016, perioadă în care a deținut președinția Consiliului de Securitate al ONU de două ori și a demonstrat o puternică atitudine de lider și viziune;

| N. | întrucât Noua Zeelandă este o veche membră a Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE), a Fondului Monetar Internațional (FMI), a Băncii Mondiale și a Băncii Asiatice de Dezvoltare (ADB), precum și a recent înființatei Bănci Asiatice de Investiții în Infrastructură (AIIB), cu sediul la Shanghai; |
| --- | --- |

N.

întrucât Noua Zeelandă este o veche membră a Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE), a Fondului Monetar Internațional (FMI), a Băncii Mondiale și a Băncii Asiatice de Dezvoltare (ADB), precum și a recent înființatei Bănci Asiatice de Investiții în Infrastructură (AIIB), cu sediul la Shanghai;

| O. | întrucât Noua Zeelandă a contribuit la operațiunile ONU de menținere a păcii, inclusiv în Bosnia, Kosovo, Sierra Leone și Afganistan; întrucât, în Afganistan, a condus o echipă pentru reconstrucție în provincia Bamyan, precum și misiuni de instruire menite să ajute dezvoltarea Armatei Naționale Afgane, pe lângă contribuția de până în 2012 la misiunea EUPOL pentru a sprijini restaurarea legii și ordinii; |
| --- | --- |

O.

întrucât Noua Zeelandă a contribuit la operațiunile ONU de menținere a păcii, inclusiv în Bosnia, Kosovo, Sierra Leone și Afganistan; întrucât, în Afganistan, a condus o echipă pentru reconstrucție în provincia Bamyan, precum și misiuni de instruire menite să ajute dezvoltarea Armatei Naționale Afgane, pe lângă contribuția de până în 2012 la misiunea EUPOL pentru a sprijini restaurarea legii și ordinii;

| P. | întrucât Noua Zeelandă a desfășurat o misiune de pregătire non-combat în Irak din 2015, cu obiectivul de a pregăti forțe de securitate irakiene, ca parte a luptei împotriva SI/Daesh; |
| --- | --- |

P.

întrucât Noua Zeelandă a desfășurat o misiune de pregătire non-combat în Irak din 2015, cu obiectivul de a pregăti forțe de securitate irakiene, ca parte a luptei împotriva SI/Daesh;

| Q. | întrucât Noua Zeelandă a fost prima țară din lume care a adoptat votul universal, în 1893; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Noua Zeelandă a fost prima țară din lume care a adoptat votul universal, în 1893;

| R. | întrucât Noua Zeelandă este o susținătoare a producției ecologice și în special a produselor alimentare ecologice și a promovat acorduri globale cuprinzătoare privind schimbările climatice în cadrul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice, implementarea Acordului de la Paris COP 21, precum și acțiuni eficiente de atenuare din partea tuturor țărilor dezvoltate și a principalelor țări în curs de dezvoltare cu volume importante de emisii, inclusiv prin asumarea unui rol de pionierat în crearea unui sistem național de comercializare a certificatelor de emisii; |
| --- | --- |

R.

întrucât Noua Zeelandă este o susținătoare a producției ecologice și în special a produselor alimentare ecologice și a promovat acorduri globale cuprinzătoare privind schimbările climatice în cadrul Convenției-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice, implementarea Acordului de la Paris COP 21, precum și acțiuni eficiente de atenuare din partea tuturor țărilor dezvoltate și a principalelor țări în curs de dezvoltare cu volume importante de emisii, inclusiv prin asumarea unui rol de pionierat în crearea unui sistem național de comercializare a certificatelor de emisii;

| S. | întrucât Noua Zeelandă și Uniunea Europeană cooperează în vederea promovării dezvoltării sustenabile, precum și pentru reziliență și atenuare în abordarea impactului schimbărilor climatice asupra regiunii Asia-Pacific, mai ales prin încurajarea utilizării sistematice a energiei regenerabile; |
| --- | --- |

S.

întrucât Noua Zeelandă și Uniunea Europeană cooperează în vederea promovării dezvoltării sustenabile, precum și pentru reziliență și atenuare în abordarea impactului schimbărilor climatice asupra regiunii Asia-Pacific, mai ales prin încurajarea utilizării sistematice a energiei regenerabile;

| T. | întrucât Uniunea Europeană și Noua Zeelandă lucrează împreună pentru a promova dezvoltarea sustenabilă și pentru a atenua efectele schimbărilor climatice în regiunea Pacific, acordând o atenție specială rolului surselor de energie regenerabilă; |
| --- | --- |

T.

întrucât Uniunea Europeană și Noua Zeelandă lucrează împreună pentru a promova dezvoltarea sustenabilă și pentru a atenua efectele schimbărilor climatice în regiunea Pacific, acordând o atenție specială rolului surselor de energie regenerabilă;

| U. | întrucât Noua Zeelandă contribuie la Fondul internațional pentru Irlanda, o organizație care are ca scop promovarea progresului economic și social și încurajarea și facilitarea dialogului și reconcilierii la nivelul comunității, |
| --- | --- |

U.

întrucât Noua Zeelandă contribuie la Fondul internațional pentru Irlanda, o organizație care are ca scop promovarea progresului economic și social și încurajarea și facilitarea dialogului și reconcilierii la nivelul comunității,

| 1. | salută încheierea Acordului de parteneriat privind relațiile și cooperarea (APRC), care va furniza un cadru politic orientat spre viitor prin care relațiile și cooperarea dintre UE și Noua Zeelandă în domeniul dezvoltării sustenabile și cu privire la o gamă largă de probleme se vor dezvolta și mai mult în următorii ani, pentru a corespunde ambițiilor și aspiraților noi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | sprijină lansarea iminentă a negocierilor pentru acordul de liber schimb dintre UE și Noua Zeelandă, care trebuie să se desfășoare într-un spirit de reciprocitate și de avantaje pentru toate părțile, luând în considerare sensibilitatea anumitor produse agricole sau de alt tip; subliniază că acest fapt este important pentru consolidarea dialogului politic și îmbunătățirea cooperării în materie de creștere economică, creare de locuri de muncă, comerț și investiții; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apreciază gestul prim-ministrului Bill English de a sublinia și reafirma angajamentul pentru relații speciale cu Europa, prin efectuarea primei sale vizite oficiale în străinătate în Uniunea Europeană, la Parlamentul European, la Londra și la Berlin în ianuarie 2017, la numai o lună după numirea sa în funcția de prim-ministru; |
| --- | --- |

3.

| 4. | recunoaște relațiile bilaterale puternice și istorice dintre Noua Zeelandă și statele membre ale UE, inclusiv legăturile culturale, economice și interumane; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază cooperarea Uniunii Europene cu Noua Zeelandă în privința păcii, a securității, a stabilității regionale în regiunea Asia-Pacific, agriculturii, dezvoltării sustenabile, pescuitului și afacerilor maritime, transportului, ajutorului umanitar, măsurilor sanitare, energiei, mediului și schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază cooperarea Uniunii Europene cu Noua Zeelandă în privința consolidării guvernanței mediului și a oceanelor, necesară pentru a realiza conservarea și utilizarea sustenabilă a resurselor; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ia act de foaia de parcurs pentru cooperarea în cercetare și inovare între UE și Noua Zeelandă în domeniul științei și al tehnologiei; încurajează continuarea investițiilor și noi oportunități în cooperarea științifică, academică și tehnologică; |
| --- | --- |

7.

| 8. | salută articolele din APRC care vizează combaterea terorismului, în special articolele referitoare la angajamentele privind schimbul de informații cu privire la grupurile și rețelele de teroriști și schimbul de opinii privind prevenirea, combaterea și lupta împotriva terorismului și a propagandei teroriste, a radicalizării și a criminalității informatice, asigurând în același timp protecția drepturilor omului și respectarea statului de drept; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază participarea Noii Zeelande la operațiunile UE de gestionare a crizelor pentru a promova pacea și securitatea internațională și contribuția acesteia la operațiunile EUNAVFOR Atalanta de combatere a pirateriei în largul Cornului Africii și la operațiunile EUPOL Afghanistan și EUFOR Althea în Bosnia și Herțegovina; |
| --- | --- |

9.

| 10. | salută angajamentul îndelungat al Noii Zeelande în coaliția internațională împotriva terorismului; reamintește că Noua Zeelandă poate juca un rol major în lupta împotriva terorismului în zona Asia-Pacific; își exprimă mulțumirea că Noua Zeelandă oferă deja sprijin pentru guvernele și ONG-urile din țările din Asia de Sud-Est împotriva extremismului violent și a radicalizării; |
| --- | --- |

10.

| 11. | recunoaște rolul Noii Zeelande în susținerea rezoluțiilor Consiliului de Securitate al ONU privind procesul de pace din Siria și Orientul Mijlociu, la sfârșitul anului 2016, când a fost membră a CSONU; |
| --- | --- |

11.

| 12. | salută angajamentul îndelungat al Noii Zeelande pentru Curtea Penală Internațională (CPI) și salută eforturile vizând dezvoltarea și eficiența CPI, precum și contribuția constructivă la aceasta, ca un mijloc de consolidare a păcii și a justiției internaționale; |
| --- | --- |

12.

| 13. | salută faptul că Noua Zeelandă a ratificat acordul COP21 privind schimbările climatice și remarcă cu satisfacție că mai mult de 80 % din energia sa electrică provine din surse de energie regenerabile; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ia act de parteneriatul în materie de energie referitor la Pacific dintre UE și Noua Zeelandă; solicită ambelor părți să intensifice cooperarea privind energia sustenabilă, în conformitate cu inițiativa UE „Energie durabilă pentru toți”; |
| --- | --- |

14.

| 15. | recunoaște contribuția Noii Zeelande la protecția, conservarea și folosirea sustenabilă a resurselor marine, precum și la cercetarea în domeniul marin; |
| --- | --- |

15.

| 16. | consideră că Noua Zeelandă este un partener important pentru cooperare și protecția mediului în regiunea Pacificului și în Antarctica; |
| --- | --- |

16.

| 17. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Serviciului European de Acțiune Externă, Vicepreședintelui Comisiei / Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și guvernului și parlamentului Noii Zeelande. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  JO L 321, 29.11.2016, p. 3.

(2)  JO C 32, 6.2.2008, p. 1.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0064.

(4)  JO L 160, 21.6.2012, p. 2.

(5)  JO L 171, 1.7.2009, p. 28.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0446.

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/66 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/66

---

P8_TA(2017)0448

Strategia UE-Africa: stimularea dezvoltării

Rezoluţia Parlamentului European din 16 noiembrie 2017 referitoare la strategia UE-Africa: stimularea dezvoltării (2017/2083(INI))

(2018/C 356/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere „Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene intitulată „Viziune comună, acțiuni comune: o Europă mai puternică”, prezentată Consiliului European în cadrul reuniunii sale din 28 și 29 iunie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene intitulată „Viziune comună, acțiuni comune: o Europă mai puternică”, prezentată Consiliului European în cadrul reuniunii sale din 28 și 29 iunie 2016,

| — | având în vedere Declarația comună din 7 iunie 2017 a Parlamentului, a Consiliului și reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în Consiliu, și a Comisiei referitoare la noul Consens european privind dezvoltarea, „Lumea noastră, demnitatea noastră, viitorul nostru”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună din 7 iunie 2017 a Parlamentului, a Consiliului și reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în Consiliu, și a Comisiei referitoare la noul Consens european privind dezvoltarea, „Lumea noastră, demnitatea noastră, viitorul nostru”,

| — | având în vedere summitul Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă și documentul final adoptat de Adunarea Generală a ONU la 25 septembrie 2015, intitulat „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare sustenabilă” și cele 17 obiective de dezvoltare durabilă (ODD), |
| --- | --- |

—

având în vedere summitul Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă și documentul final adoptat de Adunarea Generală a ONU la 25 septembrie 2015, intitulat „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare sustenabilă” și cele 17 obiective de dezvoltare durabilă (ODD),

| — | având în vedere principiile privind investițiile responsabile în agricultură și în sistemele alimentare elaborate în cadrul Comitetului pentru securitatea alimentară mondială (CFS-RAI), pentru a contribui la realizarea ODD unu și doi, |
| --- | --- |

—

având în vedere principiile privind investițiile responsabile în agricultură și în sistemele alimentare elaborate în cadrul Comitetului pentru securitatea alimentară mondială (CFS-RAI), pentru a contribui la realizarea ODD unu și doi,

| — | având în vedere programul de acțiune de la Addis Abeba din 2015 privind finanțarea dezvoltării, |
| --- | --- |

—

având în vedere programul de acțiune de la Addis Abeba din 2015 privind finanțarea dezvoltării,

| — | având în vedere Acordul de la Paris privind schimbările climatice din 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Paris privind schimbările climatice din 2015,

| — | având în vedere Summitul african pentru acțiune care a avut loc la 16 noiembrie 2016 și care a consacrat dimensiunea africană a COP 22, |
| --- | --- |

—

având în vedere Summitul african pentru acțiune care a avut loc la 16 noiembrie 2016 și care a consacrat dimensiunea africană a COP 22,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 februarie 2016 privind planul de acțiune al UE în materie de combatere a traficului cu specii sălbatice de faună și floră (COM(2016)0087), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 februarie 2016 privind planul de acțiune al UE în materie de combatere a traficului cu specii sălbatice de faună și floră (COM(2016)0087),

| — | având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 („Acordul de la Cotonou”) (1) și revizuirile sale din 2005 și 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 („Acordul de la Cotonou”) (1) și revizuirile sale din 2005 și 2010,

| — | având în vedere Strategia comună Africa-UE, adoptată de șefii de stat și de guvern din Africa și din Europa la summitul de la Lisabona din 9 decembrie 2007, precum și cele două planuri de acțiune adoptate la Accra în octombrie 2007 (pentru perioada 2008-2010) și la Tripoli în noiembrie 2010 (pentru perioada 2011-2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia comună Africa-UE, adoptată de șefii de stat și de guvern din Africa și din Europa la summitul de la Lisabona din 9 decembrie 2007, precum și cele două planuri de acțiune adoptate la Accra în octombrie 2007 (pentru perioada 2008-2010) și la Tripoli în noiembrie 2010 (pentru perioada 2011-2013),

| — | având în vedere concluziile celui de al patrulea summit UE-Africa, organizat la Bruxelles la 2 și 3 aprilie 2014, foaia de parcurs pentru formatul reuniunilor (formatul de la Cairo) și domeniile de cooperare între cele două continente în perioada 2014-2017, precum și declarația UE-Africa privind migrația și mobilitatea, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile celui de al patrulea summit UE-Africa, organizat la Bruxelles la 2 și 3 aprilie 2014, foaia de parcurs pentru formatul reuniunilor (formatul de la Cairo) și domeniile de cooperare între cele două continente în perioada 2014-2017, precum și declarația UE-Africa privind migrația și mobilitatea,

| — | având în vedere Agenda 2063 a Uniunii Africane (UA), adoptată în mai 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2063 a Uniunii Africane (UA), adoptată în mai 2014,

| — | având în vedere Raportul privind propunerile de recomandări referitoare la reforma instituțională a Uniunii Africane pregătit de Excelența Sa dl Paul Kagamé și intitulat „Necesitatea consolidării Uniunii noastre”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul privind propunerile de recomandări referitoare la reforma instituțională a Uniunii Africane pregătit de Excelența Sa dl Paul Kagamé și intitulat „Necesitatea consolidării Uniunii noastre”,

| — | având în vedere declarația celui de al treilea Forum intercontinental al societății civile, organizat la Tunis în perioada 11-13 iulie 2017, în care se solicită consolidarea participării organizațiilor societății civile și plasarea persoanelor care fac parte din societatea civilă în centrul strategiei UE-Africa, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația celui de al treilea Forum intercontinental al societății civile, organizat la Tunis în perioada 11-13 iulie 2017, în care se solicită consolidarea participării organizațiilor societății civile și plasarea persoanelor care fac parte din societatea civilă în centrul strategiei UE-Africa,

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 7 iunie 2017, intitulată „O abordare strategică a rezilienței în cadrul acțiunii externe a UE” (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 7 iunie 2017, intitulată „O abordare strategică a rezilienței în cadrul acțiunii externe a UE” (JOIN(2017)0021),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2017/1601 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 septembrie 2017 de instituire a Fondului european pentru dezvoltare durabilă (FEDD), a garanției FEDD și a Fondului de garantare FEDD (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2017/1601 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 septembrie 2017 de instituire a Fondului european pentru dezvoltare durabilă (FEDD), a garanției FEDD și a Fondului de garantare FEDD (2),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 5 iulie 2016, de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 230/2014 de instituire a unui instrument care contribuie la stabilitate și pace (COM(2016)0447), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 5 iulie 2016, de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 230/2014 de instituire a unui instrument care contribuie la stabilitate și pace (COM(2016)0447),

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei Europene și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 22 noiembrie 2016, intitulată „Un parteneriat reînnoit cu țările din Africa, zona Caraibilor și Pacific” (JOIN(2016)0052), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei Europene și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 22 noiembrie 2016, intitulată „Un parteneriat reînnoit cu țările din Africa, zona Caraibilor și Pacific” (JOIN(2016)0052),

| — | având în vedere mai multe comunicări ale Comisiei Europene privind relațiile dintre UE și Africa, în special cea din 27 iunie 2007 intitulată „De la Cairo la Lisabona – Parteneriatul Strategic UE-Africa” (COM(2007)0357), cea din 17 octombrie 2008, intitulată „La un an după Lisabona: parteneriatul Africa-UE în practică” (COM(2008)0617) și cea din 10 noiembrie 2010 privind consolidarea relațiilor UE-Africa 1,5 miliarde de locuitori, 80 de țări, două continente, un viitor (COM(2010)0634), |
| --- | --- |

—

având în vedere mai multe comunicări ale Comisiei Europene privind relațiile dintre UE și Africa, în special cea din 27 iunie 2007 intitulată „De la Cairo la Lisabona – Parteneriatul Strategic UE-Africa” (COM(2007)0357), cea din 17 octombrie 2008, intitulată „La un an după Lisabona: parteneriatul Africa-UE în practică” (COM(2008)0617) și cea din 10 noiembrie 2010 privind consolidarea relațiilor UE-Africa 1,5 miliarde de locuitori, 80 de țări, două continente, un viitor (COM(2010)0634),

| — | având în vedere comunicarea comună din 4 mai 2017 a Comisiei Europene și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Un nou impuls dat parteneriatului Africa-UE” și concluziile Consiliului din 19 iunie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună din 4 mai 2017 a Comisiei Europene și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate către Parlamentul European și Consiliu intitulată „Un nou impuls dat parteneriatului Africa-UE” și concluziile Consiliului din 19 iunie 2017,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la relațiile dintre UE și Africa și țările ACP și, în special, Rezoluția din 4 octombrie 2016 referitoare la viitorul relațiilor ACP-UE după 2020 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la relațiile dintre UE și Africa și țările ACP și, în special, Rezoluția din 4 octombrie 2016 referitoare la viitorul relațiilor ACP-UE după 2020 (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2016 referitoare la Fondul fiduciar al UE pentru Africa: implicațiile în ceea ce privește ajutorul pentru dezvoltare și ajutorul umanitar (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2016 referitoare la Fondul fiduciar al UE pentru Africa: implicațiile în ceea ce privește ajutorul pentru dezvoltare și ajutorul umanitar (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 iunie 2016 referitoare la raportul UE pentru 2015 privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 iunie 2016 referitoare la raportul UE pentru 2015 privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2016 referitoare la referitoare la creșterea eficacității cooperării pentru dezvoltare (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2016 referitoare la referitoare la creșterea eficacității cooperării pentru dezvoltare (6),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare, avizul Comisiei pentru afaceri externe, avizul Comisiei pentru comerț internațional și cel al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0334/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare, avizul Comisiei pentru afaceri externe, avizul Comisiei pentru comerț internațional și cel al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0334/2017),

| A. | întrucât legăturile pe care Uniunea Europeană le are cu țările africane sunt istorice, iar destinele lor sunt strâns legate între ele; întrucât UE este principalul partener al Africii în domeniile economic și comercial, precum și în domeniul dezvoltării, ajutorului umanitar și securității; |
| --- | --- |

A.

întrucât legăturile pe care Uniunea Europeană le are cu țările africane sunt istorice, iar destinele lor sunt strâns legate între ele; întrucât UE este principalul partener al Africii în domeniile economic și comercial, precum și în domeniul dezvoltării, ajutorului umanitar și securității;

| B. | întrucât este necesar să se confere parteneriatului dintre Africa și UE o nouă viziune care să reflecte evoluția situațiilor politice, economice, în materie de mediu și sociale ale ambelor continente, întrucât este necesar să ne adaptăm noilor protagoniști de pe scena internațională – inclusiv Chinei – și să ne îndreptăm către un parteneriat modernizat și mai politic, punând accentul pe apărarea intereselor noastre comune esențiale; |
| --- | --- |

B.

întrucât este necesar să se confere parteneriatului dintre Africa și UE o nouă viziune care să reflecte evoluția situațiilor politice, economice, în materie de mediu și sociale ale ambelor continente, întrucât este necesar să ne adaptăm noilor protagoniști de pe scena internațională – inclusiv Chinei – și să ne îndreptăm către un parteneriat modernizat și mai politic, punând accentul pe apărarea intereselor noastre comune esențiale;

| C. | întrucât relațiile dintre UE și Africa trebuie să se bazeze pe principiile interesului și înțelegerii reciproce, precum și pe împărtășirea valorilor comune în contextul unui parteneriat reciproc; |
| --- | --- |

C.

întrucât relațiile dintre UE și Africa trebuie să se bazeze pe principiile interesului și înțelegerii reciproce, precum și pe împărtășirea valorilor comune în contextul unui parteneriat reciproc;

| D. | întrucât relațiile dintre UE și continentul african se bazează pe diverse instrumente juridice și pe diferite strategii politice și întrucât trebuie întărite sinergiile și coerența dintre ele pentru a face parteneriatul mai eficient și mai sustenabil; |
| --- | --- |

D.

întrucât relațiile dintre UE și continentul african se bazează pe diverse instrumente juridice și pe diferite strategii politice și întrucât trebuie întărite sinergiile și coerența dintre ele pentru a face parteneriatul mai eficient și mai sustenabil;

| E. | întrucât Acordul de la Cotonou cu UE, la care sunt părți 79 de state ACP, printre care 48 de state din Africa Subsahariană, reglementează principalul parteneriat între UE și Africa; întrucât UE a stabilit, de asemenea, relații cu țări africane care nu sunt părți la Acordul de la Cotonou; întrucât parteneriatul UE-ACP a fost încheiat într-o perioadă în care țările ACP nu își formaseră încă actualele structuri de cooperare regională sau continentală; întrucât, în contextul emergenței Uniunii Africane (UA) în 2003 și al Strategiei comune UE-Africa din 2007, este esențial să se raționalizeze diferitele cadre de politici între UE și Africa; întrucât obiectivul de a „trata Africa ca un tot unitar” este enunțat în mod clar în preambulul Strategiei comune UE-Africa; |
| --- | --- |

E.

întrucât Acordul de la Cotonou cu UE, la care sunt părți 79 de state ACP, printre care 48 de state din Africa Subsahariană, reglementează principalul parteneriat între UE și Africa; întrucât UE a stabilit, de asemenea, relații cu țări africane care nu sunt părți la Acordul de la Cotonou; întrucât parteneriatul UE-ACP a fost încheiat într-o perioadă în care țările ACP nu își formaseră încă actualele structuri de cooperare regională sau continentală; întrucât, în contextul emergenței Uniunii Africane (UA) în 2003 și al Strategiei comune UE-Africa din 2007, este esențial să se raționalizeze diferitele cadre de politici între UE și Africa; întrucât obiectivul de a „trata Africa ca un tot unitar” este enunțat în mod clar în preambulul Strategiei comune UE-Africa;

| F. | întrucât UE întreține cu țările africane un dialog politic și instituțional aprofundat prin intermediul reuniunilor la nivel înalt UE-Africa, al organizației interguvernamentale „Uniunea pentru Mediterana” (UpM) și al organismelor de cooperare ACP-UE, inclusiv la nivel parlamentar prin intermediul Adunării Parlamentare Paritare ACP/UE, al Delegației UE la Adunarea Parlamentară a Uniunii pentru Mediterana, precum și al Parlamentului Panafrican; |
| --- | --- |

F.

întrucât UE întreține cu țările africane un dialog politic și instituțional aprofundat prin intermediul reuniunilor la nivel înalt UE-Africa, al organizației interguvernamentale „Uniunea pentru Mediterana” (UpM) și al organismelor de cooperare ACP-UE, inclusiv la nivel parlamentar prin intermediul Adunării Parlamentare Paritare ACP/UE, al Delegației UE la Adunarea Parlamentară a Uniunii pentru Mediterana, precum și al Parlamentului Panafrican;

| G. | întrucât cel de al 11-lea Fond european de dezvoltare (FED) este dotat cu un buget de 30,5 miliarde EUR, dintre care 900 de milioane EUR sunt alocate Instrumentului financiar pentru pace în Africa, iar 1,4 miliarde EUR din rezerva FED vor fi folosite pentru Fondul fiduciar al UE pentru Africa; întrucât peste 5 miliarde EUR au fost direcționate către nevoile țărilor africane în cadrul Instrumentului european de vecinătate (IEV), iar 845 de milioane EUR sunt alocate Programului panafrican în cadrul Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (ICD) în scopul punerii în aplicare a Strategiei comune Africa-UE; |
| --- | --- |

G.

întrucât cel de al 11-lea Fond european de dezvoltare (FED) este dotat cu un buget de 30,5 miliarde EUR, dintre care 900 de milioane EUR sunt alocate Instrumentului financiar pentru pace în Africa, iar 1,4 miliarde EUR din rezerva FED vor fi folosite pentru Fondul fiduciar al UE pentru Africa; întrucât peste 5 miliarde EUR au fost direcționate către nevoile țărilor africane în cadrul Instrumentului european de vecinătate (IEV), iar 845 de milioane EUR sunt alocate Programului panafrican în cadrul Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (ICD) în scopul punerii în aplicare a Strategiei comune Africa-UE;

| H. | întrucât viitoarea reuniune la nivel înalt UA-UE, care va avea loc la Abidjan în 29-30 noiembrie 2017 pe tema „Investiții în tineret”, reprezintă o oportunitate de a crea, a sprijini și a dezvolta condițiile economice de egalitate veritabilă între partenerii care își doresc să apere interese comune esențiale; |
| --- | --- |

H.

întrucât viitoarea reuniune la nivel înalt UA-UE, care va avea loc la Abidjan în 29-30 noiembrie 2017 pe tema „Investiții în tineret”, reprezintă o oportunitate de a crea, a sprijini și a dezvolta condițiile economice de egalitate veritabilă între partenerii care își doresc să apere interese comune esențiale;

| I. | întrucât noua Strategie comună Africa-UE va trebui să se înscrie în viitorul acord post-Cotonou; |
| --- | --- |

I.

întrucât noua Strategie comună Africa-UE va trebui să se înscrie în viitorul acord post-Cotonou;

| J. | întrucât UE este un partener istoric pentru securitatea continentului african și un garant important al acesteia, fapt ce constituie o temă de cea mai mare importanță; întrucât securitatea și creșterea durabilă a continentului european depind în mod strâns și nemijlocit de stabilitatea și de dezvoltarea continentului african și viceversa; |
| --- | --- |

J.

întrucât UE este un partener istoric pentru securitatea continentului african și un garant important al acesteia, fapt ce constituie o temă de cea mai mare importanță; întrucât securitatea și creșterea durabilă a continentului european depind în mod strâns și nemijlocit de stabilitatea și de dezvoltarea continentului african și viceversa;

| K. | întrucât acordarea unui sprijin constant punerii în aplicare corecte a arhitecturii africane pentru pace și securitate și angajamentul UE, al Uniunii Africane și ai altor actori internaționali din Africa sunt esențiale pentru dezvoltarea și stabilitatea continentului european; |
| --- | --- |

K.

întrucât acordarea unui sprijin constant punerii în aplicare corecte a arhitecturii africane pentru pace și securitate și angajamentul UE, al Uniunii Africane și ai altor actori internaționali din Africa sunt esențiale pentru dezvoltarea și stabilitatea continentului european;

| L. | întrucât migrația ocupă un loc proeminent în cadrul strategiei globale a UE privind politica externă și de securitate și constituie un subiect prioritar în relațiile externe ale UE, inclusiv relațiile sale cu Africa; întrucât Africa și Europa au un interes comun și o responsabilitate partajată în ceea ce privește migrația și mobilitatea, inclusiv în combaterea traficului de ființe umane și a introducerii ilegale de migranți, și întrucât gestionarea migrației necesită soluții globale bazate pe solidaritate, partajarea responsabilității, respectarea drepturilor migranților și a dreptului internațional, precum și utilizarea eficace a instrumentelor de cooperare pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

L.

întrucât migrația ocupă un loc proeminent în cadrul strategiei globale a UE privind politica externă și de securitate și constituie un subiect prioritar în relațiile externe ale UE, inclusiv relațiile sale cu Africa; întrucât Africa și Europa au un interes comun și o responsabilitate partajată în ceea ce privește migrația și mobilitatea, inclusiv în combaterea traficului de ființe umane și a introducerii ilegale de migranți, și întrucât gestionarea migrației necesită soluții globale bazate pe solidaritate, partajarea responsabilității, respectarea drepturilor migranților și a dreptului internațional, precum și utilizarea eficace a instrumentelor de cooperare pentru dezvoltare;

| M. | întrucât peste 218 milioane de oameni trăiesc într-o sărăcie extremă în Africa; întrucât proporția persoanelor care trăiesc în sărăcie extremă în Africa Subsahariană a scăzut de la 56 % în 1990 la 43 % în 2012; întrucât 33 dintre cele 47 de țări cel mai puțin dezvoltate se află pe continentul african, ceea ce face din parteneriatul UE-Africa un instrument indispensabil pentru punerea în aplicare a Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă și a obiectivelor de dezvoltare durabilă, în special în ceea ce privește eradicarea sărăciei; |
| --- | --- |

M.

întrucât peste 218 milioane de oameni trăiesc într-o sărăcie extremă în Africa; întrucât proporția persoanelor care trăiesc în sărăcie extremă în Africa Subsahariană a scăzut de la 56 % în 1990 la 43 % în 2012; întrucât 33 dintre cele 47 de țări cel mai puțin dezvoltate se află pe continentul african, ceea ce face din parteneriatul UE-Africa un instrument indispensabil pentru punerea în aplicare a Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă și a obiectivelor de dezvoltare durabilă, în special în ceea ce privește eradicarea sărăciei;

| N. | întrucât, în Africa, necesitățile în materie de infrastructură sunt estimate la 75 de miliarde EUR pe an, valoarea pieței de consum este preconizată să ajungă la 1 000 de miliarde USD în 2020, investițiile străine directe (ISD) sunt în creștere constantă și ar putea atinge 144 de miliarde USD în 2020, iar în prezent populația este de un miliard de locuitori; |
| --- | --- |

N.

întrucât, în Africa, necesitățile în materie de infrastructură sunt estimate la 75 de miliarde EUR pe an, valoarea pieței de consum este preconizată să ajungă la 1 000 de miliarde USD în 2020, investițiile străine directe (ISD) sunt în creștere constantă și ar putea atinge 144 de miliarde USD în 2020, iar în prezent populația este de un miliard de locuitori;

| O. | întrucât exporturile africane sunt încă dominate de produse neprelucrate și întrucât acordarea de preferințe comerciale a absorbit o mare parte a acestor exporturi; întrucât accesul liber la piață pentru majoritatea produselor africane crește capacitățile țărilor africane și crește competitivitatea și participarea acestora pe piețele mondiale atunci când sunt însoțite, printre altele, de politici care vizează o industrializare și o productivitate rurală durabile și pe termen lung ca elemente esențiale pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

O.

întrucât exporturile africane sunt încă dominate de produse neprelucrate și întrucât acordarea de preferințe comerciale a absorbit o mare parte a acestor exporturi; întrucât accesul liber la piață pentru majoritatea produselor africane crește capacitățile țărilor africane și crește competitivitatea și participarea acestora pe piețele mondiale atunci când sunt însoțite, printre altele, de politici care vizează o industrializare și o productivitate rurală durabile și pe termen lung ca elemente esențiale pentru dezvoltare;

| P. | întrucât tendințele demografice vor trebui să fie luate în considerare, ținând cont de faptul că, până în 2050, conform unor estimări, se preconizează că populația Africii ar putea ajunge la 2,5 miliarde de persoane, majoritatea tineri, în timp ce se preconizează că populația Europei va fi semnificativ mai îmbătrânită; întrucât este, prin urmare, fundamental să se creeze milioane de locuri de muncă și să se acorde ajutor și sprijin pentru capacitarea femeilor și a tinerilor, în special prin educație, accesul la îngrijire medicală și la formare pe continentul african; |
| --- | --- |

P.

întrucât tendințele demografice vor trebui să fie luate în considerare, ținând cont de faptul că, până în 2050, conform unor estimări, se preconizează că populația Africii ar putea ajunge la 2,5 miliarde de persoane, majoritatea tineri, în timp ce se preconizează că populația Europei va fi semnificativ mai îmbătrânită; întrucât este, prin urmare, fundamental să se creeze milioane de locuri de muncă și să se acorde ajutor și sprijin pentru capacitarea femeilor și a tinerilor, în special prin educație, accesul la îngrijire medicală și la formare pe continentul african;

Intensificarea dialogului politic dintre UE și Africa: o condiție prealabilă a reînnoirii parteneriatului strategic

| 1. | ia act de noua comunicare intitulată „Pentru un nou impuls dat Parteneriatului Africa-UE”, care urmărește să dea un nou elan parteneriatului Africa-UE pentru a îl întări și intensifica prin concentrarea acestuia asupra prosperității și stabilității celor două continente, în conformitate cu angajamentele asumate ca parte a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD), a noului Consens european privind dezvoltarea, care joacă rolul unui set de orientări pentru politica europeană de dezvoltare, a Strategiei globale pentru politica externă și de securitate comună a Uniunii, precum și a Agendei 2063; |
| --- | --- |

1.

| 2. | amintește că Africa este un partener strategic de bază pentru UE și consideră că este vital să se intensifice relațiile dintre UE și Africa prin intermediul unui dialog revizuit și mai amplu, care să includă principiile transparenței și ale bunei guvernanțe, cu scopul de a crea o situație reciproc avantajoasă și de a stabili o cooperare echitabilă și sustenabilă, pentru a face față provocărilor comune și a obține beneficii comune, garantând, în același timp, principiul asumării responsabilității și ținând seama de circumstanțele specifice și de nivelul de dezvoltare al fiecărei țări partenere; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită viitorul parteneriat să se concentreze asupra domeniilor prioritare identificate de către UA și UE, cum ar fi:






  — | dezvoltarea economică (prin intermediul comerțului, al acordurilor de parteneriat economic, al integrării regionale consolidate, al diversificării economice, al industrializării durabile și al creării de locuri de muncă de calitate); |
| --- | --- | --- |

3.

—

dezvoltarea economică (prin intermediul comerțului, al acordurilor de parteneriat economic, al integrării regionale consolidate, al diversificării economice, al industrializării durabile și al creării de locuri de muncă de calitate);

| — | buna guvernanță, inclusiv drepturile omului; |
| --- | --- |

—

buna guvernanță, inclusiv drepturile omului;

| — | dezvoltarea umană prin intermediul serviciilor publice care să satisfacă nevoile de bază, cum ar fi educația, sănătatea, accesul la apă și la instalații sanitare, egalitatea de gen, știință, tehnologie și inovare, |
| --- | --- |

—

dezvoltarea umană prin intermediul serviciilor publice care să satisfacă nevoile de bază, cum ar fi educația, sănătatea, accesul la apă și la instalații sanitare, egalitatea de gen, știință, tehnologie și inovare,

| — | securitatea și lupta împotriva terorismului; |
| --- | --- |

—

securitatea și lupta împotriva terorismului;

| — | migrația și mobilitatea; |
| --- | --- |

—

migrația și mobilitatea;

| — | mediul (inclusiv schimbările climatice). |
| --- | --- |

—

mediul (inclusiv schimbările climatice).

| 4. | reamintește că sprijinul bugetar reprezintă cea mai bună modalitate de a asigura asumarea responsabilității, conferind guvernelor mijloacele pentru a decide cu privire la nevoile și prioritățile lor; reamintește că sprijinul bugetar general sau sectorial permite susținerea politicilor de dezvoltare și asigurarea unei capacități de absorbție maxime; |
| --- | --- |

4.

| 5. | salută faptul că cea de a cincea reuniune la nivel înalt UA-Africa care va avea loc în noiembrie 2017 în Côte d’Ivoire va avea ca tematică centrală tineretul, ținând cont de importanța acestuia pentru viitorul celor două continente; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reamintește importanța și eficacitatea cooperării ACP-UE și rezultatele obținute în materie de dezvoltare; insistă pentru menținerea acestui cadru obligatoriu din punct de vedere juridic și după 2020; insistă asupra necesității de a intensifica această cooperare, dezvoltând, în același timp, dimensiunea sa regională, inclusiv prin creșterea cooperării cu Uniunea Africană, cu comunitățile economice regionale și cu alte organizații regionale; solicită o abordare mai strategică, mai pragmatică, mai cuprinzătoare și mai structurată a dialogului politic în cadrul negocierilor acordului post-Cotonou; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită să se consolideze dimensiunea parlamentară a ACP-UE; subliniază că Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE rămâne un forum privilegiat și joacă un rol principal în consolidarea democrației, a statului de drept și a respectării drepturilor omului; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază faptul că revizuirea politicii europene de vecinătate (PEV) oferă posibilitatea de a coordona mai bine politica de vecinătate și politicile destinate celorlalte state din Africa prin crearea unor cadre de cooperare extinse destinate problemelor regionale precum securitatea, energia și chiar migrația; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reafirmă necesitatea de a avea, în cadrul parteneriatului comun UE-Africa, o abordare coordonată între statele membre ale UE, precum și între UE și statele sale membre, astfel cum prevede articolul 210 din TFUE; reamintește și că, pentru îndeplinirea ODD, este necesar ca, în politicile și inițiativele europene și în cele africane, în egală măsură, să se respecte principiul UE al coerenței politicilor în favoarea dezvoltării; |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită ca principiile coerenței politicilor în favoarea dezvoltării să fie încorporate în relația comercială a UE cu Africa, fapt ce presupune includerea de clauze executorii referitoare la comerț și dezvoltare durabilă în toate acordurile comerciale încheiate de UE cu țări africane, în conformitate cu angajamentul asumat de Comisie în strategia „Comerț pentru toți”; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reiterează faptul că este important ca statele membre să își îndeplinească angajamentul de a direcționa 0,7 % din PIB-ul lor asistenței oficiale pentru dezvoltare, cu scopul de a întări cooperarea cu Africa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | împărtășește dorința demonstrată de a intensifica coalițiile dintre UE și Africa în chestiuni legate de guvernanța globală; insistă, în această privință, asupra nevoii de a consolida dialogul cu UA și cu privire la importanța asigurării autonomiei sale financiare în conformitate cu decizia de la Kigali privind finanțarea prin reducerea dependenței sale de finanțarea externă; ia act de propunerile prezentate în raportul semnat de Excelența Sa dl Paul Kagamé, care urmăresc întărirea UA pentru a da un impuls procesului de integrare politică a Africii; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază rolul jucat de societatea civilă – inclusiv organizații neguvernamentale (ONG-uri), organizații religioase, organizații de tineret și organizații pentru drepturile femeilor, sectorul privat, sindicate, adunări parlamentare, autorități locale și diaspora, fiecare dintre acestea având caracteristici proprii specifice – în consolidarea dialogului politic dintre UE și Africa, pentru a asigura un parteneriat axat pe persoane; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că este nevoie să se mărească gradul de implicare a societății civile în parteneriatul Africa-UE, prin promovarea întăririi capacităților acestuia, mai ales prin intermediul transferului de cunoștințe de specialitate, și prin asigurarea participării acestuia la elaborarea și punerea în aplicare a reformelor și a politicilor pertinente; consideră că implicarea organizațiilor societății civile este esențială pentru răspunderea publică; sprijină diferitele platforme create pentru a face din societatea civilă un actor-cheie al parteneriatului, în special Forumul anual comun (FAC), care are ca obiectiv punerea în aplicare a foii de parcurs UE-Africa; regretă însă că FAC nu a fost convocat niciodată și solicită UE și UA să pună la dispoziție de îndată mijloacele financiare și politice necesare pentru a asigura participarea semnificativă a tuturor părților interesate la parteneriat, inclusiv în cadrul celei de a cincea reuniuni la nivel înalt UA-UE; |
| --- | --- |

14.

Construirea unor state și a unor societăți mai reziliente pentru toți și în special pentru tineret, în vederea îndeplinirii obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD)

| 15. | consideră că este necesar ca reziliența, în cele cinci dimensiuni ale sale, să devină o componentă majoră a noii strategii UE-Africa; |
| --- | --- |

15.

Reziliența politică

| 16. | subliniază necesitatea de a întări buna guvernare, democrația, statul de drept, respectarea drepturilor omului, dar și lupta împotriva corupției pe ambele continente, în măsura în care acestea sunt elemente indispensabile dezvoltării durabile; |
| --- | --- |

16.

| 17. | solicită, astfel, să se desfășoare un dialog deschis și integrator, bazat pe respectul reciproc, care să transforme aceste valori și principii într-o componentă fundamentală a cooperării, în special prin extinderea condițiilor pentru acordarea ajutorului pentru dezvoltare la respectarea cu strictețe a acestora; |
| --- | --- |

17.

| 18. | subliniază că abordarea mai fermă a problemelor de guvernanță care există în Africa este de o importanță capitală pentru crearea unor societăți mai echitabile, mai stabile și mai sigure; subliniază nevoia de a susține și promova drepturile omului și guvernanța pe baza instrumentelor juridice, a legislației, principiilor și mecanismelor internaționale existente, inclusiv a celor ale organismelor de guvernare regionale africane precum Carta africană a drepturilor omului și popoarelor și protocoalele la aceasta, Carta africană privind democrația, alegerile și guvernanța, Comisia africană pentru drepturile omului și ale popoarelor și Curtea Africană a Drepturilor Omului și Popoarelor, pentru a întări asumarea responsabilității; |
| --- | --- |

18.

| 19. | reamintește importanța rolului Curții Penale Internaționale în combaterea impunității și în susținerea valorilor păcii, securității, egalității, echității, justiției și despăgubirii pe care le promovează aceasta; invită Uniunea Europeană și statele africane să continue să sprijine Statutul de la Roma și Curtea Penală Internațională; îndeamnă toate părțile semnatare ale Statutului de la Roma să îl ratifice cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

19.

| 20. | sprijină organizarea unei conferințe comune la nivel înalt UA-UE privind procesele electorale, democrația și guvernanță în Africa și Europa și solicită ca Parlamentul European, Parlamentul Panafrican, Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE și Adunarea Parlamentară a Uniunii pentru Mediterana să fie pe deplin implicate în aceasta; solicită consolidarea legăturilor dintre diferitele adunări pentru a favoriza sinergiile și coerența acțiunilor întreprinse; |
| --- | --- |

20.

Reziliența în materie de securitate

| 21. | reamintește că între securitate și dezvoltare există legături strânse; subliniază necesitatea de a integra mai bine preocupările în materie de securitate și obiectivele de dezvoltare pentru a aborda problemele specifice ale statelor fragile și pentru a construi state și societăți mai rezistente; observă că acest lucru ar trebui să se realizeze prin intermediul unor instrumente specifice și prin finanțare suplimentară; |
| --- | --- |

21.

| 22. | solicită o mai strânsă cooperare în domeniul securității și justiției referitoare la cadrul juridic internațional între UE și Africa, pentru a permite abordarea globală a problemelor și pentru a combate mai bine criminalitatea organizată, traficul de persoane și introducerea ilegală de migranți, mai ales de copii, precum și terorismul; consideră că activitățile întreprinse de către UE ar trebui să fie în sinergie cu strategiile adoptate de țările africane, în special cele legate de pace și securitate care sunt menționate în Agenda 2063; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază că este nevoie de cooperare în domeniul securității între UE, UA, organizațiile regionale și alți actori politici din Africa, pentru a crește capacitățile țărilor în curs de dezvoltare, a le reforma sectoarele de securitate, a sprijini activitățile de dezarmare, demobilizare și reintegrare (DDR) a foștilor combatanți; |
| --- | --- |

23.

| 24. | consideră că terorismul reprezintă o amenințare la nivel mondial la adresa păcii și stabilității pe plan regional, a dezvoltării durabile și a securității interne, care trebuie abordată în cadrul unui efort coordonat de către guvernele naționale, organizațiile regionale și internaționale și agențiile Uniunii; solicită o cooperare consolidată în cadrul strategiei UE-Africa care să urmărească prevenirea impunității, promovarea statului de drept și extinderea capacităților polițienești și judiciare în scopul de a facilita schimbul de informații și de bune practici, precum și pentru a preveni și combate finanțarea terorismului și pentru urmărirea penală a acesteia; consideră că strategia de combatere a terorismului ar trebui să includă și măsuri de promovare a dialogului între religii și de prevenire a radicalizării care duce la extremism violent în Africa și în Europa, în special în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

24.

| 25. | reiterează importanța diferitelor misiuni și operațiuni ale UE în Africa; salută înființarea forței comune Grupul celor cinci țări din Sahel; solicită întărirea acțiunilor UE pentru pace și securitate în colaborare cu partenerii africani și internaționali și sprijinirea operaționalizării depline a Arhitecturii africane pentru pace și securitate (APSA); invită UE să facă o primă contribuție la Fondul pentru pace al UA pentru activități în cadrul componentei „mediere și diplomație”; |
| --- | --- |

25.

Reziliența în materie de mediu

| 26. | reamintește că Africa este deosebit de vulnerabilă la efectele schimbărilor climatice; consideră că este esențial ca UE să conceapă o abordare strategică în față de construirea rezilienței la schimbările climatice și să sprijine țările africane, în special țările cel mai puțin dezvoltate, în eforturile lor de reducere a emisiilor de gaze cu efect de seră și de adaptare; subliniază importanța schimbărilor climatice ca factor de multiplicare a riscurilor de conflict, secetă, foamete și migrație, astfel cum a demonstrat recenta apariție a foametei în Sudanul de Sud, Nigeria și Somalia; reamintește, în acest context, că este esențial să se promoveze și să se respecte angajamentul luat în 2015, la Paris, de a aloca 100 miliarde USD pe an, până în 2020, țărilor în curs de dezvoltare; solicită să se utilizeze noi forme de colaborare UE-Africa pentru a reduce obstacolele legate de finanțare și de transferul de tehnologie; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază că Africa are un mediu natural bogat și divers; solicită ca protecția biodiversității să fie plasată în centrul agendei politice UA-UE; solicită ca strategia UE-Africa să funcționeze împreună cu prioritățile Planului de acțiune al UE împotriva traficului cu specii sălbatice și să protejeze patrimoniul natural și, în special, parcurile naturale; |
| --- | --- |

27.

| 28. | încurajează investiții mai mari în domeniile energiilor regenerabile și economiei circulare, pentru a stimula și mai mult acțiunile care contribuie la respectarea mediului și creează locuri de muncă; reamintește că asigurarea accesului tuturor la o energie accesibilă ca preț, fiabilă, durabilă și modernă este vitală pentru satisfacerea nevoilor umane de bază și este esențială pentru practic toate tipurile de activitate economică și un motor esențial al dezvoltării; solicită ca UE să sprijine în continuare Inițiativa privind energia din surse regenerabile pentru Africa (AREI) și salută propunerea Comisiei de a lansa un nou parteneriat în materie de cercetare și inovare UE-Africa privind schimbările climatice și energia durabilă; |
| --- | --- |

28.

| 29. | invită parteneriatul Africa-UE să se concentreze asupra agriculturii și securității alimentare, într-o perspectivă pe termen lung, și de să promoveze sinergiile dintre securitatea alimentară și măsurile de combatere a schimbărilor climatice; îndeamnă UE, în acest context, să își intensifice asistența acordată agriculturii durabile, agrosilviculturii și practicilor agroecologice care respectă utilizarea tradițională a terenurilor și care asigură accesul la terenuri, apă și semințe din surse deschise; în plus, solicită UE să ajute micii producători/agricultori și păstori să obțină securitate alimentară, construind infrastructuri și investind în acestea, în conformitate cu principiile privind investițiile responsabile în agricultură și în sistemele alimentare ale Comitetului pentru securitatea alimentară mondială, precum și să sprijine înființarea de cooperative; scoate în evidență, de asemenea, capacitățile și experiența în materie de agricultură durabilă dobândite de organizațiile societății civile nivelul comunităților; |
| --- | --- |

29.

| 30. | salută inițiativele UE care solicită o mai bună gestionare și o mai mare transparență în comerțul cu resurse naturale; consideră că gestionarea durabilă a resurselor naturale și comerțul cu acestea, cum ar fi minereurile, lemnul și fauna sălbatică, ar permite țărilor bogate în resurse și populațiile acestora să beneficieze în continuare de aceasta; reamintește necesitatea întemeiată pe legislația UE privind minereurile provenite din zonele de conflict de a introduce măsuri de însoțire încadrate într-o abordare integrată care să încurajeze aplicarea standardelor internaționale în materie de obligație de diligență, astfel cum sunt definite în ghidul OCDE, solicită elaborarea unei carte comune UE-Africa privind gestionarea durabilă a resurselor naturale; |
| --- | --- |

30.

Reziliența economică

| 31. | consideră că un mediu normativ și instituțional stabil și o economie sănătoasă sunt elemente esențiale pentru a avea competitivitate, investiții, crearea de locuri de muncă, un nivel de trai mai bun și o creștere sustenabilă; subliniază, în acest context, necesitatea de a crește accesibilitatea online a informațiilor juridice în materie de drept comercial; reamintește că, în lipsa unui stat imparțial, creșterea economică nu garantează sistematic dezvoltarea socială sau progresul social și insistă asupra necesității de a asigura redistribuirea bogăției, prestarea de servicii către cetățeni și de a îmbunătăți egalitatea de șanse; |
| --- | --- |

31.

| 32. | solicită o cooperare sporită între sectoarele private europene și africane și concentrarea pe investiții, în special prin intermediul parteneriatelor public-privat, pe baza unui cod etic strict și a respectării principiilor responsabilității sociale; în sectoare-cheie precum:






  — | energia durabilă, inclusiv accesul la energie electrică pentru toți; |
| --- | --- | --- |

32.

—

energia durabilă, inclusiv accesul la energie electrică pentru toți;

| — | infrastructura de bază, în special în sectorul transporturilor, inclusiv transportul maritim; |
| --- | --- |

—

infrastructura de bază, în special în sectorul transporturilor, inclusiv transportul maritim;

| — | utilizarea durabilă a resurselor naturale; |
| --- | --- |

—

utilizarea durabilă a resurselor naturale;

| — | agricultura durabilă; |
| --- | --- |

—

agricultura durabilă;

| — | economia albastră, inclusiv industria maritimă; |
| --- | --- |

—

economia albastră, inclusiv industria maritimă;

| — | cercetarea, știința, tehnologia și inovarea, atât pe teme de interes comun, cât și pe teme care privesc în mod deosebit unul dintre continente, cum ar fi bolile asociate sărăciei și bolile neglijate; |
| --- | --- |

—

cercetarea, știința, tehnologia și inovarea, atât pe teme de interes comun, cât și pe teme care privesc în mod deosebit unul dintre continente, cum ar fi bolile asociate sărăciei și bolile neglijate;

| — | digitizarea ca factor de bază pentru a asigura dezvoltarea economiei africane, dar și pentru a crea legături între popoare; |
| --- | --- |

—

digitizarea ca factor de bază pentru a asigura dezvoltarea economiei africane, dar și pentru a crea legături între popoare;

| 33. | subliniază că integrarea regională este un motor al dezvoltării economice și o necesitate într-o lume globalizată; solicită sprijinirea cooperării sud-sud, care reflectă realitatea transformării treptate a continentului african; sprijină crearea unei zone continentale de liber schimb în Africa, precum și obiectivul de a crește volumul schimburilor comerciale intraafricane cu până la 50 % până în 2050; reamintește, de asemenea, perspectivele de dezvoltare oferite de acordurile de parteneriat economic (APE) și de acordurile comerciale încheiate între UE și țările africane, care permit promovarea dezvoltării durabile, a drepturilor omului și a comerțului echitabil și etic; subliniază, de asemenea, necesitatea de a prevedea reguli de origine favorabile dezvoltării, clauze de salvgardare eficace, programe de liberalizare asimetrice, măsuri de protecție pentru industriile incipiente, precum și simplificarea și transparența procedurilor vamale; reamintește că acordurile de parteneriat economic au drept obiectiv să ajute țările ACP să își extindă piețele, să încurajeze schimburile comerciale cu mărfuri și să stimuleze investițiile și că acestea prevăd o deschidere lentă, treptată și asimetrică a comerțului cu mărfuri între UE și țările ACP; |
| --- | --- |

33.

| 34. | solicită transparență în acordurile comerciale și implicarea deplină a tuturor părților interesate pertinente, inclusiv a societății civile din țările în cauză, prin consultări oficiale, în viitoarele negocieri și în punerea în aplicare a acordurilor aflate în prezent în negociere; |
| --- | --- |

34.

| 35. | solicită UE și statelor sale membre să își coordoneze mai bine ajutorul pentru programele comerciale și să stimuleze în continuare sinergiile cu politicile lor de investiții în Africa; în plus, solicită o mărire a angajamentului lor financiar față de inițiativele privind ajutorul pentru comerț, asistența tehnică și întărirea capacităților, care sunt esențiale pentru țările africane, în special pentru țările cel mai puțin dezvoltate |
| --- | --- |

35.

| 36. | consideră că sectorul privat, de la microîntreprinderi la întreprinderi mici și mijlocii (IMM-uri), cooperative și întreprinderi multinaționale, joacă un rol hotărâtor în crearea de locuri de muncă și în procesul de dezvoltare și că contribuie la finanțarea acestuia; subliniază rolul specific al IMM-urilor și al exploatațiilor de mici dimensiuni și solicită sprijinirea inițiativelor individuale; salută, în această privință, înființarea Fondului european pentru dezvoltare durabilă ar trebui să își propună sprijinirea sectorului privat în țările africane, în special a întreprinderilor și IMM-urilor locale din țările fragile, și, prin urmare, promovarea investițiilor și crearea de locuri de muncă durabile, mai ales pentru femei și tineri; |
| --- | --- |

36.

| 37. | reamintește obligațiile care îi revin sectorului privat în cadrul Organizației Națiunilor Unite și al Orientărilor OCDE și își reiterează apelul către statele membre ale UE și UA de a participa în mod constructiv la Grupul de lucru interguvernamental al ONU privind corporațiile transnaționale și alte întreprinderi în ceea ce privește drepturile omului, pentru a contribui la instituirea unui tratat internațional cu caracter obligatoriu, pe baza Principiilor directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului, pe tema modului în care corporațiile respectă obligațiile în materie de drepturi ale omului și de standarde sociale și de mediu; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază necesitatea de a crea locuri de muncă decente și de a le lega de investiții, iar cele două măsuri ar trebui puse în practică în cadrul parteneriatului Africa-UE; în această privință, solicită să se respecte standardele OIM; subliniază importanța interacțiunii dintre actorii sociali, economici și instituționali și solicită să se consolideze rolul partenerilor sociali prin creșterea eficacității dialogului social la toate nivelurile aplicabile, ceea ce este de natură să conducă la negocieri colective; |
| --- | --- |

38.

| 39. | regretă faptul că aproximativ 50 de miliarde USD părăsesc Africa în fiecare an sub formă de fluxuri financiare ilicite, o sumă care depășește totalul anual al asistenței oficiale pentru dezvoltare (AOD) și subminează eforturile în vederea mobilizării veniturilor naționale; solicită, așadar, ambelor părți să:






  — | să creeze instrumente eficace de combatere a evaziunii fiscale, a fraudelor fiscale și a corupției, care să prevadă transparență publică cu privire la beneficiarii finali reali ai entităților juridice, ai fondurilor fiduciare și ai altor aranjamente similare; |
| --- | --- | --- |

39.

—

să creeze instrumente eficace de combatere a evaziunii fiscale, a fraudelor fiscale și a corupției, care să prevadă transparență publică cu privire la beneficiarii finali reali ai entităților juridice, ai fondurilor fiduciare și ai altor aranjamente similare;

| — | să promoveze Principiile pentru investiții responsabile susținute de ONU; |
| --- | --- |

—

să promoveze Principiile pentru investiții responsabile susținute de ONU;

| — | să sprijine inițiativele de creștere a eficienței și transparenței sistemelor de gestiune a finanțelor publice; |
| --- | --- |

—

să sprijine inițiativele de creștere a eficienței și transparenței sistemelor de gestiune a finanțelor publice;

| 40. | solicită, în plus punerea în aplicare efectivă a Principiilor directoare ale ONU privind datoria și drepturile omului și a Principiilor Conferinței Organizației Națiunilor Unite pentru Comerț și Dezvoltare (UNCTAD) privind promovarea unor activități responsabile de acordare și contractare de împrumuturi; salută eforturile depuse de ONU în direcția creării unui mecanism internațional de reeșalonare a datoriei suverane; |
| --- | --- |

40.

| 41. | solicită să se intensifice incluziunea financiară în Africa, inclusiv cea a femeilor, prin crearea unor servicii bancare electronice menite să combată polarizarea societății africane; reamintește că fondurile transmise totalizează o sumă mai mare decât AOD și pot contribui în mod semnificativ la realizarea Agendei 2030; invită deci UE să sprijine în continuare eforturile UA vizând îmbunătățirea mecanismelor de transmitere a banilor; |
| --- | --- |

41.

Reziliența socială

| 42. | recunoaște importanța dinamicii demografice a Africii, ceea ce necesită o viziune strategică pe termen lung pentru dezvoltarea unor societăți sustenabile, favorabile incluziunii și participative; subliniază, de asemenea, că este necesar să se asigure nediscriminarea grupurilor vulnerabile, inclusiv a persoanelor cu handicap și a popoarelor indigene; recunoaște că creșterea populației în Africa reprezintă atât o provocare pentru economia locală, cât și o oportunitate pentru continent; prin urmare, solicită UE să dea dovadă de angajament în promovarea unor politici publice adecvate și investiții în educație și sănătate, inclusiv în sănătatea sexuală și reproductivă (SSR) și drepturile aferente, pentru a garanta că tinerii dispun de cunoștințele necesare pentru a lua decizii informate în legătură cu SSR, egalitatea de gen și drepturile copiilor, fără de care nu se poate ajunge la reziliența socială, economică și de mediu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | subliniază că rata de urbanizare din Africa este în continuă creștere și generează provocări sociale, economice și legate de mediu; solicită să se reducă această presiune asupra orașelor și să se diminueze problemele legate de urbanizarea necontrolată; |
| --- | --- |

43.

| 44. | face apel la UE și la UA să consolideze sistemele naționale de educație din Africa, inclusiv capacitatea structurilor administrative ale acestora, investind cel puțin 20 % din bugetele lor naționale în educație și majorând sprijinul acordat de UE Parteneriatului global pentru educație și fondului „Educația nu mai poate să aștepte”; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază, de asemenea, necesitatea de a asigura acces universal, incluziv, echitabil și pe termen lung la educație de calitate la toate nivelurile, începând de la vârsta preșcolară, în special pentru fete și inclusiv în situații de urgență și de criză; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază, de asemenea, necesitatea de a investi în capitalul uman și necesitatea ca tineretul să fie conectat la realitățile la nivel mondial și dotat cu competențe care să satisfacă nevoile pieței forței de muncă, prin consolidarea sistemelor de învățământ și de formare profesională – atât a celor formale, cât și a celor informale –a angajării într-o activitate independentă și a antreprenoriatului; |
| --- | --- |

46.

| 47. | consideră că este important să se sprijine țările africane în crearea unor sisteme publice de sănătate eficace și în asigurarea unui acces la prețuri rezonabile și universal la serviciile medicale, eliminând barierele cu care se confruntă femeile și alte grupuri vulnerabile, incluziv persoanele cu handicap și persoanele LGBTI; |
| --- | --- |

47.

| 48. | solicită introducerea unei asigurări universale minime prin înființarea unor sisteme de sănătate naționale orizontale; subliniază necesitatea de a forma un milion suplimentar de cadre medicale calificate, în plus față de ce s-a prevăzut inițial pe baza tendințelor actuale, pentru a îndeplini standardele minime ale OMS până în 2030; |
| --- | --- |

48.

| 49. | subliniază că bolile infecțioase constituie o amenințare majoră la adresa rezilienței sociale; invită Comisia să intensifice eforturile de cooperare științifică și medicală între cele două continente, cum ar fi Parteneriatul dintre țări europene și țări în curs de dezvoltare privind trialurile clinice (EDCTP 2), și să investească în știință, tehnologie și inovare pentru a reduce povara în continuare imensă a bolilor cauzate și legate de sărăcie și neglijate prin intermediul cooperării sale pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

49.

| 50. | reamintește că este necesar să se investească mai mult în accesul la asistența medicală maternală și la sănătatea sexuală și reproductivă, pentru a reduce mortalitatea ea maternă și infantilă și a combate practicile tradiționale, cum ar fi mutilarea genitală a femeilor și căsătoriile forțate și/sau timpurii; |
| --- | --- |

50.

| 51. | evidențiază importanța egalității de gen și a emancipării femeilor în cadrul cooperării UE-Africa; subliniază rolul pozitiv al femeilor și participarea acestora la sfera politică și la cea economică, precum și la prevenirea conflictelor și la instaurarea unei păci de durată; |
| --- | --- |

51.

| 52. | observă că cultura este atât un catalizator al dezvoltării, cât și o componentă importantă a acesteia și că poate facilita incluziunea socială, libertatea de exprimare, construirea identității, emanciparea civilă și prevenirea conflictelor, întărind în același timp creșterea economică; invită, prin urmare, UE și UA să promoveze dialogul politic intercultural și diversitatea culturală și să sprijine strategiile de protejare a culturii și patrimoniului; subliniază că democrația este o valoare universală care se poate aplica în toate culturile; recunoaște, de asemenea, rolul sportului ca sursă și vector al incluziunii sociale și egalității de gen; |
| --- | --- |

52.

Crearea unei strategii pentru mobilitate și migrație care contribuie la dezvoltarea celor două continente

| 53. | reamintește că migrația și mobilitatea între Europa și Africa au un impact economic, social, ecologic și politic, precum și că această provocare trebuie să fie abordată într-un mod coordonat și global între cele două continente și în cooperare cu țările de origine, de tranzit și de destinație, maximizând sinergiile și recurgând la politicile și instrumentele pertinente ale UE, pe baza solidarității, a partajării responsabilității și a demnității umane; reamintește, în acest context, că este de dorit să se intensifice dialogul Africa-UE înaintea negocierilor aferente celor două pacte mondiale privind migrația și, respectiv, refugiații care urmează să fie elaborate până în 2018 sub egida Organizației Națiunilor Unite, astfel încât să se ajungă, în măsura posibilului, la priorități comune; |
| --- | --- |

53.

| 54. | reamintește necesitatea de a mări impactul pozitiv al migrației și mobilității, astfel încât aceste fenomene să fie considerate instrumente de dezvoltare reciprocă a ambelor continente; subliniază că acest lucru necesită un răspuns politic elaborat cu atenție, echilibrat, bazat pe date concrete și sustenabil, cu o strategie pe termen lung care să țină seama de perspectivele demografice și de cauzele profunde ale migrației; |
| --- | --- |

54.

| 55. | recunoaște că conflictele violente, persecuțiile, inegalitatea, încălcările drepturilor omului, slaba guvernanță, corupția, terorismul, regimurile represive, dezastrele naturale, schimbările climatice, șomajul și sărăcia cronică au condus la deplasări ale populației și la o creștere a migrației către Europa în ultimii ani; reamintește, cu toate acestea, că peste 85 % din africanii care își părăsesc țara rămân pe același continent; |
| --- | --- |

55.

| 56. | sprijină diversele inițiative întreprinse la nivel european pentru a combate cauzele profunde ale migrației neregulamentare: parteneriatele privind migrația, fondurile fiduciare pentru Africa și Fondul european pentru dezvoltare durabilă; solicită ca punerea în aplicare a acestora să fie asigurată și continuată în mod flexibil, eficient, consecvent și transparent, îmbunătățind totodată posibilele sinergii între diferitele instrumente, programe și activități, atât în cadrul acțiunilor interne, cât și externe; subliniază necesitatea unei cooperări intensificate în domeniul gestionării frontierelor; |
| --- | --- |

56.

| 57. | își reiterează apelul la încurajarea migrației legale, în conformitate cu recomandările din planul de acțiune de la Valletta; subliniază, de asemenea, că ajutorul pentru dezvoltare nu ar trebui să fie condiționat de cooperarea în chestiuni legate de migrație; |
| --- | --- |

57.

| 58. | invită statele membre să ofere locurile lor de relocare pentru un număr semnificativ de refugiați; solicită, în acest context, instituirea unui cadru european de relocare care să poată fi aplicat cu ușurință de către statele membre; solicită, în plus, Uniunii Europene și statelor sale membre să furnizeze asistență țărilor africane care se confruntă cu deplasări ale refugiaților sau cu situații de criză prelungită și să coopereze cu aceste țări, pentru a le mări capacitatea de azil și a le consolida sistemele de protecție; |
| --- | --- |

58.

| 59. | îndeamnă statele membre să își crească contribuția financiară la fondurile fiduciare și la alte instrumente menite să faciliteze creșterea durabilă și favorabilă incluziunii și să stimuleze crearea de locuri de muncă, contribuind astfel la combaterea cauzelor profunde ale migrației; solicită consolidarea rolului în materie de control al Parlamentului European, pentru a asigura faptul că noile parteneriate în domeniul migrației și noile instrumente de finanțare sunt compatibile cu temeiul juridic, principiile și angajamentele UE; |
| --- | --- |

59.

| 60. | invită UE și AU să încurajeze schimburile de studenți, profesori, antreprenori și cercetători dintre cele două continente; salută propunerea Comisiei de a lansa un mecanism pentru tineretul african care să lărgească sfera de aplicare a programului Erasmus+ și un mecanism al UE în domeniul învățământului profesional și tehnic; solicită o dezbatere privind recunoașterea de către UE a certificatelor și a diplomelor eliberate de școlile și universitățile din Africa; observă că asigurarea migrației circulare este esențială pentru dezvoltarea durabilă și pentru prevenirea unui „exod al creierelor” din Africa; |
| --- | --- |

60.

| 61. | recunoaște rolul special al diasporei, atât în țările-gazdă, cât și în țările de origine, în ceea ce privește transferul unor fonduri substanțiale și ca partener pentru dezvoltare la nivel național și regional; își exprimă dorința ca diaspora să poată juca rolul de sursă de informații personalizate, pentru a răspunde nevoilor reale ale cetățenilor, abordând teme precum pericolele legate de migrația neregulamentară și provocările legate de integrare în țările-gazdă; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Comisiei Uniunii Africane, Consiliului ACP, precum și Parlamentului Panafrican și Biroului Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  JO L 317, 15.12.2000, p. 3.

(2)  JO L 249, 27.9.2017, p. 1.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0371.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0337.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0246.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0437.

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/77 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/77

---

P8_TA(2017)0449

Activitățile Ombudsmanului European în 2016

Rezoluția Parlamentului European din 16 noiembrie 2017 referitoare la raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2016 (2017/2126(INI))

(2018/C 356/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere raportul anual referitor la activitățile Ombudsmanului European în 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul anual referitor la activitățile Ombudsmanului European în 2016,

| — | având în vedere articolul 15 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 15 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolele 24 și 228 din TFUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 24 și 228 din TFUE,

| — | având în vedere articolul 11 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 11 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 41 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 41 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 42 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 42 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 43 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 43 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap,

| — | având în vedere Decizia 94/262/CECO, CE, Euratom a Parlamentului European din 9 martie 1994 privind statutul și condițiile generale pentru exercitarea funcțiilor Ombudsmanului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 94/262/CECO, CE, Euratom a Parlamentului European din 9 martie 1994 privind statutul și condițiile generale pentru exercitarea funcțiilor Ombudsmanului (1),

| — | având în vedere Codul European al Bunei Conduite Administrative (2), astfel cum a fost adoptat de Parlamentul European la 6 septembrie 2001, |
| --- | --- |

—

având în vedere Codul European al Bunei Conduite Administrative (2), astfel cum a fost adoptat de Parlamentul European la 6 septembrie 2001,

| — | având în vedere Acordul-cadru de cooperare încheiat între Parlamentul European și Ombudsman la 15 martie 2006, care a intrat în vigoare la 1 aprilie 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul-cadru de cooperare încheiat între Parlamentul European și Ombudsman la 15 martie 2006, care a intrat în vigoare la 1 aprilie 2006,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la activitățile Ombudsmanului European, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la activitățile Ombudsmanului European,

| — | având în vedere articolul 220 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 220 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru petiții (A8-0328/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru petiții (A8-0328/2017),

| A. | întrucât raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2016 a fost prezentat oficial Președintelui Parlamentului European la 17 mai 2017 și întrucât Ombudsmanul, Emily O’Reilly, și-a prezentat raportul în fața Comisiei pentru petiții la 30 mai 2017 la Bruxelles; |
| --- | --- |

A.

întrucât raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în 2016 a fost prezentat oficial Președintelui Parlamentului European la 17 mai 2017 și întrucât Ombudsmanul, Emily O’Reilly, și-a prezentat raportul în fața Comisiei pentru petiții la 30 mai 2017 la Bruxelles;

| B. | întrucât, în temeiul articolelor 24 și 228 din TFUE, Ombudsmanul European este împuternicit să primească plângeri care privesc cazuri de administrare defectuoasă în activitatea instituțiilor, organelor, oficiilor sau agențiilor Uniunii, cu excepția Curții de Justiție a Uniunii Europene în exercitarea funcțiilor jurisdicționale ale acesteia; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în temeiul articolelor 24 și 228 din TFUE, Ombudsmanul European este împuternicit să primească plângeri care privesc cazuri de administrare defectuoasă în activitatea instituțiilor, organelor, oficiilor sau agențiilor Uniunii, cu excepția Curții de Justiție a Uniunii Europene în exercitarea funcțiilor jurisdicționale ale acesteia;

| C. | întrucât articolul 15 din TFUE prevede că „în scopul promovării unei bune guvernări și asigurării participării societății civile, instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii acționează respectând în cel mai înalt grad principiul transparenței” și că „orice cetățean al Uniunii și orice persoană fizică sau juridică, care are reședința sau sediul statutar într-un stat membru, are drept de acces la documentele instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii”; întrucât, pentru protejarea drepturilor și a libertăților fundamentale ale cetățenilor, este esențial să se asigure furnizarea unor servicii de înaltă calitate către cetățenii UE, precum și capacitatea administrației UE de a reacționa la nevoile și preocupările acestora; |
| --- | --- |

C.

întrucât articolul 15 din TFUE prevede că „în scopul promovării unei bune guvernări și asigurării participării societății civile, instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii acționează respectând în cel mai înalt grad principiul transparenței” și că „orice cetățean al Uniunii și orice persoană fizică sau juridică, care are reședința sau sediul statutar într-un stat membru, are drept de acces la documentele instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii”; întrucât, pentru protejarea drepturilor și a libertăților fundamentale ale cetățenilor, este esențial să se asigure furnizarea unor servicii de înaltă calitate către cetățenii UE, precum și capacitatea administrației UE de a reacționa la nevoile și preocupările acestora;

| D. | întrucât articolul 41 alineatul (1) din Carta drepturilor fundamentale prevede că „orice persoană are dreptul de a beneficia, în ce privește problemele sale, de un tratament imparțial, echitabil și într-un termen rezonabil din partea instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii”; |
| --- | --- |

D.

întrucât articolul 41 alineatul (1) din Carta drepturilor fundamentale prevede că „orice persoană are dreptul de a beneficia, în ce privește problemele sale, de un tratament imparțial, echitabil și într-un termen rezonabil din partea instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii”;

| E. | întrucât articolul 43 din Cartă prevede că „orice cetățean al Uniunii, precum și orice persoană fizică sau juridică care are reședința sau sediul social într-un stat membru au dreptul de a sesiza Ombudsmanul cu privire la cazurile de administrare defectuoasă în activitatea instituțiilor, organelor, oficiilor sau agențiilor Uniunii, cu excepția Curții de Justiție a Uniunii Europene în exercitarea funcției sale jurisdicționale”; |
| --- | --- |

E.

întrucât articolul 43 din Cartă prevede că „orice cetățean al Uniunii, precum și orice persoană fizică sau juridică care are reședința sau sediul social într-un stat membru au dreptul de a sesiza Ombudsmanul cu privire la cazurile de administrare defectuoasă în activitatea instituțiilor, organelor, oficiilor sau agențiilor Uniunii, cu excepția Curții de Justiție a Uniunii Europene în exercitarea funcției sale jurisdicționale”;

| F. | întrucât principala prioritate a Ombudsmanului European este de a se asigura că drepturile cetățenilor sunt pe deplin respectate și că dreptul la o bună administrare din partea instituțiilor, organelor, oficiilor sau agențiilor UE reflectă cele mai înalte standarde; |
| --- | --- |

F.

întrucât principala prioritate a Ombudsmanului European este de a se asigura că drepturile cetățenilor sunt pe deplin respectate și că dreptul la o bună administrare din partea instituțiilor, organelor, oficiilor sau agențiilor UE reflectă cele mai înalte standarde;

| G. | întrucât, în 2016, 15 797 de cetățeni au solicitat ajutorul serviciilor Ombudsmanului, dintre care 12 646 de cetățeni au beneficiat de consiliere prin intermediul ghidului interactiv de pe site-ul de internet al Ombudsmanului, iar restul de 1 271 de cereri au fost transmise altor părți spre informare și 1 880 au fost tratate ca plângeri de către Ombudsman; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în 2016, 15 797 de cetățeni au solicitat ajutorul serviciilor Ombudsmanului, dintre care 12 646 de cetățeni au beneficiat de consiliere prin intermediul ghidului interactiv de pe site-ul de internet al Ombudsmanului, iar restul de 1 271 de cereri au fost transmise altor părți spre informare și 1 880 au fost tratate ca plângeri de către Ombudsman;

| H. | întrucât din numărul total de 1 880 de plângeri analizate de Ombudsman în 2016, 711 s-au înscris în sfera de acțiune a competențelor sale, iar 1 169 s-au aflat în afara acestora; |
| --- | --- |

H.

întrucât din numărul total de 1 880 de plângeri analizate de Ombudsman în 2016, 711 s-au înscris în sfera de acțiune a competențelor sale, iar 1 169 s-au aflat în afara acestora;

| I. | întrucât, în 2016, Ombudsmanul a deschis 245 de anchete, dintre care 235 s-au bazat pe plângeri, iar 10 au fost anchete din proprie inițiativă, închizând 291 de anchete (dintre care 278 bazate pe plângeri și 13 anchete din proprie inițiativă); întrucât majoritatea anchetelor au vizat Comisia (58,8 %), urmată de agențiile UE (12,3 %), Parlamentul (6,5 %), Oficiul European pentru Selecția Personalului (EPSO) (5,7 %), Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) (4,5 %), Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) (0,8 %) și alte instituții (11,4 %); |
| --- | --- |

I.

întrucât, în 2016, Ombudsmanul a deschis 245 de anchete, dintre care 235 s-au bazat pe plângeri, iar 10 au fost anchete din proprie inițiativă, închizând 291 de anchete (dintre care 278 bazate pe plângeri și 13 anchete din proprie inițiativă); întrucât majoritatea anchetelor au vizat Comisia (58,8 %), urmată de agențiile UE (12,3 %), Parlamentul (6,5 %), Oficiul European pentru Selecția Personalului (EPSO) (5,7 %), Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) (4,5 %), Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF) (0,8 %) și alte instituții (11,4 %);

| J. | întrucât, în fiecare an, Ombudsmanul primește un număr mare de plângeri din partea persoanelor și a organizațiilor despre administrația UE și întrucât primele trei preocupări în anchetele închise de Ombudsman în 2016 au fost: transparența și accesul public la informații și la documente (29,6 %); buna gestionare a problemelor legate de personalul UE (28,2 %); și cultura serviciului (25,1 %); întrucât alte preocupări vizează utilizarea adecvată a puterii discreționare, inclusiv în procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, buna gestiune financiară a granturilor și a contractelor UE și respectarea drepturilor procedurale și fundamentale; întrucât relevanța acestor aspecte evidențiază rolul central al Ombudsmanului de a contribui la garantarea transparenței și a imparțialității depline a proceselor decizionale și a administrației la nivelul UE, pentru a proteja drepturile cetățenilor și a consolida încrederea lor și a publicului; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în fiecare an, Ombudsmanul primește un număr mare de plângeri din partea persoanelor și a organizațiilor despre administrația UE și întrucât primele trei preocupări în anchetele închise de Ombudsman în 2016 au fost: transparența și accesul public la informații și la documente (29,6 %); buna gestionare a problemelor legate de personalul UE (28,2 %); și cultura serviciului (25,1 %); întrucât alte preocupări vizează utilizarea adecvată a puterii discreționare, inclusiv în procedurile de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, buna gestiune financiară a granturilor și a contractelor UE și respectarea drepturilor procedurale și fundamentale; întrucât relevanța acestor aspecte evidențiază rolul central al Ombudsmanului de a contribui la garantarea transparenței și a imparțialității depline a proceselor decizionale și a administrației la nivelul UE, pentru a proteja drepturile cetățenilor și a consolida încrederea lor și a publicului;

| K. | întrucât, în cadrul activității sale strategice din 2016, Ombudsmanul a închis 5 anchete strategice și a deschis 4 anchete strategice noi privind, printre alte subiecte, posibilele conflicte de interese ale consilierilor speciali și întârzierile în ceea ce privește analizele chimice și, în plus, a inițiat 10 inițiative strategice noi; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în cadrul activității sale strategice din 2016, Ombudsmanul a închis 5 anchete strategice și a deschis 4 anchete strategice noi privind, printre alte subiecte, posibilele conflicte de interese ale consilierilor speciali și întârzierile în ceea ce privește analizele chimice și, în plus, a inițiat 10 inițiative strategice noi;

| L. | întrucât Ombudsmanul a demarat o anchetă strategică privind modul în care Comisia realizează numirea și evaluarea conflictului de interese în cazul consilierilor săi speciali, care adesea lucrează concomitent pentru clienți din sectorul privat și pentru UE; |
| --- | --- |

L.

întrucât Ombudsmanul a demarat o anchetă strategică privind modul în care Comisia realizează numirea și evaluarea conflictului de interese în cazul consilierilor săi speciali, care adesea lucrează concomitent pentru clienți din sectorul privat și pentru UE;

| M. | întrucât Ombudsmanul a deschis o anchetă privind Codul de conduită pentru membrii Consiliului de administrație al Băncii Europene de Investiții (BEI), constatând că acesta nu prevede obligația de a prezenta o declarație de interese sau o declarație de interese financiare; |
| --- | --- |

M.

întrucât Ombudsmanul a deschis o anchetă privind Codul de conduită pentru membrii Consiliului de administrație al Băncii Europene de Investiții (BEI), constatând că acesta nu prevede obligația de a prezenta o declarație de interese sau o declarație de interese financiare;

| N. | întrucât criza financiară a adus cu ea o criză economică și socială, subminând, astfel, credibilitatea instituțiilor UE; |
| --- | --- |

N.

întrucât criza financiară a adus cu ea o criză economică și socială, subminând, astfel, credibilitatea instituțiilor UE;

| O. | întrucât Ombudsmanul a constatat o administrare defectuoasă în cazul Comisiei deținătoare a mandatului 2009-2014, care nu a anchetat încălcarea, de către un fost comisar, a Codului de conduită al comisarilor și nu a investigat în mod corespunzător compatibilitatea contractului de muncă al acestuia în sectorul privat cu obligațiile consfințite de tratatul UE; întrucât cazurile de administrare defectuoasă legate de activitățile comisarilor ulterioare mandatului, inclusiv ale Președintelui Comisiei, sporesc neîncrederea cetățenilor față de Comisie; |
| --- | --- |

O.

întrucât Ombudsmanul a constatat o administrare defectuoasă în cazul Comisiei deținătoare a mandatului 2009-2014, care nu a anchetat încălcarea, de către un fost comisar, a Codului de conduită al comisarilor și nu a investigat în mod corespunzător compatibilitatea contractului de muncă al acestuia în sectorul privat cu obligațiile consfințite de tratatul UE; întrucât cazurile de administrare defectuoasă legate de activitățile comisarilor ulterioare mandatului, inclusiv ale Președintelui Comisiei, sporesc neîncrederea cetățenilor față de Comisie;

| P. | întrucât Ombudsmanul cooperează, de asemenea, cu alte organizații internaționale, precum Organizația Națiunilor Unite, și face parte din cadrul UE supus Convenției Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CNUDPH), menit să protejeze, să promoveze și să monitorizeze punerea în aplicare a Convenției la nivelul instituțiilor UE; |
| --- | --- |

P.

întrucât Ombudsmanul cooperează, de asemenea, cu alte organizații internaționale, precum Organizația Națiunilor Unite, și face parte din cadrul UE supus Convenției Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (CNUDPH), menit să protejeze, să promoveze și să monitorizeze punerea în aplicare a Convenției la nivelul instituțiilor UE;

| Q. | întrucât, potrivit sondajului Eurobarometru Flash privind cetățenia Uniunii Europene din martie 2016, 9 din 10 cetățeni ai UE (87 %) sunt familiarizați cu statutul lor de cetățeni ai Uniunii și cu dreptul lor de a depune o plângere la Parlament, Comisie sau Ombudsman, |
| --- | --- |

Q.

întrucât, potrivit sondajului Eurobarometru Flash privind cetățenia Uniunii Europene din martie 2016, 9 din 10 cetățeni ai UE (87 %) sunt familiarizați cu statutul lor de cetățeni ai Uniunii și cu dreptul lor de a depune o plângere la Parlament, Comisie sau Ombudsman,

| 1. | aprobă raportul anual pentru 2016 prezentat de Ombudsmanul European și apreciază prezentarea sa clară și ușor de citit, care expune cele mai importante fapte și cifre referitoare la activitatea Ombudsmanului în 2016; |
| --- | --- |

1.

| 2. | o felicită pe Emily O’Reilly pentru excelenta sa activitate în îmbunătățirea calității și accesibilității serviciilor Ombudsmanului și pentru buna colaborare și dialogul constructiv cu Parlamentul, în special cu Comisia pentru petiții, precum și cu celelalte instituții, organisme, oficii și agenții; |
| --- | --- |

2.

| 3. | recunoaște rolul anchetelor și inițiativelor strategice și le sprijină pe cele efectuate din proprie inițiativă de Ombudsman care urmăresc teme cu importanță strategică și sunt în interesul public al cetățenilor europeni; salută eforturile Ombudsmanului de a utiliza mai bine activitatea sa strategică pentru a permite examinarea colectivă a cazurilor bazate pe plângeri cu conținut similar; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută hotărârea Ombudsmanului de a reacționa prompt și eficient la nevoile și preocupările cetățenilor UE și sprijină noile metode de lucru și noua procedură raționalizată de examinare a cazurilor introduse în 2016, care permit o mai mare flexibilitate și eficiență și un impact mai important asupra unui număr crescut de cetățeni; |
| --- | --- |

4.

| 5. | este de acord cu faptul că provocările actuale și fără precedent cu care se confruntă UE, cum ar fi șomajul, inegalitățile economice și sociale, criza migrației și Brexitul, obligă toate instituțiile, organismele, oficiile și agențiile Uniunii, inclusiv Ombudsmanul, să depună eforturi sporite, cu mai multă hotărâre, pentru garantarea celui mai înalt grad de justiție socială, responsabilitate și transparență la nivelul UE; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază necesitatea îmbunătățirii dialogului social; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că încrederea dintre cetățeni și instituții are o importanță covârșitoare în contextul economic actual; |
| --- | --- |

7.

| 8. | observă că Biroul Ombudsmanului a atins al doilea cel mai înalt nivel de până acum în ceea ce privește respectarea deciziilor și/sau a recomandărilor sale; recomandă Ombudsmanului să își păstreze vigilența, să identifice motivele pentru nerespectarea recomandărilor sale și să informeze Parlamentul European cu privire la orice situație recurentă de nerespectare de către administrația UE; |
| --- | --- |

8.

| 9. | constată scăderea numărului de anchete privind instituțiile UE efectuate de Ombudsman în 2016 (245 în 2016, 261 în 2015); îndeamnă instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii să răspundă și să reacționeze într-un termen rezonabil la observațiile critice ale Ombudsmanului și să își îmbunătățească rata conformității cu recomandările și/sau deciziile Ombudsmanului; |
| --- | --- |

9.

| 10. | constată că, în anul 2016, majoritatea cazurilor tratate de Ombudsman au fost închise în termen de 12 luni, iar perioada medie necesară pentru închiderea unei anchete a fost de 10 luni, numai 30 % din cazuri fiind închise după 12 sau mai multe luni; îndeamnă Ombudsmanul să continue să își îmbunătățească metodele de lucru și să reducă perioada de tratare a plângerilor, îndeosebi în cazurile deschise de peste 12 luni, fără a periclita eficiența activității sale; |
| --- | --- |

10.

| 11. | constată că anchetele legate de transparență, în special privind probleme legate de transparența proceselor decizionale, transparența activităților de lobby și accesul la documentele UE, reprezintă din nou cea mai mare parte a cazurilor tratate de Ombudsman, care sunt urmate de alte probleme referitoare la o serie de aspecte, de la încălcarea drepturilor fundamentale și aspecte etice până la contractele și granturile UE; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază rolul esențial al transparenței, al bunei administrări și al sistemului de ponderi și contraponderi instituționale în activitatea instituțiilor UE; regretă faptul că investigațiile legate de transparență și de accesul la informații și documente reprezintă în mod constant mai mult de 20 % din toate anchetele deschise de Ombudsman și au rămas o preocupare importantă în rândul cetățenilor UE de-a lungul timpului; invită instituțiile UE să publice, în mod proactiv, informații și documente, astfel încât să crească transparența și să reducă numărul cazurilor de administrare defectuoasă; |
| --- | --- |

12.

| 13. | consideră că un nivel maxim de transparență și de acces la documente deținute de instituțiile UE trebuie să reprezinte norma; reamintește jurisprudența Curții de Justiție a UE (CJUE) care prevede că cetățenii Uniunii au drept de acces public la documentele instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii și că posibilele derogări și excepții de la acest drept ar trebui mereu puse în balanță cu principiile transparenței și democrației, ca o condiție prealabilă a exercitării drepturilor lor democratice; consideră că este necesară o revizuire a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 cu scopul de a facilita activitatea Ombudsmanului în examinarea acordării de acces la documentele Parlamentului, Consiliului și Comisiei; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită Comisia să îmbunătățească transparența și accesul la documente și informații în ceea ce privește procedurile EU Pilot legate de petițiile primite, precum și de procedurile EU Pilot și cele legate de constatarea neîndeplinirii obligațiilor care au fost închise deja; subliniază importanța unei monitorizări periodice de către Comisie, împreună cu Parlamentul; încurajează continuarea anchetei strategice a Ombudsmanului privind transparența în gestionarea de către Comisie a plângerilor privind constatarea neîndeplinirii obligațiilor în cadrul procedurilor EU Pilot și îndeamnă Ombudsmanul să fie hotărât și vigilent în continuarea investigării acestei chestiuni în 2017; consideră că întârzierile nerezonabile înregistrate în tratarea procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor și a procedurilor EU Pilot ar putea intra, de asemenea, în sfera administrării defectuoase; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felicită Ombudsmanul pentru hotărârea sa de a asigura cel mai înalt nivel de transparență în procesul decizional al UE; subliniază necesitatea de a monitoriza punerea în aplicare a recomandărilor Ombudsmanului privind transparența în cadrul trilogurilor; invită Consiliul și Comisia să publice informații relevante privind deciziile adoptate în cadrul trilogurilor; reiterează, de asemenea, necesitatea transparenței depline și consolidate în negocierile și acordurile comerciale și invită Ombudsmanul să depună eforturi constante pentru a monitoriza transparența în cadrul negocierilor pentru toate acordurile comerciale încheiate de UE cu țările terțe, având în vedere, în același timp, că aceasta nu ar trebui să submineze poziția de negociere a UE; |
| --- | --- |

15.

| 16. | reamintește importanța transparenței din partea tuturor instituțiilor UE în negocierile dintre UE și Regatul Unit privind retragerea acestuia din urmă din Uniune fără a periclita poziția de negociere a părților; invită Ombudsmanul să monitorizeze respectarea transparenței pe parcursul negocierilor privind retragerea; |
| --- | --- |

16.

| 17. | solicită o mai mare transparență în procesul de luare a deciziilor economice și financiare ale UE, în special în domeniul supravegherii bancare efectuate de Banca Centrală Europeană; în plus, sprijină recomandările Ombudsmanului de îmbunătățire a transparenței BEI și a Eurogrupului și de consolidare a normelor lor interne de etică și recunoaște, în același timp, eforturile recente ale Ombudsmanului în acest sens, precum și faptul că Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 nu se aplică Eurogrupului, întrucât acesta nu este o instituție sau un organ în sensul tratatelor; solicită respectarea recomandărilor Ombudsmanului referitoare la revizuirea mecanismului BEI de tratare a plângerilor și subliniază importanța unui mecanism de tratare a plângerilor independent; invită Ombudsmanul să își asume un rol mai activ în garantarea faptului că noul mecanism al BEI de tratare a plângerilor rămâne credibil și eficient în timp ce respectă principiile independenței operaționale, transparenței, accesibilității, promptitudinii și caracterului adecvat al resurselor; |
| --- | --- |

17.

| 18. | își exprimă sprijinul deplin pentru obiectivul final al Ombudsmanului, acela de a contribui la consolidarea structurilor și instituțiilor răspunderii și transparenței la nivelul UE și de a îmbunătăți calitatea democrației în Europa; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ia act de constatarea Ombudsmanului privind administrarea defectuoasă legată de Codul de conduită al comisarilor; subliniază importanța unor standarde morale și etice înalte în cadrul administrației UE și ia act de decizia Comisiei de a mări perioada de incompatibilitate la doi ani pentru foștii comisari și la trei ani pentru foștii președinți ai Comisiei, dar crede ferm că trebuie să se aplice norme etice mai stricte în rândul tuturor instituțiilor UE, inclusiv în cazul politicienilor și personalului UE, cu scopul de a garanta respectarea obligației privind un comportament integru și discret, total independent față de sectorul privat; invită Comisia să garanteze publicarea proactivă și transparența deplină în ceea ce privește activitatea profesională ulterioară mandatului a foștilor comisari; sprijină recomandările Ombudsmanului de revizuire în continuare a codului în conformitate cu obligațiile prevăzute în tratat, făcând normele mai explicite și mai ușor de pus în aplicare pentru a asigura credibilitatea, imparțialitatea și inexistența conflictelor de interese în fiecare caz în parte; încurajează Ombudsmanul să continue monitorizarea și evaluarea gradului de independență a Comitetului ad hoc pe probleme de etică al Comisiei; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ia act de demersul Comisiei ca răspuns la recomandările Ombudsmanului cu privire la modul în care au fost puse în aplicare normele din Statutul funcționarilor UE care reglementează așa-numitul fenomen al „ușilor turnante” și așteaptă cu interes continuarea anchetei Ombudsmanului pentru evaluarea modului în care funcționează noile norme în practică; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită Ombudsmanul să își continue eforturile menite să contribuie la garantarea publicării prompte a numelor tuturor funcționarilor UE implicați în cazuri specifice fenomenului „ușilor turnante” și să garanteze transparența deplină a tuturor informațiilor referitoare la acestea; |
| --- | --- |

21.

| 22. | sprijină angajamentul Ombudsmanului de a îmbunătăți transparența activităților de lobby din UE și invită Comisia să respecte pe deplin sugestiile Ombudsmanului pentru îmbunătățirea Registrului de transparență al UE și pentru ca acesta să devină o platformă centrală obligatorie de transparență pentru toate instituțiile și agențiile UE; subliniază că ar trebui luate măsuri clare, dezvoltând programe de lucru coerente și eficace în acest scop; subliniază importanța unei mai mari transparențe, inclusiv a informațiilor privind finanțarea, grupurile de interese și interesele financiare; |
| --- | --- |

22.

| 23. | salută ancheta strategică a Ombudsmanului privind modul în care Comisia efectuează evaluările legate de conflictele de interese pentru consilierii săi speciali; invită Comisia să pună în aplicare pe deplin recomandările Ombudsmanului cu privire la procedura de numire a consilierilor speciali, evaluând orice potențial conflict de interese înainte și după numirea acestora și asigurând accesul public la documente și ședințe și informații cu privire la acestea; |
| --- | --- |

23.

| 24. | sprijină ancheta strategică a Ombudsmanului privind grupurile de experți ale Comisiei; îndeamnă Ombudsmanul să se asigure că, în noile reguli ale Comisiei, vor fi îmbunătățite gestionarea conflictelor de interese și reprezentarea egală și echilibrată a tuturor părților interesate, inclusiv a părților interesate din cadrul societății, precum și menționarea tuturor experților în registrul de transparență al UE; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ia act de poziția Comisiei în ceea ce privește transparența reuniunilor sale cu lobbyiștii care reprezintă industria tutunului și măsurile privind transparența puse în aplicare de către Direcția Generală Sănătate a Comisiei; își reiterează apelul adresat Comisiei de a-și modifica practicile și a-și face activitatea pe deplin transparentă prin publicarea pe internet de date referitoare la toate reuniunile cu lobbyiști sau cu reprezentanții lor legali, precum și procesele-verbale ale acestor reuniuni, în conformitate cu obligațiile care îi revin în temeiul Convenției-cadru a ONU pentru controlul tutunului (CCCT); |
| --- | --- |

25.

| 26. | salută recomandările practice ale Ombudsmanului care vizează interacțiunea funcționarilor cu lobbyiștii; îndeamnă Ombudsmanul să crească gradul de sensibilizare a personalului din toate instituțiile UE față de aceste recomandări prin sesiuni de formare, seminare și măsuri conexe de sprijin și invită toate instituțiile UE să pună în aplicare Codul European al Bunei Conduite Administrative a Ombudsmanului și măsurile privind transparența prevăzute în Convenția-cadru a ONU pentru controlul tutunului (CCCT); solicită din nou o actualizare efectivă a Codului de bună conduită administrativă prin adoptarea unui regulament obligatoriu pe această temă în cursul prezentei legislaturi; |
| --- | --- |

26.

| 27. | apreciază ancheta strategică a Ombudsmanului privind accesul la documentele referitoare la grupurile de pregătire ale Consiliului, inclusiv la comitetele acestuia, la grupurile de lucru și la Comitetul Reprezentanților Permanenți (COREPER), în contextul dezbaterii proiectelor de acte legislative ale UE; încurajează Ombudsmanul să solicite Consiliului să își sporească transparența în ceea ce privește reuniunile cu părțile interesate și deciziile adoptate, să respecte cerințele privind accesul la documente și să asigure acest acces în mod prompt și fără întârziere; |
| --- | --- |

27.

| 28. | felicită Ombudsmanul pentru eforturile sale de abordare a unor teme de interes public general precum drepturile fundamentale, siguranța și eficiența medicamentelor, protecția mediului și a sănătății, precum și protecția împotriva riscurilor de mediu; invită Ombudsmanul să monitorizeze aplicarea propunerilor sale adresate Agenției Europene pentru Produse Chimice, privind măsurile de descurajare a testării pe animale la introducerea de noi produse cosmetice pe piață, precum și a propunerilor adresate EPSO, privind aplicarea principiului forței majore și al transparenței în cadrul procedurilor de selecție ale EPSO; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ia act de experiența acumulată de Ombudsman în ceea ce privește tratarea cazurilor de administrare defectuoasă din instituțiile UE legate de hărțuirea sexuală și de abuzul sexual la locul de muncă, de exemplu în cazul plângerii 1283/2012/AN; invită Ombudsmanul, având în vedere Rezoluția sa din 26 octombrie 2017 referitoare la combaterea hărțuirii sexuale și a abuzului sexual și decizia sa de a crea un grup operativ de experți independenți care să examineze situația hărțuirii sexuale și a abuzului sexual în Parlament, să examineze, de asemenea, situația hărțuirii sexuale și a abuzului sexual în instituțiile, organele, oficiile și agențiile UE și să furnizeze recomandări și bune practici pentru prevenirea apariției unor noi cazuri în instituțiile UE; |
| --- | --- |

29.

| 30. | sprijină rolul Ombudsmanului de a contura o politică proactivă și transparentă în ceea ce privește studiile clinice efectuate de Agenția Europeană pentru Medicamente (EMA) și îndeosebi recomandările Ombudsmanului privind aprobarea Humira, unul dintre cele mai bine vândute medicamente la nivel mondial, utilizat în tratarea bolii Crohn; îndeamnă Ombudsmanul să monitorizeze în continuare EMA pentru a asigura respectarea celor mai înalte standarde de transparență și acces la informații cu privire la studiile clinice, și anume standarde care sunt în interesul public și de valoare pentru medici, pacienți și cercetători; |
| --- | --- |

30.

| 31. | invită Ombudsmanul să investigheze în continuare practicile din cadrul agențiilor UE, axându-se în special pe Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară și pe Agenția Europeană pentru Produse Chimice în legătură cu „documentele Monsanto” și cu posibilele implicații în ceea ce privește confidențialitatea și conflictele de interese; |
| --- | --- |

31.

| 32. | salută anchetele Ombudsmanului în urma reclamațiilor depuse de persoanele cu dizabilități și încurajează activitatea sa ca participant activ în cadrul instituit de UE în temeiul Convenției ONU privind drepturile persoanelor cu handicap, precum și contribuția sa la punerea în aplicare a Strategiei europene pentru persoanele cu handicap; reafirmă sprijinul său deplin pentru punerea în aplicare integrală a convenției la nivelul UE; |
| --- | --- |

32.

| 33. | invită Ombudsmanul să se asigure că Comisia ține seama de propunerile și recomandările Ombudsmanului cu privire la viitoarea revizuire a instrumentului inițiativei cetățenești europene (ICE) cu scopul de a garanta faptul că procedurile și condițiile impuse ICE sunt cu adevărat clare, simple, ușor de pus în aplicare și proporționale; |
| --- | --- |

33.

| 34. | invită Ombudsmanul să se asigure că Comisia va contribui la crearea unei infrastructuri ce furnizează consiliere juridică privind inițiativele cetățenești europene și un cadru juridic care să-i protejeze pe membrii ICE; |
| --- | --- |

34.

| 35. | reamintește faptul că denunțătorii în interes public joacă un rol esențial în demascarea cazurilor de administrare defectuoasă și sprijină măsurile luate pentru a încuraja efectiv denunțarea neregulilor și a îmbunătăți protecția denunțătorilor împotriva represaliilor și invită Ombudsmanul să evalueze în continuare punerea în aplicare, în instituțiile UE, a noilor norme interne privind denunțarea în interes public; încurajează luarea de măsuri ca urmare a anchetelor Ombudsmanului din anul 2015 referitoare la normele interne privind denunțarea în interes public ale instituțiilor UE; salută normele proprii ale Ombudsmanului în acest domeniu și încurajează alte instituții UE să le utilizeze drept model; solicită din nou o legislație UE orizontală privind protejarea denunțătorilor în interes public, care să stabilească canalele și procedurile corespunzătoare de raportare a tuturor formelor de administrare defectuoasă, precum și garanții și măsuri de protecție juridică adecvate la toate nivelurile pentru toate persoanele implicate; |
| --- | --- |

35.

| 36. | propune o revizuire a Statutului Ombudsmanului European pentru a-i permite să investigheze cazurile raportate de neconformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 și să ia decizii în legătură cu punerea la dispoziție a documentelor pertinente; |
| --- | --- |

36.

| 37. | salută inițiativa Ombudsmanului de a identifica cele mai bune practici din administrația UE și de a le aduce în atenția publică prin premiul Ombudsmanului pentru buna administrare; |
| --- | --- |

37.

| 38. | încurajează Ombudsmanul să își continue colaborarea cu omologii săi la nivel național prin intermediul Rețelei Europene a Ombudsmanilor; sprijină ideea organizării conferinței anuale a Rețelei Europene a Ombudsmanilor pentru prima dată la Bruxelles în 2016 și angajamentul Comisiei de a colabora mai eficient cu rețeaua; |
| --- | --- |

38.

| 39. | își exprimă deschiderea față de organizarea viitoare, la sediul Parlamentului, a unor conferințe anuale ale Rețelei Europene a Ombudsmanilor, date fiind legăturile directe dintre Comisia pentru petiții și Ombudsman; |
| --- | --- |

39.

| 40. | reamintește faptul că Rețeaua Europeană a Ombudsmanilor ar putea juca un rol important în apărarea drepturilor cetățenilor UE în cadrul negocierilor privind retragerea Regatului Unit din UE; |
| --- | --- |

40.

| 41. | felicită Ombudsmanul pentru organizarea de reuniuni individuale cu omologii săi la nivel național, precum și cu societatea civilă și organizațiile patronale; îndeamnă Ombudsmanul să repete aceste reuniuni în toate statele membre și să sensibilizeze și mai mult cetățenii și întreprinderile europene în legătură cu ceea ce poate face această instituție pentru ei; |
| --- | --- |

41.

| 42. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, precum și raportul Comisiei pentru petiții, Consiliului, Comisiei, Ombudsmanului European, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și ombudsmanilor statelor membre sau organelor competente similare. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  JO L 113, 4.5.1994, p. 15.

(2)  JO C 72 E, 21.3.2002, p. 331.

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/84 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/84

---

P8_TA(2017)0450

Evaluarea punerii în aplicare a politicilor de mediu (EIR)

Rezoluția Parlamentului European din 16 noiembrie 2017 referitoare la evaluarea punerii în aplicare a politicilor de mediu ale UE (EIR) (2017/2705(RSP))

(2018/C 356/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 februarie 2017, intitulată „Evaluarea punerii în aplicare a politicilor de mediu ale UE: provocări comune și modalități de unire a eforturilor pentru obținerea de rezultate mai bune” (COM(2017)0063) și cele 28 de rapoarte de țară care o însoțesc, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 februarie 2017, intitulată „Evaluarea punerii în aplicare a politicilor de mediu ale UE: provocări comune și modalități de unire a eforturilor pentru obținerea de rezultate mai bune” (COM(2017)0063) și cele 28 de rapoarte de țară care o însoțesc,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 mai 2016 2017 intitulată „Realizarea beneficiilor politicilor de mediu ale UE prin intermediul unei evaluări periodice a punerii lor în aplicare” (COM(2016)0316), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 mai 2016 2017 intitulată „Realizarea beneficiilor politicilor de mediu ale UE prin intermediul unei evaluări periodice a punerii lor în aplicare” (COM(2016)0316),

| — | având în vedere Decizia nr. 1386/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2013 privind un Program general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2020 „O viață bună, în limitele planetei noastre” (1) („PAM 7”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 1386/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2013 privind un Program general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2020 „O viață bună, în limitele planetei noastre” (1) („PAM 7”),

| — | având în vedere Rezoluția adoptată de Adunarea Generală a ONU la 25 septembrie 2015, intitulată „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă” (A/RES/70/1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția adoptată de Adunarea Generală a ONU la 25 septembrie 2015, intitulată „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă” (A/RES/70/1),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 noiembrie 2016 intitulată „Următorii pași către un viitor european durabil – Acțiunea europeană pentru durabilitate” (COM(2016)0739), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 noiembrie 2016 intitulată „Următorii pași către un viitor european durabil – Acțiunea europeană pentru durabilitate” (COM(2016)0739),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 mai 2017, intitulată „Semestrul european 2017: recomandări specifice fiecărei țări” (COM(2017)0500), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 mai 2017, intitulată „Semestrul european 2017: recomandări specifice fiecărei țări” (COM(2017)0500),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 2 decembrie 2015 intitulat „Închiderea buclei – un plan de acțiune al UE pentru economia circulară” (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 2 decembrie 2015 intitulat „Închiderea buclei – un plan de acțiune al UE pentru economia circulară” (COM(2015)0614),

| — | având în vedere raportul Comisiei din 26 ianuarie 2017 referitor la punerea în aplicare a Planului de acțiune privind economia circulară (COM(2017)0033), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 26 ianuarie 2017 referitor la punerea în aplicare a Planului de acțiune privind economia circulară (COM(2017)0033),

| — | având în vedere întrebările adresate Consiliului (O-000065/2017 – B8-0606/2017) și Comisiei (O-000066/2017 – B8-0607/2017) referitoare la evaluarea punerii în aplicare a politicilor de mediu ale UE (EIR), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebările adresate Consiliului (O-000065/2017 – B8-0606/2017) și Comisiei (O-000066/2017 – B8-0607/2017) referitoare la evaluarea punerii în aplicare a politicilor de mediu ale UE (EIR),

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| — | având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât UE dispune de o legislație de mediu solidă, însă punerea sa în aplicare slabă și defectuoasă este o problemă de lungă durată; întrucât aceste lacune în punerea în aplicare amenință dezvoltarea durabilă, au consecințe transfrontaliere nefaste asupra mediului și sănătății umane și atrag după sine costuri socioeconomice importante; întrucât, mai mult decât atât, lacunele în materie de punere în aplicare afectează credibilitatea UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE dispune de o legislație de mediu solidă, însă punerea sa în aplicare slabă și defectuoasă este o problemă de lungă durată; întrucât aceste lacune în punerea în aplicare amenință dezvoltarea durabilă, au consecințe transfrontaliere nefaste asupra mediului și sănătății umane și atrag după sine costuri socioeconomice importante; întrucât, mai mult decât atât, lacunele în materie de punere în aplicare afectează credibilitatea UE;

| B. | întrucât 70 % din legislația de mediu a UE este pusă în aplicare de autoritățile regionale și locale; |
| --- | --- |

B.

întrucât 70 % din legislația de mediu a UE este pusă în aplicare de autoritățile regionale și locale;

| C. | întrucât evaluarea punerii în aplicare a politicilor de mediu ale UE (EIR) și cele 28 de rapoarte de țară au demonstrat, încă o dată, faptul că punerea în aplicare a legislației de mediu în UE nu este omogenă, ea variind considerabil atât între statele membre, cât și între diferitele sectoare de mediu; ia act, totuși, de faptul că există domenii problematice comune, în care punerea în aplicare este deficitară în întreaga UE și că, adesea, acestea vizează amenințările majore de mediu în materie de sănătate; |
| --- | --- |

C.

întrucât evaluarea punerii în aplicare a politicilor de mediu ale UE (EIR) și cele 28 de rapoarte de țară au demonstrat, încă o dată, faptul că punerea în aplicare a legislației de mediu în UE nu este omogenă, ea variind considerabil atât între statele membre, cât și între diferitele sectoare de mediu; ia act, totuși, de faptul că există domenii problematice comune, în care punerea în aplicare este deficitară în întreaga UE și că, adesea, acestea vizează amenințările majore de mediu în materie de sănătate;

| D. | întrucât exercițiul de raportare bienală este foarte important pentru a reflecta situația reală a punerii în aplicare în statele membre, dar ar fi important și să se efectueze o monitorizare periodică; |
| --- | --- |

D.

întrucât exercițiul de raportare bienală este foarte important pentru a reflecta situația reală a punerii în aplicare în statele membre, dar ar fi important și să se efectueze o monitorizare periodică;

| E. | întrucât EIR abordează părți importante din legislația de mediu a UE, însă aceasta trebuie extinsă în continuare pentru a permite adoptarea unor soluții mai sistematice pentru provocările pe care le implică dezvoltarea durabilă a mediului; |
| --- | --- |

E.

întrucât EIR abordează părți importante din legislația de mediu a UE, însă aceasta trebuie extinsă în continuare pentru a permite adoptarea unor soluții mai sistematice pentru provocările pe care le implică dezvoltarea durabilă a mediului;

| F. | întrucât EIR ar trebui să fie un instrument intersectorial, capabil să evalueze impacturile asupra mediului în alte domenii, precum agricultura, pescuitul, industria, transporturile, silvicultura și politicile regionale, în general; |
| --- | --- |

F.

întrucât EIR ar trebui să fie un instrument intersectorial, capabil să evalueze impacturile asupra mediului în alte domenii, precum agricultura, pescuitul, industria, transporturile, silvicultura și politicile regionale, în general;

| G. | întrucât Comisia ar trebui să vizeze asigurarea unei mai bune comparabilități a datelor utilizate în evaluarea performanțelor statelor membre; întrucât diferențele dintre datele colectate în diversele state membre reprezintă un obstacol important în calea comparabilității lor și, în cele din urmă, a evaluării înseși; |
| --- | --- |

G.

întrucât Comisia ar trebui să vizeze asigurarea unei mai bune comparabilități a datelor utilizate în evaluarea performanțelor statelor membre; întrucât diferențele dintre datele colectate în diversele state membre reprezintă un obstacol important în calea comparabilității lor și, în cele din urmă, a evaluării înseși;

| H. | întrucât este important ca toate autoritățile competente să fie implicate în EIR, într-un mod care să fie în conformitate cu realitatea instituțională din statele membre; întrucât, în special, este important de subliniat că, în unele state membre, regiunile au competențe depline în domeniul legislației de mediu; |
| --- | --- |

H.

întrucât este important ca toate autoritățile competente să fie implicate în EIR, într-un mod care să fie în conformitate cu realitatea instituțională din statele membre; întrucât, în special, este important de subliniat că, în unele state membre, regiunile au competențe depline în domeniul legislației de mediu;

| I. | întrucât EIR este un instrument pe deplin complementar altor instrumente care se axează pe o mai bună punere în aplicare, cum ar fi IMPEL (Rețeaua Uniunii Europene pentru punerea în aplicare și respectarea legislației din domeniul mediului) și proiectul „Make it work”; |
| --- | --- |

I.

întrucât EIR este un instrument pe deplin complementar altor instrumente care se axează pe o mai bună punere în aplicare, cum ar fi IMPEL (Rețeaua Uniunii Europene pentru punerea în aplicare și respectarea legislației din domeniul mediului) și proiectul „Make it work”;

| J. | întrucât EIR ar trebui considerat un instrument pentru discuții politice, în special la nivel ministerial, și nu doar un instrument tehnic, |
| --- | --- |

J.

întrucât EIR ar trebui considerat un instrument pentru discuții politice, în special la nivel ministerial, și nu doar un instrument tehnic,

Importanța și contextul EIR

| 1. | salută inițiativa Comisiei de a introduce o EIR și recunoaște potențialul imens pe care aceasta l-ar avea dacă i se acordă importanța politică corespunzătoare și este pe deplin transparentă; subliniază că EIR are potențialul de a plasa problemele privind punerea în aplicare în fruntea agendei politice a UE, de a juca rolul de mecanism de alertă timpurie pentru factorii de decizie politică și, în cele din urmă, de a îmbunătăți punerea în aplicare a legislației și politicilor UE în materie de mediu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reamintește că Parlamentul European a solicitat în mai multe rânduri Comisiei să joace un rol mai activ în monitorizarea, îndrumarea și sprijinirea punerii în aplicare a legislației și politicii de mediu, de exemplu în ceea ce privește directivele privind natura; consideră că Comisia ar trebui să acționeze ferm în cazurile de încălcare, utilizând activ toate măsurile legislative pe care le are la dispoziție; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sprijină abordarea globală, intersectorială și multilaterală adoptată de Comisie, care este esențială pentru a face schimbări pe teren; salută faptul că EIR identifică cauzele profunde ale punerii în aplicare deficitare și propune măsuri pentru a răspunde acestor provocări într-un mod constructiv; |
| --- | --- |

3.

| 4. | consideră că EIR ar trebui să fie unul dintre instrumentele utilizate pentru a crea mai multă coerență cu obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) și pentru a evalua progresele făcute de statele membre și de Uniunea Europeană pentru îndeplinirea ODD relevante din punct de vedere al mediului; invită, în acest sens, Comisia să studieze mai aprofundat modul în care punerea în aplicare a legislației UE în domeniul mediului ar putea favoriza și îndeplinirea obiectivelor ODD relevante și respectarea indicatorilor și a obiectivelor specifice aferente ODD de către statele membre; |
| --- | --- |

4.

| 5. | recunoaște că EIR poate servi, de asemenea, ca instrument de prevenire și astfel ar putea reduce numărul procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor; subliniază, cu toate acestea, că EIR nu ar trebui să înlocuiască sau să întârzie acțiunile în constatarea neîndeplinirii obligațiilor care trebuie inițiate de către Comisie; |
| --- | --- |

5.

Cum poate fi îmbunătățită EIR pentru a obține rezultate mai bune

| 6. | salută faptul că EIR acoperă majoritatea obiectivelor tematice ale celui de al 7-lea program de acțiune pentru mediu (PAM 7); regretă, cu toate acestea, faptul că domenii importante precum schimbările climatice, măsurile de eficiență energetică, economia de energie, substanțele chimice și emisiile industriale, precum și anumite provocări sistemice și de mediu legate de energie, transporturi, produse și politici regionale nu au fost acoperite și invită Comisia să se asigure că acestea sunt incluse în viitoarele versiuni; evidențiază faptul că datele existente publicate deja de Agenția Europeană de Mediu ar fi putut permite cel puțin o analiză preliminară a punerii în aplicare a legislației privind schimbările climatice, a măsurilor în materie de eficiență energetică și a economiei de energie atât la nivelul UE, cât și la nivelul statelor membre; |
| --- | --- |

6.

| 7. | regretă, de asemenea, că chestiuni importante precum reziduurile medicamentoase și hormonale din apele uzate, apele de suprafață și apele subterane și consecințele lor asupra apei potabile, sănătății publice, biodiversității și mediului (acvatic) nu au fost abordate și invită Comisia să se asigure că acestea sunt incluse în viitoarele versiuni; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază faptul că Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, la nivel mondial, și cel de al 7-lea PAM, la nivelul UE, oferă un cadru pentru politici de mediu progresiste; |
| --- | --- |

8.

| 9. | consideră că o legătură mai puternică între EIR și semestrul european ar spori coerența acțiunii Uniunii; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că disponibilitatea limitată a datelor poate duce la dificultăți în ceea ce privește punerea în aplicare și revizuirea punerii în aplicare; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază importanța armonizării datelor și a ciclurilor de raportare în vederea raționalizării viitoarelor procese de revizuire; invită Comisia să sporească comparabilitatea datelor și să includă în viitoarele EIR o secțiune specifică pentru a evalua calitatea raportării și datele furnizate de statele membre, în conformitate cu diferitele directive; subliniază importanța schimbului securizat de date electronice pentru a facilita raportarea de către statele membre; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază importanța sprijinirii evaluării calitative cu obiective cantitative; consideră, în acest context, că o mai bună cooperare cu Agenția Europeană de Mediu ar putea contribui la elaborarea indicatorilor adecvați; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că EIR ar trebui să țină seama de orice probleme grave și posibile obiective contradictorii care există între politicile de mediu și alte politici sectoriale și să analizeze aceste probleme, evidențiind orice neconcordanțe, dacă este cazul, și făcând propuneri pentru corectarea lor; |
| --- | --- |

13.

| 14. | consideră că ar trebui ca statele membre să dispună de o marjă mai mică de apreciere, pentru a găsi soluții pentru o mai bună punere în aplicare; |
| --- | --- |

14.

Cum se poate îmbunătăți punerea în aplicare a legislației de mediu

| 15. | subliniază că lipsa integrării preocupărilor legate de mediu în alte domenii de politică este una dintre cauzele profunde ale lacunelor în punerea în aplicare a politicii și legislației din domeniul mediului; |
| --- | --- |

15.

| 16. | subliniază că punerea în aplicare a legislației de mediu ar putea fi îmbunătățită printr-o mai bună integrare a legislației de mediu în alte domenii de politică și prin aplicarea deplină a principiului precauției; |
| --- | --- |

16.

| 17. | consideră că lipsa capacității administrative și lipsa guvernanței, două dintre principalele cauze ale punerii în aplicare defectuoase, decurg în parte din lipsa unei finanțări adecvate și în parte dintr-o utilizare ineficientă a fondurilor alocate de către statele membre și invită statele membre să aducă îmbunătățiri în aceste domenii; |
| --- | --- |

17.

| 18. | consideră că, în vederea unei guvernanțe bune și solide și a unei eficacități sporite, sunt imperios necesare colaborarea și transparența autorităților publice la toate nivelurile, o partajare clară a responsabilităților, furnizarea de resurse adecvate, consolidarea capacităților și mecanisme mai bune de coordonare; |
| --- | --- |

18.

| 19. | consideră că utilizarea instrumentelor de piață de către statele membre, cum ar fi o politică fiscală bazată pe principiul „poluatorul plătește”, reprezintă o modalitate eficace și eficientă de realizare a obiectivului punerii depline în aplicare a politicii de mediu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | sprijină cu fermitate importanța acordată în cadrul EIR schimbului de bune practici și evaluării inter pares și consideră că aceasta ar putea ajuta statele membre care se confruntă cu dificultăți în punerea în aplicare a legislației de mediu să găsească soluții inovatoare; este convins, în acest context, că ar fi utile orientări din partea Comisiei; |
| --- | --- |

20.

| 21. | consideră că EIR ar trebui să includă calendare clare și stricte stabilite de Comisie pentru asigurarea punerii în aplicare a legislației de mediu în statele membre; |
| --- | --- |

21.

| 22. | consideră că EIR poate fi utilizată și ca instrument pentru informarea publicului, pentru sensibilizare, creșterea gradului de implicare a societății civile și consolidarea implicării publicului și a educației privind politica de mediu, în beneficiul statelor membre și al cetățenilor; invită, în acest context, Comisia să elaboreze un set de măsuri pentru a evalua progresele făcute de statele membre în ceea ce privește performanța de mediu, inclusiv o analiză comparativă a bunelor practici și rapoarte privind tablourile de bord, care ar trebui actualizate în mod regulat și publicate pentru a se asigura că sunt puse la dispoziția publicului; |
| --- | --- |

22.

| 23. | invită Comisia și statele membre să consolideze asigurarea conformității, inclusiv prin intermediul îmbunătățirii și intensificării eforturilor pentru punerea în aplicare a Directivei privind răspunderea pentru mediul înconjurător; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază că ONG-urile și publicul larg pot juca, de asemenea, un rol important în promovarea unei mai bune puneri în aplicare, sprijinind astfel statul de drept, în cazul în care este disponibil un acces efectiv la justiție; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită Comisia să prezinte o propunere legislativă privind inspecțiile de mediu pentru a accelera punerea în aplicare a legislației și standardelor de mediu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită Comisia, în contextul bunei guvernanțe și al asigurării conformității, să prezinte o nouă propunere legislativă privind standardele minime pentru acces la controlul judiciar și să propună revizuirea Regulamentului Aarhus de punere în aplicare a Convenției în ceea ce privește acțiunea Uniunii, pentru a ține seama de cele mai recente recomandări ale Comitetului pentru respectarea Convenției de la Aarhus; |
| --- | --- |

26.

Rolul statelor membre și al instituțiilor UE în acțiunile subsecvente EIR

| 27. | invită Comisia, autoritățile competente din statele membre și părțile interesate relevante să se implice pe deplin în EIR, fără întârziere; subliniază rolul important al autorităților locale și regionale; invită statele membre să implice pe deplin autoritățile locale și regionale și să le încurajeze să se implice și mai mult în rețeaua IMPEL și să promoveze participarea experților de la nivel local și regional pentru a îmbunătăți urgent schimbul de date, de cunoștințe și de bune practici; |
| --- | --- |

27.

| 28. | invită Comisia și statele membre să îmbunătățească colectarea datelor și disponibilitatea informațiilor, diseminarea bunelor practici și implicarea cetățenilor și să aibă în vedere implicarea în mai mare măsură a autorităților locale în procesul de definire a politicii de mediu; |
| --- | --- |

28.

| 29. | invită autoritățile competente de la nivelul corespunzător din statele membre să asigure organizarea unor dialoguri deschise și incluzive privind punerea în aplicare, oferind informații corespunzătoare entităților publice și celor aparținând societății civile și implicându-le în mod corespunzător, și invită Comisia să se implice în aceste dialoguri și să informeze în permanență Parlamentul; |
| --- | --- |

29.

| 30. | salută propunerile politice ale Comisiei privind cadrul specific pentru dialogul structurat privind punerea în aplicare, însă consideră că este imperativ să se garanteze transparența acestui proces și implicarea ONG-urilor și a principalelor părți interesate relevante; |
| --- | --- |

30.

| 31. | salută discuțiile dintre Comisie, statele membre și părțile interesate în cadrul grupului de experți privind „înverzirea semestrului european”, însă consideră că implicarea unui grup specific de experți pentru punerea în aplicare a politicilor de mediu ar putea facilita un dialog structurat privind punerea în aplicare, în plus față de dialogurile naționale bilaterale; |
| --- | --- |

31.

| 32. | solicită ca punerea în aplicare să figureze ca punct recurent printre prioritățile și programele trioului de președinții, să fie discutată în cadrul Consiliului Mediu cel puțin o dată pe an, eventual prin intermediul unei reuniuni a Consiliului destinate punerii în aplicare, și să fie completată de un alt forum în care să fie implicate și Parlamentul European și Comitetul Regiunilor; solicită organizarea unor reuniuni comune ale Consiliului pentru a aborda punerea în aplicare a aspectelor intersectoriale orizontale, provocările comune și chestiunile emergente cu posibile repercusiuni transfrontaliere; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  JO L 354, 28.12.2013, p. 171.

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/89 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/89

---

P8_TA(2017)0451

Combaterea inegalităților ca mijloc de impulsionare a creării de locuri de muncă și a creșterii economice

Rezoluţia Parlamentului European din 16 noiembrie 2017 referitoare la combaterea inegalităților ca mijloc de impulsionare a creării de locuri de muncă și a creșterii economice (2016/2269(INI))

(2018/C 356/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 9, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 9,

| — | având în vedere Carta Socială Europeană revizuită, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Socială Europeană revizuită,

| — | având în vedere Buletinul trimestrial al Comisiei din septembrie 2015 intitulat „Ocuparea forței de muncă și situația socială din UE”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Buletinul trimestrial al Comisiei din septembrie 2015 intitulat „Ocuparea forței de muncă și situația socială din UE”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 martie 2014 intitulată „Bilanțul strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2014)0130), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 martie 2014 intitulată „Bilanțul strategiei Europa 2020 pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2014)0130),

| — | având în vedere publicația Comisiei din 2012 intitulată „Ocuparea forței de muncă și evoluțiile sociale în Europa în 2012”, |
| --- | --- |

—

având în vedere publicația Comisiei din 2012 intitulată „Ocuparea forței de muncă și evoluțiile sociale în Europa în 2012”,

| — | având în vedere pachetul privind investițiile sociale adoptat de Comisie la 20 februarie 2013, inclusiv recomandarea 2013/112/UE intitulată: „Investiția în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării”; |
| --- | --- |

—

având în vedere pachetul privind investițiile sociale adoptat de Comisie la 20 februarie 2013, inclusiv recomandarea 2013/112/UE intitulată: „Investiția în copii: ruperea cercului vicios al defavorizării”;

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 decembrie 2010 intitulată „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială” (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 decembrie 2010 intitulată „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială” (COM(2010)0758),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), precum și Rezoluția sa din 16 iunie 2010 referitoare la UE 2020 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020 – O strategie europeană pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), precum și Rezoluția sa din 16 iunie 2010 referitoare la UE 2020 (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 iunie 2017 referitoare la necesitatea unei strategii a Uniunii Europene pentru a eradica și a preveni decalajul de pensii dintre bărbați și femei (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 iunie 2017 referitoare la necesitatea unei strategii a Uniunii Europene pentru a eradica și a preveni decalajul de pensii dintre bărbați și femei (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2017 referitoare la egalitatea dintre femei și bărbați în Uniunea Europeană 2014-2015 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2017 referitoare la egalitatea dintre femei și bărbați în Uniunea Europeană 2014-2015 (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2017 referitoare la un pilon european al drepturilor sociale (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2017 referitoare la un pilon european al drepturilor sociale (4),

| — | având în vedere recomandarea sa adresată Consiliului din 7 iulie 2016 privind cea de a 71-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa adresată Consiliului din 7 iulie 2016 privind cea de a 71-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 aprilie 2016 referitoare la îndeplinirea obiectivului de combatere a sărăciei în contextul creșterii cheltuielilor curente ale gospodăriilor (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 aprilie 2016 referitoare la îndeplinirea obiectivului de combatere a sărăciei în contextul creșterii cheltuielilor curente ale gospodăriilor (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 noiembrie 2015 referitoare la reducerea inegalităților, în special a sărăciei în rândul copiilor (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 noiembrie 2015 referitoare la reducerea inegalităților, în special a sărăciei în rândul copiilor (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2014 referitoare la o strategie a UE privind persoanele fără adăpost (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2014 referitoare la o strategie a UE privind persoanele fără adăpost (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2013 referitoare la impactul crizei asupra accesului grupurilor vulnerabile la îngrijire (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2013 referitoare la impactul crizei asupra accesului grupurilor vulnerabile la îngrijire (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 iunie 2013 referitoare la Comunicarea Comisiei intitulată „Către investiții sociale pentru promovarea creșterii și coeziunii – inclusiv implementarea Fondului social european pentru perioada 2014-2020” (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 iunie 2013 referitoare la Comunicarea Comisiei intitulată „Către investiții sociale pentru promovarea creșterii și coeziunii – inclusiv implementarea Fondului social european pentru perioada 2014-2020” (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2011 referitoare la Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 noiembrie 2011 referitoare la Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2011 referitoare la sărăcia în rândul femeilor în Uniunea Europeană (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2011 referitoare la sărăcia în rândul femeilor în Uniunea Europeană (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2011 referitoare la reducerea inegalităților în materie de sănătate în UE (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 martie 2011 referitoare la reducerea inegalităților în materie de sănătate în UE (13),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 octombrie 2010 referitoare la rolul venitului minim în lupta împotriva sărăciei și în promovarea unei societăți incluzive în Europa (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 octombrie 2010 referitoare la rolul venitului minim în lupta împotriva sărăciei și în promovarea unei societăți incluzive în Europa (14),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 octombrie 2008 referitoare la promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei, inclusiv a sărăciei infantile în Uniunea Europeană (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 octombrie 2008 referitoare la promovarea incluziunii sociale și combaterea sărăciei, inclusiv a sărăciei infantile în Uniunea Europeană (15),

| — | având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns oral O-000047/2016 – B8-0369/2016 privind rezolvarea problemei inegalităților pentru a stimula în UE o creștere economică sustenabilă și care să ofere tuturor o șansă, |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns oral O-000047/2016 – B8-0369/2016 privind rezolvarea problemei inegalităților pentru a stimula în UE o creștere economică sustenabilă și care să ofere tuturor o șansă,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 10 decembrie 2013 intitulat „Venitul european minim și indicatorii sărăciei” (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 10 decembrie 2013 intitulat „Venitul european minim și indicatorii sărăciei” (16),

| — | având în vedere Avizul Comitetului Economic și Social European din 15 iunie 2011 intitulat „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială” (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul Comitetului Economic și Social European din 15 iunie 2011 intitulat „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială” (17),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 30 septembrie 2009 intitulat „Muncă și sărăcie: către o abordare globală indispensabilă” (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 30 septembrie 2009 intitulat „Muncă și sărăcie: către o abordare globală indispensabilă” (18),

| — | având în vedere Avizul Comitetului Regiunilor din 31 martie 2011 privind Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul Comitetului Regiunilor din 31 martie 2011 privind Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale (19),

| — | având în vedere raportul anual din 10 martie 2015 al Comitetului pentru protecție socială, intitulat „Situația socială în Uniunea Europeană (2014)” (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul anual din 10 martie 2015 al Comitetului pentru protecție socială, intitulat „Situația socială în Uniunea Europeană (2014)” (20),

| — | având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială din 15 februarie 2011 intitulat „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: Inițiativă emblematică a Strategiei Europa 2020” (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului pentru protecție socială din 15 februarie 2011 intitulat „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: Inițiativă emblematică a Strategiei Europa 2020” (21),

| — | având în vedere raportul Eurofound intitulat „Al treilea sondaj european privind calitatea vieții – Calitatea vieții în Europa: Impactul crizei”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Eurofound intitulat „Al treilea sondaj european privind calitatea vieții – Calitatea vieții în Europa: Impactul crizei”,

| — | având în vedere raportul Eurofound intitulat „Al treilea sondaj european privind calitatea vieții – Calitatea vieții în Europa: Inegalitățile sociale”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Eurofound intitulat „Al treilea sondaj european privind calitatea vieții – Calitatea vieții în Europa: Inegalitățile sociale”,

| — | având în vedere raportul Eurofound intitulat „Inegalitățile în materie de venituri și modelele de ocupare a forței de muncă din Europa înainte și după marea recesiune economică”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Eurofound intitulat „Inegalitățile în materie de venituri și modelele de ocupare a forței de muncă din Europa înainte și după marea recesiune economică”,

| — | având în vedere raportul de sinteză Eurofound intitulat „Cel de-al șaselea sondaj european privind condițiile de muncă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de sinteză Eurofound intitulat „Cel de-al șaselea sondaj european privind condițiile de muncă”,

| — | având în vedere raportul Eurofound intitulat „Mobilitatea socială în UE”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Eurofound intitulat „Mobilitatea socială în UE”,

| — | având în vedere raportul Eurofound intitulat „Noi forme de ocupare a forței de muncă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Eurofound intitulat „Noi forme de ocupare a forței de muncă”,

| — | având în vedere actualizarea tematică a Eurofound pe tema „Pay inequalities experienced by posted workers: Challenges to the «equal treatment» principle”, (Decalajele salariale dintre lucrătorii detașați: provocări față de principiul tratamentului egal), care oferă o imagine de ansamblu detaliată a pozițiilor guvernelor și partenerilor sociali din întreaga Europă în ceea ce privește principiul egalității de remunerare pentru o muncă de valoare egală, |
| --- | --- |

—

având în vedere actualizarea tematică a Eurofound pe tema „Pay inequalities experienced by posted workers: Challenges to the «equal treatment» principle”, (Decalajele salariale dintre lucrătorii detașați: provocări față de principiul tratamentului egal), care oferă o imagine de ansamblu detaliată a pozițiilor guvernelor și partenerilor sociali din întreaga Europă în ceea ce privește principiul egalității de remunerare pentru o muncă de valoare egală,

| — | având în vedere raportul Eurofound intitulat „Developments in working life in Europe: EurWORK annual review 2016 (Evoluții ale vieții profesionale în Europa: analiza anuală EurWORK 2016), în special capitolul său intitulat „Pay inequalities – Evidence, debate and policies” (Inegalitățile salariale – dovezi, dezbateri și politici), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Eurofound intitulat „Developments in working life in Europe: EurWORK annual review 2016 (Evoluții ale vieții profesionale în Europa: analiza anuală EurWORK 2016), în special capitolul său intitulat „Pay inequalities – Evidence, debate and policies” (Inegalitățile salariale – dovezi, dezbateri și politici),

| — | având în vedere raportul Eurofound intitulat „Occupational change and wage inequality: European Jobs Monitor 2017” (Schimbările profesionale și inegalitatea salarială: Monitorul European al Locurilor de Muncă 2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Eurofound intitulat „Occupational change and wage inequality: European Jobs Monitor 2017” (Schimbările profesionale și inegalitatea salarială: Monitorul European al Locurilor de Muncă 2017),

| — | având în vedere raportul Eurofound intitulat „Women, men and working conditions in Europe” (Condițiile de muncă pentru femei și bărbați în Europa), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Eurofound intitulat „Women, men and working conditions in Europe” (Condițiile de muncă pentru femei și bărbați în Europa),

| — | având în vedere publicația Comisiei intitulată „Previziunile economice europene din primăvara anului 2016” (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere publicația Comisiei intitulată „Previziunile economice europene din primăvara anului 2016” (22),

| — | având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU, în special obiectivul de dezvoltare durabilă (ODD) nr. 10 „Reducerea inegalităților din interiorul țărilor și dintre țări”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU, în special obiectivul de dezvoltare durabilă (ODD) nr. 10 „Reducerea inegalităților din interiorul țărilor și dintre țări”,

| — | având în vedere raportul ONU intitulat „World Social Situation 2007: The Employment Imperative” (Situația socială la nivel mondial în 2007: imperativul ocupării forței de muncă), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul ONU intitulat „World Social Situation 2007: The Employment Imperative” (Situația socială la nivel mondial în 2007: imperativul ocupării forței de muncă),

| — | având în vedere raportul OCDE din 21 mai 2015 intitulat „In It Together: Why Less Inequality Benefits All” (Împreună: de ce reducerea inegalității este în folosul tuturor), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul OCDE din 21 mai 2015 intitulat „In It Together: Why Less Inequality Benefits All” (Împreună: de ce reducerea inegalității este în folosul tuturor),

| — | având în vedere raportul OCDE din 19 decembrie 2011 intitulat „Divided We Stand: Why Inequality Keeps Rising” (Rămânem divizați: de ce inegalitățile continuă să crească), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul OCDE din 19 decembrie 2011 intitulat „Divided We Stand: Why Inequality Keeps Rising” (Rămânem divizați: de ce inegalitățile continuă să crească),

| — | având în vedere raportul OCDE din octombrie 2008 intitulat „Growing Unequal? Income Distribution and Poverty in OECD countries” (O creștere a inegalității?: distribuția veniturilor și sărăcia în țările OCDE), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul OCDE din octombrie 2008 intitulat „Growing Unequal? Income Distribution and Poverty in OECD countries” (O creștere a inegalității?: distribuția veniturilor și sărăcia în țările OCDE),

| — | având în vedere nota de lucru a serviciilor FMI din 17 februarie 2014, intitulată „Redistribution, Inequality and Growth” (Redistribuire, inegalitate și creștere) (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere nota de lucru a serviciilor FMI din 17 februarie 2014, intitulată „Redistribution, Inequality and Growth” (Redistribuire, inegalitate și creștere) (23),

| — | având în vedere nota de lucru a serviciilor FMI din 8 aprilie 2011, intitulată „Inequality and Unsustainable Growth: Two Sides of the Same Coin?” (Inegalitate și creștere nesustenabilă: două fațete ale aceleiași monede?) (24), |
| --- | --- |

—

având în vedere nota de lucru a serviciilor FMI din 8 aprilie 2011, intitulată „Inequality and Unsustainable Growth: Two Sides of the Same Coin?” (Inegalitate și creștere nesustenabilă: două fațete ale aceleiași monede?) (24),

| — | având în vedere raportul OIM din 3 iunie 2013, intitulat „World of Work Report 2013: Repairing the economic and social fabric” (Raportul privind munca în lume 2013: Repararea structurilor economice și sociale) și capitolul din cadrul acestuia intitulat „Snapshot of the United States” (O privire de ansamblu asupra Statelor Unite), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul OIM din 3 iunie 2013, intitulat „World of Work Report 2013: Repairing the economic and social fabric” (Raportul privind munca în lume 2013: Repararea structurilor economice și sociale) și capitolul din cadrul acestuia intitulat „Snapshot of the United States” (O privire de ansamblu asupra Statelor Unite),

| — | având în vedere raportul publicat în septembrie 2014 de către University College, Londra, în cadrul proiectului „DRIVERS For Health Equity”, intitulat „Final Scientific Report: Social Inequalities in early childhood health and development: a European-wide systematic review” (Raport științific final: inegalitățile sociale în ceea ce privește sănătatea și dezvoltarea copiilor de vârstă mică: o evaluare sistematică la nivel european) |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul publicat în septembrie 2014 de către University College, Londra, în cadrul proiectului „DRIVERS For Health Equity”, intitulat „Final Scientific Report: Social Inequalities in early childhood health and development: a European-wide systematic review” (Raport științific final: inegalitățile sociale în ceea ce privește sănătatea și dezvoltarea copiilor de vârstă mică: o evaluare sistematică la nivel european)

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare, precum și poziția sub formă de amendamente a Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0340/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare, precum și poziția sub formă de amendamente a Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0340/2017),

| A. | întrucât egalitatea și echitatea sunt o parte integrantă a valorilor europene și reprezintă o piatră de temelie a modelului social european, a UE și a statelor sale membre; întrucât atât statele membre, cât și UE au ca obiectiv promovarea ocupării forței de muncă, care să permită un nivel ridicat și durabil al ocupării forței de muncă și combaterea excluziunii; |
| --- | --- |

A.

întrucât egalitatea și echitatea sunt o parte integrantă a valorilor europene și reprezintă o piatră de temelie a modelului social european, a UE și a statelor sale membre; întrucât atât statele membre, cât și UE au ca obiectiv promovarea ocupării forței de muncă, care să permită un nivel ridicat și durabil al ocupării forței de muncă și combaterea excluziunii;

| B. | întrucât inegalitățile pot submina încrederea socială și eroda sprijinul acordat instituțiilor democratice; întrucât măsurile pentru combaterea inegalităților trebuie întărite în termeni economici, sociali și regionali pentru a se promova o dezvoltare armonioasă pe întreg teritoriul Uniunii; |
| --- | --- |

B.

întrucât inegalitățile pot submina încrederea socială și eroda sprijinul acordat instituțiilor democratice; întrucât măsurile pentru combaterea inegalităților trebuie întărite în termeni economici, sociali și regionali pentru a se promova o dezvoltare armonioasă pe întreg teritoriul Uniunii;

| C. | întrucât inegalitățile se referă atât la diferențele de venit între persoane, cât și la pierderea de către persoane a unor oportunități, ceea ce împiedică îmbunătățirea potențială a aptitudinilor și competențelor acestora și limitează dezvoltarea lor și, prin urmare, contribuția lor potențială la societate; |
| --- | --- |

C.

întrucât inegalitățile se referă atât la diferențele de venit între persoane, cât și la pierderea de către persoane a unor oportunități, ceea ce împiedică îmbunătățirea potențială a aptitudinilor și competențelor acestora și limitează dezvoltarea lor și, prin urmare, contribuția lor potențială la societate;

| D. | întrucât cauza principală a scăderii cererii este criza economică și financiară care devastează zona euro de mai bine de un deceniu; |
| --- | --- |

D.

întrucât cauza principală a scăderii cererii este criza economică și financiară care devastează zona euro de mai bine de un deceniu;

| E. | întrucât inegalitățile și șomajul limitează cererea efectivă, împiedică inovarea și pot duce la o fragilitate financiară mai mare; întrucât inegalitățile profunde și în creștere împiedică nu numai progresele în direcția eradicării sărăciei, ci și eforturile de a mări incluziunea socială și coeziunea socială; |
| --- | --- |

E.

întrucât inegalitățile și șomajul limitează cererea efectivă, împiedică inovarea și pot duce la o fragilitate financiară mai mare; întrucât inegalitățile profunde și în creștere împiedică nu numai progresele în direcția eradicării sărăciei, ci și eforturile de a mări incluziunea socială și coeziunea socială;

| F. | întrucât combaterea inegalităților poate constitui o pârghie pentru a stimula crearea de locuri de muncă și creșterea economică și, în același timp, pentru a reduce sărăcia; întrucât, în 2015, 47,5 % dintre toți șomerii din UE se confruntau cu un risc de sărăcie (25); |
| --- | --- |

F.

întrucât combaterea inegalităților poate constitui o pârghie pentru a stimula crearea de locuri de muncă și creșterea economică și, în același timp, pentru a reduce sărăcia; întrucât, în 2015, 47,5 % dintre toți șomerii din UE se confruntau cu un risc de sărăcie (25);

| G. | întrucât inegalitatea subminează creșterea și crearea de locuri de muncă de calitate, potrivit instituțiilor internaționale, (26), cum ar fi FMI (27) și OCDE (28), care au declarat, de asemenea, că creșterea tot mai mare și excesivă a inegalităților creează costuri sociale directe, împiedică mobilitatea socială și poate, de asemenea, să împiedice creșterea durabilă, în prezent și în viitor; |
| --- | --- |

G.

întrucât inegalitatea subminează creșterea și crearea de locuri de muncă de calitate, potrivit instituțiilor internaționale, (26), cum ar fi FMI (27) și OCDE (28), care au declarat, de asemenea, că creșterea tot mai mare și excesivă a inegalităților creează costuri sociale directe, împiedică mobilitatea socială și poate, de asemenea, să împiedice creșterea durabilă, în prezent și în viitor;

| H. | întrucât unul dintre cele cinci obiective ale Strategiei Europa 2020 vizează reducerea cu cel puțin 20 de milioane a numărului de persoane expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială sau afectate de aceste probleme, de la 115,9 milioane în 2008 la nu mai mult de 95,9 milioane până în 2020; întrucât, în 2015, 117,6 milioane de persoane erau expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială, cu 1,7 milioane de persoane mai mult decât în 2008; întrucât, în 2012, 32,2 milioane de persoane cu handicap erau expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială în UE; întrucât, în 2013, 26,5 milioane de copii erau expuși riscului de sărăcie și de excluziune socială în întreaga UE; întrucât rata populației expuse riscului de sărăcie sau de excluziune rămâne inacceptabil de ridicată, aceasta fiind de 23,7 %, cu valori care sunt, în continuare, foarte ridicate în unele state membre; întrucât, în plus, sărăcia energetică rămâne atât de ridicată încât, pentru cele 11 procente din populația UE care se află în această situație, ea conduce la un cerc vicios de dezavantaje economice (29); |
| --- | --- |

H.

întrucât unul dintre cele cinci obiective ale Strategiei Europa 2020 vizează reducerea cu cel puțin 20 de milioane a numărului de persoane expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială sau afectate de aceste probleme, de la 115,9 milioane în 2008 la nu mai mult de 95,9 milioane până în 2020; întrucât, în 2015, 117,6 milioane de persoane erau expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială, cu 1,7 milioane de persoane mai mult decât în 2008; întrucât, în 2012, 32,2 milioane de persoane cu handicap erau expuse riscului de sărăcie și de excluziune socială în UE; întrucât, în 2013, 26,5 milioane de copii erau expuși riscului de sărăcie și de excluziune socială în întreaga UE; întrucât rata populației expuse riscului de sărăcie sau de excluziune rămâne inacceptabil de ridicată, aceasta fiind de 23,7 %, cu valori care sunt, în continuare, foarte ridicate în unele state membre; întrucât, în plus, sărăcia energetică rămâne atât de ridicată încât, pentru cele 11 procente din populația UE care se află în această situație, ea conduce la un cerc vicios de dezavantaje economice (29);

| I. | întrucât creșterea inegalităților ca urmare a crizei a afectat mai ales femeile, agravând sărăcia în rândul lor și excluzându-le din ce în ce mai mult de pe piața forței de muncă; întrucât participarea femeilor pe piața forței de muncă ar trebui să crească prin punerea în aplicare eficientă a legislației în vigoare și a celei complementare privind egalitatea între femei și bărbați și îmbunătățirea cadrului de politici actual cu scopul de a consolida echilibrul între viața profesională și cea privată; |
| --- | --- |

I.

întrucât creșterea inegalităților ca urmare a crizei a afectat mai ales femeile, agravând sărăcia în rândul lor și excluzându-le din ce în ce mai mult de pe piața forței de muncă; întrucât participarea femeilor pe piața forței de muncă ar trebui să crească prin punerea în aplicare eficientă a legislației în vigoare și a celei complementare privind egalitatea între femei și bărbați și îmbunătățirea cadrului de politici actual cu scopul de a consolida echilibrul între viața profesională și cea privată;

| J. | întrucât există o corelație pozitivă între consolidarea egalității între femei și bărbați și un nivel mai ridicat de creștere economică, de incluziune, de creare de locuri de muncă și de prosperitate economică; întrucât reducerea inegalităților profesionale constituie un mijloc nu doar de a realiza egalitatea de tratament, ci și de a asigura eficiența și competitivitatea pieței forței de muncă; |
| --- | --- |

J.

întrucât există o corelație pozitivă între consolidarea egalității între femei și bărbați și un nivel mai ridicat de creștere economică, de incluziune, de creare de locuri de muncă și de prosperitate economică; întrucât reducerea inegalităților profesionale constituie un mijloc nu doar de a realiza egalitatea de tratament, ci și de a asigura eficiența și competitivitatea pieței forței de muncă;

| K. | întrucât OCDE a subliniat că „reducerea inegalității cu un punct Gini s-ar traduce într-o creștere cumulativă de 0,8 % în următorii cinci ani” (30). |
| --- | --- |

K.

întrucât OCDE a subliniat că „reducerea inegalității cu un punct Gini s-ar traduce într-o creștere cumulativă de 0,8 % în următorii cinci ani” (30).

| L. | întrucât, conform Eurofound, formele atipice de muncă se referă la relațiile de muncă care nu sunt conforme cu formele standard sau tipice de ocupare a forței de muncă cu normă întreagă, regulate și pe durată nedeterminată, cu un singur angajator pe o perioadă îndelungată; întrucât, potrivit OIM, „formele atipice de încadrare în muncă” reprezintă un termen generic pentru diferite modalități de ocupare a forței de muncă care se abat de la ocuparea standard a forței de muncă, cum ar fi munca temporară, cu fracțiune de normă și intermitentă, munca prin agent de muncă temporară și alte raporturi de muncă multilaterale, precum și raporturile de muncă deghizate și activitățile autonome dependente; |
| --- | --- |

L.

întrucât, conform Eurofound, formele atipice de muncă se referă la relațiile de muncă care nu sunt conforme cu formele standard sau tipice de ocupare a forței de muncă cu normă întreagă, regulate și pe durată nedeterminată, cu un singur angajator pe o perioadă îndelungată; întrucât, potrivit OIM, „formele atipice de încadrare în muncă” reprezintă un termen generic pentru diferite modalități de ocupare a forței de muncă care se abat de la ocuparea standard a forței de muncă, cum ar fi munca temporară, cu fracțiune de normă și intermitentă, munca prin agent de muncă temporară și alte raporturi de muncă multilaterale, precum și raporturile de muncă deghizate și activitățile autonome dependente;

| M. | întrucât creșterea inegalităților este asociată cu scăderea mobilității sociale, reducerea capacităților umane și limitarea drepturilor și a libertăților individuale; întrucât raportul Eurofond din 2017 privind mobilitatea socială în UE (31) oferă dovezi cu privire la faptul că mediul social continuă să influențeze șansele de reușită în viață în multe dintre statele membre; |
| --- | --- |

M.

întrucât creșterea inegalităților este asociată cu scăderea mobilității sociale, reducerea capacităților umane și limitarea drepturilor și a libertăților individuale; întrucât raportul Eurofond din 2017 privind mobilitatea socială în UE (31) oferă dovezi cu privire la faptul că mediul social continuă să influențeze șansele de reușită în viață în multe dintre statele membre;

| N. | întrucât creșterea economiilor statelor membre depinde de mulți factori; întrucât creșterea inegalității ar putea avea un impact negativ asupra creșterii economice; întrucât FMI a identificat, la scară mondială, o relație invers proporțională între ponderea veniturilor acumulate de 20 % din populația cea mai bogată și creșterea economică, în sensul că, dacă cota veniturilor persoanelor din acest segment al populației crește cu 1 punct procentual, creșterea PIB este, în realitate, cu 0,08 puncte procentuale mai scăzută în următorii cinci ani; întrucât, în schimb, o creștere similară în ponderea veniturilor a 20 % din populația cea mai săracă este asociată cu o creștere mai mare de 0,38 de puncte procentuale; |
| --- | --- |

N.

întrucât creșterea economiilor statelor membre depinde de mulți factori; întrucât creșterea inegalității ar putea avea un impact negativ asupra creșterii economice; întrucât FMI a identificat, la scară mondială, o relație invers proporțională între ponderea veniturilor acumulate de 20 % din populația cea mai bogată și creșterea economică, în sensul că, dacă cota veniturilor persoanelor din acest segment al populației crește cu 1 punct procentual, creșterea PIB este, în realitate, cu 0,08 puncte procentuale mai scăzută în următorii cinci ani; întrucât, în schimb, o creștere similară în ponderea veniturilor a 20 % din populația cea mai săracă este asociată cu o creștere mai mare de 0,38 de puncte procentuale;

| O. | întrucât inegalitatea este un fenomen cu fațete multiple, care nu se limitează la aspecte monetare, ci privește și oportunitățile de care oamenii beneficiază în mod diferit, care depind, de exemplu, de gen, origine etnică, dizabilitate, preferințe sexuale, localizare geografică sau vârstă; întrucât inegalitățile multiple în ceea ce privește accesul la un loc de muncă și la viața profesională creează un risc pentru sănătatea și bunăstarea persoanelor, precum și pentru posibilitățile financiare ale acestora și pot, așadar, conduce la o productivitate scăzută; |
| --- | --- |

O.

întrucât inegalitatea este un fenomen cu fațete multiple, care nu se limitează la aspecte monetare, ci privește și oportunitățile de care oamenii beneficiază în mod diferit, care depind, de exemplu, de gen, origine etnică, dizabilitate, preferințe sexuale, localizare geografică sau vârstă; întrucât inegalitățile multiple în ceea ce privește accesul la un loc de muncă și la viața profesională creează un risc pentru sănătatea și bunăstarea persoanelor, precum și pentru posibilitățile financiare ale acestora și pot, așadar, conduce la o productivitate scăzută;

| P. | întrucât acoperirea inegală în domeniul protecției sociale este analizată în raportul Eurofound intitulat „New Forms of Employment” (Noi forme de ocupare a forței de muncă) (32), care subliniază cele mai problematice din aceste forme de ocupare a forței de muncă din perspectiva protecției sociale, și anume munca ocazională, oferind exemple de acte legislative care exclud în mod expres lucrătorii ocazionali, precum și de alte acte legislative menite să îi integreze, în general, printr-o compensare pe baza unor praguri de venit; întrucât munca pe bază de voucher și partajarea strategică a personalului sunt exemple ale activităților atipice menite să remedieze insuficiența protecției sociale în munca cu fracțiune de normă sau ocazională; |
| --- | --- |

P.

întrucât acoperirea inegală în domeniul protecției sociale este analizată în raportul Eurofound intitulat „New Forms of Employment” (Noi forme de ocupare a forței de muncă) (32), care subliniază cele mai problematice din aceste forme de ocupare a forței de muncă din perspectiva protecției sociale, și anume munca ocazională, oferind exemple de acte legislative care exclud în mod expres lucrătorii ocazionali, precum și de alte acte legislative menite să îi integreze, în general, printr-o compensare pe baza unor praguri de venit; întrucât munca pe bază de voucher și partajarea strategică a personalului sunt exemple ale activităților atipice menite să remedieze insuficiența protecției sociale în munca cu fracțiune de normă sau ocazională;

| Q. | întrucât societățile cu inegalități mai mari în materie de venituri au rate mai ridicate de violență și de sănătate precară și rezultate mai scăzute la matematică și alfabetizare, o frecvență mai mare a obezității și rate mai mari de încarcerare și de omucideri (33); întrucât societățile mai egalitare suportă mai puține cheltuieli de asigurări sociale ale statului; |
| --- | --- |

Q.

întrucât societățile cu inegalități mai mari în materie de venituri au rate mai ridicate de violență și de sănătate precară și rezultate mai scăzute la matematică și alfabetizare, o frecvență mai mare a obezității și rate mai mari de încarcerare și de omucideri (33); întrucât societățile mai egalitare suportă mai puține cheltuieli de asigurări sociale ale statului;

| R. | întrucât inegalitățile pe parcursul întregului ciclu de viață se reflectă în inegalitățile la bătrânețe, cum ar fi o speranță redusă de viață sănătoasă, sărăcie în rândul persoanelor în vârstă, precum și un decalaj de pensii între femei și bărbați de aproape 40 %; întrucât, pentru a realiza o dezvoltare durabilă pentru toți, sunt necesare strategii europene pentru eradicarea sărăciei; |
| --- | --- |

R.

întrucât inegalitățile pe parcursul întregului ciclu de viață se reflectă în inegalitățile la bătrânețe, cum ar fi o speranță redusă de viață sănătoasă, sărăcie în rândul persoanelor în vârstă, precum și un decalaj de pensii între femei și bărbați de aproape 40 %; întrucât, pentru a realiza o dezvoltare durabilă pentru toți, sunt necesare strategii europene pentru eradicarea sărăciei;

| S. | întrucât securitatea economică reprezintă un factor important pentru împlinirea ființei umane; |
| --- | --- |

S.

întrucât securitatea economică reprezintă un factor important pentru împlinirea ființei umane;

| T. | întrucât, la 5 octombrie 2015, Consiliul a adoptat concluziile privind „Raportul pe 2015 privind caracterul adecvat al pensiilor: caracterul adecvat al veniturilor prezente și viitoare la o vârstă înaintată în UE”, considerând că „este esențial ca sistemele publice de pensii sau alte sisteme de protecție socială să conțină garanții adecvate pentru femeile și bărbații ale căror oportunități de ocupare a unui loc de muncă nu le permit sau nu le-au permis să acumuleze suficiente drepturi de pensie” și adăugând că „astfel de garanții includ în special pensii minime sau alte provizioane de venituri minime pentru vârstnici” (34); |
| --- | --- |

T.

întrucât, la 5 octombrie 2015, Consiliul a adoptat concluziile privind „Raportul pe 2015 privind caracterul adecvat al pensiilor: caracterul adecvat al veniturilor prezente și viitoare la o vârstă înaintată în UE”, considerând că „este esențial ca sistemele publice de pensii sau alte sisteme de protecție socială să conțină garanții adecvate pentru femeile și bărbații ale căror oportunități de ocupare a unui loc de muncă nu le permit sau nu le-au permis să acumuleze suficiente drepturi de pensie” și adăugând că „astfel de garanții includ în special pensii minime sau alte provizioane de venituri minime pentru vârstnici” (34);

| U. | întrucât finanțarea insuficientă a sistemului public de învățământ este o cauză majoră a viitoarelor disparități sociale și a creșterii inegalităților; |
| --- | --- |

U.

întrucât finanțarea insuficientă a sistemului public de învățământ este o cauză majoră a viitoarelor disparități sociale și a creșterii inegalităților;

| V. | întrucât, între 2005 și 2015, coeficientul Gini pentru UE a crescut de la 30,6 la 31, iar inegalitățile în materie de venituri dintre procentul de 20 % din populația cea mai bogată și cel de 20 % din populația cea mai săracă a crescut de la 4,7 la 5,2; întrucât proporția populației expuse riscului de sărăcie monetară este strâns legată de inegalitatea veniturilor și întrucât sărăcia monetară a crescut în mod constant începând din 2005; întrucât, între 2008 și 2014, în mai multe state membre au crescut inegalitățile în ceea ce privește venitul disponibil al gospodăriilor (35); |
| --- | --- |

V.

întrucât, între 2005 și 2015, coeficientul Gini pentru UE a crescut de la 30,6 la 31, iar inegalitățile în materie de venituri dintre procentul de 20 % din populația cea mai bogată și cel de 20 % din populația cea mai săracă a crescut de la 4,7 la 5,2; întrucât proporția populației expuse riscului de sărăcie monetară este strâns legată de inegalitatea veniturilor și întrucât sărăcia monetară a crescut în mod constant începând din 2005; întrucât, între 2008 și 2014, în mai multe state membre au crescut inegalitățile în ceea ce privește venitul disponibil al gospodăriilor (35);

| W. | întrucât discrepanțele existente între statele membre și în interiorul acestora în ceea ce privește creșterea economică duc la dezechilibre economice în cadrul Uniunii; întrucât aceste tendințe economice inegale excesive au generat un șomaj excesiv și zone de sărăcie; |
| --- | --- |

W.

întrucât discrepanțele existente între statele membre și în interiorul acestora în ceea ce privește creșterea economică duc la dezechilibre economice în cadrul Uniunii; întrucât aceste tendințe economice inegale excesive au generat un șomaj excesiv și zone de sărăcie;

| X. | întrucât evoluția globală a inegalităților corespunde unei creșteri constante a inegalităților în țările în curs de dezvoltare începând cu anii 1980, inegalitățile accentuându-se, conform datelor OCDE (36), indiferent de ciclul economic, cu anumite excepții, ceea ce a dus la creșterea coeficientului Gini cu trei puncte de la 0,29 la 0,32 între 1980 și 2013, o creștere de 10 % în ultimele decenii; |
| --- | --- |

X.

întrucât evoluția globală a inegalităților corespunde unei creșteri constante a inegalităților în țările în curs de dezvoltare începând cu anii 1980, inegalitățile accentuându-se, conform datelor OCDE (36), indiferent de ciclul economic, cu anumite excepții, ceea ce a dus la creșterea coeficientului Gini cu trei puncte de la 0,29 la 0,32 între 1980 și 2013, o creștere de 10 % în ultimele decenii;

| Y. | întrucât, deși nivelul de inegalitate poate fi determinat de mai mulți factori, instituțiile și actorii politici sunt responsabili de soluționarea acestora în special la nivel structural; întrucât în UE există un deficit de investiții, iar investițiile publice și private sunt elemente-cheie pentru reducerea inegalității prin stimularea ocupării forței de muncă; întrucât deficiențele structurale trebuie să fie remediate în mod adecvat; întrucât Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) ar trebui să fie actualizat pentru a contribui la soluționarea deficitului de investiții; |
| --- | --- |

Y.

întrucât, deși nivelul de inegalitate poate fi determinat de mai mulți factori, instituțiile și actorii politici sunt responsabili de soluționarea acestora în special la nivel structural; întrucât în UE există un deficit de investiții, iar investițiile publice și private sunt elemente-cheie pentru reducerea inegalității prin stimularea ocupării forței de muncă; întrucât deficiențele structurale trebuie să fie remediate în mod adecvat; întrucât Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) ar trebui să fie actualizat pentru a contribui la soluționarea deficitului de investiții;

| Z. | întrucât tendințele în ceea ce privește inegalitățile nu coincid în mod necesar cu tendințele formelor absolute și extreme de sărăcie, precum lipsa de adăpost; |
| --- | --- |

Z.

întrucât tendințele în ceea ce privește inegalitățile nu coincid în mod necesar cu tendințele formelor absolute și extreme de sărăcie, precum lipsa de adăpost;

| AA. | întrucât acordarea de sprijin adecvat și finanțarea de locuințe permanente și durabile sunt esențiale pentru a garanta accesul la locuri de muncă, educație și sănătate și a consolida integrarea și acceptarea la nivel local; întrucât protejarea calității vieții din cartiere și combaterea segregării reprezintă un element important pentru sprijinirea integrării și reducerea inegalităților; |
| --- | --- |

AA.

întrucât acordarea de sprijin adecvat și finanțarea de locuințe permanente și durabile sunt esențiale pentru a garanta accesul la locuri de muncă, educație și sănătate și a consolida integrarea și acceptarea la nivel local; întrucât protejarea calității vieții din cartiere și combaterea segregării reprezintă un element important pentru sprijinirea integrării și reducerea inegalităților;

| AB. | întrucât, potrivit Eurostat, rata populației care se confruntă cu un risc de sărăcie în UE era, în 2015, de 24,4 % , aceasta crescând în rândul copiilor la 26,9 %; |
| --- | --- |

AB.

întrucât, potrivit Eurostat, rata populației care se confruntă cu un risc de sărăcie în UE era, în 2015, de 24,4 % , aceasta crescând în rândul copiilor la 26,9 %;

| AC. | întrucât femeile sunt afectate în mod disproporționat de crize, iar locurile de muncă verzi s-au dovedit a fi mai rezistente la crize decât alte tipuri de locuri de muncă; |
| --- | --- |

AC.

întrucât femeile sunt afectate în mod disproporționat de crize, iar locurile de muncă verzi s-au dovedit a fi mai rezistente la crize decât alte tipuri de locuri de muncă;

| AD. | întrucât femeile sunt expuse unui risc mai ridicat de sărăcie și de precaritate; |
| --- | --- |

AD.

întrucât femeile sunt expuse unui risc mai ridicat de sărăcie și de precaritate;

Stabilirea unei coordonări a politicilor europene pentru combaterea inegalităților

| 1. | afirmă că inegalitățile amenință viitorul proiectului european, îi erodează legitimitatea și poate afecta în mod negativ încrederea în UE ca motor al progresului social, această dimensiune a Uniunii trebuind să fie dezvoltată; reamintește că inegalitățile actuale au efecte negative care subminează stabilitatea politică și socială; subliniază că stimularea convergenței ascendente și îmbunătățirea vieții tuturor cetățenilor europeni trebuie să fie în continuare motorul unei mai bune integrări; |
| --- | --- |

1.

| 2. | își exprimă convingerea fermă că reducerea inegalităților trebuie să fie una dintre principalele priorități la nivel european, nu numai pentru a combate sărăcia sau a promova convergența, ci și ca o condiție prealabilă pentru redresarea economică, crearea de locuri de muncă decente, coeziunea socială și prosperitatea comună; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază faptul că reducerea inegalităților este esențială pentru a promova democrații mai stabile și mai echitabile, a garanta tratamentul egal și nediscriminarea, a marginaliza populismul, extremismul și xenofobia și a asigura că Uniunea Europa este un proiect acceptat de toți cetățenii săi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reamintește Comisiei și statelor membre că Uniunea Europeană trebuie să își îndeplinească angajamentele asumate în temeiul tratatelor în ceea ce privește promovarea bunăstării popoarelor sale, ocuparea integrală a forței de muncă și progresul social, justiția și protecția socială, egalitatea între femei și bărbați, egalitatea cetățenilor care provin din medii socioeconomice diferite, solidaritatea între generații, protecția drepturilor copilului și integrarea socială a tuturor persoanelor care se află într-o situație vulnerabilă sau sunt marginalizate; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită Comisiei și statelor membre, în conformitate cu competențele lor respective, să evalueze performanța și rezultatele coordonării politicilor economice, luând în considerare evoluția progresului social și a justiției sociale în UE; constată că semestrul european nu a acordat prioritate realizării acestor obiective și reducerii inegalităților; îndeamnă Comisia să îmbunătățească procesul de coordonare a politicilor pentru monitorizarea, prevenirea și corectarea tendințelor negative care ar putea crește inegalitățile, slăbi progresul social și avea un impact negativ asupra justiției sociale, prin punerea în aplicare a unor măsuri preventive și corective, atunci când este necesar; consideră că politicile specifice care vizează combaterea inegalităților economice ar trebui să fie avute în vedere și introduse, atunci când este cazul, în semestrul european; |
| --- | --- |

5.

| 6. | este de părere că măsurile sociale pot fi considerate în anumite cazuri ca măsuri de atenuare și ar trebui să fie completate cu politici economice și reforme structurale responsabile din punct de vedere social, pentru a obține o creștere economică pozitivă, durabilă și sustenabilă și pentru a reduce în mod structural tendința către inegalități pe termen mediu și lung; |
| --- | --- |

6.

| 7. | îndeamnă Comisia să evalueze mai bine, în cadrul semestrului european și fără a aduce atingere competențelor naționale, dezechilibrele în termeni de venit și de distribuție a bogăției, inclusiv prin intermediul unor rapoarte individuale de evaluare aprofundată în cazul în care sunt constatate dezechilibre, ca o modalitate de a conecta coordonarea economică cu ocuparea forței de muncă și performanțele sociale; invită Comisia să elaboreze o imagine exactă și actualizată privind diferențele de venit și bunăstare, de coeziune socială și incluziune socială între țări și în interiorul acestora și să își justifice propunerile și recomandările pentru deciziile politice cu date solide și detaliate; solicită Comisiei să analizeze care ar trebui să fie indicatorii preciși ai inegalității economice (dintre indicele Gini, indicii Palma, indicele Theil, cota salariilor, raportul salariului minim față de PIB pe cap de locuitor sau față de salariul mediu etc.) și să monitorizeze evoluția inegalităților, ținând cont, de asemenea, de competitivitatea și productivitatea globală a tuturor factorilor; |
| --- | --- |

7.

| 8. | observă că regiunile care suferă permanent de handicapuri naturale sau demografice grave, cum ar fi regiunile cele mai nordice cu o densitate foarte scăzută a populației, regiunile insulare, transfrontaliere și muntoase menționate la articolul 174 din TFUE, precum și regiunile îndepărtate și depopulate, se confruntă cu dificultăți mai mari în asigurarea accesului la servicii publice, cum ar fi serviciile de sănătate și educația, ceea ce duce în multe cazuri la împovărarea mai mare a finanțelor publice, beneficiarii fiind nevoiți să se deplaseze la distanțe mari pentru a putea beneficia de aceste servicii; |
| --- | --- |

8.

| 9. | repetă că trebuie canalizate investiții către îmbunătățirea coeziunii teritoriale, pentru a ameliora structura industrială a regiunilor care suferă permanent de dezavantaje naturale sau demografice, mai ales în ceea ce privește accesul la banda largă; |
| --- | --- |

9.

| 10. | îndeamnă Comisia să promoveze investiții ambițioase ale statelor membre în domeniul protecției sociale, al serviciilor și al infrastructurilor, printr-o utilizare mai bună și mai strategică a fondurilor structurale și de investiții europene și a Fondului european pentru investiții strategice, pentru a răspunde nevoilor sociale și economice ale statelor membre și ale regiunilor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | își reiterează solicitarea de a înființa un autentic pilon european al drepturilor sociale, care să promoveze o convergență ascendentă, luând în considerare distribuția competențelor stabilită în tratate, și de a construi o dimensiune socială a UEM mai profundă și mai echitabilă; |
| --- | --- |

11.

| 12. | solicită Comisiei să își intensifice eforturile pentru a colabora cu statele membre în scopul de a atinge toate obiectivele strategiei Europa 2020, inclusiv de a reduce sărăcia și excluziunea socială cu 20 milioane de persoane, precum și pentru a alinia domeniul de aplicare al strategiei Europa 2020 cu Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, incluzând astfel și lupta împotriva inegalităților și a sărăciei extreme printre obiectivele acesteia; solicită Comisiei să continue să acorde o atenție deosebită punerii în aplicare a obiectivelor strategiei Europa 2020 și să țină seama de tabloul de bord al Eurostat privind indicatorii principali ai strategiei Europa 2020 și în cadrul procedurii semestrului european și al recomandărilor specifice fiecărei țări; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Comisia și statele membre, reamintind că acestea din urmă dețin principala competență în ceea ce privește politicile lor sociale, care trebuie sprijinite și completate prin acțiuni la nivelul Uniunii Europene, să își întărească eforturile de reducere a inegalității între diferitele grupuri de venit și să încurajeze un cadru adecvat de măsuri care garantează, printre altele, condiții decente de muncă pentru toți, educație publică, sănătate și pensii, infrastructură și servicii sociale publice adecvate și care să promoveze egalitatea de șanse; subliniază că un astfel de cadru ar trebui să permită o bună funcționare a „ascensorului social”; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază faptul că bugetul Uniunii ar trebui să prevadă punerea în aplicare a unor politici adecvate pentru reducerea inegalităților și creșterea coeziunii sociale; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că drepturile fundamentale primează; subliniază că legislația muncii și standardele ridicate în domeniul social joacă un rol central în reechilibrarea economiilor, sprijinirea veniturilor și încurajarea capacității de investiție; reamintește importanța de a respecta drepturile sociale, astfel cum sunt consacrate în Carta drepturilor fundamentale a UE, inclusiv drepturile și libertățile sindicale și drepturile de negociere colectivă, precum și de a susține egalitatea de tratament pentru toți lucrătorii; |
| --- | --- |

15.

| 16. | remarcă faptul că nu se poate neglija importanța pe care politicile sectoriale o vor avea în viitor în reducerea inegalităților și că, în special, având în vedere necesitatea de a dezvolta în continuare piața internă, de a dispune de o politică de investiții la nivel european și național (de exemplu în infrastructurile majore, serviciile medicale, educație) și de a stabili toate aspectele politicii energetice, trebuie să se țină seama de oportunitățile pe care aceste politici le oferă în termeni de factori economici, sociali și teritoriali pentru a garanta egalitatea de șanse; invită Comisia să colaboreze cu statele membre pentru a dezvolta strategii cuprinzătoare destinate creării de locuri de muncă, antreprenoriatului și inovării, vizând investițiile strategice în locuri de muncă ecologice, în sectorul social, al sănătății și al serviciilor de îngrijire, precum și în economia socială, al căror potențial de ocupare a forței de muncă nu este valorificat; |
| --- | --- |

16.

Măsuri menite să stimuleze crearea de locuri de muncă decente și de calitate

| 17. | își exprimă îngrijorarea cu privire la evoluția inegalităților în UE după criză, determinată în mare măsură de creșterea șomajului; este de părere că rata șomajului este o sursă de inegalități și că politicile pentru crearea de locuri de muncă decente și de calitate care vizează principalele zone afectate de șomaj ar putea contribui la îmbunătățirea veniturilor gospodăriilor din chintila inferioară; |
| --- | --- |

17.

| 18. | Invită Comisia să includă, în viitoarea sa revizuire a Directivei privind declarația scrisă, prevederi care să elimine discriminarea bazată pe statutul contractual și care să garanteze că fiecare lucrător are dreptul la termeni și condiții echitabile de încadrare în muncă în conformitate cu standardele OIM privind munca decentă; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că, în plus, nivelurile ridicate ale șomajului exercită o presiune negativă asupra salariilor și pot, în anumite cazuri, să aibă, de asemenea, un efect negativ asupra condițiilor de muncă și societale; subliniază că lupta împotriva șomajului în sine este o condiție necesară, dar nu și suficientă pentru a reduce inegalitățile; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită Comisia să propună majorarea nivelului de finanțare al Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (YEI) pentru perioada 2017-2020, inclusiv pentru a ajunge mai bine la tinerii sub 30 de ani; solicită Comisiei să contribuie la o mai bună punere în aplicare a Garanției pentru tineret, acordând o mai mare atenție grupurilor celor mai vulnerabile de tineri, care se confruntă adesea cu nevoi complexe, ținând seama de cele mai recente constatări ale raportului Curții de Conturi Europene privind utilizarea YEI și asigurând o punere în aplicare și evaluare corectă și transparentă; |
| --- | --- |

20.

| 21. | subliniază importanța de a supraveghea mai îndeaproape tinerii care părăsesc Garanția pentru tineret / Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, pentru ca aceștia să se integreze în mod durabil și eficient pe piața muncii; invită Comisia să studieze posibilitatea de a oferi YEI o mai mare flexibilitate, și pentru țările cu rezultate bune în ceea ce privește politicile pentru tineret, prevăzând sisteme de protecție pentru tinerii în tranziție de la educație sau învățământul superior la activitatea profesională, pentru a compensa excluderea tinerilor din cadrul sistemelor de protecție socială din Europa; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că programele precum Garanția pentru tineret și Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor nu trebuie să înlocuiască propriile eforturi ale statelor membre de a combate șomajul în rândul tinerilor și de a promova o integrare durabilă a acestora pe piața muncii; recunoaște faptul că educația de calitate și accesibilă este factorul decisiv pentru eliminarea inegalităților; solicită, prin urmare, creșterea investițiilor în învățământul public și învățarea pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

22.

| 23. | solicită Comisiei și statelor membre să pună accentul pe necesitatea de a promova locurile de muncă verzi, de a stimula ocuparea forței de muncă în zonele rurale și aflate în declin și de a face aceste zone mai atractive pentru femei; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită Comisia și statele membre să asigure, prin intermediul FSE și al semestrului european și, respectiv, al programelor naționale de reformă, punerea integrală în aplicare a măsurilor la nivel național prezentate în recomandarea Consiliului privind integrarea pe piața forței de muncă a șomerilor de lungă durată; |
| --- | --- |

24.

| 25. | invită Comisia Europeană și statele membre să completeze uniunea economică și monetară cu o adevărată piață europeană a muncii, asociată cu o largă protecție socială; consideră că piețele muncii funcționale și sistemele de asigurări sociale coordonate și solide au un rol esențial pentru succesul uniunii monetare europene și fac parte dintr-un proces mai amplu de convergență ascendentă vizând coeziunea economică, socială și teritorială; invită, în acest sens, Comisia să prezinte un studiu cu privire la modul în care UE poate sprijini și promova la nivel național programele publice de ocupare a forței de muncă garantate; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită statele membre să asigure o aliniere mai bună a educației și a formării la nevoile pieței muncii la nivelul întregii UE, creând mai multe posibilități în materie de mobilitate și îmbunătățind strategiile de recrutare și formare, în special prin formarea la locul de muncă și prin investiții specifice care să susțină crearea de locuri de muncă și să crească cererea în domeniul ocupării forței de muncă; reamintește că recalificarea este un element important care permite reintegrarea pe piața muncii și care contribuie la combaterea șomajului pe termen lung și la o corelare mai bună a competențelor cu locurile de muncă disponibile; subliniază că validarea competențelor și recunoașterea învățării formale și informale sunt instrumente importante care permit aprecierea competențelor acumulate pe piețele muncii; insistă asupra faptului că oportunitățile de învățare pe tot parcursul vieții ar trebui să fie promovate pe întreaga durată a ciclului de viață, inclusiv la vârste înaintate, pentru a valorifica întregul potențial al acestora de combatere a inegalităților; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită Comisia și statele membre să colaboreze la eliminarea discriminării din cadrul recrutării și a procedurilor de recrutare discriminatorii care împiedică oamenii să intre pe piața muncii din motive legate (între altele) de gen, identitate sau exprimare sexuală, orientare sexuală, caracteristici sexuale, etnie, prezența unei dizabilități sau vârstă; |
| --- | --- |

27.

Îmbunătățirea condițiilor de muncă și de viață

| 28. | își exprimă îngrijorarea cu privire la amploarea muncii nedeclarate, contractele de muncă atipice și formele de muncă atipice, care pot duce la condiții precare de muncă, salarii mai mici, exploatare, contribuții reduse la sistemul de securitate socială și la creșterea inegalităților în anumite state membre; reamintește că este necesar să se ofere securitate socială și protecție socială adecvată pentru a proteja toți lucrătorii; invită Comisia și statele membre să-și intensifice eforturile de combatere a economiei subterane și a muncii nedeclarate; |
| --- | --- |

28.

| 29. | consideră că ar trebui îmbunătățită calitatea locurilor de muncă în întreaga UE, în special în privința unor salarii care să asigure un trai decent, acces la educație și învățare pe tot parcursul vieții, precum și la securitate și sănătate la locul de muncă; invită Comisia să sprijine aprofundarea cercetării în ceea ce privește monitorizarea și îmbunătățirea creării de locuri de muncă de calitate și competitivitatea globală în UE, pe baza cercetării desfășurate de Eurofound; |
| --- | --- |

29.

| 30. | consideră că unele forme de angajare, cum ar fi contractele de muncă de zero ore și stagiile neplătite, nu permit un nivel de trai decent; consideră că este esențial să se asigure posibilități de învățare și de formare adecvate și condiții decente de muncă, atunci când este cazul, pentru stagii, stagii de formare și ucenicii, să se stabilească limite privind formele atipice de muncă și să se împiedice utilizarea contractelor cu zero ore de lucru, utilizarea lucrătorilor temporari pentru a înlocui lucrătorii aflați în grevă și recurgerea la contracte pe durată determinată pentru sarcini permanente; |
| --- | --- |

30.

| 31. | observă că munca cu fracțiune de normă voluntară poate să încurajeze anumite categorii de persoane, care sunt în prezent subreprezentate, să participe la piața muncii și poate fi utilă pentru a asigura echilibrul dintre viața profesională și cea privată; |
| --- | --- |

31.

| 32. | este ferm convins că s-ar putea analiza posibilitatea creării, la nivel european, a unui registru comun actualizat de clasificare pentru ocuparea forței de muncă pentru a reduce precaritatea pe baza unor date stabilite științific; este convins că aplicarea principiului egalității de remunerare pentru muncă egală efectuată în același loc va permite să se reducă inegalitățile dintre lucrători; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază importanța de a studia în mod corespunzător diferitele efecte și aspecte ale creșterii gradului de automatizare și impactul întârzierilor înregistrate în adaptarea actelor legislative, care riscă să provoace presiuni asupra sistemelor de protecție socială și a salariilor, afectând în special lucrătorii cu un nivel redus și mediu de calificare; subliniază, în acest context, importanța menținerii protecției sociale și a salariilor la niveluri adecvate; |
| --- | --- |

33.

| 34. | consideră că noua agendă pentru competențe trebuie să prevadă un acces, la prețuri abordabile, pentru toți lucrătorii la învățarea pe tot parcursul vieții și să asigure adaptarea la digitalizare și la schimbările tehnologice permanente; |
| --- | --- |

34.

| 35. | ia act de avizul Comitetului Economic și Social European referitor la o directivă-cadru privind venitul minim adecvat în Uniunea Europeană, care să stabilească norme și indicatori comuni și să pună la dispoziție metode pentru monitorizarea punerii sale în aplicare; subliniază că ar trebui să se folosească metoda bugetelor de referință, care menționează costul de trai demn pentru diferite aranjamente locative, structuri și vârste în familii pentru a evalua caracterul adecvat al sistemelor de salarii minime puse la dispoziție de statele membre; |
| --- | --- |

35.

| 36. | este îngrijorat de nivelurile ridicate de neutilizare a sistemelor de venit minim acolo unde acestea există, ceea ce scoate în evidență obstacolele nenumărate existente ce includ proceduri invazive și stigmatizarea legată de aplicarea sistemelor de venit minim; consideră că programele de sprijin pentru venit sunt esențiale pentru a se evita inegalitatea tendințelor economice, prin sprijinirea persoanelor înainte ca acestea să ajungă la stadiul de sărăcie și excluziune socială; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază importanța dialogului social și a negocierii colective pentru stabilirea salariilor, precum și necesitatea ca aceste mecanisme să rămână în competența partenerilor sociali, în conformitate cu autonomia acestora consacrată în tratate; invită Comisia să realizeze un studiu privind un indice al venitului de subzistență pentru a estima costul vieții și venitul aproximativ necesar pentru a face față nevoilor de bază ale unei familii pentru fiecare stat membru și regiune; subliniază că, pentru toate gospodăriile, este esențial să existe un nivel de venit adecvat pentru a permite lucrătorilor săraci să ajungă la independență financiară, securitate alimentară și să dispună de o locuință; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază că, în ceea ce privește finanțarea pe termen lung a construcțiilor de noi locuințe, ar trebui mobilizate, în afară de fondurile ESI și de Fondul european pentru investiții strategice (FEIS), și alte fonduri private și publice ca măsură de accelerare a activităților băncilor publice naționale sau ale altor agenții din domeniul locuințelor la prețuri accesibile și sociale; |
| --- | --- |

38.

| 39. | invită Comisia să îmbunătățească sănătatea și siguranța la locul de muncă a lucrătorilor, inclusiv asigurând punerea corespunzătoare în aplicare a Directivei privind timpul de lucru; |
| --- | --- |

39.

| 40. | reamintește că dreptul de negociere și de acțiune colectivă este un drept fundamental în UE, iar instituțiile europene trebuie să îl respecte, să țină seama de principiile sale și să promoveze aplicarea sa (37); consideră că reducerea puterii de negociere a lucrătorilor și a sindicatelor nu a contribuit la aceste obiective și ar putea fi o cauză a slabei creșteri a salariilor și a generalizării locurilor de muncă nesigure; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ia act de importanța de a proteja drepturile lucrătorilor și a stimula puterea de negociere a angajaților prin intermediul reformelor structurale ale piețelor forței de muncă, care să promoveze creșterea economică durabilă, crearea de locuri de muncă decente, prosperitatea împărtășită și coeziunea socială; subliniază rolul pe care îl joacă dialogul dintre partenerii sociali în soluționarea inegalităților pe piața forței de muncă; solicită statelor membre și UE să garanteze dreptul de a se constitui în sindicate, precum și puterea și autonomia sindicatelor lucrătorilor și asociațiilor de angajatori când participă la negocieri la orice nivel; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază, în plus, importanța dialogului civil cu reprezentanții diferitelor grupuri ale societății, în special ai grupurilor expuse unui risc mai ridicat de sărăcie și excluziune socială, atunci când se discută despre chestiuni legate de inegalități; |
| --- | --- |

42.

| 43. | solicită punerea în aplicare a unei politici de antidiscriminare care să aibă un rol-cheie în asigurarea unor oportunități egale în materie de încadrare în muncă și în promovarea incluziunii sociale; invită statele membre să deblocheze directiva privind combaterea discriminării; |
| --- | --- |

43.

| 44. | invită statele membre să ia măsuri pentru a se asigura că la locul de muncă se elimină discriminarea, hărțuirea și violența din motive de gen, identitate/exprimare sexuală, orientare sexuală și caracteristici sexuale (între altele) și că se introduc mecanisme clare de reclamații și ajutor pentru victime, precum și proceduri împotriva făptașilor; |
| --- | --- |

44.

Consolidarea statului social și a protecției sociale

| 45. | subliniază faptul că, în multe țări, calitatea vieții și sistemele de protecție socială au avut de suferit, fiind afectate de consolidarea financiară, cu consecințe în ceea ce privește inegalitățile în materie de venituri; consideră că sistemele de protecție socială ar trebui să dețină rolul de dispozitiv de siguranță și să faciliteze incluziunea pe piața muncii; subliniază că realizarea unei egalități și a unei coeziuni sociale mai accentuate necesită o abordare multidimensională, astfel cum se reflectă în clauza socială orizontală (articolul 9 din TFUE), punând accentul pe dimensiunea socială a politicilor Uniunii și angajamentul față de aplicarea principiului integrării sociale pentru toate politicile Uniunii; |
| --- | --- |

45.

| 46. | menționează că progresul social, astfel cum este definit de indicele european al progresului social, reprezintă capacitatea unei societăți de a satisface nevoile umane de bază ale cetățenilor săi, de a crea elementele care permit cetățenilor și comunităților să-și crească și să-și mențină calitatea vieții și de a crea condiții pentru ca fiecare persoană să-și atingă pe deplin potențialul; |
| --- | --- |

46.

| 47. | încurajează statele membre să își reformeze sistemele de protecție socială (educație, sănătate, locuințe, pensii și transferuri) pe baza unor garanții sociale la nivel înalt pentru a realiza o protecție cuprinzătoare a persoanelor, ținând seama de noile riscuri sociale și de grupurile vulnerabile care au apărut în urma crizelor financiare, economice și sociale cu care au trebuit să se confrunte statele membre; |
| --- | --- |

47.

| 48. | invită statele membre să intensifice investițiile în servicii de educație și îngrijire a copiilor preșcolari pentru ca acestea să fie de calitate și la prețuri accesibile, subliniind că această investiție pare să dea roade, în special pentru copiii care provin din familii defavorizate; invită statele membre, cu sprijinul Comisiei și în conformitate cu obiectivele de la Barcelona, să ia măsurile potrivite pentru a asigura accesul universal și la prețuri accesibile la un învățământ public de calitate de la vârste mici (0-3 ani), fapt extrem de important pentru combaterea inegalităților pe termen lung; |
| --- | --- |

48.

| 49. | solicită accesul universal la locuințe la prețuri accesibile, protejând familiile vulnerabile împotriva evacuării și a supraîndatorării și promovând un cadru eficient de acordare a unei a doua șanse persoanelor și familiilor la nivel european; |
| --- | --- |

49.

| 50. | îndeamnă statele membre să ia urgent măsuri cu privire la actuala criză a migrației și refugiaților și să garanteze faptul că refugiații au acces la un proces rapid de învățare a limbilor și a culturilor, la formare, la locuințe de calitate, la servicii de sănătate și educație, la piața muncii și protecție socială, la recunoașterea competențelor și capacităților formale și informale, precum și să asigure includerea acestora în societate; |
| --- | --- |

50.

| 51. | afirmă că trebuie să se acorde acces universal la pensii la retragerea din activitate și la pensii pentru limită de vârstă care să fie publice, bazate pe solidaritate și adecvate; invită Comisia să sprijine statele membre în consolidarea sistemelor de pensii publice și ocupaționale pentru a oferi un venit din pensii adecvat peste pragul sărăciei și a permite pensionarilor să își mențină nivelul de trai și să trăiască în demnitate și independență; solicită din nou introducerea unor credite de îngrijire în sistemele de pensii pentru compensarea contribuțiilor pierdute ale femeilor și bărbaților din cauza responsabilităților de îngrijire a copiilor și a celor de îngrijire pe termen lung, ca metodă de reducere a decalajului de pensii între bărbați și femei; subliniază că sistemele de pensii personale pot avea un rol important în îmbunătățirea caracterului adecvat al pensiilor, dar că sistemele de pensii obligatorii bazate pe solidaritate sunt în continuare instrumentul cel mai eficient de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale la vârste înaintate; |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază că ar trebui să se garanteze drepturile fundamentale ale persoanelor cu handicap, inclusiv dreptul la locuri de muncă decente fără bariere, servicii și siguranța unui venit de bază adaptat la nevoile individuale specifice, un nivel decent de trai și de incluziune socială, precum și dispoziții specifice privind protecția împotriva exploatării și a muncii forțate; |
| --- | --- |

52.

| 53. | consideră că comerțul internațional a constituit un motor al creșterii economice, dar că beneficiile acestuia nu sunt întotdeauna distribuite în mod corespunzător, iar acest fapt poate fi perceput drept o sursă de inegalități; invită Comisia și statele membre să promoveze acorduri comerciale internaționale mai echitabile care să respecte reglementările pieței europene a muncii și convențiile fundamentale ale OIM, protejând, în același timp, locurile de muncă de calitate și drepturile lucrătorilor și asigurând mecanisme naționale și europene de compensare a lucrătorilor și sectoarelor afectate în mod negativ de schimbările majore intervenite în practicile comerciale internaționale din cauza globalizării, cum ar fi Fondul european de ajustare la globalizare; |
| --- | --- |

53.

| 54. | solicită Comisiei să se asigure că politicile europene din domeniul concurenței fac posibilă concurența echitabilă și contribuie la combaterea cartelurilor și a ajutoarelor de stat incompatibile, care denaturează prețurile și perturbă funcționarea pieței interne, cu scopul de a asigura protecția consumatorilor; |
| --- | --- |

54.

Combaterea sărăciei și a excluziunii sociale

| 55. | consideră că dreptul la egalitatea de șanse ar trebui să fie garantat în Uniunea Europeană; consideră că inegalitatea actuală între rezultate pentru fiecare locuitor al UE, dar în special pentru copii și tineri, este adesea accentuată de structura neegalitară a sistemelor de învățământ și are consecințe dăunătoare asupra bunăstării și a dezvoltării viitoare a tinerilor ca persoane, contribuind astfel la o încredere în sine și la o incluziune în societate scăzută a tinerilor europeni, în special a celor care nu au resurse și oportunități; |
| --- | --- |

55.

| 56. | subliniază că educația joacă un rol determinant în reducerea inegalităților și invită, în acest sens, statele membre să-și intensifice eforturile și să investească mijloace suficiente pentru a garanta egalitatea de șanse; subliniază rolul important al accesului universal la educație și al accesului la ajutoarele pentru studenți acordate tinerilor din învățământul superior; invită Comisia să susțină statele membre în construirea unor locuințe echitabile și accesibile pentru tineri pentru a susține tranziția acestora; |
| --- | --- |

56.

| 57. | invită Comisia și statele membre să intensifice lupta împotriva sărăciei, în special în rândul copiilor, stabilind obiective de reducere a sărăciei în rândul copiilor, studiind posibilitatea de a pune în aplicare în mod coordonat recomandarea referitoare la inițiativa privind investițiile în copii și creând un sistem de garanție pentru copii; |
| --- | --- |

57.

| 58. | subliniază, de asemenea, că numeroase activități legate de domeniile cultural și sportiv sunt puternice instrumente de coeziune și de integrare socială; reamintește că aceste activități pot îmbunătăți perspectivele de ocupare a forței de muncă pentru cei mai defavorizați datorită dobândirii de competențe non-tehnice; |
| --- | --- |

58.

| 59. | invită statele membre să realizeze obiectivele Strategiei Europa 2020 privind reducerea sărăciei și a riscului de excluziune socială; |
| --- | --- |

59.

| 60. | consideră că creșterea rapidă a numărului de persoane fără adăpost în majoritatea statelor membre ale UE este o problemă foarte urgentă; consideră că, în conformitate cu principiile subliniate în pilonul drepturilor sociale, Comisia Europeană ar trebui să susțină statele membre în eforturile lor de a opri tendința în creștere a numărului de persoane fără adăpost în vederea eliminării sale treptate; |
| --- | --- |

60.

Realizarea unui echilibru de gen real

| 61. | ia act de faptul că Comisia a răspuns la apelul său de a îmbunătăți echilibrul între viața profesională și cea privată pentru femeile și bărbații care locuiesc și lucrează în UE, printr-o propunere de directivă privind echilibrul între viața profesională și cea privată pentru părinți și îngrijitori pentru a face față provocărilor viitoarelor decenii; își reiterează apelul pentru o remunerație și o protecție socială adecvate și subliniază că propunerile prezentate de Comisie reprezintă o bază solidă pentru a crește participarea femeilor pe piața muncii și a promova echilibrul între viața profesională și cea privată, precum și organizarea flexibilă a muncii atât pentru femei, cât și pentru bărbați, ca mijloc de a reduce inegalitățile în cadrul activităților remunerate și neremunerate; |
| --- | --- |

61.

| 62. | subliniază că o mai bună integrare a femeilor pe piața muncii, prin îmbunătățirea sprijinului pentru antreprenoriatul în rândul femeilor, prin reducerea decalajului dintre nivelul de studii al femeilor și poziția lor pe piața forței de muncă, precum și garantarea egalității de șanse între femei și bărbați în ceea ce privește remunerarea, avansarea în carieră și posibilitatea de a lucra cu normă întreagă, reprezintă factori esențiali pentru realizarea unei creșteri economice incluzive și pe termen lung, eliminând decalajul de pensii între bărbați și femei, luptând împotriva inegalităților și promovând independența financiară a femeilor; |
| --- | --- |

62.

| 63. | invită Comisia să prezinte inițiative, dacă e cazul, pentru a elimina orice fel de diferențe de remunerare între femei și bărbați, stabilind sancțiuni pentru centrele de muncă ce încalcă dreptul la egalitate, propunând femeilor salarii diferite de cele ale bărbaților pentru categorii de locuri de muncă identice; |
| --- | --- |

63.

| 64. | regretă că, în ciuda legislației existente, care consacră principiul egalității de remunerare pentru o muncă de valoare egală între lucrătorii de sex masculin și feminin, există încă diferențe de remunerare între femei și bărbați și un decalaj chiar mai mare de pensii între bărbați și femei; solicită Comisiei, statelor membre și partenerilor sociali să se ocupe de problema diferenței de remunerare și de pensii între femei și bărbați; |
| --- | --- |

64.

| 65. | își exprimă îngrijorarea cu privire la creșterea nivelului de sărăcie, în special în rândul femeilor, precum și cu privire la faptul că sărăcia afectează în principal mamele singure, tinerele femei și femeile mai în vârstă; subliniază că reducerea nivelului de sărăcie până în 2020 cu 20 de milioane de persoane se poate realiza prin politici de combatere a sărăciei și politici active privind piața forței de muncă, bazate pe integrarea dimensiunii de gen și vizând, în principal, creșterea și susținerea participării femeilor pe piața forței de muncă; constată că sărăcia continuă să fie evaluată în funcție de veniturile cumulate ale familiei, plecând de la ipoteza că toți membrii familiei câștigă la fel și distribuie resursele în mod egal; cere drepturi și calcule individualizate bazate pe veniturile individuale pentru a evidenția amploarea reală a sărăciei în rândul femeilor; |
| --- | --- |

65.

| 66. | reamintește rolul important al serviciilor publice de calitate în realizarea egalității de gen, precum și a sistemelor de impozitare și de prestații care nu descurajează persoanele care contribuie cu o a doua sursă de câștig la venitul familiei să lucreze sau să lucreze mai mult, dat fiind că acest lucru ar putea îmbunătăți participarea femeilor pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

66.

| 67. | solicită din nou Consiliului să asigure adoptarea rapidă a directivei privind echilibrul de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă, ca un prim pas important pentru reprezentarea egală în sectoarele publice și private; |
| --- | --- |

67.

Modernizarea sistemelor fiscale

| 68. | invită Comisia și statele membre să corecteze inegalitățile interpersonale excesive, susținând și încurajând cele mai productive forme de investiții; reamintește că, în acest sens, politicile fiscale obiective joacă un rol esențial și că multe state membre au nevoie de o reformă fiscală aprofundată; invită Comisia să monitorizeze, să recomande, să promoveze și să pregătească criterii de referință având în vedere semestrul european; |
| --- | --- |

68.

| 69. | invită Comisia și statele membre să ia măsuri concrete împotriva evitării obligațiilor fiscale și a fraudelor fiscale, ca metodă importantă de reducere a inegalităților economice și de îmbunătățire a colectării impozitelor din statele membre; |
| --- | --- |

69.

| 70. | invită Comisia să încurajeze reformele politicilor fiscale ale statelor membre pentru a asigura bugete publice adecvate pentru serviciile din domeniul sănătății, locuințelor, social, al ocupării forței de muncă și al educației; consideră că aceasta ar trebui să includă combaterea corupției în administrația publică și combaterea diferențelor de bunăstare, inclusiv prin redistribuirea concentrării excesive a bogăției, întrucât acest lucru este indispensabil în multe state membre pentru ca inegalitatea să nu fie accentuată; subliniază, în plus, că sunt necesare măsuri în domenii precum financiarizarea economiei și o mai bună coordonare, apropiere și armonizare, după caz, a politicilor fiscale, precum și măsuri împotriva paradisurilor fiscale, fraudei și evaziunii fiscale, măsuri de combatere a muncii nedeclarate, precum și măsuri de optimizare a diferitelor tipuri de impozite și a ponderii aferente ca procent din veniturile fiscale ale statelor membre obținute din impozitele pe veniturile salariale și de tip patrimonial; |
| --- | --- |

70.

o

o o

| 71. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

71.

---

(1)  JO C 236 E, 12.8.2011, p. 57.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0260.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0073.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0010.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0317.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0136.

(7)  JO C 366, 27.10.2017, p. 19.

(8)  JO C 482, 23.12.2016, p. 141.

(9)  JO C 75, 26.2.2016, p. 130.

(10)  JO C 65, 19.2.2016, p. 68.

(11)  JO C 153 E, 31.5.2013, p. 57.

(12)  JO C 199 E, 7.7.2012, p. 77.

(13)  JO C 199 E, 7.7.2012, p. 25.

(14)  JO C 70 E, 8.3.2012, p. 8.

(15)  JO C 9 E, 15.1.2010, p. 11.

(16)  JO C 170, 5.6.2014, p. 23.

(17)  JO C 248, 25.8.2011, p. 130.

(18)  JO C 318, 23.12.2009, p. 52.

(19)  JO C 166, 7.6.2011, p. 18.

(20)  http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=13608&langId=en

(21)  Avizul Comitetului pentru protecție socială destinat Consiliului, Consiliul Uniunii Europene, 649/11, SOC 124, 15 februarie 2011.

(22)  Comisia Europeană, Documentul instituțional 025, mai 2016.

(23)  Autori: Jonathan D. Ostry, Andrew Berg și Charalambos G. Tsangarides.

(24)  Autori: Andrew Berg și Jonathan D. Ostry.

(25)  Eurostat: http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Income_distribution_statistics

(26)  FMI (2017), „IMF Working Paper WP 17/76: Inequality Overhang” (Documentul de lucru 17/76 al FMI: Excesul de inegalitate). Autori: Francesco Grigoli și Adrian Robles, Washington, D.C.: Fondul Monetar Internațional.

(27)  FMI (2015), „Causes and Consequences of Income Inequality: A Global Perspective (Cauzele și consecințele inegalității veniturilor: o perspectivă mondială). Nota de lucru a serviciilor SDN/15/13 Washington, D.C.: Fondul Monetar Internațional http://www.imf.org/external/pubs/ft/sdn/2015/sdn1513.pdf

(28)  OCDE (2015), „In It Together. Why Less Inequality Benefits All” (Împreună: de ce mai puțină inegalitate aduce beneficii tuturor), Paris: OECD Publishing.

(29)  Eurostat: http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/images/f/f8/People_at_risk_of_poverty_or_social_exclusion%2C_EU-27_and_EU-28%2C_2005-2015.JPG

(30)  Raportul OCDE din 2015 „In It Together.Why Less Inequality Benefits All” (Împreună: de ce mai puțină inegalitate aduce beneficii tuturor), p. 67.

(31)  Eurofound (2017), „Social mobility in the EU” (Mobilitatea socială în UE”, Luxembourg: Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene.

(32)  https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/ field_ef_document/ef1461en.pdf

(33)  „Inequality and mental illness” (Inegalitatea și bolile psihice), R. Wilkinson și K. Pickett, Department of Health Sciences, University of York, Regatul Unit; publicat online la 25 mai 2017;S2215-0366(17)30206-7.

(34)  Coreper I, „Adequate retirement incomes in the context of ageing societies (Venituri adecvate din pensii în contextul societăților în curs de îmbătrânire) – Proiect de concluzii ale Consiliului”, 12352/15: http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-12352-2015-INIT/ro/pdf

(35)  Eurofound (2017) „Inegalitățile veniturilor și modelele de ocupare a forței de muncă din Europa înainte și după marea recesiune economică”.

(36)  Raportul OCDE din 2015 „In It Together.Why Less Inequality Benefits All” (Împreună: de ce reducerea inegalității este în folosul tuturor), Paris: OECD Publishing.

(37)  În conformitate cu articolul 51 din Carta drepturilor fundamentale a UE.

---

Joi, 30 noiembrie 2017

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/104 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/104

---

P8_TA(2017)0473

Situația din Yemen

Rezoluţia Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la situația din Yemen (2017/2849(RSP))

(2018/C 356/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la situația din Yemen, îndeosebi cele din 15 iunie 2017 (1) și din 25 februarie 2016 (2) referitoare la situația umanitară din Yemen și Rezoluția din 9 iulie 2015 referitoare la situația din Yemen (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la situația din Yemen, îndeosebi cele din 15 iunie 2017 (1) și din 25 februarie 2016 (2) referitoare la situația umanitară din Yemen și Rezoluția din 9 iulie 2015 referitoare la situația din Yemen (3),

| — | având în vedere declarația Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) din 8 octombrie 2016 privind atacul din Yemen, declarația din 19 octombrie 2016 privind acordul de încetare a focului din Yemen și declarația din 21 noiembrie 2017 privind situația din Yemen, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Vicepreședintei Comisiei/Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) din 8 octombrie 2016 privind atacul din Yemen, declarația din 19 octombrie 2016 privind acordul de încetare a focului din Yemen și declarația din 21 noiembrie 2017 privind situația din Yemen,

| — | având în vedere declarația din 11 noiembrie 2017 a Comisarului UE pentru ajutor umanitar și managementul crizelor, Christos Stylianides, referitoare la situația umanitară din Yemen, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 11 noiembrie 2017 a Comisarului UE pentru ajutor umanitar și managementul crizelor, Christos Stylianides, referitoare la situația umanitară din Yemen,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 3 aprilie 2017 referitoare la situația din Yemen, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 3 aprilie 2017 referitoare la situația din Yemen,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 28 aprilie 2016 referitoare la atacurile asupra spitalelor și școlilor, încălcări ale dreptului internațional umanitar (4) și Rezoluția sa din 27 februarie 2014 referitoare la utilizarea dronelor înarmate (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 28 aprilie 2016 referitoare la atacurile asupra spitalelor și școlilor, încălcări ale dreptului internațional umanitar (4) și Rezoluția sa din 27 februarie 2014 referitoare la utilizarea dronelor înarmate (5),

| — | având în vedere Orientările UE privind promovarea respectării dreptului internațional umanitar, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE privind promovarea respectării dreptului internațional umanitar,

| — | având în vedere rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU (CSONU) referitoare la Yemen, în special rezoluțiile nr. 2342 (2017), nr. 2266 (2016), nr. 2216 (2015), nr. 2201 (2015) și 2140 (2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile Consiliului de Securitate al ONU (CSONU) referitoare la Yemen, în special rezoluțiile nr. 2342 (2017), nr. 2266 (2016), nr. 2216 (2015), nr. 2201 (2015) și 2140 (2014),

| — | având în vedere declarațiile trimisului special al ONU pentru Yemen, Ismail Ould Cheikh Ahmed, din 30 ianuarie, 12 iulie, 19 august și 26 octombrie 2017 referitoare la situația din Yemen, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile trimisului special al ONU pentru Yemen, Ismail Ould Cheikh Ahmed, din 30 ianuarie, 12 iulie, 19 august și 26 octombrie 2017 referitoare la situația din Yemen,

| — | având în vedere declarația prezentată în fața CSONU la 12 iulie 2017 de Subsecretarul General al Organizației Națiunilor Unite pentru afaceri umanitare de la acea dată, Stephen O’Brien, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația prezentată în fața CSONU la 12 iulie 2017 de Subsecretarul General al Organizației Națiunilor Unite pentru afaceri umanitare de la acea dată, Stephen O’Brien,

| — | având în vedere declarația comună a Programului Alimentar Mondial (PAM), Fondului Națiunilor Unite pentru Copii (UNICEF) și Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) din 16 noiembrie 2017, prin care se solicită ridicarea imediată a blocadei umanitare din Yemen, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a Programului Alimentar Mondial (PAM), Fondului Națiunilor Unite pentru Copii (UNICEF) și Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) din 16 noiembrie 2017, prin care se solicită ridicarea imediată a blocadei umanitare din Yemen,

| — | având în vedere evenimentul la nivel înalt al donatorilor organizat la 25 aprilie 2017 sub egida ONU în legătură cu criza umanitară din Yemen, în cursul căruia a fost oferită suma de 1,1 miliarde USD pentru a acoperi un deficit de finanțare de 2,1 miliarde USD aferent anului 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere evenimentul la nivel înalt al donatorilor organizat la 25 aprilie 2017 sub egida ONU în legătură cu criza umanitară din Yemen, în cursul căruia a fost oferită suma de 1,1 miliarde USD pentru a acoperi un deficit de finanțare de 2,1 miliarde USD aferent anului 2017,

| — | având în vedere decizia Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din septembrie 2017 de a ancheta toate presupusele încălcări ale drepturilor omului din Yemen din timpul conflictului, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din septembrie 2017 de a ancheta toate presupusele încălcări ale drepturilor omului din Yemen din timpul conflictului,

| — | având în vedere declarațiile prezidențiale ale Consiliului de Securitate al ONU din 15 iunie 2017, în care părțile din Yemen sunt invitate să se implice în mod constructiv și cu bună credință într-un efort de soluționare a conflictului, și din 9 august 2017, privind amenințarea foametei în Yemen, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile prezidențiale ale Consiliului de Securitate al ONU din 15 iunie 2017, în care părțile din Yemen sunt invitate să se implice în mod constructiv și cu bună credință într-un efort de soluționare a conflictului, și din 9 august 2017, privind amenințarea foametei în Yemen,

| — | având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât diversele runde de negocieri sub egida ONU nu au dus la progrese semnificative către o soluție politică în Yemen; întrucât părțile beligerante și susținătorii lor regionali și internaționali, inclusiv Arabia Saudită și Iranul, nu au reușit să ajungă la un acord de încetare a focului sau la orice fel de soluție, iar luptele și bombardamentele la întâmplare continuă în același ritm; întrucât niciuna dintre părți nu a obținut o victorie militară și este puțin probabil să reușească acest lucru în viitor; întrucât găsirea unei soluții politice la acest conflict, sub auspiciile inițiativei de pace a ONU în Yemen, ar trebui să fie o prioritate pentru UE și pentru întreaga comunitate internațională; |
| --- | --- |

A.

întrucât diversele runde de negocieri sub egida ONU nu au dus la progrese semnificative către o soluție politică în Yemen; întrucât părțile beligerante și susținătorii lor regionali și internaționali, inclusiv Arabia Saudită și Iranul, nu au reușit să ajungă la un acord de încetare a focului sau la orice fel de soluție, iar luptele și bombardamentele la întâmplare continuă în același ritm; întrucât niciuna dintre părți nu a obținut o victorie militară și este puțin probabil să reușească acest lucru în viitor; întrucât găsirea unei soluții politice la acest conflict, sub auspiciile inițiativei de pace a ONU în Yemen, ar trebui să fie o prioritate pentru UE și pentru întreaga comunitate internațională;

| B. | întrucât situația umanitară din Yemen este în continuare catastrofală; întrucât Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) a declarat că situația din Yemen este „cea mai gravă situație de urgență din lume în privința securității alimentare”; întrucât, potrivit Oficiului ONU pentru coordonarea afacerilor umanitare (OCHA), 20,7 milioane de persoane din Yemen au nevoie de ajutor, în special de asistență alimentară, iar 7 milioane dintre ei se confruntă cu o „situație de urgență în privința securității alimentare”; întrucât 2,2 milioane de copii suferă de malnutriție severă acută și la fiecare 10 minute un copil moare din cauze care pot fi prevenite; întrucât 2,9 milioane de persoane sunt strămutate intern și un milion de persoane au fost returnate; |
| --- | --- |

B.

întrucât situația umanitară din Yemen este în continuare catastrofală; întrucât Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) a declarat că situația din Yemen este „cea mai gravă situație de urgență din lume în privința securității alimentare”; întrucât, potrivit Oficiului ONU pentru coordonarea afacerilor umanitare (OCHA), 20,7 milioane de persoane din Yemen au nevoie de ajutor, în special de asistență alimentară, iar 7 milioane dintre ei se confruntă cu o „situație de urgență în privința securității alimentare”; întrucât 2,2 milioane de copii suferă de malnutriție severă acută și la fiecare 10 minute un copil moare din cauze care pot fi prevenite; întrucât 2,9 milioane de persoane sunt strămutate intern și un milion de persoane au fost returnate;

| C. | întrucât, potrivit ONU, în atacurile aeriene și luptele de la sol și-au pierdut viața peste 8 000 de persoane, dintre care 60 % civili, și au fost rănite peste 50 000 de persoane, inclusiv un mare număr de copii, de când coaliția condusă de Arabia Saudită a intervenit în războiul civil din Yemen în martie 2015; întrucât luptele, atât la sol, cât și în aer, au făcut imposibil accesul în zonă al observatorilor pe teren din cadrul Oficiului ONU pentru Drepturile Omului, pentru a verifica numărul de victime în rândul civililor; întrucât aceste cifre reflectă, prin urmare, numai numărul morților și răniților pe care OHCHR a reușit să-l coroboreze și să-l confirme; |
| --- | --- |

C.

întrucât, potrivit ONU, în atacurile aeriene și luptele de la sol și-au pierdut viața peste 8 000 de persoane, dintre care 60 % civili, și au fost rănite peste 50 000 de persoane, inclusiv un mare număr de copii, de când coaliția condusă de Arabia Saudită a intervenit în războiul civil din Yemen în martie 2015; întrucât luptele, atât la sol, cât și în aer, au făcut imposibil accesul în zonă al observatorilor pe teren din cadrul Oficiului ONU pentru Drepturile Omului, pentru a verifica numărul de victime în rândul civililor; întrucât aceste cifre reflectă, prin urmare, numai numărul morților și răniților pe care OHCHR a reușit să-l coroboreze și să-l confirme;

| D. | întrucât grupurile vulnerabile, femeile și copiii sunt în mod special afectați de ostilitățile în curs și de criza umanitară; întrucât numărul victimelor civile continuă să crească; |
| --- | --- |

D.

întrucât grupurile vulnerabile, femeile și copiii sunt în mod special afectați de ostilitățile în curs și de criza umanitară; întrucât numărul victimelor civile continuă să crească;

| E. | întrucât, potrivit organizației „Salvați copiii”, în Yemen mor zilnic 130 de copii; întrucât cel puțin 1,8 milioane de copii au fost nevoiți să renunțe la școală, pe lângă cei 1,6 milioane care nu erau școlarizați înainte de izbucnirea conflictului; |
| --- | --- |

E.

întrucât, potrivit organizației „Salvați copiii”, în Yemen mor zilnic 130 de copii; întrucât cel puțin 1,8 milioane de copii au fost nevoiți să renunțe la școală, pe lângă cei 1,6 milioane care nu erau școlarizați înainte de izbucnirea conflictului;

| F. | întrucât Organizația Mondială a Sănătății raportează că „peste jumătate din unitățile medicale au fost închise ca urmare a deteriorării, distrugerii sau lipsei de fonduri” și se înregistrează o penurie gravă de materiale medicale; întrucât 30 000 de lucrători din domeniul sănătății a căror activitate este fundamentală nu au fost plătiți de peste un an; |
| --- | --- |

F.

întrucât Organizația Mondială a Sănătății raportează că „peste jumătate din unitățile medicale au fost închise ca urmare a deteriorării, distrugerii sau lipsei de fonduri” și se înregistrează o penurie gravă de materiale medicale; întrucât 30 000 de lucrători din domeniul sănătății a căror activitate este fundamentală nu au fost plătiți de peste un an;

| G. | întrucât distrugerea infrastructurii și colapsul serviciilor publice au contribuit la declanșarea epidemiei de holeră; întrucât, la 2 noiembrie 2017, OCHA a anunțat că aproape 895 000 de cazuri suspectate de holeră, soldate cu circa 2 200 de decese, au fost raportate începând cu data de 27 aprilie 2017; întrucât mai mult de jumătate din cazuri implică copii; întrucât este dificil să se stabilească cu certitudine numărul real al cazurilor de holeră, deoarece accesul către mai multe regiuni este limitat și mulți pacienți suspectați sunt tratați înainte de a se stabili un diagnostic exact; |
| --- | --- |

G.

întrucât distrugerea infrastructurii și colapsul serviciilor publice au contribuit la declanșarea epidemiei de holeră; întrucât, la 2 noiembrie 2017, OCHA a anunțat că aproape 895 000 de cazuri suspectate de holeră, soldate cu circa 2 200 de decese, au fost raportate începând cu data de 27 aprilie 2017; întrucât mai mult de jumătate din cazuri implică copii; întrucât este dificil să se stabilească cu certitudine numărul real al cazurilor de holeră, deoarece accesul către mai multe regiuni este limitat și mulți pacienți suspectați sunt tratați înainte de a se stabili un diagnostic exact;

| H. | întrucât aproape 90 % din produsele alimentare de bază din țară sunt importate; întrucât raportorul special al ONU privind impactul negativ al măsurilor coercitive unilaterale a subliniat deja mai demult că blocada aeriană și navală aplicată Yemenului de către forțele de coaliție constituie una dintre cauzele principale ale actualei catastrofe umanitare; întrucât această blocadă a limitat și a perturbat importurile și exporturile de produse alimentare, combustibil și medicamente, precum și ajutoarele umanitare; întrucât întârzierile nejustificate și/sau refuzul intrării navelor în porturile din Yemen reprezintă o măsură coercitivă unilaterală (MCU) ilegală în temeiul dreptului internațional; |
| --- | --- |

H.

întrucât aproape 90 % din produsele alimentare de bază din țară sunt importate; întrucât raportorul special al ONU privind impactul negativ al măsurilor coercitive unilaterale a subliniat deja mai demult că blocada aeriană și navală aplicată Yemenului de către forțele de coaliție constituie una dintre cauzele principale ale actualei catastrofe umanitare; întrucât această blocadă a limitat și a perturbat importurile și exporturile de produse alimentare, combustibil și medicamente, precum și ajutoarele umanitare; întrucât întârzierile nejustificate și/sau refuzul intrării navelor în porturile din Yemen reprezintă o măsură coercitivă unilaterală (MCU) ilegală în temeiul dreptului internațional;

| I. | întrucât situația umanitară din Yemen s-a agravat după ce, la 6 noiembrie 2017, coaliția condusă de Arabia Saudită a blocat frontierele terestre, maritime și aeriene ale țării; întrucât portul maritim Aden și postul de frontieră al-Wadea dintre Arabia Saudită și Yemen a fost redeschis; întrucât, cu toate acestea, sunt încă blocate porturile Hodeida și Saleef, precum și aeroportul din Sanaa, preluate de rebelii Houthi în martie 2015, prin care intră în Yemen aproximativ 80 % din importuri, inclusiv bunuri comerciale și umanitare; întrucât agențiile umanitare au avertizat că, dacă nu este ridicată blocada, Yemenul se va confrunta cu cea mai mare foamete întâlnită în lume de decenii, cu milioane de victime; |
| --- | --- |

I.

întrucât situația umanitară din Yemen s-a agravat după ce, la 6 noiembrie 2017, coaliția condusă de Arabia Saudită a blocat frontierele terestre, maritime și aeriene ale țării; întrucât portul maritim Aden și postul de frontieră al-Wadea dintre Arabia Saudită și Yemen a fost redeschis; întrucât, cu toate acestea, sunt încă blocate porturile Hodeida și Saleef, precum și aeroportul din Sanaa, preluate de rebelii Houthi în martie 2015, prin care intră în Yemen aproximativ 80 % din importuri, inclusiv bunuri comerciale și umanitare; întrucât agențiile umanitare au avertizat că, dacă nu este ridicată blocada, Yemenul se va confrunta cu cea mai mare foamete întâlnită în lume de decenii, cu milioane de victime;

| J. | întrucât Rezoluția 2216 a CSONU prevede în mod explicit că Comitetul pentru sancțiuni poate declara persoanele implicate ca fiind vinovate de „împiedicarea furnizării de asistență umanitară în Yemen”; |
| --- | --- |

J.

întrucât Rezoluția 2216 a CSONU prevede în mod explicit că Comitetul pentru sancțiuni poate declara persoanele implicate ca fiind vinovate de „împiedicarea furnizării de asistență umanitară în Yemen”;

| K. | întrucât atacurile aeriene conduse de coaliție în interiorul și în jurul zonei Sanaa s-au intensificat în ultimele săptămâni, provocând victime în rândul civililor și distrugerea infrastructurilor; întrucât coaliția condusă de Arabia Saudită este acuzată că ar fi lansat zeci de raiduri aeriene la întâmplare care au ucis și rănit mii de civili, încălcând legile războiului, inclusiv prin utilizarea munițiilor cu dispersie, interzise la nivel internațional; întrucât, la 4 noiembrie 2017, rebelii Houthi au lansat rachete balistice asupra principalului aeroport internațional civil din Riad; întrucât alte zeci de rachete au fost lansate înspre teritoriul Arabiei Saudite în acest an; întrucât dreptul războiului interzice atacurile deliberate și generalizate asupra civililor; întrucât astfel de atacuri sunt considerate crime de război, iar persoanele care le comit pot fi urmărite penal pentru crimă; |
| --- | --- |

K.

întrucât atacurile aeriene conduse de coaliție în interiorul și în jurul zonei Sanaa s-au intensificat în ultimele săptămâni, provocând victime în rândul civililor și distrugerea infrastructurilor; întrucât coaliția condusă de Arabia Saudită este acuzată că ar fi lansat zeci de raiduri aeriene la întâmplare care au ucis și rănit mii de civili, încălcând legile războiului, inclusiv prin utilizarea munițiilor cu dispersie, interzise la nivel internațional; întrucât, la 4 noiembrie 2017, rebelii Houthi au lansat rachete balistice asupra principalului aeroport internațional civil din Riad; întrucât alte zeci de rachete au fost lansate înspre teritoriul Arabiei Saudite în acest an; întrucât dreptul războiului interzice atacurile deliberate și generalizate asupra civililor; întrucât astfel de atacuri sunt considerate crime de război, iar persoanele care le comit pot fi urmărite penal pentru crimă;

| L. | întrucât situația din Yemen prezintă riscuri grave pentru stabilitatea regiunii, în special în Cornul Africii, în zona Mării Roșii și în Orientul Mijlociu în general; întrucât gruparea Al-Qaida din Peninsula Arabică (AQAP) a profitat de deteriorarea situației politice și de securitate din Yemen, extinzându-și prezența și crescând numărul și amploarea atacurilor sale teroriste; întrucât AQAP și așa-numitul Stat islamic (ISIS/Daesh) s-au implantat în Yemen și au comis atacuri teroriste, care s-au soldat cu moartea a sute de persoane; |
| --- | --- |

L.

întrucât situația din Yemen prezintă riscuri grave pentru stabilitatea regiunii, în special în Cornul Africii, în zona Mării Roșii și în Orientul Mijlociu în general; întrucât gruparea Al-Qaida din Peninsula Arabică (AQAP) a profitat de deteriorarea situației politice și de securitate din Yemen, extinzându-și prezența și crescând numărul și amploarea atacurilor sale teroriste; întrucât AQAP și așa-numitul Stat islamic (ISIS/Daesh) s-au implantat în Yemen și au comis atacuri teroriste, care s-au soldat cu moartea a sute de persoane;

| M. | întrucât forțele Houthi/Saleh, sprijinite de Iran, fac obiectul unui embargo internațional asupra armelor; întrucât, potrivit celui de al 18-lea Raport anual al UE cu privire la exporturile de arme, statele membre ale UE au continuat să autorizeze transferurile de arme către Arabia Saudită de la escaladarea conflictului, ceea ce reprezintă o încălcare a Poziției comune 2008/944/PESC a Consiliului din 8 decembrie 2008 privind controlul exporturilor de arme; întrucât, în Rezoluția Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la situația umanitară din Yemen, VP/ÎR a fost invitată să lanseze o inițiativă care să vizeze aplicarea de către UE a unui embargo asupra armelor împotriva Arabiei Saudite, în conformitate cu Poziția comună 2008/944/PESC; |
| --- | --- |

M.

întrucât forțele Houthi/Saleh, sprijinite de Iran, fac obiectul unui embargo internațional asupra armelor; întrucât, potrivit celui de al 18-lea Raport anual al UE cu privire la exporturile de arme, statele membre ale UE au continuat să autorizeze transferurile de arme către Arabia Saudită de la escaladarea conflictului, ceea ce reprezintă o încălcare a Poziției comune 2008/944/PESC a Consiliului din 8 decembrie 2008 privind controlul exporturilor de arme; întrucât, în Rezoluția Parlamentului European din 25 februarie 2016 referitoare la situația umanitară din Yemen, VP/ÎR a fost invitată să lanseze o inițiativă care să vizeze aplicarea de către UE a unui embargo asupra armelor împotriva Arabiei Saudite, în conformitate cu Poziția comună 2008/944/PESC;

| N. | întrucât, potrivit UNICEF, educația a 2 milioane de copii a fost întreruptă; întrucât „peste 1 700 de școli nu pot fi folosite în prezent, ca urmare a daunelor cauzate de conflict, a faptului că găzduiesc persoane strămutate în interiorul țării (PSI) sau a ocupării de către grupuri armate”, conform OCHA; întrucât există dovezi privind cazuri de recrutare și utilizare a copiilor pentru a lupta sau a executa sarcini militare; întrucât mii de cadre didactice, după ce nu au fost plătite timp de peste un an, au fost obligate să renunțe la locurile lor de muncă pentru a găsi venituri alternative; întrucât, din cauza distrugerii infrastructurii esențiale, puținele școli care încă funcționează sunt greu accesibile; |
| --- | --- |

N.

întrucât, potrivit UNICEF, educația a 2 milioane de copii a fost întreruptă; întrucât „peste 1 700 de școli nu pot fi folosite în prezent, ca urmare a daunelor cauzate de conflict, a faptului că găzduiesc persoane strămutate în interiorul țării (PSI) sau a ocupării de către grupuri armate”, conform OCHA; întrucât există dovezi privind cazuri de recrutare și utilizare a copiilor pentru a lupta sau a executa sarcini militare; întrucât mii de cadre didactice, după ce nu au fost plătite timp de peste un an, au fost obligate să renunțe la locurile lor de muncă pentru a găsi venituri alternative; întrucât, din cauza distrugerii infrastructurii esențiale, puținele școli care încă funcționează sunt greu accesibile;

| O. | întrucât jurnaliștii sunt împiedicați sistematic să intre în Yemen de către coaliția condusă de Arabia Saudită, interzicându-li-se inclusiv să participe la zborurile pentru acordarea de ajutor ale ONU către capitala controlată de rebelii Houthi, Sanaa; |
| --- | --- |

O.

întrucât jurnaliștii sunt împiedicați sistematic să intre în Yemen de către coaliția condusă de Arabia Saudită, interzicându-li-se inclusiv să participe la zborurile pentru acordarea de ajutor ale ONU către capitala controlată de rebelii Houthi, Sanaa;

| P. | întrucât deciziile de a adăuga anumite persoane pe listele cu țintele operațiunilor cu drone sunt deseori luate în absența unor mandate sau ordine judecătorești; întrucât vizarea și uciderea ulterioară a anumitor persoane se desfășoară fără respectarea garanțiilor procedurale; |
| --- | --- |

P.

întrucât deciziile de a adăuga anumite persoane pe listele cu țintele operațiunilor cu drone sunt deseori luate în absența unor mandate sau ordine judecătorești; întrucât vizarea și uciderea ulterioară a anumitor persoane se desfășoară fără respectarea garanțiilor procedurale;

| Q. | întrucât, de la începutul conflictului, Uniunea Europeană a alocat ajutor umanitar în valoare de 171,7 milioane EUR; întrucât ajutorul umanitar acordat de UE vizează cu prioritate sănătatea, alimentația, securitatea alimentară, asigurarea de protecție, adăpost, apă și accesul la instalații sanitare; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, de la începutul conflictului, Uniunea Europeană a alocat ajutor umanitar în valoare de 171,7 milioane EUR; întrucât ajutorul umanitar acordat de UE vizează cu prioritate sănătatea, alimentația, securitatea alimentară, asigurarea de protecție, adăpost, apă și accesul la instalații sanitare;

| R. | întrucât, în pofida evenimentului la nivel înalt de strângere de fonduri pentru criza umanitară din Yemen, organizat la Geneva în aprilie 2017 și în cursul căruia diverse țări și organizații și-au asumat angajamentul de a face donații în valoare de 1,1 miliarde USD, fondurile puse la dispoziție de donatori la 21 noiembrie 2017 reprezentau numai 56,9 % din suma de 2,3 miliarde USD solicitată de ONU pentru operațiuni umanitare în Yemen în 2017; |
| --- | --- |

R.

întrucât, în pofida evenimentului la nivel înalt de strângere de fonduri pentru criza umanitară din Yemen, organizat la Geneva în aprilie 2017 și în cursul căruia diverse țări și organizații și-au asumat angajamentul de a face donații în valoare de 1,1 miliarde USD, fondurile puse la dispoziție de donatori la 21 noiembrie 2017 reprezentau numai 56,9 % din suma de 2,3 miliarde USD solicitată de ONU pentru operațiuni umanitare în Yemen în 2017;

| 1. | condamnă în termenii cei mai fermi violențele care au loc în Yemen și toate atacurile împotriva civililor și infrastructurilor civile, care reprezintă crime de război; își exprimă profunda preocupare cu privire la deteriorarea alarmantă a situației umanitare din Yemen; regretă profund pierderile de vieți omenești cauzate de conflict și suferința extremă a persoanelor private de ajutor umanitar și de bunuri de primă necesitate, prinse în acest conflict, strămutate sau care și-au pierdut mijloacele de subzistență și transmite condoleanțe familiilor victimelor; își reafirmă angajamentul de a continua să sprijine Yemenul și poporul yemenit; |
| --- | --- |

1.

| 2. | își reafirmă sprijinul total pentru eforturile Secretarului General al ONU și ale trimisului special al Secretarului General al ONU pentru Yemen de a obține reluarea negocierilor; subliniază că numai o soluție politică, incluzivă și bazată pe negocieri pentru acest conflict poate reinstaura pacea și poate menține unitatea, suveranitatea, independența și integritatea teritorială a Yemenului; solicită tuturor actorilor internaționali și regionali să dialogheze constructiv cu părțile din Yemen pentru a permite o dezamorsare a conflictului și negocierea unui acord; îndeamnă Arabia Saudită și Iranul să depună eforturi pentru a pune capăt luptelor din Yemen și a îmbunătăți relațiile bilaterale; invită Iranul să înceteze imediat furnizarea de sprijin pentru forțele Houthi din Yemen, fie direct, fie prin intermediari; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită toate părțile implicate în conflict să ajungă urgent la un acord privind o încetare a ostilităților, sub monitorizarea ONU, ca un prim pas în direcția reluării negocierilor de pace sub egida ONU; solicită tuturor părților să se angajeze, cu bună credință și fără condiții prealabile, într-o nouă rundă de negocieri de pace sub egida ONU, cât mai curând posibil; regretă decizia luptătorilor Houthi și a aliaților acestora de a-l respinge pe Ismail Ould Cheikh Ahmed ca negociator de pace; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită VP/ÎR să propună urgent o strategie integrată a UE pentru Yemen și să asigure un nou impuls pentru o inițiativă de pace în Yemen sub auspiciile ONU; își reiterează sprijinul față de eforturile depuse de Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) pentru a media reluarea negocierilor și îndeamnă toate părțile implicate în conflict să răspundă acestor eforturi în mod constructiv, fără a impune precondiții; subliniază că întreprinderea unor acțiuni pentru creșterea încrederii, cum ar fi eliberarea prizonierilor politici, măsuri imediate pentru o încetare de durată a focului, un mecanism de retragere a forțelor monitorizată de ONU, facilitarea accesului umanitar și comercial, inițiative Track II, care să implice actori politici, de securitate și ai societății civile, este esențială pentru a favoriza o revenire la calea politică; |
| --- | --- |

4.

| 5. | regretă închiderea porturilor maritime, a aeroporturilor și a frontierelor terestre yemenite de către Arabia Saudită și partenerii săi de coaliție, ceea ce a dus la o deteriorare și mai accentuată a situației din țară; consideră că măsurile luate de coaliție pentru a-și relua operațiunile în portul Aden și a deschide punctul de trecere a frontierei al-Wadea sunt un pas în direcția bună; îndeamnă coaliția să asigure reluarea imediată a activităților în porturile Hodeida și Saleef și deschiderea frontierelor terestre pentru ajutorul umanitar și furnizarea de produse comerciale de bază; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază faptul că Consiliul de Securitate al ONU, în vederea atât a abordării urgențelor umanitare, cât și a reinstaurării încrederii între părți într-un mod propice negocierilor politice, încurajează un acord rapid cu privire la trimiterea de noi observatori în cadrul Mecanismului de verificare și inspecție al ONU, îmbunătățirea capacității tuturor porturilor yemenite și accesul crescut la aeroportul Sanaa; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită toate părțile implicate să permită accesul total și imediat al convoaielor umanitare în zonele afectate de conflict, pentru a putea oferi ajutor celor care au nevoie și solicită să se asigure securitatea lucrătorilor umanitari; invită Consiliul și CSONU ca, la implementarea Rezoluției 2216 a CSONU, să identifice persoanele care împiedică furnizarea asistenței umanitare în Yemen și să le impună acestora sancțiuni specifice; |
| --- | --- |

7.

| 8. | condamnă atacurile aeriene nediferențiate conduse de coaliție, care au provocat victime în rândul civililor, inclusiv copii, și distrugerea infrastructurilor civile și medicale; condamnă atacurile nediferențiate similare ale forțelor Houthi și aliate și care s-au soldat cu uciderea civililor și utilizarea spitalelor și școlilor de către aceste grupuri ca baze de pregătire a atacurilor; |
| --- | --- |

8.

| 9. | condamnă atacurile nediferențiate cu rachete asupra orașelor din Arabia Saudită, în special asupra principalului aeroport internațional civil din Riad, aeroportul internațional King Khaled, din 4 noiembrie 2017, de către forțele Houthi/Saleh; |
| --- | --- |

9.

| 10. | îndeamnă toate părțile să permită accesul jurnaliștilor în țară, inclusiv în toate teritoriile și dincolo de liniile frontului din țară; constată că blocarea de către Yemen a accesului jurnaliștilor în țară este cauza lipsei de acoperire a crizei, fapt care îngreunează eforturile lucrătorilor umanitari de a atrage atenția comunității internaționale și a donatorilor asupra situației devastatoare; salută recenta eliberare a jurnaliștilor Yahya Abdulraqeeb al-Jubeihi, Abed al-Mahziri și Kamel al-Khozani și solicită eliberarea imediată și necondiționată a tuturor jurnaliștilor aflați încă în închisoare; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită toate părțile să respecte dreptul internațional umanitar și dreptul internațional al drepturilor omului, să asigure protecția civililor și să se abțină de la a viza în mod direct infrastructurile civile, în special infrastructurile medicale și sistemele de aprovizionare cu apă; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reamintește că atacurile deliberate împotriva populației civile și a infrastructurii civile, inclusiv a spitalelor și a personalului medical, reprezintă o gravă încălcare a dreptului internațional umanitar; îndeamnă comunitatea internațională să dispună urmărirea penală internațională a celor răspunzători de încălcările dreptului internațional săvârșite în Yemen; sprijină întru totul, în această privință, decizia Consiliului ONU pentru Drepturile Omului de a efectua o anchetă cuprinzătoare cu privire la crimele comise în conflictul din Yemen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | sprijină pe deplin eforturile depuse de statele membre ale UE și de țările terțe de a institui mecanisme internaționale pentru a colecta probe și a-i trage la răspundere pe cei vinovați de încălcări grave ale drepturilor omului și încălcări ale dreptului internațional umanitar; subliniază că asigurarea tragerii la răspundere a celor vinovați de încălcări este esențială pentru soluționarea pe termen lung a conflictului; salută, în acest sens, înființarea unui grup al ONU de experți internaționali și regionali eminenți cu mandatul de a monitoriza situația drepturilor omului în Yemen și de a prezenta rapoarte în acest sens, precum și de a realiza o examinare cuprinzătoare a tuturor presupuselor încălcări și abuzuri la adresa drepturilor internaționale ale omului și a altor domenii relevante și aplicabile ale dreptului internațional, comise de toate părțile implicate în conflict începând cu martie 2015; regretă că eforturile de lansare a unei anchete independente au fost blocate; |
| --- | --- |

13.

| 14. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la faptul că instabilitatea din Yemen a fost exploatată de organizațiile teroriste și extremiste, cum ar fi ISIS/Daesh și AQAP; îndeamnă guvernul Yemenului să își asume responsabilitățile în combaterea ISIS/Daesh și AQAP; subliniază că este nevoie ca toate părțile implicate în conflict să ia măsuri ferme împotriva acestor grupări, ale căror activități reprezintă o amenințare serioasă pentru negocierea unui acord și pentru securitatea din regiune și din afara acesteia; afirmă angajamentul UE de a se opune grupărilor extremiste și ideologiilor lor și subliniază necesitatea ca părțile din regiune să facă același lucru; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Consiliul să promoveze în mod real respectarea dreptului internațional umanitar, conform orientărilor UE aplicabile; subliniază mai ales că se impune stricta aplicare de către toate statele membre ale UE a normelor prevăzute în Poziția comună 2008/944/PESC; reamintește, în această privință, rezoluția sa din 25 februarie 2016 referitoare la situația umanitară din Yemen, în care VP/ÎR este invitat să lanseze o inițiativă care să vizeze impunerea de către UE a unui embargo asupra armelor împotriva Arabiei Saudite, având în vedere acuzațiile grave de încălcare de către Arabia Saudită a dreptului internațional umanitar în Yemen și faptul că autorizarea în continuare a vânzărilor de arme către Arabia Saudită ar încălca, prin urmare, Poziția comună 2008/944/PESC; |
| --- | --- |

15.

| 16. | susține apelul UE prin care aceasta solicită tuturor părților implicate în conflict să ia toate măsurile necesare pentru a preveni toate formele de violență și a răspunde acestora, inclusiv violența sexuală și bazată pe gen în situațiile de conflict armat; condamnă în mod ferm încălcările drepturilor copilului și își exprimă preocuparea cu privire la accesul limitat al copiilor la îngrijirile medicale de bază și la educație; condamnă recrutarea și folosirea copiilor-soldați în cadrul ostilităților, de către forțele guvernamentale sau de către grupuri armate ale opoziției; |
| --- | --- |

16.

| 17. | salută angajamentele asumate în cadrul evenimentului la nivel înalt al donatorilor pentru criza umanitară din Yemen și subliniază necesitatea unor acțiuni umanitare coordonate sub egida ONU, pentru a ușura suferința populației yemenite; solicită mobilizarea imediată a fondurilor angajate pentru Yemen și finanțarea integrală a Planului ONU de răspuns umanitar pentru Yemen pe 2017; |
| --- | --- |

17.

| 18. | salută faptul că UE și statele sale membre sunt pregătite să își intensifice asistența umanitară pentru populația din întreaga țară, pentru a răspunde nevoilor în creștere și pentru a-și mobiliza asistența pentru dezvoltare în vederea finanțării unor proiecte în sectoarele esențiale; |
| --- | --- |

18.

| 19. | sprijină ferm activitatea secretarului general adjunct pentru probleme umanitare și coordonator al ajutorului de urgență al ONU, Mark Lowcock, și a predecesorului său, Stephen O’Brien, în scopul ușurării suferinței populației yemenite; |
| --- | --- |

19.

| 20. | solicită UE și statelor sale membre ca, pe lângă eforturile umanitare și politice pe care le depun, să sprijine acțiunile de consolidare a păcii și de reziliență, inclusiv prin sprijinirea actorilor societății civile și a structurilor economice și de guvernanță de la nivel local, pentru a asigura restabilirea rapidă a serviciilor de bază și a infrastructurii, a stimula economia locală și a promova pacea și coeziunea socială; |
| --- | --- |

20.

| 21. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite, Secretarului General al Consiliului de Cooperare al Golfului, Secretarului General al Ligii Statelor Arabe și guvernului Republicii Yemen. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0273.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0066.

(3)  JO C 265, 11.8.2017, p. 93.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0201.

(5)  JO C 285, 29.8.2017, p. 110.

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/110 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/110

---

P8_TA(2017)0474

Implementarea Strategiei europene pentru persoanele cu dizabilități

Rezoluţia Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la implementarea Strategiei europene pentru persoanele cu dizabilități (2017/2127(INI))

(2018/C 356/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 2, 9, 10, 19, 168 și articolul 216 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și articolele 2 și 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2, 9, 10, 19, 168 și articolul 216 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și articolele 2 și 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere articolele 3, 15, 21, 23, 25 și 26 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 3, 15, 21, 23, 25 și 26 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități (CDPD) și intrarea sa în vigoare în UE la 21 ianuarie 2011, în conformitate cu Decizia 2010/48/CE a Consiliului din 26 noiembrie 2009 privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități (CDPD) și intrarea sa în vigoare în UE la 21 ianuarie 2011, în conformitate cu Decizia 2010/48/CE a Consiliului din 26 noiembrie 2009 privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități (1),

| — | având în vedere Codul de conduită dintre Consiliu, statele membre și Comisie de stabilire a modalităților interne de punere în aplicare de către Uniunea Europeană și reprezentare a acesteia în privința Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități, |
| --- | --- |

—

având în vedere Codul de conduită dintre Consiliu, statele membre și Comisie de stabilire a modalităților interne de punere în aplicare de către Uniunea Europeană și reprezentare a acesteia în privința Convenției Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități,

| — | având în vedere observațiile finale ale Comitetului ONU pentru drepturile persoanelor cu dizabilități din 2 octombrie 2015 referitoare la raportul inițial al Uniunii Europene (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere observațiile finale ale Comitetului ONU pentru drepturile persoanelor cu dizabilități din 2 octombrie 2015 referitoare la raportul inițial al Uniunii Europene (2),

| — | având în vedere Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (Seria Tratate Europene nr. 5, 1950) și protocoalele la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale (Seria Tratate Europene nr. 5, 1950) și protocoalele la aceasta,

| — | având în vedere Carta socială europeană (STE nr. 35, 1961, revizuită în 1996, STE nr. 163), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta socială europeană (STE nr. 35, 1961, revizuită în 1996, STE nr. 163),

| — | având în vedere Recomandarea Consiliului Europei Rec(2002)5 a Comitetului de Miniștri către statele membre privind protecția femeilor împotriva violenței, precum și Recomandarea CM/Rec(2007)17 privind standardele și mecanismele pentru egalitatea de gen, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea Consiliului Europei Rec(2002)5 a Comitetului de Miniștri către statele membre privind protecția femeilor împotriva violenței, precum și Recomandarea CM/Rec(2007)17 privind standardele și mecanismele pentru egalitatea de gen,

| — | având în vedere Convenția ONU privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW) din 18 decembrie 1979 și Protocolul opțional la aceasta din 6 octombrie 1999, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW) din 18 decembrie 1979 și Protocolul opțional la aceasta din 6 octombrie 1999,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale, precum și Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, Convenția pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale, precum și Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice,

| — | având în vedere Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2014/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind achizițiile publice și de abrogare a Directivei 2004/18/CE (3),

| — | având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (4),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 2 decembrie 2015 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de apropiere a actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre în ceea ce privește cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor (COM(2015)0615), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 2 decembrie 2015 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de apropiere a actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre în ceea ce privește cerințele de accesibilitate aplicabile produselor și serviciilor (COM(2015)0615),

| — | având în vedere declarația comună a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, a Parlamentului European și a Comisiei Europene referitoare la noul consens european privind dezvoltarea „Lumea noastră, demnitatea noastră, viitorul nostru”, precum și angajamentul acesteia de a lua în considerare nevoile specifice ale persoanelor cu dizabilități în cooperarea pentru dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, a Parlamentului European și a Comisiei Europene referitoare la noul consens european privind dezvoltarea „Lumea noastră, demnitatea noastră, viitorul nostru”, precum și angajamentul acesteia de a lua în considerare nevoile specifice ale persoanelor cu dizabilități în cooperarea pentru dezvoltare,

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 2 februarie 2017 intitulat „Raport intermediar privind punerea în aplicare a Strategiei europene 2010-2020 pentru persoanele cu dizabilități” (SWD(2017)0029), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 2 februarie 2017 intitulat „Raport intermediar privind punerea în aplicare a Strategiei europene 2010-2020 pentru persoanele cu dizabilități” (SWD(2017)0029),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 noiembrie 2010 intitulată „Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu dizabilități: un angajament reînnoit pentru o Europă fără bariere” (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 noiembrie 2010 intitulată „Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu dizabilități: un angajament reînnoit pentru o Europă fără bariere” (COM(2010)0636),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 2016 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană în 2015 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 2016 referitoare la situația drepturilor fundamentale în Uniunea Europeană în 2015 (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 septembrie 2016 referitoare la aplicarea Directivei 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă („Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă”) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 septembrie 2016 referitoare la aplicarea Directivei 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă („Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă”) (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2016 referitoare la punerea în aplicare a Convenției Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități, îndeosebi a observațiilor finale ale Comitetului UNCRPD (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2016 referitoare la punerea în aplicare a Convenției Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități, îndeosebi a observațiilor finale ale Comitetului UNCRPD (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2015 referitoare la lista de probleme adoptată de Comitetul Organizației Națiunilor Unite pentru drepturile persoanelor cu dizabilități în legătură cu raportul inițial al Uniunii Europene (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2015 referitoare la lista de probleme adoptată de Comitetul Organizației Națiunilor Unite pentru drepturile persoanelor cu dizabilități în legătură cu raportul inițial al Uniunii Europene (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la mobilitatea și incluziunea persoanelor cu dizabilități în Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu dizabilități (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2011 referitoare la mobilitatea și incluziunea persoanelor cu dizabilități în Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu dizabilități (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 mai 2009 referitoare la incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 mai 2009 referitoare la incluziunea activă a persoanelor excluse de pe piața muncii (10),

| — | având în vedere prezentarea Serviciului de Cercetare al Parlamentului European intitulată „Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu dizabilități”, |
| --- | --- |

—

având în vedere prezentarea Serviciului de Cercetare al Parlamentului European intitulată „Strategia europeană 2010-2020 pentru persoanele cu dizabilități”,

| — | având în vedere studiul realizat de Direcția Generală Politici Interne ale Uniunii din cadrul Parlamentului, intitulat „Discriminarea generată de intersecția dintre gen și dizabilități”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul realizat de Direcția Generală Politici Interne ale Uniunii din cadrul Parlamentului, intitulat „Discriminarea generată de intersecția dintre gen și dizabilități”,

| — | având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă,

| — | având în vedere Raportul anual pe 2016 privind activitățile Ombudsmanului European, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual pe 2016 privind activitățile Ombudsmanului European,

| — | având în vedere rapoartele pe 2016 și 2017 privind drepturile fundamentale ale Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele pe 2016 și 2017 privind drepturile fundamentale ale Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere rapoartele tematice ale Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele tematice ale Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere statisticile Eurostat pe 2014 privind persoanele cu dizabilități (accesul la piața forței de muncă, accesul la educație și formare, precum și sărăcia și inegalitățile în materie de venituri), |
| --- | --- |

—

având în vedere statisticile Eurostat pe 2014 privind persoanele cu dizabilități (accesul la piața forței de muncă, accesul la educație și formare, precum și sărăcia și inegalitățile în materie de venituri),

| — | având în vedere concluziile Consiliului privind „Răspunsul UE la Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă – un viitor durabil al Europei” publicat la 20 iunie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului privind „Răspunsul UE la Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă – un viitor durabil al Europei” publicat la 20 iunie 2017,

| — | având în vedere Cadrul european de calitate pe bază voluntară pentru serviciile sociale (SPC/2010/10/8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul european de calitate pe bază voluntară pentru serviciile sociale (SPC/2010/10/8),

| — | având în vedere noua Agendă de dezvoltare urbană (A/RES/71/256), |
| --- | --- |

—

având în vedere noua Agendă de dezvoltare urbană (A/RES/71/256),

| — | având în vedere Cadrul de la Sendai pentru reducerea riscului de dezastre, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul de la Sendai pentru reducerea riscului de dezastre,

| — | având în vedere concluziile Consiliului privind Planul de acțiune pentru egalitatea de gen 2016-2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului privind Planul de acțiune pentru egalitatea de gen 2016-2020,

| — | având în vedere Planul de acțiune privind drepturile omului și democrația (2015-2019), |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune privind drepturile omului și democrația (2015-2019),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizele Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și Comisia pentru cultură și educație, precum și poziția sub formă de amendamente a Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și avizul Comisiei pentru petiții (A8-0339/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și avizele Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și Comisia pentru cultură și educație, precum și poziția sub formă de amendamente a Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen și avizul Comisiei pentru petiții (A8-0339/2017),

| A. | întrucât, în calitate de cetățeni cu drepturi depline (11), toate persoanele cu dizabilități au drepturi egale în toate domeniile vieții și au dreptul la demnitate inalienabilă, tratament egal, viață independentă, autonomie și participare deplină în societate; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în calitate de cetățeni cu drepturi depline (11), toate persoanele cu dizabilități au drepturi egale în toate domeniile vieții și au dreptul la demnitate inalienabilă, tratament egal, viață independentă, autonomie și participare deplină în societate;

| B. | întrucât se estimează că există 80 de milioane de persoane cu dizabilități în Uniunea Europeană, din care 46 de milioane sunt femei; |
| --- | --- |

B.

întrucât se estimează că există 80 de milioane de persoane cu dizabilități în Uniunea Europeană, din care 46 de milioane sunt femei;

| C. | întrucât TFUE impune Uniunii să combată discriminarea pe motiv de dizabilități în definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor sale (articolul 10) și îi conferă puterea de a adopta acte legislative în vederea combaterii acestui tip de discriminare (articolul 19); |
| --- | --- |

C.

întrucât TFUE impune Uniunii să combată discriminarea pe motiv de dizabilități în definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor sale (articolul 10) și îi conferă puterea de a adopta acte legislative în vederea combaterii acestui tip de discriminare (articolul 19);

| D. | întrucât articolele 21 și 26 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene interzic explicit discriminarea pe criterii de dizabilități și prevăd participarea egală a persoanelor cu dizabilități în societate; |
| --- | --- |

D.

întrucât articolele 21 și 26 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene interzic explicit discriminarea pe criterii de dizabilități și prevăd participarea egală a persoanelor cu dizabilități în societate;

| E. | întrucât CDPD este primul tratat internațional privind drepturile omului care a fost ratificat de către UE, semnat de toate cele 28 de state membre UE și ratificat de 27; întrucât UE este cel mai mare donator de ajutor pentru dezvoltare și unul dintre cei mai influenți actori la nivel internațional; |
| --- | --- |

E.

întrucât CDPD este primul tratat internațional privind drepturile omului care a fost ratificat de către UE, semnat de toate cele 28 de state membre UE și ratificat de 27; întrucât UE este cel mai mare donator de ajutor pentru dezvoltare și unul dintre cei mai influenți actori la nivel internațional;

| F. | întrucât UE se angajează să realizeze Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă și Obiectivele de Dezvoltare Sustenabilă (ODS) în cadrul UE și al cooperării pentru dezvoltare cu țările partenere; |
| --- | --- |

F.

întrucât UE se angajează să realizeze Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă și Obiectivele de Dezvoltare Sustenabilă (ODS) în cadrul UE și al cooperării pentru dezvoltare cu țările partenere;

| G. | întrucât CDPD stabilește că persoanele cu dizabilități includ persoanele care au incapacități fizice, mentale, intelectuale sau senzoriale pe termen lung, care, în interacțiune cu diferite bariere, pot împiedica participarea lor totală și efectivă la viața socială, în condiții de egalitate cu ceilalți; întrucât articolul 9 din CDPD a ONU are o importanță deosebită în această privință; |
| --- | --- |

G.

întrucât CDPD stabilește că persoanele cu dizabilități includ persoanele care au incapacități fizice, mentale, intelectuale sau senzoriale pe termen lung, care, în interacțiune cu diferite bariere, pot împiedica participarea lor totală și efectivă la viața socială, în condiții de egalitate cu ceilalți; întrucât articolul 9 din CDPD a ONU are o importanță deosebită în această privință;

| H. | întrucât jurisprudența Curții de Justiție confirmă că CDPD are caracter obligatoriu pentru UE și statele sale membre atunci când pun în aplicare dreptul Uniunii, deoarece este un instrument din legislația secundară (12); întrucât este imperativ să se aplice legislația și instrumentele de politică existente la nivelul UE în vederea punerii în aplicare depline a CDPD; |
| --- | --- |

H.

întrucât jurisprudența Curții de Justiție confirmă că CDPD are caracter obligatoriu pentru UE și statele sale membre atunci când pun în aplicare dreptul Uniunii, deoarece este un instrument din legislația secundară (12); întrucât este imperativ să se aplice legislația și instrumentele de politică existente la nivelul UE în vederea punerii în aplicare depline a CDPD;

| I. | întrucât persoanele cu dizabilități reprezintă un grup eterogen și întrucât femeile, copiii, persoanele în vârstă și persoanele cu nevoi complexe de asistență sau cu dizabilități temporare ori invizibile se confruntă cu obstacole suplimentare și cu multiple forme de discriminare; |
| --- | --- |

I.

întrucât persoanele cu dizabilități reprezintă un grup eterogen și întrucât femeile, copiii, persoanele în vârstă și persoanele cu nevoi complexe de asistență sau cu dizabilități temporare ori invizibile se confruntă cu obstacole suplimentare și cu multiple forme de discriminare;

| J. | întrucât persoanele cu dizabilități au cheltuieli în plus, venituri mai reduse și o rată mai ridicată a șomajului; întrucât prestațiile legate de dizabilități ar trebui considerate un sprijin de stat, care urmărește să ajute aceste persoane să depășească obstacolele, pentru a participa pe deplin în societate, inclusiv prin ocuparea unui loc de muncă; |
| --- | --- |

J.

întrucât persoanele cu dizabilități au cheltuieli în plus, venituri mai reduse și o rată mai ridicată a șomajului; întrucât prestațiile legate de dizabilități ar trebui considerate un sprijin de stat, care urmărește să ajute aceste persoane să depășească obstacolele, pentru a participa pe deplin în societate, inclusiv prin ocuparea unui loc de muncă;

| K. | întrucât copiii cu dizabilități au dreptul să locuiască cu familiile lor sau într-un mediu familial care să corespundă interesului lor superior; întrucât membrii acestor familii sunt adesea obligați să-și reducă sau să-și înceteze activitatea profesională pentru a-i îngriji pe cei cu dizabilități; |
| --- | --- |

K.

întrucât copiii cu dizabilități au dreptul să locuiască cu familiile lor sau într-un mediu familial care să corespundă interesului lor superior; întrucât membrii acestor familii sunt adesea obligați să-și reducă sau să-și înceteze activitatea profesională pentru a-i îngriji pe cei cu dizabilități;

| L. | întrucât principiile CDPD depășesc cu mult cadrul discriminării, deschizând calea pentru ca toate persoanele cu dizabilități și familiile lor să beneficieze în totalitate de drepturile omului, într-o societate favorabilă incluziunii; |
| --- | --- |

L.

întrucât principiile CDPD depășesc cu mult cadrul discriminării, deschizând calea pentru ca toate persoanele cu dizabilități și familiile lor să beneficieze în totalitate de drepturile omului, într-o societate favorabilă incluziunii;

| M. | întrucât încă există documente legislative noi sau revizuite care nu conțin nicio referire la CDPD și la accesibilitate; întrucât accesibilitatea este o condiție necesară pentru participare; întrucât UE, ca parte la CDPD, are obligația de a asigura implicarea puternică și participarea activă a persoanelor cu dizabilități și a organizațiilor ce le reprezintă la elaborarea și aplicarea legislației și a politicilor, respectând totodată diversitatea concepțiilor asupra dizabilității; |
| --- | --- |

M.

întrucât încă există documente legislative noi sau revizuite care nu conțin nicio referire la CDPD și la accesibilitate; întrucât accesibilitatea este o condiție necesară pentru participare; întrucât UE, ca parte la CDPD, are obligația de a asigura implicarea puternică și participarea activă a persoanelor cu dizabilități și a organizațiilor ce le reprezintă la elaborarea și aplicarea legislației și a politicilor, respectând totodată diversitatea concepțiilor asupra dizabilității;

| N. | întrucât stereotipurile, ideile false și prejudecățile sunt printre cauzele profunde ale discriminării, inclusiv ale celei multiple, ale stigmatizării și ale inegalității; |
| --- | --- |

N.

întrucât stereotipurile, ideile false și prejudecățile sunt printre cauzele profunde ale discriminării, inclusiv ale celei multiple, ale stigmatizării și ale inegalității;

| O. | întrucât persoanele cu dizabilități suferă deseori de lipsă de sprijin, de protecție, de comunicarea și de informare cu privire la serviciile și drepturile de asistență medicală, la protecția împotriva violenței, la îngrijirea copilului și au acces limitat sau nu au acces deloc la aceste servicii și informații; întrucât serviciile de sănătate ar trebui să fie instruite cu privire la nevoile specifice ale persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

O.

întrucât persoanele cu dizabilități suferă deseori de lipsă de sprijin, de protecție, de comunicarea și de informare cu privire la serviciile și drepturile de asistență medicală, la protecția împotriva violenței, la îngrijirea copilului și au acces limitat sau nu au acces deloc la aceste servicii și informații; întrucât serviciile de sănătate ar trebui să fie instruite cu privire la nevoile specifice ale persoanelor cu dizabilități;

| P. | întrucât o parte considerabilă a celor 4 milioane de persoane care se confruntă în fiecare an cu lipsa unui adăpost sunt persoane cu dizabilități, fiind în mare parte trecute cu vederea ca grup țintă al CDPD și al Strategiei UE pentru persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

P.

întrucât o parte considerabilă a celor 4 milioane de persoane care se confruntă în fiecare an cu lipsa unui adăpost sunt persoane cu dizabilități, fiind în mare parte trecute cu vederea ca grup țintă al CDPD și al Strategiei UE pentru persoanele cu dizabilități;

| Q. | întrucât, în pofida a numeroase convenții internaționale, strategii și legislații naționale și ale UE, persoanele cu dizabilități nu sunt încă pe deplin implicate în societate și nu beneficiază în totalitate de drepturile lor; întrucât persoanele cu dizabilități pot participa numai dacă sunt incluse în viața politică și publică, unde sunt deseori subreprezentate, în conformitate cu articolul 29 din CDPD a ONU; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în pofida a numeroase convenții internaționale, strategii și legislații naționale și ale UE, persoanele cu dizabilități nu sunt încă pe deplin implicate în societate și nu beneficiază în totalitate de drepturile lor; întrucât persoanele cu dizabilități pot participa numai dacă sunt incluse în viața politică și publică, unde sunt deseori subreprezentate, în conformitate cu articolul 29 din CDPD a ONU;

| R. | întrucât raportul intermediar al Comisiei arată că există o întârziere evidentă în respectarea obligațiilor care decurg din CDPD, atât la nivelul UE, cât și al statelor membre; întrucât există în continuare provocări și lacune în cadrul strategiei și este necesară o perspectivă pe termen lung pentru alinierea politicilor, actelor legislative și programelor UE cu CDPD; |
| --- | --- |

R.

întrucât raportul intermediar al Comisiei arată că există o întârziere evidentă în respectarea obligațiilor care decurg din CDPD, atât la nivelul UE, cât și al statelor membre; întrucât există în continuare provocări și lacune în cadrul strategiei și este necesară o perspectivă pe termen lung pentru alinierea politicilor, actelor legislative și programelor UE cu CDPD;

| S. | întrucât modelul de viață autonomă, evidențiat în CDPD a ONU, garantează un grad maxim de accesibilitate; întrucât accesul la alte servicii, cum ar fi un transport accesibil sau activitățile culturale și de agrement reprezintă o componentă a calității vieții și pot contribui la integrarea persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

S.

întrucât modelul de viață autonomă, evidențiat în CDPD a ONU, garantează un grad maxim de accesibilitate; întrucât accesul la alte servicii, cum ar fi un transport accesibil sau activitățile culturale și de agrement reprezintă o componentă a calității vieții și pot contribui la integrarea persoanelor cu dizabilități;

| T. | întrucât accesul incluziv și activ la piața forței de muncă este esențial, fiind unul dintre mijloacele principale de promovare a autonomiei persoanelor cu dizabilități; întrucât accesul pe piața forței de muncă este de 58,5 %, comparativ cu 80,5 % în cazul persoanelor fără dizabilități, anumite grupuri confruntându-se cu discriminări suplimentare în funcție de tipul de dizabilități; întrucât economia socială oferă numeroase oportunități de angajare pentru persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

T.

întrucât accesul incluziv și activ la piața forței de muncă este esențial, fiind unul dintre mijloacele principale de promovare a autonomiei persoanelor cu dizabilități; întrucât accesul pe piața forței de muncă este de 58,5 %, comparativ cu 80,5 % în cazul persoanelor fără dizabilități, anumite grupuri confruntându-se cu discriminări suplimentare în funcție de tipul de dizabilități; întrucât economia socială oferă numeroase oportunități de angajare pentru persoanele cu dizabilități;

| U. | întrucât orientările mai stricte la nivel european și resursele adecvate, precum și formarea în materie de dizabilități ar putea consolida eficacitatea și independența organismelor de promovare a egalității la nivel național; |
| --- | --- |

U.

întrucât orientările mai stricte la nivel european și resursele adecvate, precum și formarea în materie de dizabilități ar putea consolida eficacitatea și independența organismelor de promovare a egalității la nivel național;

| V. | întrucât una dintre cele patru priorități stabilite de Comisie, ca urmare a Declarației de la Paris privind promovarea prin educație a spiritului cetățenesc și a valorilor comune ale libertății, toleranței și nediscriminării, constă în „a promova educația tinerilor și a copiilor defavorizați prin asigurarea faptului că sistemele noastre de educație și formare răspund nevoilor acestora”; |
| --- | --- |

V.

întrucât una dintre cele patru priorități stabilite de Comisie, ca urmare a Declarației de la Paris privind promovarea prin educație a spiritului cetățenesc și a valorilor comune ale libertății, toleranței și nediscriminării, constă în „a promova educația tinerilor și a copiilor defavorizați prin asigurarea faptului că sistemele noastre de educație și formare răspund nevoilor acestora”;

| W. | întrucât costul total al ținerii persoanelor cu dizabilități în afara pieței forței de muncă este mai ridicat decât în cazul în care ar primi un loc de muncă; întrucât acest lucru este valabil mai ales pentru persoanele cu nevoi multiple de sprijin, în cazul în care membrii familiei ar putea fi nevoiți să devină îngrijitori; |
| --- | --- |

W.

întrucât costul total al ținerii persoanelor cu dizabilități în afara pieței forței de muncă este mai ridicat decât în cazul în care ar primi un loc de muncă; întrucât acest lucru este valabil mai ales pentru persoanele cu nevoi multiple de sprijin, în cazul în care membrii familiei ar putea fi nevoiți să devină îngrijitori;

| X. | întrucât numărul persoanelor cu dizabilități care ocupă un loc de muncă poate fi mai mic decât indică datele, având în vedere că multe dintre acestea se încadrează în categoria persoanelor „care nu pot fi încadrate în muncă” sau lucrează într-un sector protejat ori în medii mai protejate și nu au statutul de angajat și, prin urmare, nu apar în datele și statisticile oficiale; |
| --- | --- |

X.

întrucât numărul persoanelor cu dizabilități care ocupă un loc de muncă poate fi mai mic decât indică datele, având în vedere că multe dintre acestea se încadrează în categoria persoanelor „care nu pot fi încadrate în muncă” sau lucrează într-un sector protejat ori în medii mai protejate și nu au statutul de angajat și, prin urmare, nu apar în datele și statisticile oficiale;

| Y. | întrucât angajatorii trebuie să fie sprijiniți și încurajați, pentru a garanta că persoanele cu dizabilități sunt integrate în permanență, de la educație și până la angajare; întrucât, în acest sens, o creștere a nivelului de conștientizare din partea angajatorilor reprezintă o modalitate de combatere a discriminării la angajarea persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

Y.

întrucât angajatorii trebuie să fie sprijiniți și încurajați, pentru a garanta că persoanele cu dizabilități sunt integrate în permanență, de la educație și până la angajare; întrucât, în acest sens, o creștere a nivelului de conștientizare din partea angajatorilor reprezintă o modalitate de combatere a discriminării la angajarea persoanelor cu dizabilități;

| Z. | întrucât luarea unor măsuri la locul de muncă este esențială pentru promovarea sănătății mintale și prevenirea problemelor de sănătate mintală și a dizabilităților psihosociale; |
| --- | --- |

Z.

întrucât luarea unor măsuri la locul de muncă este esențială pentru promovarea sănătății mintale și prevenirea problemelor de sănătate mintală și a dizabilităților psihosociale;

| AA. | întrucât UE este cel mai mare furnizor de ajutor pentru dezvoltare și are un rol de lider în programele incluzive pentru persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

AA.

întrucât UE este cel mai mare furnizor de ajutor pentru dezvoltare și are un rol de lider în programele incluzive pentru persoanele cu dizabilități;

| AB. | întrucât discriminarea la angajare nu este o problemă izolată; întrucât discriminarea în domeniul educației, al formării profesionale și al locuințelor, precum și lipsa accesului la transport echivalează cu o discriminare în ceea ce privește ocuparea unui loc de muncă; |
| --- | --- |

AB.

întrucât discriminarea la angajare nu este o problemă izolată; întrucât discriminarea în domeniul educației, al formării profesionale și al locuințelor, precum și lipsa accesului la transport echivalează cu o discriminare în ceea ce privește ocuparea unui loc de muncă;

| AC. | întrucât 75 % dintre persoanele cu dizabilități grave nu au posibilitatea de a participa complet pe piața europeană a muncii; întrucât subocuparea și șomajul pot fi o problemă, în special pentru persoanele cu tulburări din spectrul autismului sau surde ori cu deficiențe de auz, precum și pentru nevăzători sau pentru persoanele cu surdocecitate; |
| --- | --- |

AC.

întrucât 75 % dintre persoanele cu dizabilități grave nu au posibilitatea de a participa complet pe piața europeană a muncii; întrucât subocuparea și șomajul pot fi o problemă, în special pentru persoanele cu tulburări din spectrul autismului sau surde ori cu deficiențe de auz, precum și pentru nevăzători sau pentru persoanele cu surdocecitate;

| AD. | întrucât ODS și pilonul drepturilor sociale ar putea fi potențiale vehicule pentru implementarea CDPD; |
| --- | --- |

AD.

întrucât ODS și pilonul drepturilor sociale ar putea fi potențiale vehicule pentru implementarea CDPD;

| AE. | întrucât lipsa capacității juridice constituie un obstacol semnificativ în calea exercitării dreptului de vot, inclusiv la alegerile europene; |
| --- | --- |

AE.

întrucât lipsa capacității juridice constituie un obstacol semnificativ în calea exercitării dreptului de vot, inclusiv la alegerile europene;

| AF. | întrucât 34 % dintre femeile care au o problemă de sănătate sau dizabilități au fost supuse violenței fizice sau sexuale de către partener; |
| --- | --- |

AF.

întrucât 34 % dintre femeile care au o problemă de sănătate sau dizabilități au fost supuse violenței fizice sau sexuale de către partener;

| AG. | întrucât articolul 168 alineatul (7) din TFUE conferă statelor membre responsabilitatea de a-și defini politicile de sănătate și de a oferi servicii, ceea ce indică importanța vitală a consultării și dialogului cu statele membre pentru reușita Strategiei europene pentru persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

AG.

întrucât articolul 168 alineatul (7) din TFUE conferă statelor membre responsabilitatea de a-și defini politicile de sănătate și de a oferi servicii, ceea ce indică importanța vitală a consultării și dialogului cu statele membre pentru reușita Strategiei europene pentru persoanele cu dizabilități;

| AH. | întrucât articolul 25 din CDPD a ONU consolidează dreptul persoanelor cu dizabilități de a se bucura de o stare optimă de sănătate, fără discriminare; |
| --- | --- |

AH.

întrucât articolul 25 din CDPD a ONU consolidează dreptul persoanelor cu dizabilități de a se bucura de o stare optimă de sănătate, fără discriminare;

| AI. | întrucât persoanele cu dizabilități sunt deosebit de vulnerabile în fața deficiențelor serviciilor de asistență medicală, sunt mai susceptibile să adopte comportamente cu risc pentru sănătate și prezintă o rată mai ridicată a deceselor premature, |
| --- | --- |

AI.

întrucât persoanele cu dizabilități sunt deosebit de vulnerabile în fața deficiențelor serviciilor de asistență medicală, sunt mai susceptibile să adopte comportamente cu risc pentru sănătate și prezintă o rată mai ridicată a deceselor premature,

Domeniile principale de acțiune

Accesibilitatea

| 1. | recunoaște importanța unei definiții și a unei aplicări holistice a accesibilității și a valorii sale, aceasta fiind fundamentală pentru ca persoanele cu dizabilități să beneficieze de șanse egale și de o reală incluziune și participare socială, astfel cum este recunoscut în CDPD a ONU și în conformitate cu Observația generală nr. 2 din această convenție, ținând seama de diversitatea nevoilor persoanelor cu dizabilități și promovând acordarea unei importanțe din ce în ce mai mari proiectării universale ca principiu al UE; |
| --- | --- |

1.

| 2. | îi reamintește Comisiei obligația de a integra aspectele legate de dizabilități și de a încuraja și promova accesibilitatea în toate domeniile de politică și recomandă crearea unor unități cu expertiză în materie de accesibilitate în cadrul ierarhiei Comisiei, care să verifice îndeplinirea acestei obligații; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Comisia să stabilească cerințe obligatorii privind accesibilitatea spațiilor publice și, în special, a mediului construit; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită statele membre să pună în aplicare pe deplin întreaga legislație în materie de accesibilitate și să o monitorizeze în mod continuu, inclusiv Directiva privind serviciile mass-media audiovizuale, pachetul privind telecomunicațiile și Directiva privind accesibilitatea site-urilor web, precum și reglementările relevante privind transporturile și drepturile pasagerilor; solicită UE, în acest context, să coordoneze și să monitorizeze implementarea acestora, pe lângă promovarea ratificării CDPD la nivel intern și extern; |
| --- | --- |

4.

| 5. | speră ca colegislatorii UE să adopte fără întârziere Actul european privind accesibilitatea; recomandă, pentru a transpune complet în practică CDPD, ca textul final să prevadă o accesibilitate mai mare a produselor și serviciilor pentru persoanele cu dizabilități și persoanele cu limitări funcționale; subliniază că sunt necesare norme europene privind accesibilitatea spațiilor publice și a mediului construit, precum și privind accesul la toate modurile de transport; |
| --- | --- |

5.

| 6. | este preocupat de faptul că monitorizarea anumitor acte legislative, cum ar fi Directiva privind accesibilitatea site-urilor web (13) sau Regulamentul privind accesibilitatea transportului feroviar (TSI-PRM) (14), se desfășoară sub forma unei autoevaluări de către sectoarele în cauză și statele membre și nu se efectuează de către o entitate independentă; recomandă, prin urmare, Comisiei să-și îmbunătățească evaluarea conformității și ia în calcul posibilitatea dezvoltării legislației privind monitorizarea, astfel încât să se asigure respectarea drepturilor persoanelor cu dizabilități, inclusiv, de exemplu, în aplicarea Regulamentului (CE) nr. 261/2004 (15); |
| --- | --- |

6.

| 7. | reamintește că punerea în aplicare a tuturor obligațiilor privind accesibilitatea necesită o finanțare suficientă la nivel european, național și local; invită UE să asigure că toate programele de finanțare sunt accesibile, că urmează conceptul designului universal și că includ un buget separat pentru accesibilitate; invită statele membre să stimuleze investițiile publice pentru accesul extins al persoanelor cu dizabilități atât la mediul fizic, cât și la cel digital; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită Comisia și statele membre să îmbunătățească accesibilitatea prin sprijinirea dezvoltării TIC și prin susținerea tuturor inițiativelor, inclusiv întreprinderile nou-înființate care activează în domeniul siguranței persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

8.

| 9. | promovează studiul și utilizarea celor mai bune practici legate de viața autonomă în UE; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia și statele membre să ia măsurile necesare pentru ca numărul european unic pentru apeluri de urgență 112 să fie complet accesibil tuturor persoanelor cu orice tip de dizabilități și pentru ca toate aspectele legate de politicile și programele de reducere a riscurilor de dezastre să fie incluzive și accesibile tuturor persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

10.

| 11. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că condiționalitatea ex ante privind achizițiile publice pentru achiziționarea accesibilă înainte de semnarea unui contract de achiziție publică nu este suficient pusă în aplicare la nivel național; recomandă, în acest sens, crearea unui portal, asemănător cu cel al achizițiilor publice ecologice, cu toate orientările privind accesibilitatea; |
| --- | --- |

11.

| 12. | recomandă insistent ca formularul de depunere a plângerilor privind drepturile pasagerilor să devină pe deplin accesibil și ușor de utilizat pentru persoanele cu dizabilități, iar organismelor naționale de aplicare a legii să li se atribuie mai multe responsabilități, la fel de puternice, în ceea ce privește asigurarea respectării acestor norme; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază, în special, că accesibilitatea este unul dintre principiile de bază ale CDPD și o condiție necesară pentru exercitarea altor drepturi consacrate în convenție; subliniază că un număr important de petiții ale cetățenilor europeni se referă la inaccesibilitate și la existența unor obstacole arhitecturale; subliniază faptul că dreptul la accesibilitate, astfel cum este prevăzut la articolul 9 din CDPD, trebuie aplicat în mod extins, astfel încât persoanele cu dizabilități să aibă acces la mediul lor înconjurător, la transport, la facilități și servicii publice, precum și la tehnologiile informației și comunicațiilor; invită insistent Comisia și statele membre să se asigure că accesibilitatea constituie o prioritate majoră și că este mai bine integrată în toate domeniile politicilor pentru persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

13.

| 14. | consideră că Strategia privind piața unică digitală ar trebui implementată astfel încât să se asigure accesul deplin al persoanelor cu dizabilități la toate aspectele acesteia; |
| --- | --- |

14.

Participarea

| 15. | salută proiectul Cardului european pentru dizabilitate; solicită Comisiei, împreună cu statele membre, să includă toate țările într-o viitoare inițiativă pe termen lung, pentru a avea același domeniu de aplicare ca și în cazul tichetului european de parcare și pentru a include accesul la servicii care fac posibilă participarea la viața culturală și turism; |
| --- | --- |

15.

| 16. | își exprimă îngrijorarea cu privire la utilizarea permanentă a modelului medical al dizabilității, care se axează pe diagnosticul medical al persoanelor cu dizabilități, și nu pe obstacolele ambientale cu care se confruntă; invită insistent Comisia să inițieze o revizuire a acestei abordări, în special în domeniul colectării de date; solicită statelor membre să examineze modalități prin care ar putea ajunge la o definiție comună a dizabilității; |
| --- | --- |

16.

| 17. | salută progresele înregistrate în ceea ce privește Tratatul de la Marrakesh; subliniază că Curtea de Justiție a Uniunii Europene, în avizul său din 14 februarie 2017, a afirmat că UE are competența exclusivă de a încheia Tratatul de la Marrakech, deoarece totalitatea obligațiilor acestui tratat intră într-un domeniu deja reglementat în mare măsură de norme comune ale Uniunii; recomandă ca UE și statele membre să stabilească un plan de acțiune pentru a asigura implementarea completă a acestui tratat; solicită UE să nu ratifice opțiunea cu privire la sarcina economică; |
| --- | --- |

17.

| 18. | consideră că fondurile structurale și de investiții europene trebuie, în special în următoarea perioadă de programare, să concorde cu CDPD a ONU, să continue să promoveze dezinstituționalizarea, ca o chestiune prioritară, și trebuie, în plus, să finanțeze servicii de sprijin pentru persoanele cu dizabilități pentru ca acestea să-și poată exercita dreptul de a trăi în mod autonom în comunitate; consideră că Comisia ar trebui să monitorizeze îndeaproape implementarea de către statele membre a condițiilor ex ante privind trecerea de la servicii instituționale la serviciile organizate de colectivitățile locale, care trebuie să fie concrete și să facă obiectul unei evaluări continue și transparente a calității; consideră că propunerile de proiecte finanțate de UE, inclusiv cele din cadrul Fondului european pentru investiții strategice și împrumuturile acordate de Banca Europeană de Investiții, ar trebui să respecte norme de accesibilitate bazate pe concepția proiectării universale; consideră că nu se poate conta doar pe instrumentele financiare pentru a atinge aceste obiective; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază faptul că trebuie asigurat accesul liber la comunicații adaptate în funcție de tipul dizabilităților și subliniază că acest lucru are o importanță vitală pentru participarea civică a persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

19.

| 20. | este preocupat de obstacolele în calea participării cu care se confruntă în întreaga Europă persoanele aflate sub tutelă și cele care trăiesc în instituții și invită Comisia să se asigure că persoanele private de capacitatea lor juridică pot exercita toate drepturile consacrate în tratatele și legislația Uniunii Europene; invită statele membre să promoveze participarea prin accelerarea procesului de dezinstituționalizare și înlocuirea procesului decizional prin substituție cu procesul decizional susținut; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită Comisia, ca parte a rapoartelor sale periodice privind punerea în aplicare a Directivelor 93/109/CE (16) și 94/80/CE (17) ale Consiliului, să includă o evaluare a măsurii în care acestea sunt interpretate în conformitate cu articolul 29 din CDPD; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază faptul că femeile și fetele cu dizabilități suferă o discriminare dublă, care decurge din intersecția genului și a dizabilității și pot fi expuse inclusiv discriminării multiple, care decurge în multe situații din intersecția genului și a dizabilității cu orientarea sexuală, vârsta, religia sau etnia; |
| --- | --- |

22.

| 23. | reafirmă faptul că femeile cu dizabilități sunt adesea dezavantajate mai mult decât bărbații și sunt mai frecvent expuse riscului de sărăcie și excluziune socială; |
| --- | --- |

23.

| 24. | consideră că Institutul European pentru Egalitatea de Gen ar trebui să ofere orientări la nivel european și la nivelul statelor membre în ceea ce privește situația caracteristică femeilor și fetelor cu dizabilități și ar trebui să le apere în mod activ cauza, pentru le asigura drepturi egale și pentru a combate discriminarea; |
| --- | --- |

24.

| 25. | reamintește că combaterea sărăciei și a excluziunii sociale a persoanelor cu dizabilități este strâns legată de crearea unor condiții mai bune pentru membrii de familie care acționează adesea ca îngrijitori neremunerați și nu au statut de angajați; încurajează, prin urmare, statele membre să prezinte strategii naționale pentru susținerea îngrijitorilor fără statut formal, care sunt în majoritate femei din familia persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază faptul că numărul persoanelor în vârstă este în creștere și, conform OMS, prevalența dizabilităților este mai mare în rândul femeilor, care sunt afectate mai mult de acest fenomen, datorită speranței de viață mai mari; subliniază că, în consecință, va exista o creștere proporțională a numărului de femei cu dizabilități; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază valoarea instrumentelor microfinanciare pentru crearea de locuri de muncă și creștere economică; invită statele membre să crească accesibilitatea acestor instrumente pentru femeile cu dizabilități; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că, pentru a asigura persoanelor cu dizabilități o viață independentă, trebuie susținută cercetarea și inovarea în vederea dezvoltării unor produse destinate să ajute persoanele cu dizabilități în activitățile lor de zi cu zi; |
| --- | --- |

28.

Egalitatea

| 29. | subliniază că egalitatea și nediscriminarea sunt elemente centrale ale Strategiei pentru persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

29.

| 30. | solicită Comisiei să abordeze problema dizabilităților în cadrul Angajamentului său strategic pentru egalitatea de gen pentru perioada 2016-2019; |
| --- | --- |

30.

| 31. | regretă profund blocajul prelungit din Consiliul European cu privire la Directiva anti-discriminare și invită statele membre să contribuie la adoptarea Directivei orizontale privind nediscriminarea (18), avansând către o soluție pragmatică și extinzând protecția împotriva discriminării în toate domeniile vieții persoanelor cu dizabilități, inclusiv prin recunoașterea faptului că refuzarea unei amenajări corespunzătoare reprezintă o formă de discriminare și o discriminare multiplă și intersecțională; |
| --- | --- |

31.

| 32. | este îngrijorat de datele existente privind discriminarea și abuzurile la adresa persoanelor cu dizabilități; este în continuare îngrijorat de faptul că există prea multe cazuri nesemnalate, datorită inaccesibilității mecanismelor de reclamații și de raportare, precum și lipsei de încredere și cunoașterii insuficiente a drepturilor; subliniază că trebuie colectate date defalcate pe genuri și recomandă, în acest sens, crearea unei noi metode de colectare a datelor, în special pentru cazurile de refuz la îmbarcare, cât și de refuzare sau indisponibilitate a asistenței; |
| --- | --- |

32.

| 33. | invită statele membre să se asigure că toate organismele naționale de promovare a egalității dispun de un mandat în domeniul dizabilităților, de resurse suficiente și de independența de a oferi victimelor discriminării asistența necesară, precum și că orice extindere a mandatului este însoțită de o creștere a resurselor umane; |
| --- | --- |

33.

| 34. | invită UE și statele membre să finanțeze programe de instruire și să dezvolte modele de bune practici pentru persoanele cu dizabilități, organizațiile acestora, organizațiile sindicale, federațiile patronale, organismele de promovare a egalității, funcționarii publici, cu privire la principiul nediscriminării, incluzând aspectele discriminării multiple și intersecționale și crearea unor amenajări corespunzătoare; |
| --- | --- |

34.

| 35. | solicită UE ca, în cadrul post-Orizont 2020 pentru cercetare și dezvoltare, să creeze programe de cercetare cu privire la principiile egalității; |
| --- | --- |

35.

Ocuparea forței de muncă

| 36. | subliniază că accesul la piața muncii reprezintă o problemă cu caracter general, care impune luarea unor măsuri de susținere, care să conducă la o situație favorabilă atât pentru persoana în cauză, cât și pentru angajator, asigurând incluziunea socială și care să includă proceduri de recrutare accesibile, transport accesibil până la locul de muncă și înapoi, evoluția carierei, formarea continuă, amenajări corespunzătoare și accesibilitatea locului unde se desfășoară munca; invită Comisia Europeană să actualizeze compendiul bunelor practici de susținere a angajării persoanelor cu dizabilități în statele UE și SEE-AELS; |
| --- | --- |

36.

| 37. | încurajează adoptarea unor măsuri de discriminare pozitivă, inclusiv adoptarea unor procente minime de angajare a persoanelor cu dizabilități în sectorul public și în cel privat; |
| --- | --- |

37.

| 38. | regretă că refuzul de a asigura amenajări corespunzătoare nu este considerat o discriminare în cadrul Directivei privind egalitatea de tratament la încadrarea în muncă (19), fapt care a fost criticat de Comisia ONU pentru drepturile persoanelor cu dizabilități; reamintește că Directiva privind egalitatea de tratament la încadrarea în muncă interzice, la primul său articol, orice formă de discriminare pe criterii de dizabilități; |
| --- | --- |

38.

| 39. | invită statele membre să ia măsuri pentru ca prestațiile sociale să nu devină o capcană și să nu constituie un obstacol pentru integrarea pe piața forței de muncă și solicită o separare a prestațiilor legate de dizabilități de ajutorul pentru venit, ținând seama de necesitatea îngrijirilor suplimentare și de alte nevoi ale persoanelor cu dizabilități, permițându-le să aibă o viață demnă și să beneficieze de acces la piața forței de muncă; invită statele membre, în acest sens, să se asigure că prestațiile legate de dizabilități nu pot fi anulate pe motive legate de ocuparea unui loc de muncă; |
| --- | --- |

39.

| 40. | solicită Comisiei să sprijine întreprinderile sociale, în conformitate cu principiile Declarației de la Bratislava și Declarației de la Madrid privind economia socială, pentru că acestea sunt o sursă importantă de oportunități de angajare pentru persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

40.

| 41. | invită statele membre, în concordanță cu CDPD a ONU, să analizeze posibilitățile de a înlătura toate obstacolele de natură juridică care afectează capacitatea de inserție profesională, inclusiv, de exemplu, măsurile care contravin articolului 12 din convenția citată, împiedicând persoanele cu dizabilități să semneze contracte de muncă, să deschidă un cont bancar și să aibă acces la banii lor – excluzându-le astfel financiar – sau clauzele naționale care declară anumite categorii de persoane cu dizabilități ca fiind „incapabile de muncă”; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază importanța reintegrării și a reabilitării efective, precum și a măsurilor de activare și de reținere într-o societate în curs de îmbătrânire, care permit persoanelor să revină sau să rămână la locul de muncă după o boală sau o dizabilitate fizică, mentală sau emoțională; |
| --- | --- |

42.

| 43. | reamintește că împovărarea persoanelor cu dizabilități și a partenerilor acestora cu costul asistenței lor le reduce nu numai veniturile prezente, ci și perspectivele de angajare și veniturile pe care le pot obține la o vârstă înaintată; |
| --- | --- |

43.

| 44. | consideră că măsurile de conciliere a vieții profesionale cu cea privată, inclusiv formulele de lucru flexibile și incluzive cu caracter voluntar, printre care munca inteligentă, munca la distanță și programul de lucru flexibil, ar putea fi benefice pentru persoanele cu dizabilități și pozitive pentru sănătatea mintală, aducând securitate și stabilitate pentru toți; este îngrijorat însă de faptul că mediile digitale de lucru pot crea noi bariere în cazul în care nu sunt accesibile și nu se oferă o amenajare corespunzătoare; |
| --- | --- |

44.

| 45. | invită Comisia să includă în rapoartele sale viitoare practicile pozitive și negative, pentru a le permite angajatorilor să aplice în mod real legislația referitoare la dizabilități; |
| --- | --- |

45.

| 46. | este îngrijorat de faptul că, în unele state membre, persoanele cu dizabilități care lucrează în ateliere protejate nu sunt oficial recunoscute ca lucrători în temeiul legii, sunt plătite mai puțin decât salariul minim și nu au dreptul la aceleași prestații sociale ca lucrătorii obișnuiți; |
| --- | --- |

46.

| 47. | își exprimă îngrijorarea în special în legătură cu tinerii cu dizabilități și cu cei care au fost șomeri pe o perioadă mai lungă de timp; invită statele membre să acționeze în vederea includerii prioritare a tinerilor cu dizabilități pe piața forței de muncă, de exemplu prin crearea unor centre speciale de consiliere în carieră pentru a-i consilia pe studenți și tinerii șomeri cu privire la viitoarea lor carieră, ori în cadrul programului „Garanția pentru tineret”; |
| --- | --- |

47.

| 48. | solicită Comisiei și statelor membre să promoveze în continuare diversitatea ca avantaj economic și să încurajeze cartele diversității care susțin valoarea adăugată a persoanelor cu dizabilități la locul de muncă; |
| --- | --- |

48.

| 49. | invită UE să se asigure că drepturile persoanelor cu dizabilități și ale familiilor lor sunt incluse în pachetul propus privind echilibrul între viața profesională și cea privată; |
| --- | --- |

49.

Educație și formare

| 50. | este preocupat de faptul că numeroși copii cu dizabilități sunt în continuare excluși de la o educație incluzivă de calitate în diferite state membre ale UE, de exemplu ca rezultat al politicilor de segregare, precum și al barierelor arhitecturale, care constituie o formă de discriminare a copiilor și tinerilor cu dizabilități; |
| --- | --- |

50.

| 51. | subliniază că educația și formarea profesională sunt esențiale pentru capacitatea de inserție profesională a persoanelor cu dizabilități și că angajatorii ar trebui să fie implicați în proces pentru a integra nevoile persoanelor cu dizabilități, ținând cont, printre altele, de beneficiile pe care le-ar putea genera noile tehnologii în domenii precum căutarea unui loc de muncă, dezvoltarea personală și creșterea gradului de independență; |
| --- | --- |

51.

| 52. | invită Comisia și statele membre să elimine barierele legale, fizice și organizatorice pentru toate persoanele cu dizabilități, pentru a garanta sisteme educaționale și de învățare pe tot parcursul vieții care să favorizeze incluziunea; |
| --- | --- |

52.

| 53. | invită instituțiile UE și statele membre să asigure amenajări rezonabile pentru stagiari și cere ca procedurile de candidatură pentru stagii să fie accesibile, iar persoanelor cu dizabilități să li se ofere stagii specifice, inclusiv stagii bazate pe stimulente pentru angajatori; |
| --- | --- |

53.

| 54. | solicită instituțiilor UE și statelor membre să se asigure că programele Erasmus + și alte programe pentru tineret, precum Garanția pentru tineret și Corpul european de solidaritate, sunt pe deplin accesibile persoanelor cu dizabilități prin intermediul unor amenajări rezonabile individualizate și că informațiile privind drepturile lor de accesibilitate sunt puse la dispoziția persoanelor cu dizabilități pentru a încuraja participarea acestora; recomandă, în acest scop, fructificarea la maximum a instrumentelor existente, de exemplu a celor de pe platforma de mobilitate incluzivă MappED!; |
| --- | --- |

54.

| 55. | regretă faptul că noua agendă pentru competențe nu include un obiectiv specific pentru persoanele cu dizabilități; subliniază că actuala subocupare și discriminarea pe piața muncii a persoanelor cu dizabilități reprezintă, de asemenea, o risipă de competențe valoroase; prin urmare, solicită Comisiei să țină seama de nevoile persoanelor cu dizabilități în toate viitoarele inițiative legate de competențe; |
| --- | --- |

55.

| 56. | invită insistent statele membre să dezvolte măsuri efective pentru a combate segregarea și excluderea elevilor cu dizabilități în școli și în contextele educaționale și să dezvolte, în acest context, programe naționale de tranziție care să asigure o educație și formare incluzivă și de calitate, atât formală, cât și non-formală, inclusiv pentru persoanele cu dizabilități care au nevoie de un nivel ridicat de sprijin, pe baza recomandărilor Comitetului CDPD; |
| --- | --- |

56.

| 57. | subliniază importanța formării profesionale și a recalificării personalului didactic, în special pentru a sprijini persoanele cu nevoi complexe; |
| --- | --- |

57.

| 58. | recomandă o mai bună utilizare a Agenției Europene pentru Educația Specială și Incluzivă pentru a fructifica la maximum mandatul său actual; |
| --- | --- |

58.

| 59. | subliniază că este esențială pregătirea profesorilor și a formatorilor pentru a lucra cu copiii cu dizabilități și a le oferi un sprijin corespunzător; încurajează statele membre să creeze programe de instruire în educația incluzivă și de dezvoltare profesională continuă a profesorilor și a formatorilor, cu contribuții din partea diverșilor actori, în special a organizațiilor care reprezintă persoanele cu dizabilități și a membrilor cu dizabilități ai acestor profesii; |
| --- | --- |

59.

| 60. | solicită, având în vedere numărul mare al cazurilor de abandon școlar timpuriu în rândul tinerilor cu dizabilități și/sau cu NES, o explorare mai aprofundată a posibilităților oferite de educația pe tot parcursul vieții și furnizarea unor alternative atractive; consideră că promovarea programelor de educație pe tot parcursul vieții pentru persoanele cu dizabilități este o parte esențială a Strategiei europene pentru persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

60.

| 61. | încurajează schimburile de cele mai bune practici de educație incluzivă și de învățare pe tot parcursul vieții între profesori, personal, organele de conducere și studenții și elevii cu dizabilități; |
| --- | --- |

61.

| 62. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, în pofida unor îmbunătățiri, persoanele cu dizabilități sunt în continuare foarte expuse riscului de șomaj, precum și cu privire la faptul că mai puțin de 30 % dintre acestea au absolvit o formă de învățământ terțiar sau echivalent, în comparație cu aproximativ 40 % în cazul persoanelor fără dizabilități; solicită, prin urmare, Comisiei și statelor membre să acorde o atenție specială dificultăților cu care tinerii cu dizabilități și/sau NES se confruntă în trecerea de la educația secundară și universitară și/sau formarea profesională la ocuparea unui loc de muncă; |
| --- | --- |

62.

| 63. | încurajează instituțiile publice și întreprinderile din UE să aplice politici de diversitate și carte naționale ale diversității; |
| --- | --- |

63.

| 64. | subliniază că tinerii cu dizabilități participă mai puțin la activitățile fizice decât tinerii fără dizabilități și că școlile joacă un rol important în adoptarea unui stil de viață sănătos; subliniază, prin urmare, că este important să se favorizeze practicarea în mai mare măsură a activităților fizice de către tinerii cu dizabilități; invită statele membre să elimine rapid toate barierele care împiedică participarea persoanelor cu dizabilități și a persoanelor cu nevoi speciale la activități sportive; |
| --- | --- |

64.

| 65. | reamintește necesitatea de a reduce decalajul digital și de a lua măsuri pentru ca persoanele cu dizabilități să poată beneficia în totalitate de uniunea digitală; subliniază, în acest context, că este importantă îmbunătățirea competențelor și abilităților digitale ale persoanelor cu dizabilități, în special prin intermediul proiectelor finanțate prin programul Erasmus +, și invită statele membre să asigure protecția cetățenilor vulnerabili în mediul online, inclusiv a persoanelor cu dizabilități, prin măsuri eficiente de combatere a discursurilor de incitare la ură, a hărțuirii cibernetice și a tuturor formelor de discriminare online și prin asigurarea unui nivel mai ridicat de instruire pentru alfabetizarea digitală și mediatică, atât în cadrul învățământului non-formal, cât și al celui formal; invită, în plus, statele membre să pună gratuit la dispoziția minorilor cu dizabilități instrumente tehnologice cu caracter educațional adecvate, care să le permită să se integreze în totalitate în activitățile educative și de formare; |
| --- | --- |

65.

Protecția socială

| 66. | invită Comisia să se asigure că Strategia europeană pentru persoanele cu dizabilități 2030 include acțiuni specifice pentru promovarea sistemelor de protecție socială incluzive în întreaga UE, care ar garanta accesul la beneficii și servicii pentru persoanele cu dizabilități pe tot parcursul ciclului vieții; invită statele membre să stabilească un nivel minim de protecție socială pentru persoanele cu dizabilități, care le-ar garanta acestora un nivel de trai adecvat; |
| --- | --- |

66.

| 67. | invită colegislatorii să examineze includerea persoanelor cu dizabilități ca grup-țintă specific în Regulamentul privind coordonarea sistemelor de securitate socială (20); |
| --- | --- |

67.

| 68. | solicită insistent statelor membre să aplice principiul recunoașterii reciproce în cursul procedurilor lor de evaluare și stabilire a dizabilităților, care ar trebui să respecte și să nu submineze modelul CDPD al dizabilităților bazat pe drepturile omului, luând în considerare barierele societale și de mediu pe care le întâmpină o persoană și incluzând toți actorii implicați, pentru a se asigura că nivelul de trai al persoanelor cu dizabilități nu este pus în pericol, de exemplu, prin programe de ajustare economică; |
| --- | --- |

68.

| 69. | invită Comisia să se asigure că pilonul european al drepturilor sociale integrează toate aspectele legate de dizabilitate; |
| --- | --- |

69.

| 70. | recomandă ca Fondul social european (FSE), Programul Uniunii Europene pentru ocuparea forței de muncă și inovare socială (EaSI) și viitoarele fonduri sociale ale UE să fie folosite nu doar pentru măsuri de activare a ocupării forței de muncă, ci și pentru incluziunea socială; subliniază importanța reabilitării ca mijloc de incluziune socială pentru a se asigura că persoanele cu dizabilități rămân active în cadrul comunității; |
| --- | --- |

70.

| 71. | recomandă statelor membre să adopte măsuri specifice, cum ar fi furnizarea de asistență financiară și servicii de îngrijire temporară, pentru a promova sisteme de protecție socială în întreaga UE care să garanteze un nivel adecvat de trai, beneficii și acces la servicii pentru toate persoanele cu dizabilități de-a lungul întregii vieți; |
| --- | --- |

71.

| 72. | îndeamnă statele membre să se asigure că persoanele cu dizabilități nu rămân niciodată fără adăpost în urma dezinstituționalizării, din cauza lipsei de locuințe adecvate și/sau accesibile care să ofere îngrijire în comunitate; |
| --- | --- |

72.

Sănătate

| 73. | invită statele membre să pună pe deplin în aplicare Directiva din 2011 privind drepturile pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere (21); recomandă Comisiei să includă o componentă importantă privind dizabilitatea în transpunerea directivei pentru a garanta accesul persoanelor cu dizabilități la asistență medicală transfrontalieră de calitate, la prețuri accesibile; invită, în acest sens, Comisia să efectueze o evaluare a impactului directivei pentru a o revizui în vederea alinierii cu prevederile CDPD și să elaboreze orientări la nivelul UE privind integrarea dizabilităților în activitatea punctelor de contact naționale, care să conțină criterii comune de performanță, inclusiv recomandări specifice privind dizabilitățile; încurajează statele membre să asigure personalului din domeniul sănătății instruirea și formarea adecvate în raport cu nevoile speciale ale pacienților cu dizabilități; |
| --- | --- |

73.

| 74. | își exprimă îngrijorarea cu privire la încălcările, inclusiv încălcările drepturilor omului, produse în cadrul serviciilor de sănătate mintală și de îngrijire, care în multe cazuri au avut un impact semnificativ asupra calității serviciilor furnizate, și subliniază că aceste servicii trebuie să fie axate pe recuperare, finanțate în mod adecvat și furnizate în conformitate cu un model bazat pe drepturile omului; |
| --- | --- |

74.

| 75. | solicită statelor membre să asigure servicii de sănătate mintală care să respecte capacitatea juridică și care să prevadă ca persoana cu dizabilități, și nu altcineva care ia deciziile, să își dea consimțământul în cunoștință de cauză cu privire la tratament și la spitalizare, având în vedere și măsuri de luare a unor decizii asistate; |
| --- | --- |

75.

| 76. | invită Comisia să se asigure că serviciile de e-sănătate, de sănătate și de îngrijire sunt pe deplin accesibile și sigure de utilizat pentru toate persoanele cu dizabilități, inclusiv cele cu dizabilități intelectuale și cu nevoi complexe, precum și pentru membrii familiilor lor; |
| --- | --- |

76.

| 77. | atrage atenția asupra necesității imperioase de a rezolva problema generalizată a lipsei de acces la îngrijiri specializate multidisciplinare pentru persoanele cu dizabilități și, atunci când un astfel de acces există, a perioadelor lungi de așteptare, aceasta fiind un obstacol major pentru egalitatea de acces la serviciile medicale de profilaxie și tratament, care adesea conduce la o deteriorare a stării pacienților cu dizabilități și la costuri ce ar putea fi evitate pentru sistemele de sănătate; |
| --- | --- |

77.

| 78. | ia act, în plus, de faptul că sistemele de sănătate ar trebui să asigure depistarea, semnalarea și prevenirea violenței și/sau a abuzului sexual; |
| --- | --- |

78.

| 79. | îndeamnă statele membre să propună un număr mai mare de servicii de evaluare și de reevaluare multidisciplinară pentru adulții cu dizabilități, pentru a putea defini proiecte personalizate, realizabile prin activarea resurselor teritoriale (de exemplu: servicii la domiciliu/de îngrijire diurnă/rezidențiale) în funcție de condițiile biopsihosociale identificate; |
| --- | --- |

79.

| 80. | solicită insistent Comisiei și statelor membre să utilizeze la maximum cadrul rețelelor europene de referință pentru a crea și a extinde accesul la servicii medicale specializate multidisciplinare pentru persoanele cu dizabilități în general, și pentru cele cu dizabilități rare în special; |
| --- | --- |

80.

| 81. | evidențiază că, în planul de acțiune pentru forța de muncă din domeniul sănătății din UE și în programul european referitor la sisteme de sănătate eficace, accesibile și reziliente, Comisia acordă o atenție scăzută dizabilității, care nu este abordată în mod specific în niciunul dintre aceste două texte; |
| --- | --- |

81.

| 82. | subliniază succesul înregistrat de a doua acțiune comună privind demența, sperând, în același timp, că, pentru următoarea perioadă de trei ani, companiile farmaceutice care participă la inițiativa privind medicamentele inovatoare vor debloca fonduri suplimentare; |
| --- | --- |

82.

| 83. | invită Comisia să prezinte o strategie privind asistența acordată persoanelor cu dizabilități grave după moartea rudelor care se ocupau de îngrijirea lor zilnică (de exemplu, legea italiană recent adoptată „Dopo di noi”); |
| --- | --- |

83.

| 84. | îndeamnă Comisia să analizeze în mod aprofundat discrepanțele dintre observațiile finale ale Organizației Națiunilor Unite și propriul său raport intermediar, în special în ceea ce privește domeniul prioritar al sănătății din cadrul Strategiei pentru persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

84.

| 85. | solicită ca îngrijirile obstetrice de proximitate să fie promovate în mod constant ca un serviciu public în statele membre, pentru a reduce cazurile de dizabilități care rezultă în urma complicațiilor la naștere și pentru a asigura nașteri în condiții de siguranță atât pentru mame, cât și pentru copii, în conformitate cu lista OMS de verificare pentru o naștere sigură; |
| --- | --- |

85.

| 86. | salută progresele înregistrate în sectorul european al telemedicinei, care poate schimba în mod fundamental capacitatea persoanelor cu dizabilități de a accede la servicii; consideră, de asemenea, că depășirea tehnologiei 4G, utilizarea la scară tot mai largă a tehnologiei 5G și răspândirea internetului obiectelor vor duce la îmbunătățiri în ceea ce privește furnizarea de asistență medicală către persoanele cu dizabilități; invită Comisia să se asigure că sectorul european al tehnologiei medicale nu este împovărat de reglementări excesive și dispune de un acces corespunzător la finanțare; |
| --- | --- |

86.

Acțiunea externă

| 87. | solicită ca acțiunea externă a UE să fie în deplină conformitate cu CDPD; |
| --- | --- |

87.

| 88. | invită UE să se asigure că cooperarea pentru dezvoltare și acțiunea umanitară sunt pe deplin accesibile și includ persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

88.

| 89. | solicită UE să introducă în raportarea legată de asistența oficială pentru dezvoltare un indicator privind drepturile persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

89.

| 90. | invită UE să își asume un rol esențial în garantarea faptului că persoanele cu dizabilități nu sunt lăsate deoparte în ceea ce privește cooperarea pentru dezvoltare și ajutorul umanitar, astfel cum s-a angajat în cadrul Consensului european privind dezvoltarea, precum și să includă abordarea discriminărilor multiple cu care se confruntă persoanele vulnerabile și grupurile marginalizate; |
| --- | --- |

90.

| 91. | invită Comisia să dea exemplu în ceea ce privește implementarea în cadrul acțiunii externe a obiectivelor de dezvoltare sustenabilă cu includerea persoanelor cu dizabilități, independent de o nouă strategie europeană pentru persoanele cu dizabilități, prin adoptarea unei foi de parcurs clare, transparente și cuprinzătoare pentru atingerea obiectivelor; |
| --- | --- |

91.

| 92. | regretă faptul că indicatorul UE pentru ODS privind ocuparea forței de muncă nu este defalcat în funcție de dizabilitate; solicită UE să încurajeze defalcarea datelor în funcție de tipul dizabilităților în cooperare cu țările partenere; |
| --- | --- |

92.

| 93. | solicită UE și partenerilor să includă persoanele cu dizabilități și organizațiile reprezentative ale acestora în toate etapele de elaborare a politicilor, precum și în toate etapele proiectelor, inclusiv la fața locului în țările partenere, cu participarea activă a organizațiilor persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

93.

| 94. | reafirmă faptul că femeile cu dizabilități se confruntă adeseori cu provocări și pericole și mai mari în țările implicate în conflicte și în zonele de conflict; subliniază, prin urmare, necesitatea de a proteja femeile cu dizabilități în cadrul politicilor externe ale UE; |
| --- | --- |

94.

Obligații ce le revin instituțiilor UE

| 95. | îndeamnă instituțiile UE să facă accesibile funcționalitatea, conținutul, documentele, materialele video și serviciile web ale site-urilor lor externe și interne, inclusiv să asigure consultări publice, precum și rapoarte publice privind conformitatea și respectarea orientărilor, recomandărilor și obligațiilor privind accesibilitatea web; |
| --- | --- |

95.

| 96. | regretă faptul că proiectul INSIGN, care prevede o comunicare independentă pentru persoanele surde și cu deficiențe de auz în timpul interacțiunii lor cu instituțiile UE, prin conectarea acestora cu interpreți în limbajul prin semne și cu realizatori de subtitrări din statele membre, nu este încă pus în aplicare, deși Comisia a finanțat dezvoltarea prototipului platformei de servicii, care a fost testat cu succes în 2014 în cadrul Parlamentului European; |
| --- | --- |

96.

| 97. | invită instituțiile UE să facă accesibile – în baza unei simple cereri – toate reuniunile sale publice, inclusiv prin furnizarea de interpretări în limbajul prin semne, transcrierea limbii vorbite și documente furnizate în limbaj Braille, precum și prin alte metode de comunicare ameliorată și alternativă, precum și prin accesibilitatea fizică a clădirilor lor; recunoaște dificultatea de a asigura subtitrări pentru toate transmisiile live și înregistrările video ale reuniunilor; solicită totuși ca instituțiile să continue să monitorizeze evoluțiile tehnologice în acest domeniu, pentru a îmbunătăți accesibilitatea în viitor; |
| --- | --- |

97.

| 98. | recomandă instituțiilor europene să acorde prioritate interpretării din și în limbajul prin semne național, în locul limbajului prin semne internațional, în conformitate cu politica UE privind multilingvismul; |
| --- | --- |

98.

| 99. | îndeamnă statele membre să se asigure că alegerile pentru Parlamentul European sunt accesibile și îi includ pe cei care trăiesc în prezent în instituții și/sau sub tutelă; |
| --- | --- |

99.

| 100. | recunoaște lipsa unor proceduri electorale accesibile și cuprinzătoare pentru persoanele cu dizabilități, în special pentru cele cu dizabilități mintale/intelectuale, atât la nivelul UE, cât și al statelor membre; îndeamnă Parlamentul European să se asigure că materialele de comunicare cu privire la alegerile pentru Parlamentul European sunt pe deplin accesibile; |
| --- | --- |

100.

| 101. | invită școlile europene, creșele și centrele de supraveghere post-școlară să ofere o educație incluzivă de calitate și conformă cu CDPD tuturor copiilor personalului UE, inclusiv celor cu nevoi de sprijin complexe sau într-o măsură ridicată; |
| --- | --- |

101.

| 102. | invită UE să faciliteze efectuarea unor amenajări corespunzătoare și furnizarea altor forme de sprijin pentru ocuparea forței de muncă, precum munca inteligentă pentru angajați, inclusiv pentru asistenții parlamentari acreditați cu dizabilități din cadrul instituțiilor UE; |
| --- | --- |

102.

| 103. | invită Comisia să revizuiască normele comune, dispozițiile și domeniul de aplicare, reprezentarea dizabilităților, accesibilitatea și practicile în cadrul sistemului său comun de asigurări de sănătate, pentru a-l alinia cu prevederile CDPD; |
| --- | --- |

103.

| 104. | îndeamnă toate instituțiile, agențiile și organele UE să stabilească puncte de contact și subliniază necesitatea unui mecanism orizontal de coordonare interinstituțională la nivelul direcțiilor generale și al instituțiilor UE; solicită ca măsurile necesare în acest sens să facă parte dintr-o strategie de punere în aplicare a CDPD; |
| --- | --- |

104.

| 105. | îndeamnă instituțiile să adopte politici cuprinzătoare de recrutare, păstrare și promovare, care să includă măsuri pozitive temporare, pentru a crește în mod activ și substanțial numărul funcționarilor sau personalului și stagiarilor cu dizabilități, inclusiv cu dizabilități psihosociale și intelectuale, în conformitate cu articolul 5 din Directiva 2000/78/CE; |
| --- | --- |

105.

| 106. | reamintește rolul Intergrupului pentru persoane cu dizabilități din cadrul Parlamentului European în ceea ce privește realizarea Strategiei europene pentru persoanele cu dizabilități, în conformitate cu Convenția ONU, ca platformă care reunește deputați europeni și naționali și organizații și reprezentanți ai societății civile atât de la nivel național, cât și de la nivel local; observă că acest intergrup reprezintă un for privilegiat, care încurajează discuțiile și dezbaterile în vederea realizării strategiei; |
| --- | --- |

106.

| 107. | solicită instituțiilor europene să se consulte pe deplin cu membrii cu dizabilități ai personalului și cu deputații în Parlamentul European cu dizabilități și să îi implice în mod efectiv la formularea, punerea în aplicare și monitorizarea normelor, politicilor și practicilor interne, inclusiv a Statutului funcționarilor și a dispozițiilor privind accesibilitatea și amenajările rezonabile; |
| --- | --- |

107.

Lacune constatate în raportul intermediar față de observațiile finale

| 108. | regretă că site-urile instituțiilor UE nu îndeplinesc standardele de accesibilitate de nivel AAA; invită instituțiile să atingă acest obiectiv cât mai curând posibil; |
| --- | --- |

108.

| 109. | regretă faptul că legislația UE și a statelor membre în domeniul transporturilor nu este încă pe deplin aplicată la nivel național; recomandă, în acest scop, înființarea unor organisme naționale responsabile de aplicare în fiecare stat membru; |
| --- | --- |

109.

| 110. | ia act de progresele realizate în ceea ce privește accesibilitatea transportului feroviar; solicită același nivel de reglementare a accesibilității pentru toate celelalte moduri de transport, inclusiv pentru transportul aerian, pentru a rezolva conflictele dintre siguranță și accesibilitate; |
| --- | --- |

110.

| 111. | ia act de faptul că Directiva orizontală privind egalitatea de tratament nu este abordată în raportul intermediar al Comisiei; |
| --- | --- |

111.

| 112. | consideră regretabil faptul că s-au înregistrat puține progrese în ceea ce privește ratificarea de către Uniunea Europeană a Protocolului opțional la CDPD; |
| --- | --- |

112.

| 113. | constată că Comisia nu a efectuat încă o revizuire transversală și cuprinzătoare a legislației sale, pentru a asigura armonizarea deplină cu dispozițiile CDPD; |
| --- | --- |

113.

| 114. | salută lista actualizată a instrumentelor, inclusiv a instrumentelor recent adoptate, dar regretă faptul că declarația de competențe nu a fost revizuită și că lista instrumentelor nu include instrumente care nu se referă în mod specific la persoanele cu dizabilități, însă sunt relevante pentru persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

114.

| 115. | regretă faptul că Comisia nu a progresat în ceea ce privește integrarea drepturilor femeilor și fetelor cu dizabilități în toate politicile și programele sale privind egalitatea de gen sau integrarea unei perspective de gen în strategiile sale pentru persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

115.

| 116. | felicită UE pentru semnarea Convenției Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul) și solicită Consiliului să o ratifice fără întârziere; |
| --- | --- |

116.

| 117. | regretă faptul că politicile europene actuale privind drepturile copilului nu includ în mod suficient o strategie cuprinzătoare bazată pe drepturi pentru băieți și fete cu dizabilități sau mecanisme pentru a proteja drepturile acestora; regretă, de asemenea, faptul că strategiile pentru persoanele cu dizabilități nu abordează și nu integrează în mod suficient drepturile băieților și ale fetelor cu dizabilități; invită Comisia, în conformitate cu CDPD și în concordanță cu Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile copilului (CDC), să acorde o atenție deosebită minorilor cu dizabilități; subliniază, în special, necesitatea unor modele de urmat pentru femeile și fetele cu dizabilități; |
| --- | --- |

117.

| 118. | observă că UE nu a organizat o campanie amplă de sensibilizare cu privire la CDPD și de combatere a prejudecăților legate de persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

118.

Către o strategie cuprinzătoare și efectivă pentru persoanele cu dizabilități în orizontul lui 2030

Chestiuni orizontale

| 119. | invită Comisia să se asigure că o viitoare strategie pentru persoanele cu dizabilități vizează punerea deplină în aplicare a CDPD în toate domeniile de politică ale UE și integrarea unor aspecte precum accesibilitatea, participarea, nediscriminarea și egalitatea, acoperind toate articolele din CDPD, că strategia dispune de un buget adecvat, un calendar pentru punerea în aplicare și un mecanism de monitorizare și, de asemenea, că are aceeași valoare juridică ca strategia actuală; este conștient de faptul că strategia poate fi încununată de succes doar dacă sunt implicați toți actorii, inclusiv societatea civilă; |
| --- | --- |

119.

| 120. | subliniază că Strategia 2020-2030 ar trebui să se bazeze pe o revizuire transversală și cuprinzătoare a tuturor actelor legislative și politicilor UE pentru a asigura armonizarea deplină cu dispozițiile CDPD și, de asemenea, ar trebui să includă o declarație de competențe revizuită; |
| --- | --- |

120.

| 121. | invită Comisia să încurajeze măsurile referitoare la reintegrarea și reabilitarea efectivă pentru a reduce sau a elimina efectele unei boli sau ale unei dizabilități fizice, mintale sau emoționale asupra capacității unei persoane de a realiza un venit; |
| --- | --- |

121.

| 122. | recomandă Comisiei să se asigure că orice strategie viitoare și procesul conex de consultare ar trebui să fie transparente, inteligibile și pe deplin accesibile, precum și să includă indicatori și criterii de referință clare; |
| --- | --- |

122.

| 123. | constată că setul de indicatori UE privind ODS nu include persoanele cu dizabilități în cazul obiectivului 4 (educație), al obiectivului 5 (egalitate de gen) și al obiectivului 8 (muncă decentă și creștere economică); solicită ca viitoarea strategie să utilizeze indicatori globali privind ODS pentru a monitoriza punerea în aplicare a principalelor acțiuni și politici ale UE în domeniul ocupării forței de muncă; |
| --- | --- |

123.

| 124. | subliniază că este important să se garanteze că viitoarea Strategie pentru persoanele cu dizabilități este coerentă cu alte inițiative și strategii ale UE, pentru a stimula ocuparea forței de muncă și integrarea persoanelor cu dizabilități, în special a femeilor; |
| --- | --- |

124.

| 125. | recomandă ca strategia post-2020 să includă achizițiile publice și standardizarea ca subiecte orizontale pentru a crește capacitatea de inserție profesională a persoanelor cu dizabilități, precum și pentru a favoriza colectarea și schimbul de bune practici între statele membre; |
| --- | --- |

125.

| 126. | îndeamnă Comisia să se asigure că proiectele finanțate de UE sunt în concordanță cu abordarea CDPD privind drepturile omului și să nu finanțeze proiecte ale căror rezultate nu sunt accesibile, care exclud persoanele cu dizabilități sau nu respectă standardele de accesibilitate; |
| --- | --- |

126.

| 127. | invită Comisia să propună un instrument accesibil de evaluare cu o monitorizare permanentă, care să includă indicatori specifici și obiective tangibile; |
| --- | --- |

127.

| 128. | invită UE și statele membre ca, în urma ratificării Convenției de la Istanbul de către UE, să adopte măsuri specifice de combatere a violenței împotriva femeilor și fetelor cu dizabilități; invită insistent Comisia să elaboreze o strategie cuprinzătoare pentru a combate violența împotriva femeilor, cu un accent deosebit asupra femeilor și fetelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

128.

| 129. | recunoaște că femeile cu dizabilități, în special cele cu dizabilități intelectuale, sunt mai vulnerabile în fața violenței de gen, a hărțuirii sexuale sau a altor forme de abuz; remarcă în plus că, din cauza poziției lor de dependență, este posibil ca să nu aibă capacitatea de a identifica și de a denunța abuzurile; subliniază necesitatea de a adapta aplicarea Strategiei europene pentru persoanele cu dizabilități, care face posibilă luarea unor măsuri preventive, pentru a evita toate tipurile de abuzuri și a oferi un sprijin de înaltă calitate, accesibil și adaptat victimelor violenței; |
| --- | --- |

129.

| 130. | invită UE să integreze Strategia europeană pentru persoanele cu dizabilități în întreaga legislație UE și în procesul semestrului european; solicită, în acest sens, ca între UE și organizațiile care reprezintă persoanele cu dizabilități să existe un dialog structurat real la elaborarea strategiei post-2020; |
| --- | --- |

130.

| 131. | recomandă ca viitoarea strategie să includă rolul esențial al serviciilor de sprijin pentru exercitarea drepturilor omului de către persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

131.

| 132. | recomandă ca viitoarea strategie să includă aspecte legate de formarea profesională a personalului, care sunt fundamentale în cazul acordării de sprijin conform principiilor CDPD; |
| --- | --- |

132.

Alte domenii de acțiune

| 133. | îndeamnă ca aspecte precum egalitatea, genul și nediscriminarea, de exemplu în cazul persoanelor LGBTQI cu dizabilități care sunt expuse discriminării multiple, să fie integrate în toate domeniile unei strategii viitoare; invită Comisia și statele membre să promoveze campanii și programe de formare pentru a informa mai bine cetățenii cu privire la CDPD și la necesitatea respectării diversității pentru a combate discriminarea, stigmatizarea și prejudecățile împotriva persoanelor cu dizabilități, inclusiv a persoanelor cu dizabilități psihosociale, dizabilități de învățare sau autism; |
| --- | --- |

133.

| 134. | subliniază că trebuie depuse mai multe eforturi pentru a depăși stereotipurile și prejudecățile legate de dizabilități în mass-media pentru a schimba normele sociale de excludere predominante; invită Comisia și statele membre să investească în inițiative publice de sensibilizare pentru a asigura reprezentarea persoanelor cu dizabilități ca cetățeni egali în vederea contracarării stereotipurilor despre dizabilități; |
| --- | --- |

134.

| 135. | subliniază intersecția dintre gen și dizabilitate, în special în ceea ce privește consimțământul în cunoștință de cauză cu privire la utilizarea contracepției, sterilizarea forțată și accesul la drepturile reproductive; invită statele membre să ia în considerare necesitatea de a-și evalua legislația în această privință; |
| --- | --- |

135.

| 136. | îndeamnă UE să integreze drepturile copiilor cu dizabilități în toate domeniile viitoarei strategii; |
| --- | --- |

136.

| 137. | recunoaște faptul că capacitatea juridică reprezintă una dintre condițiile prealabile pentru exercitarea drepturilor omului, inclusiv a dreptului la vot, și că orice nouă strategie trebuie să vizeze o situație în care nimănui nu i se neagă capacitatea juridică din cauza dizabilităților în niciunul dintre domeniile vieții; subliniază, în acest scop, că UE ar trebui să adopte măsuri adecvate pentru a garanta că toate persoanele cu dizabilități își pot exercita toate drepturile consacrate în tratatele și legislația Uniunii Europene, cum ar fi accesul la justiție, bunuri și servicii, inclusiv la servicii bancare, la locuri de muncă și la asistență medicală, precum și dreptul de a vota la alegerile europene și drepturile consumatorilor în conformitate cu convenția și, de asemenea, să încurajeze măsurile necoercitive și luarea de decizii asistate, în conformitate cu CDPD; |
| --- | --- |

137.

| 138. | îndeamnă ferm Comisia să includă toate măsurile posibile în noua strategie, pentru a asigura libertatea și securitatea tuturor persoanelor cu orice tip de dizabilitate, în conformitate cu convenția și Comitetul CDPD; |
| --- | --- |

138.

| 139. | îndeamnă ferm Comisia să mențină principiul parteneriatului în viitoarele regulamente privind finanțarea și să se asigure că acesta este respectat pe deplin; |
| --- | --- |

139.

| 140. | invită Comisia să promoveze implicarea structurală a persoanelor cu dizabilități și a organizațiilor lor reprezentative în toate procesele de luare a deciziilor, atât la nivel național, cât și la nivelul UE, și să finanțeze consolidarea capacităților organizațiilor persoanelor cu dizabilități pentru a permite acestor persoane să participe într-o manieră structurală la toate deciziile care le privesc; invită statele membre să continue să organizeze formări profesionale cu privire la CDPD pentru a garanta că persoanele cu dizabilități își cunosc drepturile, astfel încât să se poată împiedica discriminarea; |
| --- | --- |

140.

| 141. | reamintește că Comitetul CDPD și-a exprimat profunda preocupare față de situația precară a persoanelor cu dizabilități în contextul actualei crize a migrației din UE; îndeamnă ferm Comisia să integreze aspectele legate de dizabilitate în politicile sale privind migrația și refugiații și să se asigure că toate fondurile UE destinate soluționării acestei crize umanitare țin cont de aspectele respective; |
| --- | --- |

141.

| 142. | îndeamnă insistent statele membre să prezinte date defalcate în funcție de tipul dizabilităților și să colaboreze îndeaproape cu Eurostat pentru a colecta date comparabile referitoare la dizabilitate în diferite domenii, cu includerea persoanelor care trăiesc în instituții, corelând, în același timp, strategia pentru persoanele cu dizabilități cu procesul privind ODS și cu Agenda 2030 pentru dezvoltare sustenabilă; |
| --- | --- |

142.

| 143. | subliniază necesitatea unor indicatori cantitativi și calitativi măsurabili și comparabili, inclusiv în ceea ce privește accesibilitatea, egalitatea, ocuparea forței de muncă, protecția socială, sănătatea, rezultatele școlare și numărul elevilor încadrați în educația incluzivă, pentru a evalua punerea în aplicare a CDPD de către UE și statele membre, și solicită insistent colectarea de date pentru a sprijini aplicarea acestor indicatori; |
| --- | --- |

143.

| 144. | îndeamnă UE să dezvolte un sistem de indicatori bazat pe drepturile omului, în cooperare cu persoanele cu dizabilități și cu organizațiile lor reprezentative, precum și un sistem comparabil cuprinzător de colectare a datelor, cu date defalcate pe sexe, vârstă, populație rurală sau urbană și tip de deficiențe; |
| --- | --- |

144.

| 145. | recunoaște că persoanele cu dizabilități intelectuale sunt deosebit de vulnerabile la discriminare și abuz și sunt adesea plasate în instituții, fără acces la educație și fără autodeterminare; |
| --- | --- |

145.

| 146. | îndeamnă cu tărie Comisia și statele membre să ia măsuri suplimentare pentru a ajunge la persoanele cele mai vulnerabile, cum ar fi persoanele cu dizabilități fără adăpost; |
| --- | --- |

146.

| 147. | subliniază necesitatea de a monitoriza permanent punerea în aplicare a CDPD, în conformitate cu articolul 33 din convenție și în consultare cu organizațiile persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

147.

| 148. | invită Comisia să se asigure că activitatea Grupului la nivel înalt al Uniunii Europene privind combaterea rasismului, a xenofobiei și a altor forme de intoleranță ce vizează îmbunătățirea înregistrării și a colectării datelor pentru infracțiunile motivate de ură include pe deplin infracțiunile motivate de ură împotriva persoanelor cu dizabilități; |
| --- | --- |

148.

| 149. | îndeamnă toate statele membre să aloce resurse financiare și umane suficiente și stabile cadrelor de monitorizare create în temeiul articolului 33 alineatul (2) din CDPD, pentru ca acestea să își exercite funcțiile în mod independent; |
| --- | --- |

149.

| 150. | îndeamnă Comisia să furnizeze resurse adecvate cadrului de monitorizare al UE pentru a-i permite să își îndeplinească funcțiile în mod independent și adecvat; |
| --- | --- |

150.

| 151. | reamintește că Comisia pentru petiții (PETI) primește anual un număr considerabil de petiții despre dificultățile întâmpinate în activitățile cotidiene de persoanele cu dizabilități pe întreg teritoriul UE, în legătură cu cele opt domenii de acțiune identificate în Strategia europeană pentru persoanele cu dizabilități, precum și despre alte probleme de accesibilitate, în special în ceea ce privește accesul la îngrijiri medicale și protecție socială, educație și formare, piața forței de muncă, mediul construit și transporturi, bunuri și servicii, informare și comunicare sau participarea la viața politică, publică și culturală; |
| --- | --- |

151.

| 152. | invită toate statele membre să ratifice CDPD și să semneze protocolul opțional; |
| --- | --- |

152.

| 153. | subliniază rolul protector jucat de Comisia PETI prin procesul de petiționare (alături de Ombudsman, numit pentru a proteja cetățenii în cazurile de administrare defectuoasă) în contextul cadrului UE pentru CDPD, prin faptul că dă petiționarului posibilitatea de a depune o plângere în cazul în care drepturile sale sunt încălcate de către autoritățile europene, naționale sau locale; subliniază că petițiile primite de Comisia PETI relevă necesitatea unei abordări orizontale eficace, nediscriminatorii și bazate pe drepturile omului, în politicile pentru persoanele cu dizabilități; subliniază rolul Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene în ceea ce privește consolidarea drepturilor fundamentale ale persoanelor cu dizabilități în UE și susținerea aplicării CDPD; |
| --- | --- |

153.

| 154. | subliniază că majoritatea petițiilor depuse de cetățenii europeni privesc dificultățile legate de procedurile de cerere, de obținerea recunoașterii și de plata întârziată a pensiilor de invaliditate de către administrațiile relevante; subliniază că, în implementarea Strategiei europene pentru persoanele cu dizabilități și a sferei sale de acțiune pentru protecția socială, trebuie acordată o atenție specială acestor chestiuni, în conformitate cu articolul 28 din CDPD privind un nivel adecvat de trai și de protecție socială; |
| --- | --- |

154.

o

o o

| 155. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

155.

---

(1)  JO L 23, 27.1.2010, p. 35.

(2)  UNCRPD/C/EU/CO/1.

(3)  JO L 94, 28.3.2014, p. 65.

(4)  JO L 303, 2.12.2000, p. 16.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0485.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0360.

(7)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0318.

(8)  JO C 353, 27.9.2016, p. 41.

(9)  JO C 131 E, 8.5.2013, p. 9.

(10)  JO C 212 E, 5.8.2010, p. 23.

(11)  În contextul prezentei rezoluții, termenul de „cetățean cu drepturi depline” ar trebui înțeles în sensul dat de CDPD a ONU – că toate persoanele cu dizabilități trebuie să beneficieze pe deplin de toate drepturile omului.

(12)  Hotărârea Curții de Justiție din 11 aprilie 2013, HK Danmark, cauzele conexe C-335/11 și C-337/11, ECLI:EU:C:2013:222, punctele 29-30; hotărârea Curții de Justiție din 18 martie 2014, Z, C-363/12, ECLI:EU:C:2014:159, punctul 73; hotărârea Curții de Justiție din 22 mai 2014, Glatzel, C-356/12, ECLI:EU:C:2014:350, punctul 68.

(13)  Directiva (UE) 2016/2102 a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2016 privind accesibilitatea site-urilor web și a aplicațiilor mobile ale organismelor din sectorul public (JO L 327, 2.12.2016, p. 1).

(14)  Regulamentul (UE) nr. 1300/2014 al Comisiei din 18 noiembrie 2014 privind specificațiile tehnice de interoperabilitate referitoare la accesibilitatea sistemului feroviar al Uniunii pentru persoanele cu dizabilități și persoanele cu mobilitate redusă, JO L 356, 12.12.2014, p. 110.

(15)  Regulamentul (CE) nr. 261/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 februarie 2004 de stabilire a unor norme comune în materie de compensare și de asistență a pasagerilor în eventualitatea refuzului la îmbarcare și anulării sau întârzierii prelungite a zborurilor și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 295/91 (JO L 46, 17.2.2004, p. 1).

(16)  Directiva 93/109/CE a Consiliului din 6 decembrie 1993 de stabilire a normelor de exercitare a dreptului de a alege și de a fi ales pentru Parlamentul European pentru cetățenii Uniunii care au reședința într-un stat membru în care nu sunt resortisanți, JO L 329, 30.12.1993, p. 34.

(17)  Directiva 94/80/CE a Consiliului din 19 decembrie 1994 de stabilire a normelor de exercitare a dreptului de a alege și de a fi ales la alegerile locale pentru cetățenii Uniunii care au reședința într-un stat membru a cărui cetățenie nu o dețin, JO L 368, 31.12.1994, p. 38.

(18)  Propunere de Directivă a Consiliului cu privire la punerea în aplicare a principiului tratamentului egal al persoanelor indiferent de religie sau convingeri, dizabilități, vârstă sau orientare sexuală (COM(2008)0426).

(19)  Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (JO L 303, 2.12.2000, p. 16).

(20)  Regulamentul (CE) nr. 883/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind coordonarea sistemelor de securitate socială (JO L 200, 7.6.2004, p. 1).

(21)  Directiva 2011/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 2011 privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere, (JO L 88, 4.4.2011, p. 45).

---

RECOMANDĂRI

Parlamentul European

Miercuri, 15 noiembrie 2017

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/130 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/130

---

P8_TA(2017)0440

Parteneriatul Estic: summitul din noiembrie 2017

Recomandarea din 15 noiembrie 2017 a Parlamentului European adresată Consiliului, Comisiei și SEAE privind Parteneriatul Estic, în perspectiva summitului din noiembrie 2017 (2017/2130(INI))

(2018/C 356/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 2, 3 și 8 și titlul V, în special articolele 21, 22, 36 și 37, din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), precum și partea a cincea din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2, 3 și 8 și titlul V, în special articolele 21, 22, 36 și 37, din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), precum și partea a cincea din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere lansarea Parteneriatului Estic la Praga, la 7 mai 2009, ca un efort comun al UE și al partenerilor săi estici, Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia, Republica Moldova și Ucraina, |
| --- | --- |

—

având în vedere lansarea Parteneriatului Estic la Praga, la 7 mai 2009, ca un efort comun al UE și al partenerilor săi estici, Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia, Republica Moldova și Ucraina,

| — | având în vedere declarațiile comune ale summiturilor Parteneriatului Estic, de la Varșovia în 2011, de la Vilnius în 2013 și de la Riga în 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile comune ale summiturilor Parteneriatului Estic, de la Varșovia în 2011, de la Vilnius în 2013 și de la Riga în 2015,

| — | având în vedere Declarația liderilor celor 27 de state membre și a Consiliului European, a Parlamentului European și a Comisiei Europene, adoptată la 25 martie 2017, la Roma, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația liderilor celor 27 de state membre și a Consiliului European, a Parlamentului European și a Comisiei Europene, adoptată la 25 martie 2017, la Roma,

| — | având în vedere recomandările și activitățile Adunării Parlamentare Euronest, Forumului societății civile al Parteneriatului Estic, precum și ale Comitetului Regiunilor și Conferinței autorităților locale și regionale din Parteneriatul Estic (CORLEAP), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările și activitățile Adunării Parlamentare Euronest, Forumului societății civile al Parteneriatului Estic, precum și ale Comitetului Regiunilor și Conferinței autorităților locale și regionale din Parteneriatul Estic (CORLEAP),

| — | având în vedere comunicările Comisiei Europene și Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) privind Politica europeană de vecinătate (PEV), în special raportul din 2017 privind realizarea revizuirii PEV (JOIN(2017)0018) și documentul de lucru revizuit din 2017, intitulat „Parteneriatul Estic – 20 de obiective concrete pentru 2020: Concentrarea asupra priorităților esențiale și a rezultatelor tangibile” (SWD(2017)0300), precum și comunicarea din 2016 intitulată „Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene”, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicările Comisiei Europene și Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) privind Politica europeană de vecinătate (PEV), în special raportul din 2017 privind realizarea revizuirii PEV (JOIN(2017)0018) și documentul de lucru revizuit din 2017, intitulat „Parteneriatul Estic – 20 de obiective concrete pentru 2020: Concentrarea asupra priorităților esențiale și a rezultatelor tangibile” (SWD(2017)0300), precum și comunicarea din 2016 intitulată „Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene”,

| — | având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe privind PEV și Parteneriatul Estic, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe privind PEV și Parteneriatul Estic,

| — | având în vedere recomandarea sa din 5 iulie 2017 adresată Consiliului, referitoare la cea de a 72-a Sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (1), rezoluțiile sale, în special cea din 15 iunie 2017, referitoare la cazul lui Afgan Mukhtarli și situația mass-mediei în Azerbaidjan (2), cea din 6 aprilie 2017 (3) și cea din 24 noiembrie 2016 (4) referitoare la Belarus, cea din 16 martie 2017 referitoare la prioritățile UE pentru sesiunile Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din 2017 (5), cea din 13 decembrie 2016 referitoare la drepturile femeilor în țările din Parteneriatului Estic (6), cea din 21 ianuarie 2016 referitoare la acordurile de asociere/zonele de liber schimb aprofundat și cuprinzător cu Georgia, Moldova și Ucraina (7), și cea din 9 iulie 2015 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa din 5 iulie 2017 adresată Consiliului, referitoare la cea de a 72-a Sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (1), rezoluțiile sale, în special cea din 15 iunie 2017, referitoare la cazul lui Afgan Mukhtarli și situația mass-mediei în Azerbaidjan (2), cea din 6 aprilie 2017 (3) și cea din 24 noiembrie 2016 (4) referitoare la Belarus, cea din 16 martie 2017 referitoare la prioritățile UE pentru sesiunile Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din 2017 (5), cea din 13 decembrie 2016 referitoare la drepturile femeilor în țările din Parteneriatului Estic (6), cea din 21 ianuarie 2016 referitoare la acordurile de asociere/zonele de liber schimb aprofundat și cuprinzător cu Georgia, Moldova și Ucraina (7), și cea din 9 iulie 2015 referitoare la revizuirea politicii europene de vecinătate (8),

| — | având în vedere Declarația comună a parlamentelor Georgiei, Moldovei și Ucrainei din 3 iulie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a parlamentelor Georgiei, Moldovei și Ucrainei din 3 iulie 2017,

| — | având în vedere articolul 113 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 113 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0308/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A8-0308/2017),

| A. | întrucât Parteneriatul Estic este bazat pe un angajament comun între Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia, Moldova, Ucraina și Uniunea Europeană de a-și aprofunda relațiile și de a adera la dreptul internațional și valorile fundamentale, printre care democrația, statul de drept, respectarea drepturilor omului, a libertăților fundamentale și a egalității de gen, precum și pentru economia de piață, dezvoltarea sustenabilă și buna guvernanță; |
| --- | --- |

A.

întrucât Parteneriatul Estic este bazat pe un angajament comun între Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia, Moldova, Ucraina și Uniunea Europeană de a-și aprofunda relațiile și de a adera la dreptul internațional și valorile fundamentale, printre care democrația, statul de drept, respectarea drepturilor omului, a libertăților fundamentale și a egalității de gen, precum și pentru economia de piață, dezvoltarea sustenabilă și buna guvernanță;

| B. | întrucât Parteneriatul Estic urmărește obiective comune de promovare a stabilității, încrederii și cooperării, de susținere a reformelor democratice, a relațiilor de bună vecinătate, a soluționării pașnice a conflictelor și a cooperării regionale, de îmbunătățire a contactelor interpersonale și de stimulare a comerțului, pentru a intensifica dialogul și asocierea politică și a consolida cooperarea și integrarea economică; |
| --- | --- |

B.

întrucât Parteneriatul Estic urmărește obiective comune de promovare a stabilității, încrederii și cooperării, de susținere a reformelor democratice, a relațiilor de bună vecinătate, a soluționării pașnice a conflictelor și a cooperării regionale, de îmbunătățire a contactelor interpersonale și de stimulare a comerțului, pentru a intensifica dialogul și asocierea politică și a consolida cooperarea și integrarea economică;

| C. | întrucât, prin Strategia globală și PEV revizuită, UE urmărește să-și apropie partenerii prin accelerarea asocierii politice și a integrării economice cu UE, dar și să promoveze stabilizarea politică, reziliența societală și prosperitatea economică în vecinătatea sa, oferind totodată posibilitatea unor relații economice și politice privilegiate, în funcție de nivelul de ambiție al fiecărei țări partenere; |
| --- | --- |

C.

întrucât, prin Strategia globală și PEV revizuită, UE urmărește să-și apropie partenerii prin accelerarea asocierii politice și a integrării economice cu UE, dar și să promoveze stabilizarea politică, reziliența societală și prosperitatea economică în vecinătatea sa, oferind totodată posibilitatea unor relații economice și politice privilegiate, în funcție de nivelul de ambiție al fiecărei țări partenere;

| D. | întrucât, având în vedere că UE consideră cooperarea o valoare în sine și este ferm convinsă că aceasta conduce la situații reciproc avantajoase pentru toate părțile implicate, s-a angajat să continue să colaboreze cu toate țările Parteneriatului Estic, atât timp cât valorile fundamentale europene nu sunt contestate sau subminate; |
| --- | --- |

D.

întrucât, având în vedere că UE consideră cooperarea o valoare în sine și este ferm convinsă că aceasta conduce la situații reciproc avantajoase pentru toate părțile implicate, s-a angajat să continue să colaboreze cu toate țările Parteneriatului Estic, atât timp cât valorile fundamentale europene nu sunt contestate sau subminate;

| E. | întrucât UE și partenerii săi trebuie să alinieze resursele și instrumentele la angajamentele asumate și întrucât partenerii trebuie să acorde mai multă atenție punerii în aplicare a acordurilor existente; |
| --- | --- |

E.

întrucât UE și partenerii săi trebuie să alinieze resursele și instrumentele la angajamentele asumate și întrucât partenerii trebuie să acorde mai multă atenție punerii în aplicare a acordurilor existente;

| F. | întrucât participanții la summitul de la Riga din 2015 au cerut realizarea unor progrese până la următoarea reuniune, în domeniile (1) consolidării instituțiilor și a bunei guvernări, (2) mobilității și contactelor interpersonale, (3) dezvoltării economice și oportunităților de piață și (4) conectivității, eficienței energetice, protecției mediului și schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

F.

întrucât participanții la summitul de la Riga din 2015 au cerut realizarea unor progrese până la următoarea reuniune, în domeniile (1) consolidării instituțiilor și a bunei guvernări, (2) mobilității și contactelor interpersonale, (3) dezvoltării economice și oportunităților de piață și (4) conectivității, eficienței energetice, protecției mediului și schimbărilor climatice;

| G. | întrucât au fost realizate progrese semnificative de la ultimul summit, în special prin încheierea și intrarea în vigoare a trei acorduri de asociere (AA), inclusiv o Zonă de liber schimb aprofundat și cuprinzător (ZLSAC) cu Georgia, Moldova și Ucraina, precum și prin crearea unor regimuri de liberalizare a vizelor cu Georgia și Ucraina din 2017 (și cu Moldova din 2014), încheierea negocierilor privind un acord de parteneriat consolidat și cuprinzător cu Armenia (care oferă un exemplu privind modul în care pot coexista statutul de membru în Uniunea Economică Eurasiatică și participarea la strategiile de vecinătate ale Uniunii Europene), lansarea negocierilor pentru un nou acord cuprinzător cu Azerbaidjanul și adoptarea unor reforme majore în unele dintre aceste țări, cu sprijin politic, tehnic și financiar din partea Uniunii Europene și cu continuarea politicii de implicare critică față de Belarus; |
| --- | --- |

G.

întrucât au fost realizate progrese semnificative de la ultimul summit, în special prin încheierea și intrarea în vigoare a trei acorduri de asociere (AA), inclusiv o Zonă de liber schimb aprofundat și cuprinzător (ZLSAC) cu Georgia, Moldova și Ucraina, precum și prin crearea unor regimuri de liberalizare a vizelor cu Georgia și Ucraina din 2017 (și cu Moldova din 2014), încheierea negocierilor privind un acord de parteneriat consolidat și cuprinzător cu Armenia (care oferă un exemplu privind modul în care pot coexista statutul de membru în Uniunea Economică Eurasiatică și participarea la strategiile de vecinătate ale Uniunii Europene), lansarea negocierilor pentru un nou acord cuprinzător cu Azerbaidjanul și adoptarea unor reforme majore în unele dintre aceste țări, cu sprijin politic, tehnic și financiar din partea Uniunii Europene și cu continuarea politicii de implicare critică față de Belarus;

| H. | întrucât, de la lansarea Parteneriatului Estic la Praga, unii membri fondatori au înregistrat o deteriorare generală a situației drepturilor omului și o inversare a tendințelor de democratizare; întrucât una dintre principalele provocări va fi facilitarea tranziției în curs către democrații favorabile incluziunii, responsabile, stabile și viabile; |
| --- | --- |

H.

întrucât, de la lansarea Parteneriatului Estic la Praga, unii membri fondatori au înregistrat o deteriorare generală a situației drepturilor omului și o inversare a tendințelor de democratizare; întrucât una dintre principalele provocări va fi facilitarea tranziției în curs către democrații favorabile incluziunii, responsabile, stabile și viabile;

| I. | întrucât mobilitatea crescută și consolidarea contactelor interpersonale între țările partenere și UE rămân un instrument indispensabil pentru promovarea valorilor europene; |
| --- | --- |

I.

întrucât mobilitatea crescută și consolidarea contactelor interpersonale între țările partenere și UE rămân un instrument indispensabil pentru promovarea valorilor europene;

| J. | întrucât noul plan de lucru strategic propus de Comisie și SEAE, care combină obiectivele de cooperare bilaterale și regionale, urmărește să ghideze activitatea viitoare a UE și a celor șase state partenere, axându-se pe douăzeci de obiective concrete până în 2020; |
| --- | --- |

J.

întrucât noul plan de lucru strategic propus de Comisie și SEAE, care combină obiectivele de cooperare bilaterale și regionale, urmărește să ghideze activitatea viitoare a UE și a celor șase state partenere, axându-se pe douăzeci de obiective concrete până în 2020;

| K. | întrucât independența, suveranitatea și integritatea teritorială a partenerilor UE din est este în continuare amenințată de conflictele regionale nesoluționate, dintre care unele au fost inițiate și sunt încă susținute în mod activ de Federația Rusă, în contradicție cu angajamentele internaționale ale acesteia de a respecta ordinea juridică internațională; întrucât UE ar trebui să joace un rol mai activ în soluționarea pașnică a conflictelor în desfășurare din vecinătatea sa; întrucât agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei, anexarea Crimeei și ocuparea în continuare a două regiuni din Georgia, precum și amenințările hibride din partea Rusiei, care includ activități de destabilizare și propagandă, amenință securitatea europeană în ansamblul său; |
| --- | --- |

K.

întrucât independența, suveranitatea și integritatea teritorială a partenerilor UE din est este în continuare amenințată de conflictele regionale nesoluționate, dintre care unele au fost inițiate și sunt încă susținute în mod activ de Federația Rusă, în contradicție cu angajamentele internaționale ale acesteia de a respecta ordinea juridică internațională; întrucât UE ar trebui să joace un rol mai activ în soluționarea pașnică a conflictelor în desfășurare din vecinătatea sa; întrucât agresiunea Rusiei împotriva Ucrainei, anexarea Crimeei și ocuparea în continuare a două regiuni din Georgia, precum și amenințările hibride din partea Rusiei, care includ activități de destabilizare și propagandă, amenință securitatea europeană în ansamblul său;

| L. | întrucât politica Parteneriatului Estic se bazează pe dreptul suveran al fiecărui partener de a-și alege nivelul de ambiție la care aspiră în relațiile sale cu UE; întrucât partenerii care urmăresc să aibă relații mai strânse cu UE ar trebui să se poată baza pe un sprijin și o asistență mai mare în vederea atingerii obiectivelor stabilite reciproc, dacă aceștia își îndeplinesc angajamentele actuale de reformă, în conformitate cu principiul „mai mult pentru mai mult”, |
| --- | --- |

L.

întrucât politica Parteneriatului Estic se bazează pe dreptul suveran al fiecărui partener de a-și alege nivelul de ambiție la care aspiră în relațiile sale cu UE; întrucât partenerii care urmăresc să aibă relații mai strânse cu UE ar trebui să se poată baza pe un sprijin și o asistență mai mare în vederea atingerii obiectivelor stabilite reciproc, dacă aceștia își îndeplinesc angajamentele actuale de reformă, în conformitate cu principiul „mai mult pentru mai mult”,

| 1. | adresează Consiliului, Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă următoarele recomandări: |
| --- | --- |

1.

Cu privire la viitorul Parteneriatului Estic

| (a) | să se asigure că summitul din noiembrie 2017 va fi orientat spre viitor, va insufla o nouă forță de acțiune și va stabili o viziune politică clară pentru viitorul Parteneriatului Estic ca politică de lungă durată; să se asigure că rezultatele acestui summit vor constitui, ca prioritate primă, o bază pentru respectarea valorilor fundamentale ale Uniunii Europene, în special respectarea democrației, a drepturilor omului, a libertăților fundamentale, a statului de drept, a bunei guvernanțe, a nediscriminării și a egalității de gen, pe care se bazează Parteneriatul Estic, subliniind faptul că aceste valori se află în centrul acordurilor de asociere și recunoscând angajamentul partenerilor în cauză în direcția concretizării și promovării acestor valori; |
| --- | --- |

(a)

să se asigure că summitul din noiembrie 2017 va fi orientat spre viitor, va insufla o nouă forță de acțiune și va stabili o viziune politică clară pentru viitorul Parteneriatului Estic ca politică de lungă durată; să se asigure că rezultatele acestui summit vor constitui, ca prioritate primă, o bază pentru respectarea valorilor fundamentale ale Uniunii Europene, în special respectarea democrației, a drepturilor omului, a libertăților fundamentale, a statului de drept, a bunei guvernanțe, a nediscriminării și a egalității de gen, pe care se bazează Parteneriatul Estic, subliniind faptul că aceste valori se află în centrul acordurilor de asociere și recunoscând angajamentul partenerilor în cauză în direcția concretizării și promovării acestor valori;

| (b) | să fie la înălțimea așteptărilor mari ale cetățenilor din toate țările partenere în ceea ce privește eradicarea corupției, combaterea criminalității organizate și consolidarea statului de drept și a bunei guvernanțe; să urmărească să obțină, prin urmare, un angajament reînnoit al partenerilor pentru adoptarea și aplicarea integrală a unor reforme legate de sistemul judiciar, de administrația publică și de lupta împotriva corupției și a criminalității organizate, pe baza unor foi de parcurs corespunzătoare, care să prevadă obiective și termene-limită clar stabilite; |
| --- | --- |

(b)

să fie la înălțimea așteptărilor mari ale cetățenilor din toate țările partenere în ceea ce privește eradicarea corupției, combaterea criminalității organizate și consolidarea statului de drept și a bunei guvernanțe; să urmărească să obțină, prin urmare, un angajament reînnoit al partenerilor pentru adoptarea și aplicarea integrală a unor reforme legate de sistemul judiciar, de administrația publică și de lupta împotriva corupției și a criminalității organizate, pe baza unor foi de parcurs corespunzătoare, care să prevadă obiective și termene-limită clar stabilite;

| (c) | să consolideze societatea civilă în țările partenere și rolul său vital în cadrul Parteneriatului Estic, atât ca un actor indispensabil în procesul consolidării democrației, cât și ca o platformă pentru cooperarea regională, opunându-se categoric oricărei legi și oricăror măsuri care urmăresc să pună capăt activităților legitime ale societății civile și favorizând o implicare de mai mare profunzime a acesteia în elaborarea, controlul și monitorizarea aplicării reformelor legate de Parteneriatul Estic, precum și promovând transparența și responsabilitatea instituțiilor publice; |
| --- | --- |

(c)

să consolideze societatea civilă în țările partenere și rolul său vital în cadrul Parteneriatului Estic, atât ca un actor indispensabil în procesul consolidării democrației, cât și ca o platformă pentru cooperarea regională, opunându-se categoric oricărei legi și oricăror măsuri care urmăresc să pună capăt activităților legitime ale societății civile și favorizând o implicare de mai mare profunzime a acesteia în elaborarea, controlul și monitorizarea aplicării reformelor legate de Parteneriatul Estic, precum și promovând transparența și responsabilitatea instituțiilor publice;

| (d) | să încurajeze reformele electorale care asigură respectarea de către cadrele juridice a standardelor internaționale, a recomandărilor misiunilor internaționale de observare conduse de OSCE și a avizelor Comisiei de la Veneția și care se realizează printr-un proces transparent și fac obiectul unor consultări ample, întrunind, pe cât posibil, un consens al opoziției și al societății civile, pentru a îmbunătăți cadrul electoral fără a favoriza în vreun fel partidele aflate la guvernare; să asigure aplicarea strictă de către UE a condiționalității existente privind reformele electorale; |
| --- | --- |

(d)

să încurajeze reformele electorale care asigură respectarea de către cadrele juridice a standardelor internaționale, a recomandărilor misiunilor internaționale de observare conduse de OSCE și a avizelor Comisiei de la Veneția și care se realizează printr-un proces transparent și fac obiectul unor consultări ample, întrunind, pe cât posibil, un consens al opoziției și al societății civile, pentru a îmbunătăți cadrul electoral fără a favoriza în vreun fel partidele aflate la guvernare; să asigure aplicarea strictă de către UE a condiționalității existente privind reformele electorale;

| (e) | să se asigure că rezultatele finale ale summitului din noiembrie 2017 fac bilanțul realizărilor deja obținute subliniază că este necesar să se respecte toate angajamentele deja asumate și dau un nou impuls parteneriatului către viitor, inclusiv obținerea unor noi rezultate concrete pentru cetățeni, în special în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, reducerea discrepanțelor socioeconomice, transporturile, conectivitatea, independența energetică, mobilitatea și educația, ținând seama de faptul că un instrument important în acest sens este noul Plan european de investiții externe (PIE); |
| --- | --- |

(e)

să se asigure că rezultatele finale ale summitului din noiembrie 2017 fac bilanțul realizărilor deja obținute subliniază că este necesar să se respecte toate angajamentele deja asumate și dau un nou impuls parteneriatului către viitor, inclusiv obținerea unor noi rezultate concrete pentru cetățeni, în special în ceea ce privește ocuparea forței de muncă, reducerea discrepanțelor socioeconomice, transporturile, conectivitatea, independența energetică, mobilitatea și educația, ținând seama de faptul că un instrument important în acest sens este noul Plan european de investiții externe (PIE);

| (f) | să își continue acțiunile care vizează combaterea șomajului, în special în rândul tinerilor, inclusiv prin intermediul unui pachet de măsuri de susținere, cum ar fi programul EU4Youth, precum și a celor care urmăresc dezvoltarea competențelor adaptate la necesitățile în schimbare ale pieței forței de muncă, inclusiv prin educație și formare profesională, promovarea spiritului antreprenorial și a industriilor locale, sprijinirea agriculturii sustenabile, dezvoltarea turismului și a economiei digitale și dezvoltarea infrastructurii sociale și a sectorului serviciilor publice și private, printre altele, în domeniul sănătății și al asistenței medicale; |
| --- | --- |

(f)

să își continue acțiunile care vizează combaterea șomajului, în special în rândul tinerilor, inclusiv prin intermediul unui pachet de măsuri de susținere, cum ar fi programul EU4Youth, precum și a celor care urmăresc dezvoltarea competențelor adaptate la necesitățile în schimbare ale pieței forței de muncă, inclusiv prin educație și formare profesională, promovarea spiritului antreprenorial și a industriilor locale, sprijinirea agriculturii sustenabile, dezvoltarea turismului și a economiei digitale și dezvoltarea infrastructurii sociale și a sectorului serviciilor publice și private, printre altele, în domeniul sănătății și al asistenței medicale;

| (g) | să promoveze și să sprijine în mod activ punerea în aplicare a politicilor de combatere a discriminării în toate sectoarele societății; să asigure egalitatea de gen în politicile publice și susținerea capacității de inserție profesională și a activităților antreprenoriale ale femeilor, garantând continuitatea acestei politici și după 2020; |
| --- | --- |

(g)

să promoveze și să sprijine în mod activ punerea în aplicare a politicilor de combatere a discriminării în toate sectoarele societății; să asigure egalitatea de gen în politicile publice și susținerea capacității de inserție profesională și a activităților antreprenoriale ale femeilor, garantând continuitatea acestei politici și după 2020;

| (h) | să se angajeze să conlucreze pentru o mobilitate mai mare între UE și țările partenere; să susțină Moldova, Georgia și Ucraina în aplicarea acordului de liberalizare a vizelor și să ia măsuri pentru ca mecanismele de suspendare să nu mai fie activate în viitor, în special printr-o strânsă cooperare în domeniul poliției și al vămilor în vederea protecției împotriva pericolelor de securitate, a criminalității și a depășirilor perioadei de ședere; să deschidă dialogul privind vizele cu Armenia, pentru a încuraja progresele Azerbaidjanului în aplicarea acordurilor de facilitare a eliberării vizelor și de readmisie (AFV/AR), în vederea inițierii unui dialog pe tema vizelor în viitor, precum și să finalizeze negocierile privind AFV/AR cu Belarus, în interesul cetățenilor acestei țări, cu condiția ca aceste țări să realizeze progrese semnificative în domeniul valorilor fundamentale și să respecte condițiile precise prevăzute în foile de parcurs privind liberalizarea vizelor; |
| --- | --- |

(h)

să se angajeze să conlucreze pentru o mobilitate mai mare între UE și țările partenere; să susțină Moldova, Georgia și Ucraina în aplicarea acordului de liberalizare a vizelor și să ia măsuri pentru ca mecanismele de suspendare să nu mai fie activate în viitor, în special printr-o strânsă cooperare în domeniul poliției și al vămilor în vederea protecției împotriva pericolelor de securitate, a criminalității și a depășirilor perioadei de ședere; să deschidă dialogul privind vizele cu Armenia, pentru a încuraja progresele Azerbaidjanului în aplicarea acordurilor de facilitare a eliberării vizelor și de readmisie (AFV/AR), în vederea inițierii unui dialog pe tema vizelor în viitor, precum și să finalizeze negocierile privind AFV/AR cu Belarus, în interesul cetățenilor acestei țări, cu condiția ca aceste țări să realizeze progrese semnificative în domeniul valorilor fundamentale și să respecte condițiile precise prevăzute în foile de parcurs privind liberalizarea vizelor;

| (i) | să multiplice oportunitățile de cooperare mai strânsă în domeniile educației, cercetării și inovării, în special prin facilitarea participării la unele programe precum Erasmus +, „Răspândirea excelenței și extinderea participării” și EU4Innovation, precum și prin oferirea unor garanții de împrumut din partea Grupul Băncii Europene de Investiții, ca parte a programului InnovFin; să ofere sprijin pentru a reforma învățământul și a elimina decalajului în domeniul cercetării și al inovării; |
| --- | --- |

(i)

să multiplice oportunitățile de cooperare mai strânsă în domeniile educației, cercetării și inovării, în special prin facilitarea participării la unele programe precum Erasmus +, „Răspândirea excelenței și extinderea participării” și EU4Innovation, precum și prin oferirea unor garanții de împrumut din partea Grupul Băncii Europene de Investiții, ca parte a programului InnovFin; să ofere sprijin pentru a reforma învățământul și a elimina decalajului în domeniul cercetării și al inovării;

| (j) | să se asigure că rezultatele summitului din noiembrie 2017 vor oferi și un nou impuls pentru stimularea creșterii economice durabile, a modernizării și diversificării sectoarelor existente, a oportunităților de comerț și investiții, inclusiv a oportunităților intraregionale de cooperare transfrontalieră, în special în privința antreprenoriatului și a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri); |
| --- | --- |

(j)

să se asigure că rezultatele summitului din noiembrie 2017 vor oferi și un nou impuls pentru stimularea creșterii economice durabile, a modernizării și diversificării sectoarelor existente, a oportunităților de comerț și investiții, inclusiv a oportunităților intraregionale de cooperare transfrontalieră, în special în privința antreprenoriatului și a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri);

| (k) | să solicite o susținere recalibrată din partea UE pentru programele de asociere și pentru reformele structurale conexe, în special pentru cele care permit creșterea competitivității, un mediu de afaceri mai favorabil și un acces adecvat la surse de finanțare, inclusiv prin intermediul inițiativei EU4business; să monitorizeze îndeaproape punerea în aplicare a zonelor de liber schimb aprofundat și cuprinzător pentru a evita dumpingul social și ecologic; să conceapă, în acest sens, o asistență specifică destinată IMM-urilor, pentru a le ajuta să profite pe deplin de potențialul acestor zone; să promoveze și să sprijine o reformă reală a sistemului economic care să vizeze eliminarea treptată a monopolurilor și limitarea rolului jucat de oligarhi prin introducerea unor legi adecvate, precum și printr-o reformă majoră a sectorului bancar și financiar care să vizeze combaterea spălării banilor și a evaziunii fiscale; |
| --- | --- |

(k)

să solicite o susținere recalibrată din partea UE pentru programele de asociere și pentru reformele structurale conexe, în special pentru cele care permit creșterea competitivității, un mediu de afaceri mai favorabil și un acces adecvat la surse de finanțare, inclusiv prin intermediul inițiativei EU4business; să monitorizeze îndeaproape punerea în aplicare a zonelor de liber schimb aprofundat și cuprinzător pentru a evita dumpingul social și ecologic; să conceapă, în acest sens, o asistență specifică destinată IMM-urilor, pentru a le ajuta să profite pe deplin de potențialul acestor zone; să promoveze și să sprijine o reformă reală a sistemului economic care să vizeze eliminarea treptată a monopolurilor și limitarea rolului jucat de oligarhi prin introducerea unor legi adecvate, precum și printr-o reformă majoră a sectorului bancar și financiar care să vizeze combaterea spălării banilor și a evaziunii fiscale;

| (l) | să susțină dezvoltarea infrastructurii de transport și conectivitate necesare, inclusiv printr-un plan de investiții ambițios pentru rețeaua principală TEN-T și prin promovarea comerțului intraregional; să sprijine proiecte de infrastructură care vor oferi noi oportunități pentru comerț și vor permite dezvoltarea comunicării și a schimburilor între UE și țările partenere, precum și între parteneri; |
| --- | --- |

(l)

să susțină dezvoltarea infrastructurii de transport și conectivitate necesare, inclusiv printr-un plan de investiții ambițios pentru rețeaua principală TEN-T și prin promovarea comerțului intraregional; să sprijine proiecte de infrastructură care vor oferi noi oportunități pentru comerț și vor permite dezvoltarea comunicării și a schimburilor între UE și țările partenere, precum și între parteneri;

| (m) | să crească independența și eficiența energetică prin investiții specifice și prin diversificarea surselor de energie, mai ales în ceea ce privește energiile regenerabile și reducerea dependenței de combustibili fosili, prin consolidarea cooperării în toate domeniile prioritare reglementate de uniunea energetică a UE și printr-o mai bună integrare a piețelor energetice ale partenerilor cu piața europeană a energiei, cu un accent special pe interconectivitate și infrastructură; să se asigure că toate posibilele porțiuni noi de pe uscat și din larg ale infrastructurii de conducte din regiune, inclusiv conducta de gaz Nord Stream 2, sunt pe deplin conforme cu legislația UE și cu strategia uniunii energetice și nu subminează securitatea energetică regională; să conlucreze cu partenerii din est pentru a sprijini gospodăriile cele mai afectate de creșterea prețurilor la energie; |
| --- | --- |

(m)

să crească independența și eficiența energetică prin investiții specifice și prin diversificarea surselor de energie, mai ales în ceea ce privește energiile regenerabile și reducerea dependenței de combustibili fosili, prin consolidarea cooperării în toate domeniile prioritare reglementate de uniunea energetică a UE și printr-o mai bună integrare a piețelor energetice ale partenerilor cu piața europeană a energiei, cu un accent special pe interconectivitate și infrastructură; să se asigure că toate posibilele porțiuni noi de pe uscat și din larg ale infrastructurii de conducte din regiune, inclusiv conducta de gaz Nord Stream 2, sunt pe deplin conforme cu legislația UE și cu strategia uniunii energetice și nu subminează securitatea energetică regională; să conlucreze cu partenerii din est pentru a sprijini gospodăriile cele mai afectate de creșterea prețurilor la energie;

| (n) | să asigure respectarea deplină a acordurilor și obligațiilor internaționale în materie de securitate nucleară și de protecție a mediului; să depună eforturi mai mari pentru îndeplinirea angajamentelor în materie de schimbări climatice, inclusiv prin sensibilizarea opiniei publice și eliminarea treptată și durabilă a centralelor nucleare învechite din Armenia și Ucraina; să urmărească îndeaproape evoluția noilor proiecte precum centrala nucleară de la Ostroveț, Belarus; |
| --- | --- |

(n)

să asigure respectarea deplină a acordurilor și obligațiilor internaționale în materie de securitate nucleară și de protecție a mediului; să depună eforturi mai mari pentru îndeplinirea angajamentelor în materie de schimbări climatice, inclusiv prin sensibilizarea opiniei publice și eliminarea treptată și durabilă a centralelor nucleare învechite din Armenia și Ucraina; să urmărească îndeaproape evoluția noilor proiecte precum centrala nucleară de la Ostroveț, Belarus;

| (o) | să se asigure că rezultatele reuniunii la nivel înalt din 2017 abordează și amenințările la adresa securității și conflictele care afectează independența, suveranitatea, integritatea teritorială, drepturile fundamentale ale omului și stabilitatea politică, socială și economică, precum și dezvoltarea partenerilor și a regiunii în ansamblul său; |
| --- | --- |

(o)

să se asigure că rezultatele reuniunii la nivel înalt din 2017 abordează și amenințările la adresa securității și conflictele care afectează independența, suveranitatea, integritatea teritorială, drepturile fundamentale ale omului și stabilitatea politică, socială și economică, precum și dezvoltarea partenerilor și a regiunii în ansamblul său;

| (p) | să se angajeze să sprijine unitatea de acțiune a statelor membre ale UE, menținând presiunea colectivă asupra Rusiei, a cărei prezență militară în această regiune a sporit, cu toate acestea, în anii trecuți, în special prin înăsprirea măsurilor restrictive punctuale, să soluționeze conflictul din estul Ucrainei, printr-o aplicare deplină și reală a acordurilor de la Minsk și prin menținerea misiunii de monitorizare a OSCE, să soluționeze conflictul ruso-georgian prin obținerea unor rezultate concrete în cadrul discuțiilor internaționale de la Geneva și prin punerea deplină în aplicare de către Rusia a acordului de încetare a focului din 2008, să restabilească suveranitatea deplină a Ucrainei în Crimeea, a Georgiei în teritoriile sale ocupate din Abhazia și Osetia de Sud și a Moldovei în Transnistria, să acorde atenția cuvenită situației ecologice periculoase din estul Ucrainei, să își ajute partenerii să își crească reziliența, precum și să pună capăt amenințărilor suplimentare reprezentate de asasinatele comandate de state, de războaiele cibernetice, dezinformare și alte tipuri de destabilizare; |
| --- | --- |

(p)

să se angajeze să sprijine unitatea de acțiune a statelor membre ale UE, menținând presiunea colectivă asupra Rusiei, a cărei prezență militară în această regiune a sporit, cu toate acestea, în anii trecuți, în special prin înăsprirea măsurilor restrictive punctuale, să soluționeze conflictul din estul Ucrainei, printr-o aplicare deplină și reală a acordurilor de la Minsk și prin menținerea misiunii de monitorizare a OSCE, să soluționeze conflictul ruso-georgian prin obținerea unor rezultate concrete în cadrul discuțiilor internaționale de la Geneva și prin punerea deplină în aplicare de către Rusia a acordului de încetare a focului din 2008, să restabilească suveranitatea deplină a Ucrainei în Crimeea, a Georgiei în teritoriile sale ocupate din Abhazia și Osetia de Sud și a Moldovei în Transnistria, să acorde atenția cuvenită situației ecologice periculoase din estul Ucrainei, să își ajute partenerii să își crească reziliența, precum și să pună capăt amenințărilor suplimentare reprezentate de asasinatele comandate de state, de războaiele cibernetice, dezinformare și alte tipuri de destabilizare;

| (q) | să sublinieze că este inadmisibil ca un partener estic să participe la exerciții militare împotriva UE și/sau a unora dintre partenerii săi, cum ar fi exercițiul Zapad 2017 desfășurat de ruși în Belarus; să se asigure că partenerii nu mai iau parte la astfel de exerciții în viitor; |
| --- | --- |

(q)

să sublinieze că este inadmisibil ca un partener estic să participe la exerciții militare împotriva UE și/sau a unora dintre partenerii săi, cum ar fi exercițiul Zapad 2017 desfășurat de ruși în Belarus; să se asigure că partenerii nu mai iau parte la astfel de exerciții în viitor;

| (r) | să solicite încetarea imediată a ostilităților militare dintre forțele armene și azere, care provoacă pierderi inutile de vieți în rândul civililor și soldaților și împiedică dezvoltarea socioeconomică; să își reafirme sprijinul pentru eforturile copreședinților Grupului de la Minsk al OSCE de soluționare a conflictului din Nagorno-Karabah și pentru principiile lor de bază din 2009, printre care principiul integrității teritoriale, al autodeterminării popoarelor și al nerecurgerii la forță; să solicite Armeniei și Azerbaidjanului să relanseze negocierile cu bună credință, pentru a aplica aceste principii cu scopul de a soluționa conflictul, care nu poate fi soluționat prin recurgerea la forța militară; să solicite guvernelor Armeniei și Azerbaidjanului să poarte discuții la nivel înalt și să se angajeze să adopte măsuri de consolidare efectivă a încrederii și în dialogul dintre societatea civilă armeană și cea azeră; să condiționeze ratificarea unor noi acorduri între UE și fiecare dintre părți de asumarea unor angajamente de substanță și de realizarea unor progrese considerabile pentru soluționarea conflictului, cum ar fi menținerea acordului de încetare a focului și susținerea punerii în aplicare a principiilor de bază din 2009; |
| --- | --- |

(r)

să solicite încetarea imediată a ostilităților militare dintre forțele armene și azere, care provoacă pierderi inutile de vieți în rândul civililor și soldaților și împiedică dezvoltarea socioeconomică; să își reafirme sprijinul pentru eforturile copreședinților Grupului de la Minsk al OSCE de soluționare a conflictului din Nagorno-Karabah și pentru principiile lor de bază din 2009, printre care principiul integrității teritoriale, al autodeterminării popoarelor și al nerecurgerii la forță; să solicite Armeniei și Azerbaidjanului să relanseze negocierile cu bună credință, pentru a aplica aceste principii cu scopul de a soluționa conflictul, care nu poate fi soluționat prin recurgerea la forța militară; să solicite guvernelor Armeniei și Azerbaidjanului să poarte discuții la nivel înalt și să se angajeze să adopte măsuri de consolidare efectivă a încrederii și în dialogul dintre societatea civilă armeană și cea azeră; să condiționeze ratificarea unor noi acorduri între UE și fiecare dintre părți de asumarea unor angajamente de substanță și de realizarea unor progrese considerabile pentru soluționarea conflictului, cum ar fi menținerea acordului de încetare a focului și susținerea punerii în aplicare a principiilor de bază din 2009;

| (s) | să solicite o susținere permanentă a activităților desfășurate de misiunile UE și OSCE în Georgia, Moldova și estul Ucrainei, care sunt esențiale pentru a asigura pacea și securitatea în primul rând în interesul cetățenilor din aceste zone; să asigure punerea în aplicare efectivă a mandatelor acestor misiuni și să solicite Rusiei să garanteze accesul neîngrădit al acestora; să examineze posibilitatea de a sprijini desfășurarea unei misiuni de poliție armată a OSCE în estul Ucrainei; să reflecteze, împreună cu țările partenere, asupra perspectivei unui rol consolidat al UE în soluționarea acestor conflicte, inclusiv prin desfășurarea unor reale misiuni ambițioase în cadrul politicii de securitate și apărare comună (PSAC) menite să consolideze securitatea și stabilitatea; |
| --- | --- |

(s)

să solicite o susținere permanentă a activităților desfășurate de misiunile UE și OSCE în Georgia, Moldova și estul Ucrainei, care sunt esențiale pentru a asigura pacea și securitatea în primul rând în interesul cetățenilor din aceste zone; să asigure punerea în aplicare efectivă a mandatelor acestor misiuni și să solicite Rusiei să garanteze accesul neîngrădit al acestora; să examineze posibilitatea de a sprijini desfășurarea unei misiuni de poliție armată a OSCE în estul Ucrainei; să reflecteze, împreună cu țările partenere, asupra perspectivei unui rol consolidat al UE în soluționarea acestor conflicte, inclusiv prin desfășurarea unor reale misiuni ambițioase în cadrul politicii de securitate și apărare comună (PSAC) menite să consolideze securitatea și stabilitatea;

| (t) | să invite partenerii UE la o cooperare deplină și eficace cu UE în abordarea unor provocări precum migrația ilegală, terorismul, criminalitatea cibernetică, traficul de ființe umane și contrabanda; |
| --- | --- |

(t)

să invite partenerii UE la o cooperare deplină și eficace cu UE în abordarea unor provocări precum migrația ilegală, terorismul, criminalitatea cibernetică, traficul de ființe umane și contrabanda;

| (u) | să ia în considerare, în cadrul politicii Parteneriatului Estic, un model de „Parteneriat Estic+” atractiv pe termen mai lung pentru țările asociate, care au înregistrat progrese mari în punerea în aplicare a reformelor care au tangență cu AA/ZLSAC, care ar putea duce, în cele din urmă, la aderarea la uniunea vamală și la spațiul Schengen, la un acces extins la piața internă a UE, la integrarea în rețelele de transport ale UE, la parteneriate industriale, la participarea în mai mare măsură la alte programe și agenții ale UE, la o cooperare mai mare în domeniul PSAC și la măsuri imediate, cum ar fi preferințe tarifare unilaterale suplimentare, un calendar concret pentru eliminarea tarifelor de roaming între parteneri și UE și la dezvoltarea rețelelor în bandă largă de mare capacitate; să deschidă modelul de „Parteneriat Estic+” și pentru alte țări din cadrul Parteneriatului Estic, din momentul în care sunt pregătite pentru astfel de angajamente consolidate și au înregistrat progrese semnificative în direcția punerii în aplicare a reformelor convenite de comun acord; |
| --- | --- |

(u)

să ia în considerare, în cadrul politicii Parteneriatului Estic, un model de „Parteneriat Estic+” atractiv pe termen mai lung pentru țările asociate, care au înregistrat progrese mari în punerea în aplicare a reformelor care au tangență cu AA/ZLSAC, care ar putea duce, în cele din urmă, la aderarea la uniunea vamală și la spațiul Schengen, la un acces extins la piața internă a UE, la integrarea în rețelele de transport ale UE, la parteneriate industriale, la participarea în mai mare măsură la alte programe și agenții ale UE, la o cooperare mai mare în domeniul PSAC și la măsuri imediate, cum ar fi preferințe tarifare unilaterale suplimentare, un calendar concret pentru eliminarea tarifelor de roaming între parteneri și UE și la dezvoltarea rețelelor în bandă largă de mare capacitate; să deschidă modelul de „Parteneriat Estic+” și pentru alte țări din cadrul Parteneriatului Estic, din momentul în care sunt pregătite pentru astfel de angajamente consolidate și au înregistrat progrese semnificative în direcția punerii în aplicare a reformelor convenite de comun acord;

| (v) | să ia în considerare, în privința țărilor neasociate, noi modalități de susținere a societății civile, a întreprinderilor, a comunităților independente academice și de presă, precum și a tinerilor, inclusiv prin finanțare suplimentară și prin parteneriate pentru mobilitate; |
| --- | --- |

(v)

să ia în considerare, în privința țărilor neasociate, noi modalități de susținere a societății civile, a întreprinderilor, a comunităților independente academice și de presă, precum și a tinerilor, inclusiv prin finanțare suplimentară și prin parteneriate pentru mobilitate;

| (w) | să se asigure că, în ambele cazuri, obiectivele comune sunt atât pe termen mediu, cât și pe termen lung, dacă este necesar, încurajând unele dintre țările partenere să meargă dincolo de logica ciclurilor electorale, înspre viziuni mai strategice; |
| --- | --- |

(w)

să se asigure că, în ambele cazuri, obiectivele comune sunt atât pe termen mediu, cât și pe termen lung, dacă este necesar, încurajând unele dintre țările partenere să meargă dincolo de logica ciclurilor electorale, înspre viziuni mai strategice;

Cu privire la punerea în aplicare a Parteneriatului Estic

| (x) | să reafirme principiul diferențierii, precum și faptul că sfera de aplicare și gradul de cooperare cu UE sunt determinate de ambițiile acesteia și ale partenerilor, precum și de ritmul și calitatea reformelor care urmează să fie evaluate pe baza punerii lor depline și efective în aplicare, în special în ceea ce privește respectarea democrației, a drepturilor omului, a libertăților fundamentale, a statului de drept și a bunei guvernanțe; |
| --- | --- |

(x)

să reafirme principiul diferențierii, precum și faptul că sfera de aplicare și gradul de cooperare cu UE sunt determinate de ambițiile acesteia și ale partenerilor, precum și de ritmul și calitatea reformelor care urmează să fie evaluate pe baza punerii lor depline și efective în aplicare, în special în ceea ce privește respectarea democrației, a drepturilor omului, a libertăților fundamentale, a statului de drept și a bunei guvernanțe;

| (y) | să sublinieze faptul că Parteneriatul Estic are obiectivul de a crea condițiile necesare pentru o asociere politică și o integrare economică strânsă, incluzând participarea la programele UE; să reitereze faptul că acordurile de asociere cu Georgia, Moldova și Ucraina nu reprezintă obiectivul final în relațiile acestor țări cu UE; să recunoască din nou aspirațiile europene ale acestor țări; să sublinieze că, în conformitate cu articolul 49 din TUE și cu Declarația de la Roma din 25 martie 2017, orice stat european poate solicita să devină membru al Uniunii Europene, cu condiția să adere la criteriile de la Copenhaga și la principiile democrației, să respecte libertățile fundamentale și drepturile omului, inclusiv drepturile minorităților, și să garanteze statul de drept; să îndemne statele membre, în acest sens, să convină asupra unei declarații ambițioase pentru summitul din 2017 care să stabilească stabilește obiective pe termen lung relevante; |
| --- | --- |

(y)

să sublinieze faptul că Parteneriatul Estic are obiectivul de a crea condițiile necesare pentru o asociere politică și o integrare economică strânsă, incluzând participarea la programele UE; să reitereze faptul că acordurile de asociere cu Georgia, Moldova și Ucraina nu reprezintă obiectivul final în relațiile acestor țări cu UE; să recunoască din nou aspirațiile europene ale acestor țări; să sublinieze că, în conformitate cu articolul 49 din TUE și cu Declarația de la Roma din 25 martie 2017, orice stat european poate solicita să devină membru al Uniunii Europene, cu condiția să adere la criteriile de la Copenhaga și la principiile democrației, să respecte libertățile fundamentale și drepturile omului, inclusiv drepturile minorităților, și să garanteze statul de drept; să îndemne statele membre, în acest sens, să convină asupra unei declarații ambițioase pentru summitul din 2017 care să stabilească stabilește obiective pe termen lung relevante;

| (z) | să invite Georgia, Moldova și Ucraina să se concentreze asupra implementării programelor de asociere, pentru a valorifica toate oportunitățile oferite de acordurile de asociere, implicându-se, de asemenea, în discuții comune privind progresele, oportunitățile și provocările legate de reformele care au tangență cu AA/ZLSAC; să reitereze importanța unei aplicări efective a reformelor menționate anterior pentru stabilitatea viitoare, dezvoltarea țărilor respective și situația bună a societăților lor; să reafirme faptul că aprofundarea relațiilor în cadrul modelului „Parteneriatului Estic+”, precum și orice perspectivă de aderare la UE impun progrese substanțiale în aplicarea reformelor, în special în ceea ce privește statul de drept, respectarea drepturilor omului și buna guvernanță; |
| --- | --- |

(z)

să invite Georgia, Moldova și Ucraina să se concentreze asupra implementării programelor de asociere, pentru a valorifica toate oportunitățile oferite de acordurile de asociere, implicându-se, de asemenea, în discuții comune privind progresele, oportunitățile și provocările legate de reformele care au tangență cu AA/ZLSAC; să reitereze importanța unei aplicări efective a reformelor menționate anterior pentru stabilitatea viitoare, dezvoltarea țărilor respective și situația bună a societăților lor; să reafirme faptul că aprofundarea relațiilor în cadrul modelului „Parteneriatului Estic+”, precum și orice perspectivă de aderare la UE impun progrese substanțiale în aplicarea reformelor, în special în ceea ce privește statul de drept, respectarea drepturilor omului și buna guvernanță;

| (aa) | să instituie o condiționalitate strictă permanentă legată de nivelurile actuale și viitoare ale cooperării și susținerii partenerilor și să se asigure că este respectată; să sublinieze faptul că sprijinul financiar acordat de UE partenerilor săi va fi condiționat de realizarea unor pași concreți în materie de reforme și de punerea în aplicare efectivă a acestora și că abordarea bazată pe stimulente a UE va continua să favorizeze partenerii cei mai implicați în reforme ambițioase; să prevadă plata subvențiilor în tranșe mai mici pentru a permite UE să răspundă mai bine la crize neașteptate sau la absența reformelor; să sublinieze îndeosebi că nu se va ratifica niciun acord cuprinzător cu o țară care nu respectă valorile UE, în special prin neexecutarea hotărârilor Curții Europene a Drepturilor Omului și prin hărțuirea, intimidarea și persecuția apărătorilor drepturilor omului, a ONG-urilor și a jurnaliștilor; să sublinieze, de asemenea, că trebuie satisfăcute o serie de criterii clare pentru lansarea și finalizarea oricărui nou dialog cu privire la regimurile de călătorii fără vize; să reitereze faptul că regresul în raport cu realizările anterioare va conduce sistematic la suspendarea acordurilor, inclusiv în domeniul regimurilor de călătorii fără vize și al finanțării din partea UE; |
| --- | --- |

(aa)

să instituie o condiționalitate strictă permanentă legată de nivelurile actuale și viitoare ale cooperării și susținerii partenerilor și să se asigure că este respectată; să sublinieze faptul că sprijinul financiar acordat de UE partenerilor săi va fi condiționat de realizarea unor pași concreți în materie de reforme și de punerea în aplicare efectivă a acestora și că abordarea bazată pe stimulente a UE va continua să favorizeze partenerii cei mai implicați în reforme ambițioase; să prevadă plata subvențiilor în tranșe mai mici pentru a permite UE să răspundă mai bine la crize neașteptate sau la absența reformelor; să sublinieze îndeosebi că nu se va ratifica niciun acord cuprinzător cu o țară care nu respectă valorile UE, în special prin neexecutarea hotărârilor Curții Europene a Drepturilor Omului și prin hărțuirea, intimidarea și persecuția apărătorilor drepturilor omului, a ONG-urilor și a jurnaliștilor; să sublinieze, de asemenea, că trebuie satisfăcute o serie de criterii clare pentru lansarea și finalizarea oricărui nou dialog cu privire la regimurile de călătorii fără vize; să reitereze faptul că regresul în raport cu realizările anterioare va conduce sistematic la suspendarea acordurilor, inclusiv în domeniul regimurilor de călătorii fără vize și al finanțării din partea UE;

| (ab) | să susțină dimensiunea multilaterală a Parteneriatului Estic ca mijloc de consolidare a încrederii multilaterale, mai ales în regiunile afectate de conflicte, și de creare a unor oportunități de cooperare regională, inclusiv prin intermediul unor platforme transnaționale ale societății civile, al cooperării între autoritățile locale și regionale și al unor proiecte transfrontaliere precum programele interpersonale în cadrul cărora dialogul intercultural și generația tânără reprezintă factori ai schimbării; |
| --- | --- |

(ab)

să susțină dimensiunea multilaterală a Parteneriatului Estic ca mijloc de consolidare a încrederii multilaterale, mai ales în regiunile afectate de conflicte, și de creare a unor oportunități de cooperare regională, inclusiv prin intermediul unor platforme transnaționale ale societății civile, al cooperării între autoritățile locale și regionale și al unor proiecte transfrontaliere precum programele interpersonale în cadrul cărora dialogul intercultural și generația tânără reprezintă factori ai schimbării;

| (ac) | să insiste asupra importanței coerenței și eficacității comunicării cu privire la politicile legate de Parteneriatul Estic, atât pe plan intern, cât și pe plan extern, precum și asupra importanței unor activități de comunicare adaptate fiecărei regiuni, mai ales pentru a remedia lipsa de cunoștințe referitoare la UE și la relațiile acesteia cu partenerii săi; să recunoască activitatea excelentă realizată până în prezent de grupul operativ East Stratcom și să îl sprijine printr-o finanțare suplimentară a activităților acestuia; să încerce să găsească o soluție la provocarea reprezentată de mai buna informare cu privire la beneficiile concrete și obiectivele Parteneriatului Estic, să combată dezinformarea prin comunicarea unor informații factuale, accesibile și de calitate în toate limbile țărilor partenere și să asigure respectarea deplină a libertății de exprimare; |
| --- | --- |

(ac)

să insiste asupra importanței coerenței și eficacității comunicării cu privire la politicile legate de Parteneriatul Estic, atât pe plan intern, cât și pe plan extern, precum și asupra importanței unor activități de comunicare adaptate fiecărei regiuni, mai ales pentru a remedia lipsa de cunoștințe referitoare la UE și la relațiile acesteia cu partenerii săi; să recunoască activitatea excelentă realizată până în prezent de grupul operativ East Stratcom și să îl sprijine printr-o finanțare suplimentară a activităților acestuia; să încerce să găsească o soluție la provocarea reprezentată de mai buna informare cu privire la beneficiile concrete și obiectivele Parteneriatului Estic, să combată dezinformarea prin comunicarea unor informații factuale, accesibile și de calitate în toate limbile țărilor partenere și să asigure respectarea deplină a libertății de exprimare;

| (ad) | să pledeze pentru ca sprijinul acordat de UE să fie adaptat pentru a corespunde nivelului de ambiție comună în privința cooperării cu fiecare partener, conform principiului „mai mult pentru mai mult” și „mai puțin pentru mai puțin”; să solicite, în special, UE să alinieze instrumente bugetare precum Instrumentul european de vecinătate și Fondul european pentru dezvoltare durabilă la sarcinile politice și la strategiile de punere în aplicare, în special în cadrul procedurilor sale bugetare anuale și multianuale; |
| --- | --- |

(ad)

să pledeze pentru ca sprijinul acordat de UE să fie adaptat pentru a corespunde nivelului de ambiție comună în privința cooperării cu fiecare partener, conform principiului „mai mult pentru mai mult” și „mai puțin pentru mai puțin”; să solicite, în special, UE să alinieze instrumente bugetare precum Instrumentul european de vecinătate și Fondul european pentru dezvoltare durabilă la sarcinile politice și la strategiile de punere în aplicare, în special în cadrul procedurilor sale bugetare anuale și multianuale;

| (ae) | să salute propunerile Comisiei de a oferi partenerilor asistență macrofinanciară, insistând în același timp ca propunerile să includă o condiționalitate strictă și reală, în special în ceea ce privește respectarea statului de drept (inclusiv independența sistemului judiciar și un sistemul parlamentar pluripartit), asigurarea bunei guvernări (inclusiv combaterea eficace a corupției) și apărarea drepturilor omului și a libertății mass-mediei; să transmită Parlamentului și Consiliului un raport detaliat scris, o dată la șase luni, cu privire la progresele realizate în aceste trei domenii de partenerii care beneficiază deja de acest tip de asistență; să invite Comisia să elaboreze programe de asistență macrofinanciară pentru țările partenere care au încheiat cu succes programe anterioare, să prevadă sistematic o astfel de condiționalitate în viitoarele propuneri de asistență macrofinanciară și să se asigure că este aplicată cu strictețe, mai ales în cazul Moldovei; |
| --- | --- |

(ae)

să salute propunerile Comisiei de a oferi partenerilor asistență macrofinanciară, insistând în același timp ca propunerile să includă o condiționalitate strictă și reală, în special în ceea ce privește respectarea statului de drept (inclusiv independența sistemului judiciar și un sistemul parlamentar pluripartit), asigurarea bunei guvernări (inclusiv combaterea eficace a corupției) și apărarea drepturilor omului și a libertății mass-mediei; să transmită Parlamentului și Consiliului un raport detaliat scris, o dată la șase luni, cu privire la progresele realizate în aceste trei domenii de partenerii care beneficiază deja de acest tip de asistență; să invite Comisia să elaboreze programe de asistență macrofinanciară pentru țările partenere care au încheiat cu succes programe anterioare, să prevadă sistematic o astfel de condiționalitate în viitoarele propuneri de asistență macrofinanciară și să se asigure că este aplicată cu strictețe, mai ales în cazul Moldovei;

| (af) | să solicite Comisiei, Băncii Europene de Investiții și altor instituții financiare multilaterale să depună eforturi pentru punerea în aplicare cu succes a Planului de investiții pentru Europa și a unui mecanism dedicat de sprijin pentru țările Parteneriatului Estic angajate în punerea în aplicare a acordurilor comerciale; să solicite crearea unui fond fiduciar pentru Ucraina, Georgia și Moldova, bazat pe cele mai bune practici ale instrumentelor cu donatori multipli, subliniind totodată că acest fond fiduciar ar trebui să se axeze pe investițiile publice și private, în special pe cele în infrastructura socială și economică și pe cele care cresc capacitatea de absorbție a investițiilor, precum și pe coordonarea sprijinului acordat de instituțiile financiare internaționale și de donatorii internaționali pe teren; să analizeze posibilitatea organizării unei conferințe a donatorilor pentru Ucraina, pentru a contribui la satisfacerea nevoilor umanitare ale acestei țări cauzate de conflictul din est și de anexarea Crimeei; să se asigure că utilizarea tuturor acestor fonduri este controlată cu strictețe pentru a se evita orice deturnare a acestora; |
| --- | --- |

(af)

să solicite Comisiei, Băncii Europene de Investiții și altor instituții financiare multilaterale să depună eforturi pentru punerea în aplicare cu succes a Planului de investiții pentru Europa și a unui mecanism dedicat de sprijin pentru țările Parteneriatului Estic angajate în punerea în aplicare a acordurilor comerciale; să solicite crearea unui fond fiduciar pentru Ucraina, Georgia și Moldova, bazat pe cele mai bune practici ale instrumentelor cu donatori multipli, subliniind totodată că acest fond fiduciar ar trebui să se axeze pe investițiile publice și private, în special pe cele în infrastructura socială și economică și pe cele care cresc capacitatea de absorbție a investițiilor, precum și pe coordonarea sprijinului acordat de instituțiile financiare internaționale și de donatorii internaționali pe teren; să analizeze posibilitatea organizării unei conferințe a donatorilor pentru Ucraina, pentru a contribui la satisfacerea nevoilor umanitare ale acestei țări cauzate de conflictul din est și de anexarea Crimeei; să se asigure că utilizarea tuturor acestor fonduri este controlată cu strictețe pentru a se evita orice deturnare a acestora;

| (ag) | să își reafirme susținerea categorică pentru contribuțiile și controlul parlamentar asupra politicii Parteneriatului Estic, în special în ceea ce privește impactul acestei politici asupra vieții cetățenilor; să consolideze, în acest sens, rolul Adunării Parlamentare Euronest în cadrul noii arhitecturi multilaterale a Parteneriatului Estic, precum și al comisiilor de asociere și cooperare parlamentară (CAP/CCP) ale Consiliilor de asociere sau cooperare; să salute programele în curs de realizare din cadrul Strategiei globale de susținere a democrației (SGSD); să invite membrii parlamentelor din țările partenere să conlucreze pentru a controla realizarea acestor programe și schimbul de bune practici; să intensifice implicarea în acest proces a Forumului societății civile al Parteneriatului Estic; |
| --- | --- |

(ag)

să își reafirme susținerea categorică pentru contribuțiile și controlul parlamentar asupra politicii Parteneriatului Estic, în special în ceea ce privește impactul acestei politici asupra vieții cetățenilor; să consolideze, în acest sens, rolul Adunării Parlamentare Euronest în cadrul noii arhitecturi multilaterale a Parteneriatului Estic, precum și al comisiilor de asociere și cooperare parlamentară (CAP/CCP) ale Consiliilor de asociere sau cooperare; să salute programele în curs de realizare din cadrul Strategiei globale de susținere a democrației (SGSD); să invite membrii parlamentelor din țările partenere să conlucreze pentru a controla realizarea acestor programe și schimbul de bune practici; să intensifice implicarea în acest proces a Forumului societății civile al Parteneriatului Estic;

| (ah) | să ia act de hotărârea Parlamentului de a-și intensifica monitorizarea aplicării acordurilor internaționale cu partenerii estici și controlul asupra sprijinului acordat de UE în această privință; să răspundă apelului Parlamentului către parteneri și Comisie de a crește transparența tuturor beneficiarilor fondurilor UE; să solicite Comisiei și SEAE să transmită o dată la șase luni Parlamentului și Consiliului un raport scris detaliat privind aplicarea acestor acorduri; |
| --- | --- |

(ah)

să ia act de hotărârea Parlamentului de a-și intensifica monitorizarea aplicării acordurilor internaționale cu partenerii estici și controlul asupra sprijinului acordat de UE în această privință; să răspundă apelului Parlamentului către parteneri și Comisie de a crește transparența tuturor beneficiarilor fondurilor UE; să solicite Comisiei și SEAE să transmită o dată la șase luni Parlamentului și Consiliului un raport scris detaliat privind aplicarea acestor acorduri;

| (ai) | să ia act de hotărârea Parlamentului de a-și intensifica controlul asupra negocierii acordurilor internaționale viitoare cu partenerii estici; să invite Consiliul să comunice Parlamentului fără întârziere toate directivele de negociere relevante din acest domeniu, în conformitate cu dispozițiile relevante din Acordul interinstituțional (9); să salute cooperarea eficace a Comisiei și a SEAE cu Parlamentul în comunicarea informațiilor cu privire la aceste negocieri, dar să le solicite, de asemenea, să-i transmită fără întârziere proiectele textelor de negociere și ale acordurilor parafate, în conformitate cu Acordul-cadru relevant (10); |
| --- | --- |

(ai)

să ia act de hotărârea Parlamentului de a-și intensifica controlul asupra negocierii acordurilor internaționale viitoare cu partenerii estici; să invite Consiliul să comunice Parlamentului fără întârziere toate directivele de negociere relevante din acest domeniu, în conformitate cu dispozițiile relevante din Acordul interinstituțional (9); să salute cooperarea eficace a Comisiei și a SEAE cu Parlamentul în comunicarea informațiilor cu privire la aceste negocieri, dar să le solicite, de asemenea, să-i transmită fără întârziere proiectele textelor de negociere și ale acordurilor parafate, în conformitate cu Acordul-cadru relevant (10);

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare Consiliului, Comisiei Europene, Serviciului European de Acțiune Externă, precum și, spre informare, Reprezentantul Special al UE pentru Caucazul de Sud și criza din Georgia, Adunării Parlamentare a OSCE, Adunării Parlamentare a Consiliului Europei și guvernelor și parlamentelor țărilor Parteneriatului Estic. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0304.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0267.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0126.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0456.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0089.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0487.

(7)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0018.

(8)  JO C 265, 11.8.2017, p. 110.

(9)  JO C 95, 1.4.2014, p. 1.

(10)  JO L 304, 20.11.2010, p. 47.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Joi, 30 noiembrie 2017

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/137 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/137

---

P8_TA(2017)0459

Cerere de ridicare a imunității Anei Gomes

Decizia Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 privind cererea de ridicare a imunității Anei Gomes (2017/2096(IMM))

(2018/C 356/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere cererea de ridicare a imunității Anei Gomes, transmisă la 30 mai 2017 de Reprezentanța Permanentă a Portugaliei pe lângă Uniunea Europeană și semnată de către Procurorul General Adjunct al Republicii Portugheze, în legătură cu procedura penală aflată pe rolul Parchetului General al Tribunalului Districtual din Peso da Régua – Districtul Vila Reale (ref. NUIPC 430/16.6T9LSBP), și comunicată în ședința plenară din 12 iunie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de ridicare a imunității Anei Gomes, transmisă la 30 mai 2017 de Reprezentanța Permanentă a Portugaliei pe lângă Uniunea Europeană și semnată de către Procurorul General Adjunct al Republicii Portugheze, în legătură cu procedura penală aflată pe rolul Parchetului General al Tribunalului Districtual din Peso da Régua – Districtul Vila Reale (ref. NUIPC 430/16.6T9LSBP), și comunicată în ședința plenară din 12 iunie 2017,

| — | în urma audierii Anei Gomes, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

în urma audierii Anei Gomes, în conformitate cu articolul 9 alineatul (6) din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere articolul 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, precum și articolul 6 alineatul (2) din Actul din 20 septembrie 1976 privind alegerea membrilor Parlamentului European prin vot universal direct,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 12 mai 1964, 10 iulie 1986, 15 și 21 octombrie 2008, 19 martie 2010, 6 septembrie 2011 și 17 ianuarie 2013 (1),

| — | având în vedere articolul 157 alineatul (2) din Constituția Republicii Portugheze și articolul 11 din Statut deputaților în Adunarea Republicii Portugheze, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 157 alineatul (2) din Constituția Republicii Portugheze și articolul 11 din Statut deputaților în Adunarea Republicii Portugheze,

| — | având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 5 alineatul (2), articolul 6 alineatul (1) și articolul 9 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0363/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0363/2017),

| A. | întrucât procurorul Parchetului Republicii Portugheze din Districtul Vila Reale, Parchetul General al Tribunalului Districtual din Peso da Régua, a depus o cerere de ridicare a imunității parlamentare a Anei Gomes în urma declarațiilor făcute de dna Gomes într-un interviu realizat de ziarul Diàrio de Noticias și publicat de acesta pe internet, la 29 aprilie 2016; întrucât cererea a fost transmisă cu scopul de a deschide o procedură penală împotriva dnei Gomes și pentru ca aceasta din urmă să poată fi audiată în cadrul acestei proceduri; |
| --- | --- |

A.

întrucât procurorul Parchetului Republicii Portugheze din Districtul Vila Reale, Parchetul General al Tribunalului Districtual din Peso da Régua, a depus o cerere de ridicare a imunității parlamentare a Anei Gomes în urma declarațiilor făcute de dna Gomes într-un interviu realizat de ziarul Diàrio de Noticias și publicat de acesta pe internet, la 29 aprilie 2016; întrucât cererea a fost transmisă cu scopul de a deschide o procedură penală împotriva dnei Gomes și pentru ca aceasta din urmă să poată fi audiată în cadrul acestei proceduri;

| B. | întrucât, în articolul respectiv, se făcea referire la perchezițiile efectuate pe șantierele navale din Viana și întrucât dna Gomes a declarat, făcând referire la vânzarea, după părerea ei „pe o sumă derizorie”, a feribotului Atlântida, că „este un semn că ceva se mișcă într-un caz de corupție flagrantă”; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în articolul respectiv, se făcea referire la perchezițiile efectuate pe șantierele navale din Viana și întrucât dna Gomes a declarat, făcând referire la vânzarea, după părerea ei „pe o sumă derizorie”, a feribotului Atlântida, că „este un semn că ceva se mișcă într-un caz de corupție flagrantă”;

| C. | întrucât faptele denunțate implică, teoretic, săvârșirea de către dna Gomes a trei infracțiuni de ofensă adusă unui organism, serviciu sau persoană juridică și pasibile de sancțiuni în temeiul articolului 187 alineatul (1) și alineatul (2) litera (a) și al articolului 183 alineatul (2) din Codul penal, împotriva a două părți civile, infracțiune care se pedepsește cu închisoare de până la doi ani sau cu cel puțin 120 de zile-amendă; |
| --- | --- |

C.

întrucât faptele denunțate implică, teoretic, săvârșirea de către dna Gomes a trei infracțiuni de ofensă adusă unui organism, serviciu sau persoană juridică și pasibile de sancțiuni în temeiul articolului 187 alineatul (1) și alineatul (2) litera (a) și al articolului 183 alineatul (2) din Codul penal, împotriva a două părți civile, infracțiune care se pedepsește cu închisoare de până la doi ani sau cu cel puțin 120 de zile-amendă;

| D. | întrucât, în conformitate cu articolul 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, deputații în Parlamentul European nu pot fi cercetați, reținuți sau urmăriți datorită opiniilor sau voturilor exprimate în cadrul exercitării funcțiilor lor; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în conformitate cu articolul 8 din Protocolul nr. 7 privind privilegiile și imunitățile Uniunii Europene, deputații în Parlamentul European nu pot fi cercetați, reținuți sau urmăriți datorită opiniilor sau voturilor exprimate în cadrul exercitării funcțiilor lor;

| E. | întrucât articolul 5 din Regulamentul de procedură al Parlamentului European prevede că, în exercitarea competențelor sale privind privilegiile și imunitățile, Parlamentul acționează pentru conservarea integrității sale ca adunare legislativă democratică și pentru asigurarea independenței deputaților în îndeplinirea atribuțiilor care le revin; |
| --- | --- |

E.

întrucât articolul 5 din Regulamentul de procedură al Parlamentului European prevede că, în exercitarea competențelor sale privind privilegiile și imunitățile, Parlamentul acționează pentru conservarea integrității sale ca adunare legislativă democratică și pentru asigurarea independenței deputaților în îndeplinirea atribuțiilor care le revin;

| F. | întrucât Curtea de Justiție a Uniunii Europene a convenit că o declarație a unui deputat în afara Parlamentului European poate constitui o opinie exprimată în exercitarea funcției sale în sensul articolului 8 din Protocolul nr. 7, atunci când există o apreciere subiectivă legată în mod direct și evident de exercitarea funcției de deputat în Parlamentul European, luând astfel în considerare nu locul în care a fost făcută declarația, ci natura și conținutul acesteia; |
| --- | --- |

F.

întrucât Curtea de Justiție a Uniunii Europene a convenit că o declarație a unui deputat în afara Parlamentului European poate constitui o opinie exprimată în exercitarea funcției sale în sensul articolului 8 din Protocolul nr. 7, atunci când există o apreciere subiectivă legată în mod direct și evident de exercitarea funcției de deputat în Parlamentul European, luând astfel în considerare nu locul în care a fost făcută declarația, ci natura și conținutul acesteia;

| G. | întrucât, în prezent, dezbaterea politică are loc tot mai des în afara incintei Parlamentului European, prin mijloace de comunicare care merg de la declarații de presă, la interviuri, bloguri și internet; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în prezent, dezbaterea politică are loc tot mai des în afara incintei Parlamentului European, prin mijloace de comunicare care merg de la declarații de presă, la interviuri, bloguri și internet;

| H. | întrucât declarațiile dnei Gomes din interviul în cauză au fost făcute în exercitarea funcției de deputat în Parlamentul European și, în special, în cadrul atribuțiilor care decurg din funcția sa de vicepreședintă a Comisiei de anchetă însărcinate cu examinarea acuzațiilor de încălcare a dreptului Uniunii și de administrare defectuoasă în aplicarea acestuia, în legătură cu spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală; |
| --- | --- |

H.

întrucât declarațiile dnei Gomes din interviul în cauză au fost făcute în exercitarea funcției de deputat în Parlamentul European și, în special, în cadrul atribuțiilor care decurg din funcția sa de vicepreședintă a Comisiei de anchetă însărcinate cu examinarea acuzațiilor de încălcare a dreptului Uniunii și de administrare defectuoasă în aplicarea acestuia, în legătură cu spălarea de bani, evitarea sarcinilor fiscale și evaziunea fiscală;

| I. | întrucât afirmațiile dnei Gomes sunt legate direct de declarațiile făcute de aceasta în cadrul programului de televiziune „TVI24 – Cara a Cara – Ana Gomes versus Carlos Abreu Amorim”, difuzat la 29 noiembrie 2013, și pentru care Parlamentul European i-a apărat imunitatea (2); |
| --- | --- |

I.

întrucât afirmațiile dnei Gomes sunt legate direct de declarațiile făcute de aceasta în cadrul programului de televiziune „TVI24 – Cara a Cara – Ana Gomes versus Carlos Abreu Amorim”, difuzat la 29 noiembrie 2013, și pentru care Parlamentul European i-a apărat imunitatea (2);

| J. | întrucât declarațiile dnei Gomes se înscriu în activitatea desfășurată de aceasta în cadrul Parlamentului European, |
| --- | --- |

J.

întrucât declarațiile dnei Gomes se înscriu în activitatea desfășurată de aceasta în cadrul Parlamentului European,

| 1. | hotărăște să nu ridice imunitatea Anei Gomes; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite imediat prezenta decizie, precum și raportul comisiei competente, autorității competente a Republicii Portugheze și Anei Gomes. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Hotărârea Curții de Justiție din 12 mai 1964, Wagner/Fohrmann și Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, hotărârea Curții de Justiție din 10 iulie 1986, Wybot/Faure și alții, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, hotărârea Tribunalului din 15 octombrie 2008, Mote/Parlamentul, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, hotărârea Curții de Justiție din 21 octombrie 2008, Marra/De Gregorio și Clemente, pronunțată în cauzele conexe C-200/07 și C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, hotărârea Tribunalului din 19 martie 2010, Gollnisch/Parlamentul, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, hotărârea Curții de Justiție din 6 septembrie 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543, hotărârea Tribunalului din 17 ianuarie 2013, Gollnisch/Parlamentul, pronunțată în cauzele conexe T-346/11 și T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Decizia Parlamentului European din 13 noiembrie 2014 privind cererea de ridicare a imunității lui Ana Gomes (JO C 285, 5.8.2016, p. 19).

---

III Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 14 noiembrie 2017

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/139 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/139

---

P8_TA(2017)0422

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: cererea EGF/2017/004 IT/Almaviva

Rezoluţia Parlamentului European din 14 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (cererea din partea Italiei – EGF/2017/004 IT/Almaviva) (COM(2017)0496 – C8-0322/2017 – 2017/2200(BUD))

(2018/C 356/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0496 – C8-0322/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0496 – C8-0322/2017),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 (1) (Regulamentul privind FEG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 (1) (Regulamentul privind FEG),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), în special articolul 12, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), în special articolul 12,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3) (AII din 2 decembrie 2013), în special punctul 13, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3) (AII din 2 decembrie 2013), în special punctul 13,

| — | având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 13 din AII din 2 decembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 13 din AII din 2 decembrie 2013,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0346/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0346/2017),

| A. | întrucât Uniunea a instituit instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de consecințele schimbărilor structurale majore intervenite în practicile comerciale internaționale sau ale crizei economice și financiare mondiale și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea a instituit instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de consecințele schimbărilor structurale majore intervenite în practicile comerciale internaționale sau ale crizei economice și financiare mondiale și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii;

| B. | întrucât asistența financiară oferită de Uniune lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil; |
| --- | --- |

B.

întrucât asistența financiară oferită de Uniune lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil;

| C. | întrucât Italia a prezentat cererea EGF/2017/004 IT/Almaviva pentru a obține o contribuție financiară din partea FEG în conformitate cu criteriul de intervenție prevăzut la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul privind FEG, ca urmare a concedierii unui număr de 1 646 de lucrători de către întreprinderea Almaviva Contact SpA, care își desfășoară activitatea în sectorul economic clasificat în diviziunea 82 din NACE Rev. 2 (Activități de secretariat, servicii suport și alte activități de servicii prestate în principal întreprinderilor) din regiunea de nivel NUTS 2 Lazio (ITI4) din Italia; întrucât un număr de 1 610 lucrători concediați ar trebui să beneficieze de aceste măsuri, |
| --- | --- |

C.

întrucât Italia a prezentat cererea EGF/2017/004 IT/Almaviva pentru a obține o contribuție financiară din partea FEG în conformitate cu criteriul de intervenție prevăzut la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul privind FEG, ca urmare a concedierii unui număr de 1 646 de lucrători de către întreprinderea Almaviva Contact SpA, care își desfășoară activitatea în sectorul economic clasificat în diviziunea 82 din NACE Rev. 2 (Activități de secretariat, servicii suport și alte activități de servicii prestate în principal întreprinderilor) din regiunea de nivel NUTS 2 Lazio (ITI4) din Italia; întrucât un număr de 1 610 lucrători concediați ar trebui să beneficieze de aceste măsuri,

| 1. | este de acord cu Comisia că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul privind FEG și că Italia are dreptul, în temeiul acestui regulament, la o contribuție financiară de 3 347 370 EUR, reprezentând 60 % din costurile totale de 5 578 950 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | remarcă faptul că autoritățile italiene au depus cererea la 9 mai 2017 și că, pe baza informațiilor suplimentare puse la dispoziție de Italia, Comisia și-a finalizat evaluarea la 26 septembrie 2017, aducând la cunoștința Parlamentului această evaluare la aceeași dată; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reamintește că criza economică a pus o presiune semnificativă asupra prețului serviciilor de marketing și de asistență acordată cumpărătorilor de bunuri și servicii, conducând la o scădere a cifrei de afaceri și a profitabilității furnizorilor de servicii; ținând seama de faptul că costul forței de muncă are, în mod evident, o pondere majoritară în totalul costurilor de producție din sectorul centrelor de apel, constată că întreprinderile au reacționat la aceste condiții adverse prin delocalizare, intervenții asupra costului forței de muncă sau încetarea activității; regretă că, între 2009 și primul trimestru al anului 2014, o treime din totalul întreprinderilor italiene din acest sector și-au încetat activitatea; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ia act de faptul că concedierile actuale sunt legate în mod direct de o scădere cu 45 % a veniturilor centrului Almaviva-Roma, înregistrată între 2011 și 2016; regretă că nu a fost posibil să se ajungă la un acord cu Reprezentanța sindicală unitară (RSU) privind un plan de aliniere a costului forței de muncă de la centrul Almaviva-Roma cu alte centre de lucru din Italia, fapt care ar fi dus efectiv la o scădere de salariu, și că drept urmare centrul de la Roma a fost închis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | relevă faptul că lucrătorii din sectorul centrelor de apel ar trebui să fie mai bine protejați, ceea ce înseamnă, în special, că ar trebui evitată deplasarea personalului de la un centru la altul, această practică fiind utilizată cu predilecție ca strategie pentru a impune realizarea unor concedieri în masă; |
| --- | --- |

5.

| 6. | recunoaște că economia regională și locală se redresează, însă într-un ritm lent, după gravele dificultăți cauzate de criza economică și financiară și că disponibilizările în masă riscă să stopeze sau să întrerupă această redresare; subliniază importanța crucială pe care o au măsurile active de pe piața forței de muncă, cum ar fi cele cofinanțate de FEG, pentru evitarea acestei situații; |
| --- | --- |

6.

| 7. | constată că 79 % dintre beneficiarii vizați sunt femei și că marea majoritate a acestora au între 30 și 55 de ani; regretă faptul că nu a fost posibil să se găsească o soluție viabilă pentru a evita concedierea lor, în special ca urmare a faptului că, pentru femeile din această grupă de vârstă, probabilitatea de a rămâne și a progresa pe piața muncii este mai redusă din cauza dificultății de a găsi un echilibru între viața profesională și cea privată, din cauza responsabilităților care le revin ca îngrijitori informali, precum și a inegalității de șanse la locul de muncă; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că formarea și alte servicii personalizate ar trebui să țină cont pe deplin de caracteristicile acestui grup de lucrători, în special de proporția ridicată a femeilor; salută includerea sumei estimate la 680 000 EUR pentru rambursarea cheltuielilor cu îngrijirea persoanelor dependente; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută faptul că autoritățile italiene au început furnizarea serviciilor personalizate către beneficiarii vizați la 6 aprilie 2017, cu mult înaintea depunerii cererii de acordare a unui sprijin FEG pentru pachetul coordonat propus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | constată că Italia are în vedere opt tipuri de măsuri pentru lucrătorii disponibilizați vizați de cerere: (i) orientare individuală, (ii) asistență pentru căutarea unui loc de muncă, (iii) formare, recalificare și formare profesională, (iv) voucher de reangajare, (v) sprijin pentru antreprenoriat, (vi) contribuție la înființarea unei întreprinderi, (vii) rambursarea cheltuielilor pentru persoanele care au în îngrijire persoane dependente, și (viii) rambursarea cheltuielilor de mobilitate; observă că măsurile de sprijinire a venitului vor reprezenta 17,4 % din pachetul global de măsuri personalizate, cotă situată cu mult sub cea maximă de 35 % prevăzută în Regulamentul privind FEG, precum și faptul că aceste măsuri sunt condiționate de participarea activă a beneficiarilor vizați la activități de căutare a unui loc de muncă sau de formare; |
| --- | --- |

10.

| 11. | salută înființarea unui comitet (constituit de Ministerul Dezvoltării Economice (MiSE (4), ANPAL (5), Consiliul Regional Lazio și sindicate) pentru a hotărî strategia și intervențiile în sprijinul foștilor lucrători de la Almaviva, precum și pentru a întocmi pachetul coordonat de servicii personalizate; |
| --- | --- |

11.

| 12. | înțelege că utilizarea voucherelor de reangajare este ceva nou, acestea fiind utilizate doar într-un caz anterior; subliniază importanța evaluării eficacității depline a acestor măsuri după ce a trecut suficient timp pentru ca datele să fie disponibile; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază că autoritățile italiene au confirmat că acțiunile eligibile nu beneficiază de asistență din partea altor instrumente financiare ale Uniunii, acestea urmând a fi completate prin acțiuni care vor fi finanțate fie prin intermediul FSE, fie doar din fondurile naționale; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reamintește că la conceperea pachetului coordonat de servicii personalizate sprijinite de FEG ar trebui să se anticipeze perspectivele viitoare ale pieței forței de muncă și abilitățile necesare și să se asigure compatibilitatea cu tranziția spre o economie eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și sustenabilă; |
| --- | --- |

14.

| 15. | salută angajamentul guvernului italian de a defini un nou cadru juridic pentru lucrătorii din sectorul telecomunicațiilor, cu scopul de a evita pe viitor situații precum cea care face obiectul cererii EGF/2017/004 IT/Almaviva; |
| --- | --- |

15.

| 16. | reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă și nici măsurile de restructurare a unor întreprinderi sau sectoare de activitate; |
| --- | --- |

16.

| 17. | îndeamnă Comisia să le solicite autorităților naționale să prezinte, în propunerile viitoare, mai multe detalii cu privire la sectoarele care au perspective de creștere și care, prin urmare, ar putea oferi locuri de muncă, precum și să colecteze date concrete cu privire la impactul finanțării din partea FEG, inclusiv privind calitatea locurilor de muncă și rata de reinserție realizată prin intermediul FEG; |
| --- | --- |

17.

| 18. | reamintește apelul său adresat Comisiei de a asigura accesul public la toate documentele legate de cazurile FEG; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

19.

| 20. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

20.

| 21. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 855.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(3)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(4)  Ministero dello Sviluppo Economico (MiSE)

(5)  Agenzia Nazionale per le Politiche Attive del Lavoro (ANPAL)

---

ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în urma unei cereri din partea Italiei – EGF/2017/004 IT/Almaviva

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia (UE) 2017/2192.)

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/143 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/143

---

P8_TA(2017)0424

Tipologiile teritoriilor ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 14 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1059/2003 în ceea ce privește tipologiile teritoriilor (Tercet) (COM(2016)0788 – C8-0516/2016 – 2016/0393(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 356/21)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0788), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0788),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 338 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0516/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 338 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0516/2016),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 29 martie 2017 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 29 martie 2017 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului regiunilor din 13 iulie 2017 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului regiunilor din 13 iulie 2017 (2),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 4 octombrie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 4 octombrie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0231/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0231/2017),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 209, 30.6.2017, p. 71..

(2)  JO C 342, 12.10.2017, p. 74.

---

P8_TC1-COD(2016)0393

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 noiembrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1059/2003 în ceea ce privește tipologiile teritoriale (Tercet)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2017/2391.)

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/144 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/144

---

P8_TA(2017)0425

Recunoașterea calificărilor profesionale în domeniul navigației interioare ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind recunoașterea calificărilor profesionale în domeniul navigației interioare și de abrogare a Directivei 96/50/CE a Consiliului și a Directivei 91/672/CEE a Consiliului (COM(2016)0082 – C8-0061/2016 – 2016/0050(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 356/22)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0082), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0082),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 91 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0061/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 91 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0061/2016),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 13 iulie 2016 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 13 iulie 2016 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 30 iunie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 30 iunie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0338/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale și Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0338/2016),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care înlocuiește, modifică în mod substanțial sau intenționează să modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 389, 21.10.2016, p. 93.

---

P8_TC1-COD(2016)0050

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 noiembrie 2017 în vederea adoptării Directivei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului privind recunoașterea calificărilor profesionale în domeniul navigației interioare și de abrogare a Directivelor 91/672/CEE și 96/50/CE ale Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2017/2397.)

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/145 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/145

---

P8_TA(2017)0426

Cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 14 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului (COM(2016)0283 – C8-0194/2016 – 2016/0148(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 356/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0283), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0283),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0194/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0194/2016),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizele motivate prezentate de către Parlamentul Bulgariei, de Camera Deputaților a Republicii Cehe, de Consiliul Federal al Austriei și Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele motivate prezentate de către Parlamentul Bulgariei, de Camera Deputaților a Republicii Cehe, de Consiliul Federal al Austriei și Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 octombrie 2016 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 octombrie 2016 (1),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 30 iunie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 30 iunie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0077/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0077/2017),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care înlocuiește, modifică în mod substanțial sau intenționează să modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 34, 2.2.2017, p. 100.

---

P8_TC1-COD(2016)0148

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 14 noiembrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure respectarea legislației în materie de protecție a consumatorului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2017/2394.)

---

Miercuri, 15 noiembrie 2017

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/146 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/146

---

P8_TA(2017)0429

Perioada pentru adoptarea actelor delegate ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2010/40/UE în ceea ce privește perioada pentru adoptarea actelor delegate (COM(2017)0136 – C8-0116/2017 – 2017/0060(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 356/24)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0136), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0136),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 91 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0116/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 91 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0116/2017),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 5 iulie 2017 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 5 iulie 2017 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 27 octombrie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 27 octombrie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A8-0332/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A8-0332/2017),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 345, 13.10.2017, p. 67.

---

P8_TC1-COD(2017)0060

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 15 noiembrie 2017 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2010/40/UE în ceea ce privește perioada pentru adoptarea actelor delegate

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia (UE) 2017/2380.)

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/147 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/147

---

P8_TA(2017)0430

Numirea unui membru al Curții de Conturi Europene – Karel Pinxten

Decizia Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 privind propunerea de numire a lui Karel Pinxten ca membru al Curții de Conturi (C8-0328/2017 – 2017/0812(NLE))

(Procedura de consultare)

(2018/C 356/25)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0328/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0328/2017),

| — | având în vedere articolul 121 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 121 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A8-0336/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A8-0336/2017),

| A. | întrucât Comisia sa pentru control bugetar a evaluat calificările candidatului propus, ținând seama în special de condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât Comisia sa pentru control bugetar a evaluat calificările candidatului propus, ținând seama în special de condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| B. | întrucât, în cadrul reuniunii sale din 19 octombrie 2017, Comisia pentru control bugetar l-a audiat pe candidatul propus de Consiliu ca membru al Curții de Conturi, |
| --- | --- |

B.

întrucât, în cadrul reuniunii sale din 19 octombrie 2017, Comisia pentru control bugetar l-a audiat pe candidatul propus de Consiliu ca membru al Curții de Conturi,

| 1. | emite un aviz nefavorabil privind numirea de către Consiliu a lui Karel Pinxten ca membru al Curții de Conturi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre. |
| --- | --- |

2.

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/148 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/148

---

P8_TA(2017)0431

Numirea unui membru al Curții de Conturi Europene – Pietro Russo

Decizia Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 privind propunerea de numire a lui Pietro Russo ca membru al Curții de Conturi (C8-0329/2017 – 2017/0813(NLE))

(Procedura de consultare)

(2018/C 356/26)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0329/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0329/2017),

| — | având în vedere articolul 121 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 121 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A8-0337/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A8-0337/2017),

| A. | întrucât Comisia sa pentru control bugetar a evaluat calificările candidatului propus, ținând seama în special de condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât Comisia sa pentru control bugetar a evaluat calificările candidatului propus, ținând seama în special de condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| B. | întrucât, în cadrul reuniunii sale din 19 octombrie 2017, Comisia pentru control bugetar l-a audiat pe candidatul propus de Consiliu ca membru al Curții de Conturi, |
| --- | --- |

B.

întrucât, în cadrul reuniunii sale din 19 octombrie 2017, Comisia pentru control bugetar l-a audiat pe candidatul propus de Consiliu ca membru al Curții de Conturi,

| 1. | emite un aviz favorabil privind propunerea Consiliului de numire a lui Pietro Russo ca membru al Curții de Conturi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre. |
| --- | --- |

2.

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/149 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/149

---

P8_TA(2017)0432

Numirea unui membru al Curții de Conturi Europene – Hannu Takkula

Decizia Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 privind propunerea de numire a lui Hannu Takkula ca membru al Curții de Conturi (C8-0330/2017 – 2017/0814(NLE))

(Procedura de consultare)

(2018/C 356/27)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0330/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0330/2017),

| — | având în vedere articolul 121 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 121 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A8-0338/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A8-0338/2017),

| A. | întrucât Comisia sa pentru control bugetar a evaluat calificările candidatului propus, ținând seama în special de condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât Comisia sa pentru control bugetar a evaluat calificările candidatului propus, ținând seama în special de condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| B. | întrucât, în cadrul reuniunii sale din 19 octombrie 2017, Comisia pentru control bugetar l-a audiat pe candidatul propus de Consiliu ca membru al Curții de Conturi, |
| --- | --- |

B.

întrucât, în cadrul reuniunii sale din 19 octombrie 2017, Comisia pentru control bugetar l-a audiat pe candidatul propus de Consiliu ca membru al Curții de Conturi,

| 1. | emite un aviz favorabil privind propunerea Consiliului de numire a lui Hannu Takkula ca membru al Curții de Conturi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre. |
| --- | --- |

2.

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/150 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/150

---

P8_TA(2017)0433

Numirea unui membru al Curții de Conturi Europene – Baudilio Tomé Muguruza

Decizia Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 privind propunerea de numire a lui Baudilio Tomé Muguruza ca membru al Curții de Conturi (C8-0331/2017 – 2017/0815(NLE))

(Procedura de consultare)

(2018/C 356/28)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0331/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0331/2017),

| — | având în vedere articolul 121 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 121 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A8-0342/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A8-0342/2017),

| A. | întrucât Comisia pentru control bugetar a Parlamentului a evaluat calificările candidatului propus, ținând seama în special de condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât Comisia pentru control bugetar a Parlamentului a evaluat calificările candidatului propus, ținând seama în special de condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| B. | întrucât, în cadrul reuniunii sale din 26 octombrie 2017, Comisia pentru control bugetar l-a audiat pe candidatul propus de Consiliu ca membru al Curții de Conturi, |
| --- | --- |

B.

întrucât, în cadrul reuniunii sale din 26 octombrie 2017, Comisia pentru control bugetar l-a audiat pe candidatul propus de Consiliu ca membru al Curții de Conturi,

| 1. | emite un aviz favorabil privind propunerea Consiliului de numire a lui Baudilio Tomé Muguruza ca membru al Curții de Conturi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre. |
| --- | --- |

2.

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/151 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/151

---

P8_TA(2017)0434

Numirea unui membru al Curții de Conturi Europene – Bettina Jakobsen

Decizia Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 privind propunerea de numire a dnei Bettina Jakobsen în calitate de membră a Curții de Conturi (C8-0332/2017 – 2017/0816(NLE))

(Procedura de consultare)

(2018/C 356/29)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0332/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0332/2017),

| — | având în vedere articolul 121 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 121 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A8-0341/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A8-0341/2017),

| A. | întrucât Comisia pentru control bugetar din cadrul Parlamentului a evaluat calificările candidatei propuse, ținând seama în special de condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât Comisia pentru control bugetar din cadrul Parlamentului a evaluat calificările candidatei propuse, ținând seama în special de condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| B. | întrucât, în cadrul reuniunii sale din 26 octombrie 2017, Comisia pentru control bugetar a audiat candidata propusă de Consiliu ca membră a Curții de Conturi; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în cadrul reuniunii sale din 26 octombrie 2017, Comisia pentru control bugetar a audiat candidata propusă de Consiliu ca membră a Curții de Conturi;

| 1. | emite un aviz favorabil privind propunerea Consiliului de numire a dnei Bettina Jakobsen ca membră a Curții de Conturi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre. |
| --- | --- |

2.

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/152 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/152

---

P8_TA(2017)0435

Numirea unui membru al Curții de Conturi Europene – João Alexandre Tavares Gonçalves de Figueiredo

Decizia Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 privind numirea lui João Alexandre Tavares Gonçalves de Figueiredo ca membru al Curții de Conturi (C8-0333/2017 – 2017/0817(NLE))

(Procedura de consultare)

(2018/C 356/30)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0333/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0333/2017),

| — | având în vedere articolul 121 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 121 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A8-0343/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A8-0343/2017),

| A. | întrucât Comisia sa pentru control bugetar a evaluat calificările candidatului propus, ținând seama în special de condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât Comisia sa pentru control bugetar a evaluat calificările candidatului propus, ținând seama în special de condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| B. | întrucât, în cadrul reuniunii sale din 26 octombrie 2017, Comisia pentru control bugetar l-a audiat pe candidatul propus de Consiliu ca membru al Curții de Conturi, |
| --- | --- |

B.

întrucât, în cadrul reuniunii sale din 26 octombrie 2017, Comisia pentru control bugetar l-a audiat pe candidatul propus de Consiliu ca membru al Curții de Conturi,

| 1. | emite un aviz favorabil referitor la numirea lui João Alexandre Tavares Gonçalves de Figueiredo de către Consiliu ca membru al Curții de Conturi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre. |
| --- | --- |

2.

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/153 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/153

---

P8_TA(2017)0436

Numirea unui membru al Curții de Conturi Europene – Iliana Ivanova

Decizia Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 privind propunerea de numire a Ilianei Ivanova ca membră a Curții de Conturi (C8-0334/2017 – 2017/0818(NLE))

(Procedura de consultare)

(2018/C 356/31)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0334/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 286 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0334/2017),

| — | având în vedere articolul 121 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 121 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A8-0344/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar (A8-0344/2017),

| A. | întrucât Comisia sa pentru control bugetar a evaluat calificările candidatei propuse, ținând seama în special de condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât Comisia sa pentru control bugetar a evaluat calificările candidatei propuse, ținând seama în special de condițiile prevăzute la articolul 286 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| B. | întrucât, în cadrul reuniunii sale din 26 octombrie 2017, Comisia pentru control bugetar a audiat-o pe candidata propusă de Consiliu ca membră a Curții de Conturi, |
| --- | --- |

B.

întrucât, în cadrul reuniunii sale din 26 octombrie 2017, Comisia pentru control bugetar a audiat-o pe candidata propusă de Consiliu ca membră a Curții de Conturi,

| 1. | emite un aviz favorabil privind propunerea Consiliului de numire a Ilianei Ivanova ca membră a Curții de Conturi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului și, spre informare, Curții de Conturi, precum și celorlalte instituții ale Uniunii Europene și instituțiilor de control din statele membre. |
| --- | --- |

2.

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/154 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/154

---

P8_TA(2017)0437

Protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene și protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 15 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1036 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene și a Regulamentului (UE) 2016/1037 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene (COM(2016)0721 – C8-0456/2016 – 2016/0351(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 356/32)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0721), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0721),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0456/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0456/2016),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 12 mai 2016 referitoare la statutul de economie de piață al Chinei (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 12 mai 2016 referitoare la statutul de economie de piață al Chinei (1),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 11 octombrie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 11 octombrie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0236/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0236/2017),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ia act de declarațiile Comisiei anexate la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0223.

---

P8_TC1-COD(2016)0351

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 15 noiembrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2016/1036 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene și a Regulamentului (UE) 2016/1037 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unor subvenții din partea țărilor care nu sunt membre ale Uniunii Europene

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2017/2321.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarația Comisiei privind tranziția

Comisia reamintește că scopul noii metodologii este de a continua să protejeze industria din Uniune împotriva practicilor comerciale neloiale, în special cele care rezultă din denaturări semnificative ale pieței. În acest sens, Comisia se va asigura că industria din Uniune nu generează sarcini suplimentare la solicitarea protecției în temeiul instrumentului antidumping, în special în ceea ce privește potențialele cereri de reexaminare în perspectiva expirării măsurilor, depuse după intrarea în vigoare a noii metodologii.

Declarația Comisiei cu privire la articolul 23 și interacțiunea cu Parlamentul European și Consiliul

Comisia informează Parlamentul European și Consiliul atunci când intenționează să întocmească sau să actualizeze un raport în temeiul articolului 2 alineatul (6a) litera (c) din regulamentul de bază. În cazul în care Parlamentul European sau Consiliul informează Comisia că, în opinia lor, condițiile necesare pentru întocmirea sau actualizarea unui raport în temeiul articolului 2 alineatul (6a) litera (c) din regulamentul de bază sunt îndeplinite, Comisia va lua măsurile corespunzătoare și va informa Parlamentul European și Consiliul în legătură cu acest lucru.

Declarația Comisiei cu privire la rapoartele prevăzute la articolul 2 alineatul (6a) litera (c) din regulamentul de bază

Comisia va utiliza rapid posibilitatea prevăzută la articolul 2 alineatul (6a) litera (c) din regulamentul de bază de a întocmi rapoarte privind denaturări semnificative, astfel încât părțile interesate să aibă la dispoziție rapoartele respective atunci când pregătesc documente la care poate fi aplicat articolul 2 alineatul (6a) din regulamentul de bază. Ea va oferi părților interesate orientări cu privire la utilizarea acestor rapoarte.

---

Joi, 16 noiembrie 2017

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/156 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/156

---

P8_TA(2017)0446

Acordul de parteneriat privind relațiile și cooperarea UE-Noua Zeelandă (aprobare) ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 16 noiembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Acordului de parteneriat privind relațiile și cooperarea dintre Uniunea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de o parte, și Noua Zeelandă, pe de altă parte (15470/2016 – C8-0027/2017 – 2016/0366(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2018/C 356/33)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (15470/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (15470/2016),

| — | având în vedere proiectul de Acord de parteneriat și cooperare dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Noua Zeelandă, pe de altă parte (09787/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de Acord de parteneriat și cooperare dintre Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de o parte, și Noua Zeelandă, pe de altă parte (09787/2016),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 37 din Tratatul privind Uniunea Europeană, cu articolul 207, articolul 212 alineatul (1), articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și cu articolul 218 alineatul (8) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0027/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 37 din Tratatul privind Uniunea Europeană, cu articolul 207, articolul 212 alineatul (1), articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și cu articolul 218 alineatul (8) al doilea paragraf din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0027/2017),

| — | având în vedere rezoluția sa fără caracter legislativ din 16 noiembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa fără caracter legislativ din 16 noiembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie (1),

| — | având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe (A8-0327/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru afaceri externe (A8-0327/2017),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Noii Zeelande. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0447.

---

Joi, 30 noiembrie 2017

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/157 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/157

---

P8_TA(2017)0452

Mobilizarea marjei pentru situații neprevăzute în 2017

Rezoluţia Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei (UE) 2017/344 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 decembrie 2016 privind mobilizarea marjei pentru situații neprevăzute în 2017 (COM(2017)0900 – C8-0408/2017 – 2017/2265(BUD))

(2018/C 356/34)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0900 – C8-0408/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0900 – C8-0408/2017),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (1), în special articolul 13, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (1), în special articolul 13,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (2), în special punctul 14, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (2), în special punctul 14,

| — | având în vedere proiectul comun aprobat de Comitetul de conciliere la 18 noiembrie 2017 (A8-0359/2017) în contextul procedurii de conciliere privind proiectul de buget general pentru exercițiul 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul comun aprobat de Comitetul de conciliere la 18 noiembrie 2017 (A8-0359/2017) în contextul procedurii de conciliere privind proiectul de buget general pentru exercițiul 2018,

| — | având în vedere Decizia (UE) 2017/344 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 decembrie 2016 privind mobilizarea marjei pentru situații neprevăzute în 2017 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE) 2017/344 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 decembrie 2016 privind mobilizarea marjei pentru situații neprevăzute în 2017 (3),

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0372/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0372/2017),

| A. | întrucât Parlamentul European și Consiliul au mobilizat din marja pentru situații neprevăzute în 2017 suma de 1 906,1 milioane EUR peste plafoanele angajamentelor de la rubrica 3 (Securitate și cetățenie) și de la rubrica 4 (Europa globală); |
| --- | --- |

A.

întrucât Parlamentul European și Consiliul au mobilizat din marja pentru situații neprevăzute în 2017 suma de 1 906,1 milioane EUR peste plafoanele angajamentelor de la rubrica 3 (Securitate și cetățenie) și de la rubrica 4 (Europa globală);

| B. | întrucât, în cadrul acestei sume, Parlamentul European și Consiliul au hotărât să se compenseze 575,0 milioane EUR din marja nealocată de la rubrica 2 (Creștere durabilă – resurse naturale) în 2017 și 507,3 milioane EUR în 2017, 570,0 milioane EUR în 2018 și, respectiv, 253,9 milioane EUR în 2019 din marjele nealocate de la rubrica 5 (Administrație); |
| --- | --- |

B.

întrucât, în cadrul acestei sume, Parlamentul European și Consiliul au hotărât să se compenseze 575,0 milioane EUR din marja nealocată de la rubrica 2 (Creștere durabilă – resurse naturale) în 2017 și 507,3 milioane EUR în 2017, 570,0 milioane EUR în 2018 și, respectiv, 253,9 milioane EUR în 2019 din marjele nealocate de la rubrica 5 (Administrație);

| C. | întrucât Comitetul de conciliere convocat pentru adoptarea bugetului pe 2018 a convenit ulterior să modifice compensarea susmenționată a marjei pentru situații neprevăzute cu scopul de a reduce cu 252,0 milioane EUR suma compensată de la rubrica 5 în 2018 și de a introduce o compensare corespunzătoare la rubrica 5 în 2020, |
| --- | --- |

C.

întrucât Comitetul de conciliere convocat pentru adoptarea bugetului pe 2018 a convenit ulterior să modifice compensarea susmenționată a marjei pentru situații neprevăzute cu scopul de a reduce cu 252,0 milioane EUR suma compensată de la rubrica 5 în 2018 și de a introduce o compensare corespunzătoare la rubrica 5 în 2020,

| 1. | ia act de propunerea Comisiei, ca parte a acordului privind bugetul pe 2018, de a revizui compensarea marjei pentru situații neprevăzute mobilizate în 2017 pentru a crește nivelul marjei globale pentru angajamente disponibile în 2018; regretă atenția excesivă acordată de unele state membre marjelor disponibile sub plafoanele CFM, fără a ține cont de multe ori de flexibilitatea oferită de instrumentele speciale; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că, chiar dacă nu se revizuiește compensarea, marja globală pentru angajamente în bugetul convenit pentru 2018 s-ar ridica oricum la 1 348,3 milioane EUR, iar peste 900 de milioane EUR sunt încă disponibile în cadrul instrumentului de flexibilitate și al marjei globale pentru angajamente (MGA); subliniază că o sumă suplimentară de 1,2 miliarde EUR va deveni, probabil, disponibilă în cadrul MGA și al instrumentului de flexibilitate în cursul anului 2018; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ia act de faptul că o astfel de revizuire a compensării, deși nu este esențială, pune la dispoziție o marjă suplimentară de 252 de milioane EUR în 2018, în loc de 2020, oferind prin urmare mai multă flexibilitate într-o etapă timpurie în cadrul prezentului CFM; |
| --- | --- |

3.

| 4. | regretă faptul că Parlamentul European și Consiliul trebuie să recurgă la divizarea compensării în cadrul rubricii 5 între 2018 și 2020, pentru a oferi bugetului UE flexibilitatea necesară în 2018; își exprimă îngrijorarea cu privire la reducerea în consecință a marjei de la rubrica 5 pe care această manevră o va cauza în 2020; subliniază că adoptarea unei astfel de abordări neconvenționale reprezintă un semnal clar că bugetului UE nu îi sunt furnizate resursele indispensabile pentru realizarea politicilor și programelor Uniunii; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

5.

| 6. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

6.

| 7. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(2)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(3)  JO L 50, 28.2.2017, p. 57–58.

---

ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

de modificare a Deciziei (UE) 2017/344 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 decembrie 2016 privind mobilizarea marjei pentru situații neprevăzute în 2017

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia (UE) 2018/9.)

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/160 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/160

---

P8_TA(2017)0453

Proiect de buget rectificativ nr. 6/2017 – Reducerea creditelor de plată și de angajament în conformitate cu previziunile actualizate de cheltuieli și cu actualizarea veniturilor (resurse proprii și amenzi)

Rezoluţia Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 6/2017 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2017: Reducerea creditelor de plată și de angajament în funcție de previziunile actualizate privind cheltuielile și de actualizarea veniturilor (resurse proprii și amenzi) (14275/2017 – C8-0417/2017 – 2017/2217(BUD))

(2018/C 356/35)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1), în special articolul 41, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1), în special articolul 41,

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2017, adoptat definitiv la 1 decembrie 2016 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2017, adoptat definitiv la 1 decembrie 2016 (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (3),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (4),

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 6/2017 adoptat de Comisie la 9 octombrie 2017 (COM(2017)0597), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 6/2017 adoptat de Comisie la 9 octombrie 2017 (COM(2017)0597),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 6/2017 adoptată de Consiliu la 27 noiembrie 2017 și transmisă Parlamentului European în aceeași zi (14275/2017 – C8-0417/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 6/2017 adoptată de Consiliu la 27 noiembrie 2017 și transmisă Parlamentului European în aceeași zi (14275/2017 – C8-0417/2017),

| — | având în vedere articolele 88 și 91 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 88 și 91 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0379/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0379/2017),

| A. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 6/2017 urmărește să aducă la zi atât componenta de cheltuieli, cât și componenta de venituri a bugetului, pentru a se ține seama de cele mai recente evoluții; |
| --- | --- |

A.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 6/2017 urmărește să aducă la zi atât componenta de cheltuieli, cât și componenta de venituri a bugetului, pentru a se ține seama de cele mai recente evoluții;

| B. | întrucât, în ceea ce privește cheltuielile, proiectul de buget rectificativ nr. 6/2017 diminuează nivelul creditelor de plată cu 7 719,7 milioane EUR, fiind afectate în special liniile bugetare de la rubrica 1b (Coeziune economică, socială și teritorială) și, într-o mai mică măsură, liniile bugetare de la rubrica 2 (Creștere durabilă – resurse naturale), rubrica 3 (Securitate și cetățenie) și rubrica 4 (Europa globală), precum și Fondul de solidaritate al Uniunii Europene (FSUE) și, prin urmare, reduce contribuțiile naționale în consecință; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în ceea ce privește cheltuielile, proiectul de buget rectificativ nr. 6/2017 diminuează nivelul creditelor de plată cu 7 719,7 milioane EUR, fiind afectate în special liniile bugetare de la rubrica 1b (Coeziune economică, socială și teritorială) și, într-o mai mică măsură, liniile bugetare de la rubrica 2 (Creștere durabilă – resurse naturale), rubrica 3 (Securitate și cetățenie) și rubrica 4 (Europa globală), precum și Fondul de solidaritate al Uniunii Europene (FSUE) și, prin urmare, reduce contribuțiile naționale în consecință;

| C. | întrucât prin proiectul de buget rectificativ nr. 6/2017 se reduce nivelul creditelor de angajament disponibile în cadrul rubricii 2 cu 15,33 milioane EUR și se dezangajează credite de angajament alocate FSUE în valoare de 46 de milioane EUR; |
| --- | --- |

C.

întrucât prin proiectul de buget rectificativ nr. 6/2017 se reduce nivelul creditelor de angajament disponibile în cadrul rubricii 2 cu 15,33 milioane EUR și se dezangajează credite de angajament alocate FSUE în valoare de 46 de milioane EUR;

| D. | întrucât, în ceea ce privește veniturile, proiectul de buget rectificativ nr. 6/2017 cuprinde, de asemenea, anumite ajustări legate de revizuirea previziunilor privind resursele proprii tradiționale (și anume taxe vamale și cotizații pentru sectorul zahărului), de bazele de calcul ale taxei pe valoarea adăugată (TVA) și ale venitului național brut (VNB), precum și de includerea în buget a corecțiilor aplicabile în favoarea Regatului Unit aferente exercițiilor 2013 și 2016 și de finanțarea acestora; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în ceea ce privește veniturile, proiectul de buget rectificativ nr. 6/2017 cuprinde, de asemenea, anumite ajustări legate de revizuirea previziunilor privind resursele proprii tradiționale (și anume taxe vamale și cotizații pentru sectorul zahărului), de bazele de calcul ale taxei pe valoarea adăugată (TVA) și ale venitului național brut (VNB), precum și de includerea în buget a corecțiilor aplicabile în favoarea Regatului Unit aferente exercițiilor 2013 și 2016 și de finanțarea acestora;

| E. | întrucât prin intermediul proiectului de buget rectificativ nr. 6/2017 se ține seama de cuantumul amenzilor care au devenit definitive și care depășesc nivelul prevăzut inițial pentru bugetul pe 2017, ridicându-se la 3 209,7 milioane EUR, și se înscrie în buget diferența dintre valoarea estimată și cea reală (respectiv suma de 2 209,7 milioane EUR), reducând în consecință contribuțiile datorate de statele membre la bugetul Uniunii cu titlu de resurse proprii; |
| --- | --- |

E.

întrucât prin intermediul proiectului de buget rectificativ nr. 6/2017 se ține seama de cuantumul amenzilor care au devenit definitive și care depășesc nivelul prevăzut inițial pentru bugetul pe 2017, ridicându-se la 3 209,7 milioane EUR, și se înscrie în buget diferența dintre valoarea estimată și cea reală (respectiv suma de 2 209,7 milioane EUR), reducând în consecință contribuțiile datorate de statele membre la bugetul Uniunii cu titlu de resurse proprii;

| F. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 6/2017 are drept consecință restituirea către bugetele naționale a unei sume de 9 829,6 milioane EUR, care se adaugă la suma de 6 405 milioane EUR, al cărei transfer către bugetele naționale a fost deja confirmat de bugetul rectificativ nr. 2/2017, |
| --- | --- |

F.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 6/2017 are drept consecință restituirea către bugetele naționale a unei sume de 9 829,6 milioane EUR, care se adaugă la suma de 6 405 milioane EUR, al cărei transfer către bugetele naționale a fost deja confirmat de bugetul rectificativ nr. 2/2017,

| 1. | își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la existența unui excedent de plată de 7 719,7 milioane EUR; ia act cu deosebită surprindere de situația fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI) de la subrubrica 1b, în cazul cărora statele membre, în previziunile pe care le-au publicat în luna iulie, au revizuit în sens descendent valoarea estimată a cererilor de plată, care au fost reduse cu 5,9 miliarde EUR ca urmare a întârzierilor sistematice în punerea în aplicare a programelor, privând astfel un număr mare de potențiali beneficiari și potențiale proiecte de sprijinul acordat de Uniune; regretă, de asemenea, faptul că statele membre nu au reușit să respecte calendarul preconizat în ceea ce privește lansarea programelor lor naționale aferente Fondului pentru azil, migrație și integrare (FAMI) și Fondului pentru securitate internă (FSI) și să pună în aplicare în mod adecvat mecanismele de transfer al refugiaților, ceea ce a dus la anularea creditelor corespunzătoare în valoare de 287,6 milioane EUR de la rubrica 3; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ia act de analiza efectuată de Comisie privind cauzele subutilizării creditelor de la subrubrica 1b, cum ar fi accentul pus pe absorbția pachetelor aferente perioadei de programare 2007-2013, adoptarea cu întârziere a temeiurilor juridice, prelungirea perioadei de timp necesare pentru desemnarea autorităților naționale, schimbările intervenite odată cu adoptarea noului cadru juridic, precum și reducerea stimulentelor ca urmare a revizuirii normei N + 3 referitoare la dezangajare; este îngrijorat de faptul că, potrivit ultimelor previziuni ale serviciilor Comisiei privind plățile, tendința de subutilizare a creditelor se va menține și în anii următori și va cauza reportarea către următorul cadru financiar multianual (CFM) a unor credite de plată suplimentare în valoare de 31 de miliarde EUR; ia act de faptul că nu toate statele membre se confruntă cu aceleași dificultăți în ceea ce privește execuția creditelor; îndeamnă, în special, statele membre în cazul cărora s-a constatat un nivel foarte ridicat de subutilizare a creditelor să adopte măsurile necesare pentru a pune în aplicare în mod corespunzător programele Uniunii convenite de comun acord, cu asistență din partea Comisiei; |
| --- | --- |

2.

| 3. | regretă întârzierile înregistrate în plata fondurilor alocate de Uniune țărilor aflate în curs de preaderare și țărilor vecine, care au determinat o reducere semnificativă a plăților (- 702,2 milioane EUR) într-un moment în care aceste fonduri sunt mai necesare ca oricând; recunoaște faptul că Uniunea este uneori nevoită să intervină într-un mediu imprevizibil; invită Comisia să adopte măsurile necesare, inclusiv prin intensificarea dialogului politic și consolidarea asistenței tehnice, pentru a preveni astfel de întârzieri; |
| --- | --- |

3.

| 4. | constată cu satisfacție, în schimb, că programele Uniunii de la subrubrica 1a (Competitivitate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă) sunt, în general, puse în aplicare în mod corespunzător, fapt ilustrat de prezentul proiect de buget rectificativ și de aprobarea recentă a transferului global, prin intermediul căruia subrubrica 1a absoarbe o parte semnificativă din fondurile puse la dispoziție ca urmare a subutilizării plăților de la alte rubrici; subliniază că, pe baza acestor observații, se poate demonstra că abordarea Consiliului este greșită, deoarece promovează în mod constant reducerea creditelor alocate subrubricii 1a din motive legate de o presupusă lipsă a capacității de absorbție; |
| --- | --- |

4.

| 5. | își exprimă încă o dată regretul cu privire la faptul că sumele eliberate ca urmare a subutilizării creditelor alocate programelor Uniunii și a aplicării amenzilor prevăzute de politica de concurență a Uniunii sunt folosite pentru a reduce contribuțiile bazate pe VNB ale statelor membre, în loc să fie utilizate pentru finanțarea priorităților Uniunii; subliniază că, în urma actualizărilor cuprinse în proiectul de buget rectificativ nr. 6/2017, se restituie la bugetele statelor membre o contribuție bazată pe VNB în valoare de 9 829,6 milioane EUR, care se adaugă la suma de 6 405 milioane EUR, al cărei transfer către bugetele naționale a fost deja aprobat prin bugetul rectificativ nr. 2/2017; atrage atenția că dezacordul dintre cele două componente ale autorității bugetare în ceea ce privește cheltuielile efectuate în cadrul bugetului pe 2018 al Uniunii, survenit după finalizarea lecturii Parlamentului European și la începutul perioadei de conciliere, vizează o sumă de numai 3 619,8 milioane EUR în credite de angajament și 2 182,4 milioane EUR în credite de plată; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 6/2017; |
| --- | --- |

6.

| 7. | încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 6/2017 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

7.

| 8. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de Conturi și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(2)  JO L 51, 28.2.2017.

(3)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(4)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/163 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/163

---

P8_TA(2017)0454

Mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene pentru efectuarea unor plăți în avans în cadrul bugetului general al Uniunii pentru exercițiul bugetar 2018

Rezoluţia Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene pentru efectuarea unor plăți în avans în cadrul bugetului general al Uniunii pentru exercițiul bugetar 2018 (COM(2017)0270 – C8-0161/2017 – 2017/2076(BUD))

(2018/C 356/36)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0270 – C8-0161/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0270 – C8-0161/2017),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), în special articolul 10, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), în special articolul 10,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3), în special punctul 11, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3), în special punctul 11,

| — | având în vedere rezultatele trilogului din 17 noiembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele trilogului din 17 noiembrie 2017,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0371/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0371/2017),

| A. | întrucât, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 661/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (4), se pune la dispoziție o sumă de 50 000 000 EUR pentru efectuarea unor plăți în avans, prin intermediul creditelor aferente din bugetul general al Uniunii, |
| --- | --- |

A.

întrucât, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 661/2014 al Parlamentului European și al Consiliului (4), se pune la dispoziție o sumă de 50 000 000 EUR pentru efectuarea unor plăți în avans, prin intermediul creditelor aferente din bugetul general al Uniunii,

| 1. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO L 311, 14.11.2002, p. 3.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(3)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(4)  Regulamentul (UE) nr. 661/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 mai 2014 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului de instituire a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene (JO L 189, 27.6.2014, p. 143).

---

ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene pentru efectuarea unor plăți în avans în cadrul bugetului general al Uniunii pentru exercițiul financiar 2018

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia (UE) 2018/508.)

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/165 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/165

---

P8_TA(2017)0455

Mobilizarea instrumentului de flexibilitate pentru finanțarea măsurilor bugetare imediate în scopul de a aborda provocările actuale privind migrația, fluxurile de refugiați și amenințările la adresa securității

Rezoluţia Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea instrumentului de flexibilitate pentru finanțarea măsurilor bugetare imediate în scopul de a aborda provocările actuale privind migrația, fluxurile de refugiați și amenințările la adresa securității (COM(2017)0271 – C8-0163/2017 – 2017/2077(BUD))

(2018/C 356/37)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0271 – C8-0163/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0271 – C8-0163/2017),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (1) (Regulamentul privind CFM), în special articolul 11, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (1) (Regulamentul privind CFM), în special articolul 11,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (2), în special punctul 12, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (2), în special punctul 12,

| — | având în vedere proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018, pe care Comisia l-a adoptat la 29 iunie 2017 (COM(2017)0400), astfel cum a fost modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 1/2018 (COM(2017)0615), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018, pe care Comisia l-a adoptat la 29 iunie 2017 (COM(2017)0400), astfel cum a fost modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 1/2018 (COM(2017)0615),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018 adoptată de Consiliu la 4 septembrie 2017 și transmisă Parlamentului European la 13 septembrie 2017 (11815/2017 – C8-0313/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018 adoptată de Consiliu la 4 septembrie 2017 și transmisă Parlamentului European la 13 septembrie 2017 (11815/2017 – C8-0313/2017),

| — | având în vedere poziția sa din 25 octombrie 2017 privind proiectul de buget general pentru exercițiul 2018 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 25 octombrie 2017 privind proiectul de buget general pentru exercițiul 2018 (3),

| — | având în vedere textul comun aprobat de Comitetul de conciliere la 18 noiembrie 2017 (14587/17 – C8-0416/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere textul comun aprobat de Comitetul de conciliere la 18 noiembrie 2017 (14587/17 – C8-0416/2017),

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0370/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0370/2017),

| A. | întrucât, după examinarea tuturor posibilităților de realocare a creditelor de angajament de la rubrica 3 (Securitate și cetățenie), este necesară mobilizarea instrumentului de flexibilitate pentru credite de angajament; |
| --- | --- |

A.

întrucât, după examinarea tuturor posibilităților de realocare a creditelor de angajament de la rubrica 3 (Securitate și cetățenie), este necesară mobilizarea instrumentului de flexibilitate pentru credite de angajament;

| B. | întrucât Comisia a propus mobilizarea instrumentului de flexibilitate pentru a suplimenta cu suma de 817,1 milioane EUR peste plafonul de la rubrica 3 finanțarea alocată în cadrul bugetului general al Uniunii pentru exercițiul financiar 2018 unor măsuri în domeniul migrației, al fluxurilor de refugiați și al amenințărilor la adresa securității; |
| --- | --- |

B.

întrucât Comisia a propus mobilizarea instrumentului de flexibilitate pentru a suplimenta cu suma de 817,1 milioane EUR peste plafonul de la rubrica 3 finanțarea alocată în cadrul bugetului general al Uniunii pentru exercițiul financiar 2018 unor măsuri în domeniul migrației, al fluxurilor de refugiați și al amenințărilor la adresa securității;

| C. | întrucât, ca urmare a consolidărilor de la rubrica 3, comitetul de conciliere convocat pentru bugetul 2018 a convenit să se mobilizeze o sumă suplimentară de 20,2 milioane EUR, |
| --- | --- |

C.

întrucât, ca urmare a consolidărilor de la rubrica 3, comitetul de conciliere convocat pentru bugetul 2018 a convenit să se mobilizeze o sumă suplimentară de 20,2 milioane EUR,

| 1. | observă că plafoanele de la rubrica 3 din bugetul pe 2018 nu permit finanțarea adecvată a măsurilor urgente din domeniul migrației, al fluxurilor de refugiați și al amenințărilor la adresa securității; |
| --- | --- |

1.

| 2. | este, prin urmare, de acord cu mobilizarea instrumentului de flexibilitate pentru a pune la dispoziție suma de 837,2 milioane EUR sub formă de credite de angajament; |
| --- | --- |

2.

| 3. | este de acord, de asemenea, cu alocarea propusă a creditelor de plată aferente în valoare de 464 milioane EUR în 2018, 212,7 milioane EUR în 2019, 126,4 milioane EUR în 2020 și 34,2 milioane EUR în 2021; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reafirmă faptul că, în conformitate cu articolul 11 din Regulamentul privind CFM, mobilizarea acestui instrument evidențiază, o dată în plus, necesitatea stringentă ca bugetul Uniunii să fie mai flexibil; |
| --- | --- |

4.

| 5. | își reiterează poziția de lungă durată potrivit căreia înregistrarea plăților efectuate pe baza angajamentelor mobilizate anterior prin intermediul instrumentului de flexibilitate trebuie să se facă, în mod obligatoriu, peste plafoanele CFM; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

6.

| 7. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

7.

| 8. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(2)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0408.

---

ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea instrumentului de flexibilitate pentru finanțarea măsurilor bugetare imediate în scopul de a aborda provocările actuale privind migrația, fluxurile de refugiați și amenințările la adresa securității

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia (UE) 2018/8.)

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/168 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/168

---

P8_TA(2017)0456

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: cererea EGF/2017/003 GR/Attica retail

Rezoluţia Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (cerere din partea Greciei – EGF/2017/003 GR/Attica retail) (COM(2017)0613 – C8-0360/2017 – 2017/2229(BUD))

(2018/C 356/38)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0613 – C8-0360/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0613 – C8-0360/2017),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 (1) (denumit în continuare „Regulamentul privind FEG”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 (1) (denumit în continuare „Regulamentul privind FEG”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), în special articolul 12, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), în special articolul 12,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3) (denumit în continuare „Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013”), în special punctul 13, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3) (denumit în continuare „Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013”), în special punctul 13,

| — | având în vedere Raportul special nr. 7/2013 al Curții de Conturi conform căruia FEG generează o adevărată valoare adăugată europeană atunci când este utilizat pentru a cofinanța servicii destinate lucrătorilor disponibilizați sau indemnizații care nu sunt prevăzute în mod obișnuit în cadrul sistemelor de indemnizații de șomaj ale statelor membre, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul special nr. 7/2013 al Curții de Conturi conform căruia FEG generează o adevărată valoare adăugată europeană atunci când este utilizat pentru a cofinanța servicii destinate lucrătorilor disponibilizați sau indemnizații care nu sunt prevăzute în mod obișnuit în cadrul sistemelor de indemnizații de șomaj ale statelor membre,

| — | având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 13 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 13 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013,

| — | având în vedere rezoluțiile sale adoptate începând din ianuarie 2007 referitoare la mobilizarea FEG, în special observațiile Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale pe marginea cererilor prezentate, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale adoptate începând din ianuarie 2007 referitoare la mobilizarea FEG, în special observațiile Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale pe marginea cererilor prezentate,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0367/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0367/2017),

| A. | întrucât Uniunea a instituit instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de consecințele schimbărilor structurale majore intervenite în practicile comerciale internaționale sau ale crizei economice și financiare mondiale și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea a instituit instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de consecințele schimbărilor structurale majore intervenite în practicile comerciale internaționale sau ale crizei economice și financiare mondiale și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii;

| B. | întrucât Grecia a prezentat cererea EGF/2017/003 GR/Attica retail în vederea obținerii unei contribuții financiare din partea fondului în urma disponibilizării a 725 de lucrători de la nouă întreprinderi, ale căror activități se încadrează în sectorul economic al comerțului cu amănuntul și care sunt situate în regiunea Attica și în alte zece regiuni (4); |
| --- | --- |

B.

întrucât Grecia a prezentat cererea EGF/2017/003 GR/Attica retail în vederea obținerii unei contribuții financiare din partea fondului în urma disponibilizării a 725 de lucrători de la nouă întreprinderi, ale căror activități se încadrează în sectorul economic al comerțului cu amănuntul și care sunt situate în regiunea Attica și în alte zece regiuni (4);

| C. | întrucât cererea se întemeiază pe criteriile de intervenție prevăzute la articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul privind FEG; |
| --- | --- |

C.

întrucât cererea se întemeiază pe criteriile de intervenție prevăzute la articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul privind FEG;

| D. | întrucât, pentru a corela disponibilizările cu criza financiară și economică mondială, Grecia scoate în evidență faptul că economia sa a suferit de pe urma unei recesiuni grave timp de șase ani consecutivi (2008-2013), întrucât, în perioada 2008-2016, PIB-ul Greciei a scăzut cu 26,2 %, consumul public a scăzut cu 22,8 %, iar numărul șomerilor din țară a crescut cu 700 000, întrucât, pentru a face față plăților aferente datoriei externe, începând din 2008 guverneler elene au majorat semnificativ impozitele, a raționalizat cheltuielile publice și a redus salariile și în special pensiile angajaților din sectorul public, iar salariile din sectorul privat au scăzut, de asemenea, ca urmare a mixului de politici aplicate, întrucât reducerea veniturilor a avut ca efect reducerea consumului, ceea ce a afectat puternic sectorul comerțului cu amănuntul, |
| --- | --- |

D.

întrucât, pentru a corela disponibilizările cu criza financiară și economică mondială, Grecia scoate în evidență faptul că economia sa a suferit de pe urma unei recesiuni grave timp de șase ani consecutivi (2008-2013), întrucât, în perioada 2008-2016, PIB-ul Greciei a scăzut cu 26,2 %, consumul public a scăzut cu 22,8 %, iar numărul șomerilor din țară a crescut cu 700 000, întrucât, pentru a face față plăților aferente datoriei externe, începând din 2008 guverneler elene au majorat semnificativ impozitele, a raționalizat cheltuielile publice și a redus salariile și în special pensiile angajaților din sectorul public, iar salariile din sectorul privat au scăzut, de asemenea, ca urmare a mixului de politici aplicate, întrucât reducerea veniturilor a avut ca efect reducerea consumului, ceea ce a afectat puternic sectorul comerțului cu amănuntul,

| 1. | este de acord cu Comisia că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul privind FEG și că, prin urmare, Grecia are dreptul, în temeiul acestui regulament, la o contribuție financiară în valoare de 2 949 150 EUR, ceea ce reprezintă 60 % din costurile totale de 4 915 250 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ia act de faptul că Comisia a respectat termenul de 12 săptămâni de la primirea cererii din partea autorităților elene pentru a-și finaliza evaluarea privind îndeplinirea condițiilor pentru acordarea unei contribuții financiare, la 23 octombrie 2017, și a notificat evaluarea Parlamentului la aceeași dată; |
| --- | --- |

2.

| 3. | observă că cele nouă întreprinderi vizate dețin magazine și supermarketuri care își desfășoară activitatea în domeniul vânzării de produse de consum provenite din comerțul cu amănuntul; regretă faptul că vânzările cu amănuntul au scăzut semnificativ în perioada 2008-2015, scădere care se cifrează la 60 % pentru magazinele de electrocasnice, la 30 % pentru magazinele de produse alimentare și la 23 % pentru supermarketuri; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ia act de faptul că disponibilizările în cauză sunt legate în mod direct de degradarea situației din acest sector, care a început în 2008; observă că, în perioada 2008-2015, s-au pierdut 164 000 de locuri de muncă în sectoarele comerțului cu amănuntul, al industriei prelucrătoare și al construcțiilor, ceea ce reprezintă 64,2 % din totalul pierderilor de locuri de muncă; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că, începând din 2008, criza economică a provocat o reducere considerabilă a puterii de cumpărare a gospodăriilor din Grecia; constată că reducerea drastică a împrumuturilor acordate întreprinderilor și persoanelor fizice a afectat întreprinderile din sectorul comerțului cu amănuntul; regretă faptul că acești doi factori au condus împreună la scăderea cifrei de afaceri totale în sectorul comerțului cu amănuntul, aceasta reducându-se cu peste 63 % în perioada 2008-2016; evidențiază faptul că măsurile de austeritate aplicate începând cu 2008, cum ar fi reducerile salariale, renegocierea contractelor de închiriere și amânarea datei scadenței facturilor, au determinat deteriorarea situației; subliniază că acest caz demonstrează că măsurile aplicate nu au putut soluționa criza economică în mod eficace și pe termen lung; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază cu îngrijorare faptul că în regiunea Attica, unde sunt concentrate peste 70 % din totalul disponibilizărilor, rata șomajului este de 22,9 %, în timp ce în celelalte zece regiuni aceasta variază între 19,5 % în regiunea Mării Egee și 26,8 % în regiunile Epir și Macedonia de Vest; este preocupat de faptul că aceste disponibilizări pot agrava și mai mult șomajul cu care se confruntă aceste regiuni de la începutul crizei economice și financiare; constată, în special, că 31,8 % din populația regiunii Attica este supusă riscului de sărăcie sau de excluziune socială; |
| --- | --- |

6.

| 7. | constată că Grecia are în vedere cinci tipuri de măsuri: i) orientare profesională, (ii) formare, recalificare și formare profesională, (iii) contribuții la înființarea unei întreprinderi, (iv) alocații pentru căutarea unui loc de muncă și alocații pentru formare și (v) subvenții pentru crearea de locuri de muncă; |
| --- | --- |

7.

| 8. | constată că 85,2 % din beneficiarii vizați sunt persoane cu vârsta de peste 55 de ani, dintre care 24,8 % au peste 64 de ani; subliniază că este regretabil faptul că nu a fost posibil să se găsească o soluție viabilă pentru a se evita disponibilizarea acestor categorii de lucrători, în special având în vedere faptul că vechimea profesională este un factor defavorabil în căutarea unui loc de muncă; salută decizia Greciei de a oferi cursuri de formare profesională pentru lucrători, corespunzătoare necesităților acestora, în special ale beneficiarilor în vârstă, și în conformitate cu necesitățile actuale de pe piața forței de muncă; |
| --- | --- |

8.

| 9. | observă că pachetul coordonat de servicii personalizate a fost elaborat în consultare cu Secretarul General și cu reprezentanții Institutului muncii al Confederației generale a lucrătorilor din Grecia (GSEE) și salută acest fapt; subliniază că un dialog social susținut, bazat pe încredere reciprocă și răspundere comună, este cel mai bun instrument pentru găsirea unor soluții bazate pe consens și pe abordări comune în momentul anticipării, prevenirii și gestionării proceselor de restructurare; subliniază faptul că acest dialog ar putea contribui la evitarea pierderii locurilor de muncă și, prin urmare, la evitarea apelării la FEG; |
| --- | --- |

9.

| 10. | observă că măsurile de sprijinire a venitului vor reprezenta 34,72 % din pachetul global de servicii personalizate, puțin sub cota maximă de 35 % prevăzută în Regulamentul privind FEG, un procent mult mai ridicat decât cele propuse pentru alte cazuri recente; reamintește că aceste acțiuni sunt condiționate de participarea activă a beneficiarilor vizați la activități de căutare a unui loc de muncă sau de formare; |
| --- | --- |

10.

| 11. | observă că autoritățile elene au confirmat că acțiunile eligibile nu beneficiază de asistență din partea altor instrumente financiare ale Uniunii; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reamintește că elaborarea pachetului coordonat de servicii personalizate care va beneficia de sprijin din partea FEG ar trebui orientată către inițiative care contribuie la crearea de locuri de muncă, la dezvoltarea competențelor lucrătorilor, la valorificarea experienței lor profesionale în vederea integrării în câmpul muncii, inclusiv în cadrul unor cooperative, și ar trebui coordonată cu programele existente ale Uniunii, inclusiv cu Fondul social european; este convins că o strategie coerentă va reduce riscul de delocalizare și va crea condiții favorabile pentru reinstalarea producției industriale pe teritoriul Uniunii; insistă asupra faptului că ar trebui să se recurgă la FEG numai după conceperea unei politici serioase de prevenire și de anticipare a restructurărilor; insistă, de asemenea, asupra importanței unei adevărate politici industriale la nivelul Uniunii, favorabilă creșterii durabile și incluziunii; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reamintește că și-a exprimat deja îngrijorarea cu privire la discrepanța dintre resursele solicitate din FEG și sumele rambursate de statele membre în Rezoluția sa de la 15 septembrie 2016 referitoare la activitățile, impactul și valoarea adăugată a Fondului european de ajustare la globalizare între 2007 și 2014 (5); invită Comisia să încurajeze în continuare statele membre să facă previziuni mai realiste asupra costurilor probabile astfel încât să reducă la minimum necesitatea de a recupera ulterior fonduri; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reamintește că, în conformitate cu articolul 7 din Regulamentul privind FEG, la conceperea pachetului coordonat de servicii personalizate ar trebui să se anticipeze perspectivele de pe piața forței de muncă și competențele necesare și să se asigure compatibilitatea cu tranziția spre o economie sustenabilă și eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor; |
| --- | --- |

14.

| 15. | reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă și nici măsurile de restructurare a unor întreprinderi sau sectoare de activitate; |
| --- | --- |

15.

| 16. | reamintește apelul său adresat Comisiei de a asigura accesul public la toate documentele legate de solicitările de a utiliza FEG; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

17.

| 18. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

18.

| 19. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 855.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(3)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(4)  Macedonia de Est, Tracia (EL11), Macedonia Centrală (EL12), Macedonia de Vest (EL13), Tesalia (EL14), Epir (EL21), Grecia de Vest (EL23), Grecia Centrală (EL24), Peloponez (EL25), Sudul Mării Egee (EL42), Creta (EL43).

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0361.

---

ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare în urma unei cereri din partea Greciei – EGF/2017/003 GR/Attica retail

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia (UE) 2018/6.)

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/172 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/172

---

P8_TA(2017)0457

Mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare: cererea EGF/2017/005 FI/Retail

Rezoluţia Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (cererea prezentată de Finlanda – EGF/2017/005 FI/Comerț cu amănuntul) (COM(2017)0618 – C8-0364/2017 – 2017/2231(BUD))

(2018/C 356/39)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0618 – C8-0364/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0618 – C8-0364/2017),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 (1) (denumit în continuare „Regulamentul privind FEG”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 (1) (denumit în continuare „Regulamentul privind FEG”),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), în special articolul 12, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), în special articolul 12,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3) (AII din 2 decembrie 2013), în special punctul 13, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3) (AII din 2 decembrie 2013), în special punctul 13,

| — | având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 13 din AII din 2 decembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 13 din AII din 2 decembrie 2013,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0366/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0366/2017),

| A. | întrucât Uniunea a instituit instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de consecințele schimbărilor structurale majore intervenite în practicile comerciale internaționale sau ale crizei economice și financiare mondiale și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea a instituit instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de consecințele schimbărilor structurale majore intervenite în practicile comerciale internaționale sau ale crizei economice și financiare mondiale și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii;

| B. | întrucât asistența financiară oferită de Uniune lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil; |
| --- | --- |

B.

întrucât asistența financiară oferită de Uniune lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil;

| C. | întrucât Finlanda a prezentat cererea EGF/2017/005 FI/Comerț cu amănuntul pentru a obține o contribuție financiară din partea FEG în conformitate cu criteriul de intervenție prevăzut la articolul 4 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind FEG, ca urmare a concedierii unui număr de 1 660 de lucrători din trei întreprinderi care își desfășoară activitatea în sectorul economic clasificat în diviziunea 47 din NACE Rev. 2 (Comerț cu amănuntul, cu excepția autovehiculelor și motocicletelor) din regiunile de nivel NUTS 2 Länsi Suomi, Helsinki-Uusimaa, Etelä-Suomi și Pohjois- ja Itä-Suomi din Finlanda; întrucât se preconizează că un număr de 1 500 de lucrători disponibilizați ar urma să beneficieze de aceste măsuri, |
| --- | --- |

C.

întrucât Finlanda a prezentat cererea EGF/2017/005 FI/Comerț cu amănuntul pentru a obține o contribuție financiară din partea FEG în conformitate cu criteriul de intervenție prevăzut la articolul 4 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind FEG, ca urmare a concedierii unui număr de 1 660 de lucrători din trei întreprinderi care își desfășoară activitatea în sectorul economic clasificat în diviziunea 47 din NACE Rev. 2 (Comerț cu amănuntul, cu excepția autovehiculelor și motocicletelor) din regiunile de nivel NUTS 2 Länsi Suomi, Helsinki-Uusimaa, Etelä-Suomi și Pohjois- ja Itä-Suomi din Finlanda; întrucât se preconizează că un număr de 1 500 de lucrători disponibilizați ar urma să beneficieze de aceste măsuri,

| D. | întrucât responsabilitatea controlului financiar al măsurilor sprijinite de FEG revine statului membru în cauză, conform dispozițiilor de la articolul 21 alineatul (1) din Regulamentul privind FEG, |
| --- | --- |

D.

întrucât responsabilitatea controlului financiar al măsurilor sprijinite de FEG revine statului membru în cauză, conform dispozițiilor de la articolul 21 alineatul (1) din Regulamentul privind FEG,

| 1. | este de acord cu Comisia că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 4 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind FEG și că Finlanda are dreptul, în temeiul acestui regulament, la o contribuție financiară de 2 499 360 EUR, reprezentând 60 % din costurile totale de 4 165 600 EUR; |
| --- | --- |

1.

| 2. | remarcă faptul că Comisia a respectat termenul de 12 săptămâni de la primirea cererii completate din partea autorităților finlandeze până la finalizarea evaluării sale privind îndeplinirea condițiilor pentru acordarea unei contribuții financiare, la 23 octombrie 2017, aducând această evaluare la cunoștința Parlamentului la aceeași dată; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ia act de faptul că Finlanda susține că disponibilizările sunt legate de schimbări structurale majore intervenite în practicile comerciale internaționale ca urmare a globalizării, mai precis de creșterea exponențială a comerțului internațional online; în special, ia act de faptul că creșterea vânzărilor online de produse cu amănuntul în Finlanda, combinată cu popularitatea magazinelor de pe internet din afara UE în rândul consumatorilor finlandezi, a dus la o scădere constantă a vânzărilor realizate de magazinele universale finlandeze convenționale din 2014 încoace; |
| --- | --- |

3.

| 4. | remarcă faptul că toate cele patru regiuni NUTS-2 din Finlanda sunt afectate de disponibilizările care au avut loc la două mari lanțuri de magazine universale din Finlanda; recunoaște că magazinele în cauză s-au confruntat cu o diminuare a rentabilității și a fluxului de capital ca urmare a intensificării comerțului electronic, a modificării obiceiurilor de cumpărare și a încrederii scăzute a consumatorilor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reamintește că disponibilizările au avut loc la două mari lanțuri de magazine universale finlandeze și la o filială, care din 2015 s-au confruntat cu probleme majore legate de o diminuare a rentabilității și deteriorarea fluxului de capital ca urmare a intensificării comerțului electronic, a modificării obiceiurilor de cumpărare și a încrederii scăzute a consumatorilor; regretă faptul că, la începutul anului 2017, două dintre societățile în cauză au fost nevoite să își înceteze complet activitatea; |
| --- | --- |

5.

| 6. | este conștient de faptul că, în același timp, a intervenit o schimbare majoră în ceea ce privește natura locurilor de muncă în domeniul vânzării cu amănuntul, fiind în creștere locurile de muncă cu fracțiune de normă care presupun noi competențe, ca de exemplu IT, prognoze, analiză de date, comunicare, cunoașterea consumatorilor și competențe logistice; regretă faptul că 43 % din personalul sectorului cu amănuntul din Finlanda cu vârsta peste 45 de ani nu dispun de astfel de competențe; consideră că obstacolele în calea reinserției profesionale pentru persoanele de peste 50 de ani reprezintă o problemă importantă și așteaptă cu interes o evaluare a proiectelor-pilot de consiliere privind cariera care au fost propuse pentru acest grup de lucrători disponibilizați; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază faptul că o mare parte dintre lucrătorii disponibilizați au vârsta de peste 55 de ani, iar peste 76 % sunt femei; având în vedere acest lucru, recunoaște importanța măsurilor active de pe piața forței de muncă cofinanțate din FEG pentru îmbunătățirea oportunităților de reintegrare a acestor grupuri vulnerabile pe piața muncii; salută faptul că s-a acordat o importanță deosebită adaptării măsurilor propuse la nevoile specifice ale grupurilor-țintă; |
| --- | --- |

7.

| 8. | constată că Finlanda are în vedere șapte tipuri de măsuri pentru lucrătorii disponibilizați vizați de cerere: (i) măsuri de consiliere privind cariera și alte măsuri pregătitoare, (ii) măsuri în domeniul ocupării forței de muncă și alte măsuri comerciale, (iii) cursuri de formare, (iv) subvenții pentru demararea unei noi afaceri, (v) proiecte-pilot de consiliere privind cariera, (vi) subvenții salariale, (vi) indemnizații pentru deplasare și cazare; salută proiectele-pilot planificate de consiliere privind cariera care examinează problemele fizice sau mentale și alte aspecte susceptibile să împiedice reinserția profesională pentru beneficiarii cu vârsta de peste 50 de ani; remarcă faptul că pentru activitățile de control și raportare sunt alocate fonduri suficiente; |
| --- | --- |

8.

| 9. | observă că măsurile de sprijinire a venitului vor reprezenta 22,05 % din pachetul global de măsuri personalizate, cotă situată mult sub cea maximă de 35 % prevăzută în Regulamentul privind FEG, precum și că măsurile în cauză sunt condiționate de participarea activă a beneficiarilor vizați la activități de căutare a unui loc de muncă sau de formare; |
| --- | --- |

9.

| 10. | recunoaște faptul că pachetul coordonat de servicii personalizate a fost elaborat în consultare cu reprezentanții Centrelor pentru dezvoltare economică, transport și mediu din Uusimaa, Pirkanmaa, Pohjois-Pohjanmaa, Varsinais-Suomi și ai Biroului pentru ocuparea forței de muncă și dezvoltare economică din Uusimaa, precum și cu reprezentanții societăților și ai sindicatelor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | ia act de faptul că autoritățile finlandeze au oferit asigurări cu privire la faptul că acțiunile propuse nu vor primi sprijin financiar din partea altor fonduri sau instrumente financiare ale Uniunii, că va fi evitată orice dublă finanțare și că aceste acțiuni vor fi complementare cu măsurile finanțate de fondurile structurale; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reamintește că, la conceperea pachetului coordonat de servicii personalizate sprijinite de FEG, ar trebui să se anticipeze perspectivele viitoare ale pieței forței de muncă și abilitățile necesare și să se asigure compatibilitatea cu tranziția spre o economie eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și sustenabilă; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea societăților în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă și nici măsurile de restructurare a unor societăți sau sectoare de activitate; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită Comisia să le solicite autorităților naționale să prezinte, în propunerile viitoare, mai multe detalii cu privire la sectoarele care au perspective de creștere și care, prin urmare, ar putea oferi locuri de muncă, precum și să colecteze date întemeiate pe dovezi cu privire la impactul finanțării din partea FEG, inclusiv privind calitatea locurilor de muncă și rata de reinserție realizată prin intermediul FEG; |
| --- | --- |

14.

| 15. | reamintește apelul său adresat Comisiei de a asigura accesul public la toate documentele legate de cazurile FEG; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

16.

| 17. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

17.

| 18. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 855.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(3)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

---

ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare (cererea prezentată de Finlanda – EGF/2017/005 FI/Comerț cu amănuntul)

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia (UE) 2018/7.)

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/176 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/176

---

P8_TA(2017)0458

Procedura bugetară 2018

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la proiectul comun de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018 aprobat de comitetul de conciliere în cadrul procedurii bugetare (14587/2017 – C8-0416/2017 – 2017/2044(BUD))

(2018/C 356/40)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul comun aprobat de comitetul de conciliere și declarațiile Parlamentului European, Consiliului și Comisiei referitoare la acesta (14587/2017 – C8-0416/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul comun aprobat de comitetul de conciliere și declarațiile Parlamentului European, Consiliului și Comisiei referitoare la acesta (14587/2017 – C8-0416/2017),

| — | având în vedere proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018, adoptat de Comisie la 29 iunie 2017 (COM(2017)0400), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018, adoptat de Comisie la 29 iunie 2017 (COM(2017)0400),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018 adoptată de Consiliu la 4 septembrie 2017 și transmisă Parlamentului European la 13 septembrie 2017 (11815/2017 – C8-0313/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018 adoptată de Consiliu la 4 septembrie 2017 și transmisă Parlamentului European la 13 septembrie 2017 (11815/2017 – C8-0313/2017),

| — | având în vedere scrisoarea rectificativă nr. 1/2018 la proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018, prezentată de Comisie la 16 octombrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea rectificativă nr. 1/2018 la proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018, prezentată de Comisie la 16 octombrie 2017,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2017 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018 (1) și amendamentele bugetare pe care le conține, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2017 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018 (1) și amendamentele bugetare pe care le conține,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere Decizia 2014/335/UE, Euratom a Consiliului din 26 mai 2014 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2014/335/UE, Euratom a Consiliului din 26 mai 2014 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (4),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (5),

| — | având în vedere articolele 90 și 91 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 90 și 91 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul delegației sale la comitetul de conciliere (A8-0359/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul delegației sale la comitetul de conciliere (A8-0359/2017),

| 1. | aprobă textul comun convenit în cadrul Comitetului de conciliere, care constă din ansamblul următoarelor documente:






  — | lista liniilor bugetare care nu sunt modificate în raport cu proiectul de buget sau cu poziția Consiliului; |
| --- | --- | --- |

1.

—

lista liniilor bugetare care nu sunt modificate în raport cu proiectul de buget sau cu poziția Consiliului;

| — | sumele totale aferente rubricilor cadrului financiar; |
| --- | --- |

—

sumele totale aferente rubricilor cadrului financiar;

| — | sumele linie cu linie pentru toate posturile bugetare; |
| --- | --- |

—

sumele linie cu linie pentru toate posturile bugetare;

| — | un document consolidat cuprinzând sumele și textul final pentru toate liniile bugetare care au fost modificate în cadrul procedurii de conciliere; |
| --- | --- |

—

un document consolidat cuprinzând sumele și textul final pentru toate liniile bugetare care au fost modificate în cadrul procedurii de conciliere;

| 2. | confirmă declarațiile comune ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei anexate la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ia act de declarațiile unilaterale ale Comisiei și ale Consiliului anexate la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului general pentru exercițiul financiar 2018 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție legislativă Consiliului, Comisiei, celorlalte instituții și organelor interesate, precum și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Texte adoptate la această dată, P8_TA(2017)0408.

(2)  JO L 168, 7.6.2014, p. 105.

(3)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(4)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(5)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

---

ANEXĂ

18.11.2017

FINAL

Buget 2018 – Elemente aferente concluziilor comune

Prezentele concluzii comune cuprind următoarele secțiuni:

| 1. | Bugetul pe 2018 |
| --- | --- |

1.

Bugetul pe 2018

| 2. | Bugetul pe 2017 – Bugetul rectificativ nr. 6/2017 |
| --- | --- |

2.

Bugetul pe 2017 – Bugetul rectificativ nr. 6/2017

| 3. | Declarații |
| --- | --- |

3.

Declarații

Prezentare generală

| | A. | Bugetul pe 2018

  Potrivit elementelor aferente concluziilor comune:






  — | cuantumul total al creditelor de angajament în bugetul pe 2018 se stabilește la 160 113,5 milioane EUR; per total, aceasta lasă o marjă, sub plafoanele CFM pentru 2018, de 1 600,3 milioane EUR în credite de angajament; |
| --- | --- | --- | --- |

A.

Bugetul pe 2018

Potrivit elementelor aferente concluziilor comune:

—

cuantumul total al creditelor de angajament în bugetul pe 2018 se stabilește la 160 113,5 milioane EUR; per total, aceasta lasă o marjă, sub plafoanele CFM pentru 2018, de 1 600,3 milioane EUR în credite de angajament;

| — | Cuantumul total al creditelor de plată din bugetul pe 2018 se stabilește la 144 681,0 milioane EUR. |
| --- | --- |

—

Cuantumul total al creditelor de plată din bugetul pe 2018 se stabilește la 144 681,0 milioane EUR.

| — | Instrumentul de flexibilitate pentru 2018 este mobilizat cu credite de angajament în cuantum de 837,2 milioane EUR pentru rubrica 3 Securitate și cetățenie. |
| --- | --- |

—

Instrumentul de flexibilitate pentru 2018 este mobilizat cu credite de angajament în cuantum de 837,2 milioane EUR pentru rubrica 3 Securitate și cetățenie.

| — | Marja globală pentru angajamente este utilizată la un nivel de 1 113,7 milioane EUR pentru rubrica 1a „Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă” și rubrica 1b „Coeziune economică, socială și teritorială”. |
| --- | --- |

—

Marja globală pentru angajamente este utilizată la un nivel de 1 113,7 milioane EUR pentru rubrica 1a „Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă” și rubrica 1b „Coeziune economică, socială și teritorială”.

| — | Decizia (UE) 2017/344 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 decembrie 2016 privind mobilizarea marjei pentru situații neprevăzute în 2017 (1) va fi modificată pentru a ajusta profilul de compensare astfel încât să scadă suma compensată de la rubrica 5, „Administrație”, în 2018 de la 570 milioane EUR la 318 milioane EUR și, în consecință, să introducă compensarea sumei de 252 de milioane EUR pentru aceeași rubrică în 2020. |
| --- | --- |

—

Decizia (UE) 2017/344 a Parlamentului European și a Consiliului din 14 decembrie 2016 privind mobilizarea marjei pentru situații neprevăzute în 2017 (1) va fi modificată pentru a ajusta profilul de compensare astfel încât să scadă suma compensată de la rubrica 5, „Administrație”, în 2018 de la 570 milioane EUR la 318 milioane EUR și, în consecință, să introducă compensarea sumei de 252 de milioane EUR pentru aceeași rubrică în 2020.

| — | creditele de plată din 2018 aferente mobilizării instrumentului de flexibilitate în 2014, 2016, 2017 și 2018 sunt estimate de Comisie la 678,3 milioane EUR. |
| --- | --- |

—

creditele de plată din 2018 aferente mobilizării instrumentului de flexibilitate în 2014, 2016, 2017 și 2018 sunt estimate de Comisie la 678,3 milioane EUR.

| B. | Bugetul pe 2017

  Potrivit elementelor care stau la baza concluziilor comune, proiectul de buget rectificativ nr. 6/2017 este acceptat conform propunerii Comisiei. |
| --- | --- |

B.

Bugetul pe 2017

Potrivit elementelor care stau la baza concluziilor comune, proiectul de buget rectificativ nr. 6/2017 este acceptat conform propunerii Comisiei.

1.   Bugetul pe 2018

1.1.   Linii „închise”

Cu excepția cazului în care se prevede altfel în prezentele concluzii, sunt confirmate toate liniile bugetare nemodificate nici de Consiliu, nici de Parlament și liniile bugetare la care Parlamentul a acceptat amendamentele Consiliului în lectura lor respectivă.

Pentru celelalte linii bugetare, Comitetul de conciliere a convenit asupra concluziilor incluse în secțiunile 1.2-1.7 de mai jos.

1.2.   Chestiuni orizontale

Agenții descentralizate

Contribuția UE (în credite de angajament și credite de plată) și numărul de posturi pentru toate agențiile descentralizate sunt stabilite la nivelul propus de Comisie în proiectul de buget, astfel cum a fost modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 1/2018, cu următoarele excepții:

| — | La rubrica 3:






  — | Oficiul European de Poliție (EUROPOL, articolul bugetar 18 02 04), pentru care s-au alocat 10 noi posturi iar creditele de angajament și creditele de plată s-au majorat cu 3 690 000 EUR. |
| --- | --- | --- |

—

La rubrica 3:

—

Oficiul European de Poliție (EUROPOL, articolul bugetar 18 02 04), pentru care s-au alocat 10 noi posturi iar creditele de angajament și creditele de plată s-au majorat cu 3 690 000 EUR.

| — | Biroul European pentru Azil (EASO, articolul bugetar 18 03 02), pentru care creditele de angajament și creditele de plată sunt majorate cu 5 000 000 EUR. |
| --- | --- |

—

Biroul European pentru Azil (EASO, articolul bugetar 18 03 02), pentru care creditele de angajament și creditele de plată sunt majorate cu 5 000 000 EUR.

| — | Agenția Europeană pentru Îmbunătățirea Cooperării Judiciare (EUROJUST, articolul bugetar 33 03 04), pentru care s-au alocat 5 noi posturi iar creditele de angajament și creditele de plată s-au majorat cu 1 845 000 EUR. |
| --- | --- |

—

Agenția Europeană pentru Îmbunătățirea Cooperării Judiciare (EUROJUST, articolul bugetar 33 03 04), pentru care s-au alocat 5 noi posturi iar creditele de angajament și creditele de plată s-au majorat cu 1 845 000 EUR.

| — | La rubrica 1a:






  — | Agenția GNSS European (GSA, articolul bugetar 02 05 11), pentru care s-au alocat 5 noi posturi iar creditele de angajament și creditele de plată s-au majorat cu 345 690 EUR. |
| --- | --- | --- |

—

La rubrica 1a:

—

Agenția GNSS European (GSA, articolul bugetar 02 05 11), pentru care s-au alocat 5 noi posturi iar creditele de angajament și creditele de plată s-au majorat cu 345 690 EUR.

| — | Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe (ESMA, articolul bugetar 12 02 06) pentru care nivelul creditelor de angajament și de plată și numărul de posturi au fost reduse până la nivelul din proiectul de buget. |
| --- | --- |

—

Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe (ESMA, articolul bugetar 12 02 06) pentru care nivelul creditelor de angajament și de plată și numărul de posturi au fost reduse până la nivelul din proiectul de buget.

Agenții executive

Contribuția din partea UE (în credite de angajament și de plată și numărul de posturi) pentru agențiile executive sunt stabilite la nivelul propus de Comisie în proiectul de buget, astfel cum a fost modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 1/2018.

Proiecte pilot/acțiuni pregătitoare

Este convenit un pachet cuprinzător de 87 de proiecte-pilot/acțiuni pregătitoare (PP/AP), în valoare totală de 100,0 milioane EUR în credite de angajament, astfel cum s-a propus de către Parlament, pe lângă acțiunea pregătitoare propusă de Comisie în proiectul de buget pe 2018.

Când un proiect-pilot sau o acțiune pregătitoare pare să fie acoperită de un temei juridic existent, Comisia poate propune transferul creditelor în contul temeiului juridic corespunzător pentru a facilita realizarea acțiunii.

Acest pachet respectă întru totul plafoanele pentru proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare stabilite în regulamentul financiar.

1.3.   Rubricile de cheltuieli din cadrul financiar – credite de angajament

După ce a luat în considerare concluziile de mai sus privind liniile bugetare „închise”, agențiile, proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare, comitetul de conciliere a convenit următoarele:

Rubrica 1a – Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă

Creditele de angajament sunt stabilite la nivelul propus de Comisie în proiectul de buget, astfel cum a fost modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 1/2018, însă cu ajustările convenite de Comitetul de conciliere, detaliate în tabelul de mai jos:

| În EUR |
| --- |
| Linia bugetară/Programul: | Denumire | PB 2018 (incl. SR 1) | Bugetul pe 2018 | Diferență |
| 1.1.11 | Sisteme europene de radionavigație prin satelit (EGNOS și Galileo) | | | -4 090 000 |
| 02 05 01 | Dezvoltarea și furnizarea de infrastructuri și servicii globale de radionavigație prin satelit (Galileo) până în 2020 | 623 949 000 | 621 709 000 | -2 240 000 |
| 02 05 02 | Furnizarea de servicii prin satelit care îmbunătățesc performanțele GPS pentru a acoperi treptat întreaga regiune a Conferinței Europene a Aviației Civile (CEAC) până în 2020 (EGNOS) | 185 000 000 | 183 150 000 | -1 850 000 |
| 1.1.13 | Programul european de observare a Pământului (Copernicus) | | | -10 370 000 |
| 02 06 01 | Furnizarea de servicii operaționale care se bazează pe observații spațiale și date in situ (Copernicus) | 130 664 000 | 129 364 000 | -1 300 000 |
| 02 06 02 | Dezvoltarea unei capacități autonome a Uniunii de observare a Pământului (Copernicus) | 507 297 000 | 498 227 000 | -9 070 000 |
| 1.1.14 | Corpul european de solidaritate (CES) | | | -30 000 000 |
| 15 05 01 | Corpul european de solidaritate | 68 235 652 | 38 235 652 | -30 000 000 |
| 1.1.31 | Orizont 2020 | | | 110 000 000 |
| 02 04 02 01 | Poziție fruntașă în sectorul spațial | 173 389 945 | 184 528 490 | 11 138 545 |
| 02 04 02 03 | Creșterea nivelului de inovare în întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri) | 36 937 021 | 43 178 448 | 6 241 427 |
| 06 03 03 01 | Realizarea unui sistem european de transport eficient din punctul de vedere al utilizării resurselor, ecologic, sigur și fără sincope | 53 986 199 | 56 835 072 | 2 848 873 |
| 08 02 01 01 | Consolidarea cercetării de frontieră în Consiliul European pentru Cercetare | 1 827 122 604 | 1 842 122 604 | 15 000 000 |
| 08 02 02 01 | Poziție fruntașă în nanotehnologii, materiale avansate, tehnologia laser, biotehnologie și producție și procesare avansate | 518 395 125 | 524 204 453 | 5 809 328 |
| 08 02 03 03 | Tranziția spre un sistem energetic fiabil, durabil și competitiv | 330 244 971 | 336 486 398 | 6 241 427 |
| 08 02 03 04 | Realizarea unui sistem european de transport eficient din punct de vedere al resurselor, ecologic, sigur și fără sincope | 230 777 055 | 239 323 675 | 8 546 620 |
| 08 02 03 05 | Realizarea unei economii care utilizează resursele în mod eficient și este rezistentă la schimbările climatice, precum și aprovizionarea sustenabilă cu materii prime | 297 738 618 | 303 307 891 | 5 569 273 |
| 08 02 08 | Instrumentul pentru IMM-uri | 471 209 870 | 481 209 870 | 10 000 000 |
| 09 04 02 01 | Poziție fruntașă în materie de tehnologii ale informației și comunicațiilor | 722 055 754 | 725 189 515 | 3 133 761 |
| 15 03 01 01 | Acțiunile Marie Skłodowska-Curie — crearea, dezvoltarea și transferarea de noi competențe, cunoștințe și inovații | 870 013 019 | 885 710 765 | 15 697 746 |
| 32 04 03 01 | Tranziția spre un sistem energetic fiabil, durabil și competitiv | 300 984 111 | 320 757 111 | 19 773 000 |
| 1.1.4 | Competitivitatea întreprinderilor și întreprinderile mici și mijlocii (COSME) | | | 15 000 000 |
| 02 02 02 | Îmbunătățirea accesului la finanțare al întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) sub formă de participare la capital și datorii | 199 554 000 | 214 554 000 | 15 000 000 |
| 1.1.5 | Educație, formare și sport („Erasmus+”) | | | 54 000 000 |
| 15 02 01 01 | Promovarea excelenței și cooperării în domeniul educației și formării în Europa, precum și a relevanței acestora pentru piața forței de muncă | 1 955 123 300 | 1 979 123 300 | 24 000 000 |
| 15 02 01 02 | Promovarea excelenței și cooperării în domeniul tineretului în Europa, precum și a participării tinerilor la viața democratică europeană | 182 672 916 | 212 672 916 | 30 000 000 |
| 1.1.7 | Vamă, Fiscalis și combaterea fraudei | | | -1 365 232 |
| 14 02 01 | Sprijin pentru funcționarea și modernizarea uniunii vamale | 80 071 000 | 78 860 555 | -1 210 445 |
| 14 03 01 | Îmbunătățirea funcționării sistemelor de impozitare | 32 043 000 | 31 888 213 | - 154 787 |
| 1.1.81 | Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) – Energie | | | -19 773 000 |
| 32 02 01 04 | Contribuția Uniunii la instrumentele financiare pentru crearea unui mediu mai propice investițiilor private în proiecte din domeniul energiei | 19 773 000 | 0 | -19 773 000 |
| 1.1. | DAG |

În EUR

Linia bugetară/Programul:

Denumire

PB 2018 (incl. SR 1)

Bugetul pe 2018

Diferență

1.1.11

Sisteme europene de radionavigație prin satelit (EGNOS și Galileo)

-4 090 000

02 05 01

Dezvoltarea și furnizarea de infrastructuri și servicii globale de radionavigație prin satelit (Galileo) până în 2020

623 949 000

621 709 000

-2 240 000

02 05 02

Furnizarea de servicii prin satelit care îmbunătățesc performanțele GPS pentru a acoperi treptat întreaga regiune a Conferinței Europene a Aviației Civile (CEAC) până în 2020 (EGNOS)

185 000 000

183 150 000

-1 850 000

1.1.13

Programul european de observare a Pământului (Copernicus)

-10 370 000

02 06 01

Furnizarea de servicii operaționale care se bazează pe observații spațiale și date in situ (Copernicus)

130 664 000

129 364 000

-1 300 000

02 06 02

Dezvoltarea unei capacități autonome a Uniunii de observare a Pământului (Copernicus)

507 297 000

498 227 000

-9 070 000

1.1.14

Corpul european de solidaritate (CES)

-30 000 000

15 05 01

Corpul european de solidaritate

68 235 652

38 235 652

-30 000 000

1.1.31

Orizont 2020

110 000 000

02 04 02 01

Poziție fruntașă în sectorul spațial

173 389 945

184 528 490

11 138 545

02 04 02 03

Creșterea nivelului de inovare în întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri)

36 937 021

43 178 448

6 241 427

06 03 03 01

Realizarea unui sistem european de transport eficient din punctul de vedere al utilizării resurselor, ecologic, sigur și fără sincope

53 986 199

56 835 072

2 848 873

08 02 01 01

Consolidarea cercetării de frontieră în Consiliul European pentru Cercetare

1 827 122 604

1 842 122 604

15 000 000

08 02 02 01

Poziție fruntașă în nanotehnologii, materiale avansate, tehnologia laser, biotehnologie și producție și procesare avansate

518 395 125

524 204 453

5 809 328

08 02 03 03

Tranziția spre un sistem energetic fiabil, durabil și competitiv

330 244 971

336 486 398

6 241 427

08 02 03 04

Realizarea unui sistem european de transport eficient din punct de vedere al resurselor, ecologic, sigur și fără sincope

230 777 055

239 323 675

8 546 620

08 02 03 05

Realizarea unei economii care utilizează resursele în mod eficient și este rezistentă la schimbările climatice, precum și aprovizionarea sustenabilă cu materii prime

297 738 618

303 307 891

5 569 273

08 02 08

Instrumentul pentru IMM-uri

471 209 870

481 209 870

10 000 000

09 04 02 01

Poziție fruntașă în materie de tehnologii ale informației și comunicațiilor

722 055 754

725 189 515

3 133 761

15 03 01 01

Acțiunile Marie Skłodowska-Curie — crearea, dezvoltarea și transferarea de noi competențe, cunoștințe și inovații

870 013 019

885 710 765

15 697 746

32 04 03 01

Tranziția spre un sistem energetic fiabil, durabil și competitiv

300 984 111

320 757 111

19 773 000

1.1.4

Competitivitatea întreprinderilor și întreprinderile mici și mijlocii (COSME)

15 000 000

02 02 02

Îmbunătățirea accesului la finanțare al întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) sub formă de participare la capital și datorii

199 554 000

214 554 000

15 000 000

1.1.5

Educație, formare și sport („Erasmus+”)

54 000 000

15 02 01 01

Promovarea excelenței și cooperării în domeniul educației și formării în Europa, precum și a relevanței acestora pentru piața forței de muncă

1 955 123 300

1 979 123 300

24 000 000

15 02 01 02

Promovarea excelenței și cooperării în domeniul tineretului în Europa, precum și a participării tinerilor la viața democratică europeană

182 672 916

212 672 916

30 000 000

1.1.7

Vamă, Fiscalis și combaterea fraudei

-1 365 232

14 02 01

Sprijin pentru funcționarea și modernizarea uniunii vamale

80 071 000

78 860 555

-1 210 445

14 03 01

Îmbunătățirea funcționării sistemelor de impozitare

32 043 000

31 888 213

- 154 787

1.1.81

Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) – Energie

-19 773 000

32 02 01 04

Contribuția Uniunii la instrumentele financiare pentru crearea unui mediu mai propice investițiilor private în proiecte din domeniul energiei

19 773 000

0

-19 773 000

1.1.

Agenții descentralizate

-3 965 555

02 05 11

Agenția GNSS European

30 993 525

31 338 525

345 000

12 02 06

Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA)

15 947 170

11 636 615

-4 310 555

| 1.1. | OTH |
| --- | --- |

1.1.

Alte acțiuni și programe

-2 346 000

02 03 02 01

Sprijin pentru activitățile de standardizare efectuate de CEN, CENELEC și ETSI

18 908 000

18 562 000

- 346 000

26 02 01

Proceduri de atribuire și publicitate pentru contractele de achiziții publice de bunuri, lucrări și servicii

8 500 000

7 500 000

-1 000 000

29 02 01

Furnizarea de informații statistice de calitate, introducerea de noi metode de producție a statisticilor europene și întărirea parteneriatului cu Sistemul Statistic European

59 475 000

58 475 000

-1 000 000

| 1.1. | PPPA |
| --- | --- |

1.1.

Proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare

51 650 000

| 1.1. | SPEC |
| --- | --- |

1.1.

Acțiuni finanțate în cadrul prerogativelor Comisiei și al competențelor specifice conferite Comisiei

-2 900 000

01 02 01

Coordonarea și supravegherea uniunii economice și monetare, inclusiv a monedei euro, și comunicarea aferentă

12 000 000

11 500 000

- 500 000

04 03 01 08

Relații industriale și dialog social

16 438 000

15 038 000

-1 400 000

06 02 05

Activități de sprijin pentru politica europeană în domeniul transporturilor și drepturile pasagerilor, inclusiv activități de comunicare

11 821 000

10 821 000

-1 000 000

Total

155 840 213

În consecință, nivelul convenit al creditelor de angajament este stabilit la 22 001,5 milioane EUR, ceea ce nu lasă nicio marjă sub plafonul de cheltuieli de 21 239 milioane EUR de la rubrica 1a, și se poate recurge la o sumă de 762,5 milioane EUR din marja globală pentru angajamente.

Rubrica 1b — Coeziune economică, socială și teritorială

Creditele de angajament sunt stabilite la nivelul propus de Comisie în proiectul de buget, astfel cum a fost modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 1/2018, însă cu ajustarea convenită de Comitetul de conciliere, detaliate în tabelul de mai jos:

| În EUR |
| --- |
| Linia bugetară/Programul: | Denumire | PB 2018 (incl. SR 1) | Bugetul pe 2018 | Diferență |
| 1.2.5 | Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (alocare complementară specifică) | | | 116 666 667 |
| 04 02 64 | Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor | 233 333 333 | 350 000 000 | 116 666 667 |
| 1.2. | PPPA |

În EUR

Linia bugetară/Programul:

Denumire

PB 2018 (incl. SR 1)

Bugetul pe 2018

Diferență

1.2.5

Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (alocare complementară specifică)

116 666 667

04 02 64

Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor

233 333 333

350 000 000

116 666 667

1.2.

Proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare

7 700 000

Total

124 366 667

În consecință, nivelul convenit al creditelor de angajament este stabilit la 55 532,2 milioane EUR, ceea ce nu lasă nicio marjă sub plafonul de cheltuieli de 55 181 milioane EUR de la rubrica 1b, și se poate recurge la o sumă de 351,2 milioane EUR din marja globală pentru angajamente.

Rubrica 2 — Creștere durabilă: Resurse naturale

Creditele de angajament sunt stabilite la nivelul propus de Comisie în proiectul de buget, astfel cum a fost modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 1/2018, însă cu ajustările convenite de Comitetul de conciliere, detaliate în tabelul de mai jos:

| În EUR |
| --- |
| Linia bugetară/Programul: | Denumire | PB 2018 (incl. SR 1) | Bugetul pe 2018 | Diferență |
| 2.0.10 | Fondul european de garantare agricolă (FEGA) – Cheltuieli de piață și plăți directe | | | - 229 900 000 |
| 05 03 01 10 | Schemă de plată de bază (BPS) | 16 556 000 000 | 16 326 100 000 | - 229 900 000 |
| 2.0. | PPPA |

În EUR

Linia bugetară/Programul:

Denumire

PB 2018 (incl. SR 1)

Bugetul pe 2018

Diferență

2.0.10

Fondul european de garantare agricolă (FEGA) – Cheltuieli de piață și plăți directe

- 229 900 000

05 03 01 10

Schemă de plată de bază (BPS)

16 556 000 000

16 326 100 000

- 229 900 000

2.0.

Proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare

15 600 000

Total

- 214 300 000

Scăderea creditelor de angajament este pusă integral pe seama creșterii veniturilor disponibile alocate FEGA provenite din excedentul din 31 octombrie 2017 care va acoperi în întregime nevoile sectorului, astfel cum au fost actualizate în scrisoarea rectificativă nr. 1/2018. Printre aceste nevoi actualizate, scrisoarea rectificativă nr. 1/2018 majorează plățile pentru:

| — | Tinerii fermieri cu 34 milioane EUR (postul bugetar 05 03 01 13), |
| --- | --- |

—

Tinerii fermieri cu 34 milioane EUR (postul bugetar 05 03 01 13),

| — | Practicile agricole benefice pentru climă și mediu cu 95 milioane EUR (postul bugetar 05 03 01 11), |
| --- | --- |

—

Practicile agricole benefice pentru climă și mediu cu 95 milioane EUR (postul bugetar 05 03 01 11),

| — | Alte măsuri pentru carne de porc, carne de pasăre, ouă, apicultură și alte produse de origine animală cu 60 milioane EUR (postul bugetar 05 02 15 99), |
| --- | --- |

—

Alte măsuri pentru carne de porc, carne de pasăre, ouă, apicultură și alte produse de origine animală cu 60 milioane EUR (postul bugetar 05 02 15 99),

| — | Programele naționale de sprijinire a sectorului vinicol cu 7 milioane EUR (postul bugetar 05 02 09 08) și |
| --- | --- |

—

Programele naționale de sprijinire a sectorului vinicol cu 7 milioane EUR (postul bugetar 05 02 09 08) și

| — | Măsurile de depozitare a laptelui praf degresat cu 2 milioane EUR (postul bugetar 05 02 12 02). |
| --- | --- |

—

Măsurile de depozitare a laptelui praf degresat cu 2 milioane EUR (postul bugetar 05 02 12 02).

Ca urmare, nivelul convenit al creditelor de angajament este stabilit la 59 285,3 milioane EUR, lăsând o marjă de 981,7 milioane EUR până la limita maximă de cheltuieli de la rubrica 2.

Rubrica 3 – Securitate și cetățenie

Creditele de angajament sunt stabilite la nivelul propus de Comisie în proiectul de buget, astfel cum a fost modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 1/2018, însă cu ajustările convenite de Comitetul de conciliere, detaliate în tabelul de mai jos:

| În EUR |
| --- |
| Linia bugetară/Programul: | Denumire | PB 2018 (incl. SR 1) | Bugetul pe 2018 | Diferență |
| 3.0.11 | Europa creativă | | | 3 500 000 |
| 15 04 01 | Întărirea capacității financiare a IMM-urilor și a organizațiilor mici și foarte mici din sectoarele culturale și creative europene și stimularea dezvoltării politicilor și a unor noi modele de afaceri | 34 528 000 | 35 528 000 | 1 000 000 |
| 15 04 02 | Subprogramul „Cultura” — Sprijinirea acțiunilor transfrontaliere și promovarea circulației și mobilității transnaționale | 68 606 000 | 71 106 000 | 2 500 000 |
| 3.0.8 | Produse alimentare și hrană pentru animale | | | -6 500 000 |
| 17 04 01 | Ameliorarea sănătății animalelor și asigurarea unui nivel înalt de protecție a animalelor în Uniune | 161 500 000 | 160 000 000 | -1 500 000 |
| 17 04 02 | Detectarea la timp a organismelor dăunătoare pentru plante și eradicarea lor | 25 000 000 | 22 000 000 | -3 000 000 |
| 17 04 03 | Asigurarea de controale eficace, eficiente și fiabile | 57 483 000 | 55 483 000 | -2 000 000 |
| 3.0. | DAG |

În EUR

Linia bugetară/Programul:

Denumire

PB 2018 (incl. SR 1)

Bugetul pe 2018

Diferență

3.0.11

Europa creativă

3 500 000

15 04 01

Întărirea capacității financiare a IMM-urilor și a organizațiilor mici și foarte mici din sectoarele culturale și creative europene și stimularea dezvoltării politicilor și a unor noi modele de afaceri

34 528 000

35 528 000

1 000 000

15 04 02

Subprogramul „Cultura” — Sprijinirea acțiunilor transfrontaliere și promovarea circulației și mobilității transnaționale

68 606 000

71 106 000

2 500 000

3.0.8

Produse alimentare și hrană pentru animale

-6 500 000

17 04 01

Ameliorarea sănătății animalelor și asigurarea unui nivel înalt de protecție a animalelor în Uniune

161 500 000

160 000 000

-1 500 000

17 04 02

Detectarea la timp a organismelor dăunătoare pentru plante și eradicarea lor

25 000 000

22 000 000

-3 000 000

17 04 03

Asigurarea de controale eficace, eficiente și fiabile

57 483 000

55 483 000

-2 000 000

3.0.

Agenții descentralizate

10 535 000

18 02 04

Agenția Uniunii Europene pentru cooperare în materie de aplicare a legii (Europol)

116 687 271

120 377 271

3 690 000

18 03 02

Biroul European de Sprijin pentru Azil (BESA)

85 837 067

90 837 067

5 000 000

33 03 04

Unitatea de cooperare judiciară a Uniunii Europene (Eurojust)

36 506 468

38 351 468

1 845 000

| 3.0. | PPPA |
| --- | --- |

3.0.

Proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare

12 650 000

Total

20 185 000

Ca urmare, nivelul convenit al creditelor de angajament este stabilit la 3 493,2 milioane EUR, ceea ce nu lasă nicio marjă sub plafonul de cheltuieli de 3 181 milioane EUR de la rubrica 1b, și se poate recurge la o sumă de 837,2 milioane EUR din marja globală pentru angajamente.

Rubrica 4 – Europa globală

Creditele de angajament sunt stabilite la nivelul propus de Comisie în proiectul de buget, astfel cum a fost modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 1/2018, însă cu ajustările convenite de Comitetul de conciliere, detaliate în tabelul de mai jos:

| În EUR |
| --- |
| Linia bugetară/Programul: | Denumire | PB 2018 (incl. SR 1) | Bugetul pe 2018 | Diferență |
| 4.0.1 | Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA II) | | | -95 000 000 |
| 05 05 04 02 | Sprijin pentru Turcia — dezvoltarea economică, socială și teritorială și alinierea progresivă aferentă la acquis-ul Uniunii | 148 000 000 | 131 000 000 | -17 000 000 |
| 22 02 01 01 | Sprijin pentru Albania, Bosnia și Herțegovina, Kosovo (2), Muntenegru, Serbia și fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei — Reforme politice și alinierea progresivă aferentă la acquis-ul Uniunii | 189 267 000 | 199 267 000 | 10 000 000 |
| 22 02 03 01 | Sprijin pentru Turcia — Reforme politice și alinierea progresivă aferentă la acquis-ul Uniunii | 217 400 000 | 167 400 000 | -50 000 000 |
| 22 02 03 02 | Sprijin pentru Turcia – dezvoltarea economică, socială și teritorială și alinierea progresivă aferentă la acquis-ul Uniunii | 274 384 000 | 236 384 000 | -38 000 000 |
| 4.0.2 | Instrumentul european de vecinătate (IEV) | | | 50 000 000 |
| 22 04 01 03 | Țările mediteraneene — Consolidarea încrederii, securitate, precum și prevenirea și soluționarea conflictelor | 262 072 675 | 296 072 675 | 34 000 000 |
| 22 04 01 04 | Sprijin pentru procesul de pace și asistență financiară pentru Palestina și Agenția Organizației Națiunilor Unite de Ajutorare și Lucrări pentru Refugiații Palestinieni din Orientul Apropiat (UNRWA) | 293 379 163 | 299 379 163 | 6 000 000 |
| 22 04 02 02 | Parteneriatul estic — Reducerea sărăciei și dezvoltarea durabilă | 351 556 726 | 361 556 726 | 10 000 000 |
| 4.0.3 | Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare (ICD) | | | 20 000 000 |
| 21 02 07 03 | Dezvoltare umană | 193 374 058 | 205 874 058 | 12 500 000 |
| 21 02 20 | Erasmus+ — Contribuție din partea instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (ICD) | 94 928 673 | 102 428 673 | 7 500 000 |
| 4.0.4 | Instrumentul de parteneriat pentru cooperarea cu țările terțe (IP) | | | -3 000 000 |
| 19 05 01 | Cooperarea cu țările terțe pentru succesul și promovarea intereselor Uniunii și a intereselor reciproce | 126 263 000 | 123 263 000 | -3 000 000 |
| 4.0. | OTH |

În EUR

Linia bugetară/Programul:

Denumire

PB 2018 (incl. SR 1)

Bugetul pe 2018

Diferență

4.0.1

Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA II)

-95 000 000

05 05 04 02

Sprijin pentru Turcia — dezvoltarea economică, socială și teritorială și alinierea progresivă aferentă la acquis-ul Uniunii

148 000 000

131 000 000

-17 000 000

22 02 01 01

Sprijin pentru Albania, Bosnia și Herțegovina, Kosovo (2), Muntenegru, Serbia și fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei — Reforme politice și alinierea progresivă aferentă la acquis-ul Uniunii

189 267 000

199 267 000

10 000 000

22 02 03 01

Sprijin pentru Turcia — Reforme politice și alinierea progresivă aferentă la acquis-ul Uniunii

217 400 000

167 400 000

-50 000 000

22 02 03 02

Sprijin pentru Turcia – dezvoltarea economică, socială și teritorială și alinierea progresivă aferentă la acquis-ul Uniunii

274 384 000

236 384 000

-38 000 000

4.0.2

Instrumentul european de vecinătate (IEV)

50 000 000

22 04 01 03

Țările mediteraneene — Consolidarea încrederii, securitate, precum și prevenirea și soluționarea conflictelor

262 072 675

296 072 675

34 000 000

22 04 01 04

Sprijin pentru procesul de pace și asistență financiară pentru Palestina și Agenția Organizației Națiunilor Unite de Ajutorare și Lucrări pentru Refugiații Palestinieni din Orientul Apropiat (UNRWA)

293 379 163

299 379 163

6 000 000

22 04 02 02

Parteneriatul estic — Reducerea sărăciei și dezvoltarea durabilă

351 556 726

361 556 726

10 000 000

4.0.3

Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare (ICD)

20 000 000

21 02 07 03

Dezvoltare umană

193 374 058

205 874 058

12 500 000

21 02 20

Erasmus+ — Contribuție din partea instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (ICD)

94 928 673

102 428 673

7 500 000

4.0.4

Instrumentul de parteneriat pentru cooperarea cu țările terțe (IP)

-3 000 000

19 05 01

Cooperarea cu țările terțe pentru succesul și promovarea intereselor Uniunii și a intereselor reciproce

126 263 000

123 263 000

-3 000 000

4.0.

Alte acțiuni și programe

-1 083 000

13 07 01

Sprijin financiar pentru a încuraja dezvoltarea economică a comunității turco-cipriote

32 473 000

34 473 000

2 000 000

21 02 40

Acorduri privind produsele de bază

5 583 000

2 500 000

-3 083 000

| 4.0. | PPPA |
| --- | --- |

4.0.

Proiecte-pilot și acțiuni pregătitoare

8 900 000

| 4.0. | SPEC |
| --- | --- |

4.0.

Acțiuni finanțate în cadrul prerogativelor Comisiei și al competențelor specifice conferite Comisiei

1 000 000

19 06 01

Activități de informare cu privire la relațiile externe ale Uniunii

12 000 000

15 000 000

3 000 000

21 08 01

Evaluarea rezultatelor ajutoarelor acordate de Uniune și acțiuni pe baza acestora și misiuni de audit

30 676 000

29 176 000

-1 500 000

21 08 02

Coordonare și sensibilizare în materie de dezvoltare

13 036 000

12 536 000

- 500 000

Total

-19 183 000

Ca urmare, nivelul convenit al creditelor de angajament este stabilit la 9 568,8 milioane EUR, lăsând o marjă de 256,2 milioane EUR până la limita maximă de cheltuieli de la rubrica 4.

Rubrica 5 – Administrație

Numărul de posturi din organigramele instituțiilor și creditele propuse de Comisie în proiectul de buget, astfel cum a fost modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 1/2018, sunt convenite de Comitetul de conciliere, cu următoarele excepții:

| — | Secțiunea Parlamentului a cărui lectură este aprobată; |
| --- | --- |

—

Secțiunea Parlamentului a cărui lectură este aprobată;

| — | Secțiunea Consiliului a cărui lectură este aprobată; |
| --- | --- |

—

Secțiunea Consiliului a cărui lectură este aprobată;

| — | Serviciul European de Acțiune Externă pentru care sunt alocați 800 000 EUR pentru crearea unui nou post bugetar 2 2 1 4 Capacitatea de comunicare strategică. Acest lucru are ca scop dotarea corespunzătoare a Serviciului European de Acțiune Externă pentru a acoperi instrumentele de comunicare strategică, contractarea de experți în comunicare strategică, sprijinirea pluralismului lingvistic al produselor de comunicare strategică și angajarea și menținerea unei rețele de specialiști în contra-dezinformare în statele membre și în țările învecinate. Postul bugetar 3 0 0 4 Alte cheltuieli administrative este redus cu 800 000 EUR pentru a asigura neutralitatea bugetară. |
| --- | --- |

—

Serviciul European de Acțiune Externă pentru care sunt alocați 800 000 EUR pentru crearea unui nou post bugetar 2 2 1 4 Capacitatea de comunicare strategică. Acest lucru are ca scop dotarea corespunzătoare a Serviciului European de Acțiune Externă pentru a acoperi instrumentele de comunicare strategică, contractarea de experți în comunicare strategică, sprijinirea pluralismului lingvistic al produselor de comunicare strategică și angajarea și menținerea unei rețele de specialiști în contra-dezinformare în statele membre și în țările învecinate. Postul bugetar 3 0 0 4 Alte cheltuieli administrative este redus cu 800 000 EUR pentru a asigura neutralitatea bugetară.

În plus, impactul asupra bugetului pe 2018 al actualizării salariale automate aplicabile începând cu data de 1 iulie 2017 este integrat în toate secțiunile instituțiilor după cum urmează:

| în EUR |
| --- |
| Parlamentul | -2 796 000 |
| Consiliu | - 948 000 |
| Comisie (inclusiv pensii) | -13 179 600 |
| Curtea de Justiție | - 868 800 |
| Curtea de Conturi | - 357 000 |
| Comitetul Economic și Social European | - 193 000 |
| Comitetul Regiunilor | - 146 000 |
| Ombudsmanul | -24 600 |
| Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor | -13 459 |
| Serviciul European de Acțiune Externă | - 878 400 |
| Total | -19 404 859 |

în EUR

Parlamentul

-2 796 000

Consiliu

- 948 000

Comisie (inclusiv pensii)

-13 179 600

Curtea de Justiție

- 868 800

Curtea de Conturi

- 357 000

Comitetul Economic și Social European

- 193 000

Comitetul Regiunilor

- 146 000

Ombudsmanul

-24 600

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

-13 459

Serviciul European de Acțiune Externă

- 878 400

Total

-19 404 859

În cele din urmă, au fost identificate reduceri suplimentare de 5 de milioane EUR la toate instituțiile pentru cheltuieli aferente clădirilor, după cum urmează:

| în EUR |
| --- |
| Consiliu | - 378 623 |
| Comisie (inclusiv pensii) | -3 637 499 |
| Curtea de Justiție | - 270 611 |
| Curtea de Conturi | -96 409 |
| Comitetul Economic și Social European | -89 461 |
| Comitetul Regiunilor | -63 393 |
| Ombudsmanul | -7 016 |
| Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor | -9 526 |
| Serviciul European de Acțiune Externă | - 447 462 |
| Total | -5 000 000 |

în EUR

Consiliu

- 378 623

Comisie (inclusiv pensii)

-3 637 499

Curtea de Justiție

- 270 611

Curtea de Conturi

-96 409

Comitetul Economic și Social European

-89 461

Comitetul Regiunilor

-63 393

Ombudsmanul

-7 016

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor

-9 526

Serviciul European de Acțiune Externă

- 447 462

Total

-5 000 000

În consecință, și după luarea în calcul a proiectelor pilot și a acțiunilor pregătitoare (3,5 milioane EUR) propuse în cadrul secțiunii 1.2 de mai sus, nivelul convenit al creditelor de angajament este stabilit la 9 665,5 milioane EUR, lăsând o marjă de 362,5 milioane EUR sub plafonul de cheltuieli de la rubrica 5, după utilizarea sumei de 318,0 milioane EUR din marjă pentru a compensa mobilizarea marjei pentru situații neprevăzute în 2017.

Instrumente speciale FEG, RAU și FSUE

Creditele de angajament pentru Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) și Rezerva pentru ajutoare de urgență (RAU) sunt stabilite la nivelul propus de Comisie în proiectul de buget, astfel cum a fost modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 1/2018. Rezerva pentru Fondul de solidaritate al Uniunii Europene (FSUE, articolul bugetar 40 02 44) este suprimată.

1.4.   Credite de plată

Nivelul global al creditelor de plată în bugetul pe 2018 este stabilit la nivelul din proiectul de buget, astfel cum a fost modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 1/2018, cu următoarele ajustări convenite de Consiliul de conciliere:

| 1. | În primul rând, se ține seama de nivelul convenit al creditelor de angajament pentru cheltuielile nediferențiate, pentru care nivelul creditelor de plată este egal cu nivelul creditelor de angajament. Aici intră și reducerea suplimentară a cheltuielilor agricole cu - 229,9 milioane EUR. Efectul combinat este o scădere cu 255,3 milioane EUR. |
| --- | --- |

1.

În primul rând, se ține seama de nivelul convenit al creditelor de angajament pentru cheltuielile nediferențiate, pentru care nivelul creditelor de plată este egal cu nivelul creditelor de angajament. Aici intră și reducerea suplimentară a cheltuielilor agricole cu - 229,9 milioane EUR. Efectul combinat este o scădere cu 255,3 milioane EUR.

| 2. | Creditele de plată pentru toate proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare noi propuse de Parlament sunt stabilite la 50 % din creditele de angajament corespunzătoare sau la nivelul propus de Parlament, în cazul în care acesta este mai mic. În cazul prelungirii proiectelor-pilot și a acțiunilor pregătitoare existente, nivelul creditelor de plată este cel definit în proiectul de buget plus 50 % din creditele de angajament corespunzătoare noi sau la nivelul propus de Parlament, în cazul în care acesta este mai mic. Efectul combinat este o majorare cu 50,0 milioane EUR. |
| --- | --- |

2.

Creditele de plată pentru toate proiectele-pilot și acțiunile pregătitoare noi propuse de Parlament sunt stabilite la 50 % din creditele de angajament corespunzătoare sau la nivelul propus de Parlament, în cazul în care acesta este mai mic. În cazul prelungirii proiectelor-pilot și a acțiunilor pregătitoare existente, nivelul creditelor de plată este cel definit în proiectul de buget plus 50 % din creditele de angajament corespunzătoare noi sau la nivelul propus de Parlament, în cazul în care acesta este mai mic. Efectul combinat este o majorare cu 50,0 milioane EUR.

| 3. | Ajustările la următoarele linii bugetare sunt convenite ca urmare a evoluției creditelor de angajament pentru cheltuielile diferențiate:









  În EUR |
| --- | --- |
| Linia bugetară/Programul: | Denumire | PB 2018 (incl. SR 1) | Bugetul pe 2018 | Diferență |
| 1.1.14 | Corpul european de solidaritate (CES) | | | -22 501 000 |
| 15 05 01 | Corpul european de solidaritate | 51 177 000 | 28 676 000 | -22 501 000 |
| 1.1.5 | Educație, formare și sport („Erasmus+”) | | | 12 000 000 |
| 15 02 01 01 | Promovarea excelenței și cooperării în domeniul educației și formării în Europa, precum și a relevanței acestora pentru piața forței de muncă | 1 845 127 000 | 1 857 127 000 | 12 000 000 |
| 1.1. | DAG |

3.

Ajustările la următoarele linii bugetare sunt convenite ca urmare a evoluției creditelor de angajament pentru cheltuielile diferențiate:

În EUR

Linia bugetară/Programul:

Denumire

PB 2018 (incl. SR 1)

Bugetul pe 2018

Diferență

1.1.14

Corpul european de solidaritate (CES)

-22 501 000

15 05 01

Corpul european de solidaritate

51 177 000

28 676 000

-22 501 000

1.1.5

Educație, formare și sport („Erasmus+”)

12 000 000

15 02 01 01

Promovarea excelenței și cooperării în domeniul educației și formării în Europa, precum și a relevanței acestora pentru piața forței de muncă

1 845 127 000

1 857 127 000

12 000 000

1.1.

Agenții descentralizate

-3 965 555

02 05 11

Agenția GNSS European

30 993 525

31 338 525

345 000

12 02 06

Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe (ESMA)

15 947 170

11 636 615

-4 310 555

| 1.1. | OTH |
| --- | --- |

1.1.

Alte acțiuni și programe

- 900 000

26 02 01

Proceduri de atribuire și publicitate pentru contractele de achiziții publice de bunuri, lucrări și servicii

8 200 000

7 300 000

- 900 000

| 3.0. | DAG |
| --- | --- |

3.0.

Agenții descentralizate

10 535 000

18 02 04

Agenția Uniunii Europene pentru cooperare în materie de aplicare a legii (Europol)

116 687 271

120 377 271

3 690 000

18 03 02

Biroul European de Sprijin pentru Azil (BESA)

85 837 067

90 837 067

5 000 000

33 03 04

Unitatea de cooperare judiciară a Uniunii Europene (Eurojust)

36 506 468

38 351 468

1 845 000

4.0.1

Instrumentul de asistență pentru preaderare (IPA II)

-76 300 000

05 05 04 02

Sprijin pentru Turcia — dezvoltarea economică, socială și teritorială și alinierea progresivă aferentă la acquis-ul Uniunii

120 000 000

107 200 000

-12 800 000

22 02 01 01

Sprijin pentru Albania, Bosnia și Herțegovina, Kosovo (3), Muntenegru, Serbia și fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei — Reforme politice și alinierea progresivă aferentă la acquis-ul Uniunii

219 000 000

221 500 000

2 500 000

22 02 03 01

Sprijin pentru Turcia — Reforme politice și alinierea progresivă aferentă la acquis-ul Uniunii

86 000 000

48 500 000

-37 500 000

22 02 03 02

Sprijin pentru Turcia – dezvoltarea economică, socială și teritorială și alinierea progresivă aferentă la acquis-ul Uniunii

291 000 000

262 500 000

-28 500 000

4.0.2

Instrumentul european de vecinătate (IEV)

12 500 000

22 04 01 03

Țările mediteraneene — Consolidarea încrederii, securitate, precum și prevenirea și soluționarea conflictelor

125 000 000

133 500 000

8 500 000

22 04 01 04

Sprijin pentru procesul de pace și asistență financiară pentru Palestina și Agenția Organizației Națiunilor Unite de Ajutorare și Lucrări pentru Refugiații Palestinieni din Orientul Apropiat (UNRWA)

260 000 000

261 500 000

1 500 000

22 04 02 02

Parteneriatul estic — Reducerea sărăciei și dezvoltarea durabilă

320 000 000

322 500 000

2 500 000

4.0.3

Instrumentul de cooperare pentru dezvoltare (ICD)

16 900 000

21 02 07 03

Dezvoltare umană

170 000 000

179 400 000

9 400 000

21 02 20

Erasmus+ — Contribuție din partea instrumentului de cooperare pentru dezvoltare (ICD)

95 995 100

103 495 100

7 500 000

| 4.0. | OTH |
| --- | --- |

4.0.

Alte acțiuni și programe

1 000 000

13 07 01

Sprijin financiar pentru a încuraja dezvoltarea economică a comunității turco-cipriote

25 000 000

26 000 000

1 000 000

| 4.0. | SPEC |
| --- | --- |

4.0.

Acțiuni finanțate în cadrul prerogativelor Comisiei și al competențelor specifice conferite Comisiei

1 500 000

19 06 01

Activități de informare cu privire la relațiile externe ale Uniunii

13 700 000

15 200 000

1 500 000

Total

-49 231 555

| 4. | Se fac reduceri suplimentare ale creditelor de plată sunt făcute la următoarele linii bugetare:









  În EUR |
| --- | --- |
| Linia bugetară/Programul: | Denumire | PB 2018 (incl. SR 1) | Bugetul pe 2018 | Diferență |
| 1.2.12 | Regiuni în tranziție | | | -55 000 000 |
| 04 02 61 | Fondul social european — Regiuni în tranziție — Obiectivul „Investiții pentru creștere și ocuparea forței de muncă” | 1 345 000 000 | 1 305 000 000 | -40 000 000 |
| 13 03 61 | Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) — Regiuni în tranziție — Investiții pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă | 2 750 463 362 | 2 735 463 362 | -15 000 000 |
| 1.2.13 | Competitivitate (regiuni mai dezvoltate) | | | -90 000 000 |
| 04 02 62 | Fondul social european — Regiunile mai dezvoltate — Obiectivul „Investiții pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă” | 2 882 000 000 | 2 847 000 000 | -35 000 000 |
| 13 03 62 | Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) — Regiuni mai dezvoltate — Investiții pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă | 3 497 060 077 | 3 442 060 077 | -55 000 000 |
| 1.2.2 | Cooperarea teritorială europeană | | | -90 500 000 |
| 13 03 64 01 | Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) — Cooperare teritorială europeană | 1 004 701 248 | 914 201 248 | -90 500 000 |
| 1.2.31 | Asistență tehnică | | | -4 500 000 |
| 13 03 65 01 | Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) — Asistență tehnică operațională | 72 000 000 | 69 000 000 | -3 000 000 |
| 13 03 66 | Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) — Acțiuni inovatoare în domeniul dezvoltării urbane durabile | 43 321 859 | 41 821 859 | -1 500 000 |
| | Total | | | - 240 000 000 |

4.

Se fac reduceri suplimentare ale creditelor de plată sunt făcute la următoarele linii bugetare:

În EUR

Linia bugetară/Programul:

Denumire

PB 2018 (incl. SR 1)

Bugetul pe 2018

Diferență

1.2.12

Regiuni în tranziție

-55 000 000

04 02 61

Fondul social european — Regiuni în tranziție — Obiectivul „Investiții pentru creștere și ocuparea forței de muncă”

1 345 000 000

1 305 000 000

-40 000 000

13 03 61

Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) — Regiuni în tranziție — Investiții pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă

2 750 463 362

2 735 463 362

-15 000 000

1.2.13

Competitivitate (regiuni mai dezvoltate)

-90 000 000

04 02 62

Fondul social european — Regiunile mai dezvoltate — Obiectivul „Investiții pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă”

2 882 000 000

2 847 000 000

-35 000 000

13 03 62

Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) — Regiuni mai dezvoltate — Investiții pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă

3 497 060 077

3 442 060 077

-55 000 000

1.2.2

Cooperarea teritorială europeană

-90 500 000

13 03 64 01

Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) — Cooperare teritorială europeană

1 004 701 248

914 201 248

-90 500 000

1.2.31

Asistență tehnică

-4 500 000

13 03 65 01

Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) — Asistență tehnică operațională

72 000 000

69 000 000

-3 000 000

13 03 66

Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) — Acțiuni inovatoare în domeniul dezvoltării urbane durabile

43 321 859

41 821 859

-1 500 000

Total

- 240 000 000

| 1. | Rezerva pentru Fondul de solidaritate al Uniunii Europene (articolul bugetar 40 02 44) este suprimată (- 88,0 milioane EUR). |
| --- | --- |

1.

Aceste acțiuni vor asigura un nivel al creditelor de plată în valoare de 144 681,0 milioane EUR, o reducere de 582,5 milioane EUR față de proiectul de buget, astfel cum a fost modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 1/2018.

1.5.   Rezerve

Nu există alte rezerve în afara celor din proiectul de buget, astfel cum a fost modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 1/2018, cu excepția postului bugetar 22 02 03 01 Sprijin pentru Turcia — Reforme politice și alinierea progresivă aferentă la acquis-ul Uniunii, pentru care suma de 70 000 000 EUR în credite de angajament și 35 000 000 EUR în credite de plată este înscrisă în rezervă până la îndeplinirea următoarelor condiții:

„Fondurile vor fi eliberate atunci când, potrivit raportului anual al Comisiei, Turcia realizează îmbunătățiri măsurabile suficiente în domeniile statului de drept, democrației, drepturilor omului și libertății presei.”

Comentariul bugetar de la postul bugetar 22 02 03 01 se modifică în consecință.

1.6.   Comentarii la buget

1.6.

Comentarii la buget

Cu excepția cazului în care sunt tratate în mod special în punctele precedente, s-a ajuns la un acord privind amendamentele introduse de Parlamentul European sau de Consiliu cu privire la textul comentariilor la buget, cu excepția celor privind liniile bugetare enumerate în următoarele două tabele:

| — | Liniile bugetare pentru care amendamentele introduse de Parlamentul European, sunt aprobate odată cu modificarea propusă de către Comisie în scrisoarea sa privind caracterul executabil.







  Linia bugetară | Denumire |
| --- | --- | --- |
| 06 02 01 01 | Eliminarea blocajelor, sporirea gradului de interoperabilitate feroviară, stabilirea conexiunilor lipsă și îmbunătățirea tronsoanelor transfrontaliere |
| 09 05 01 | Subprogramul „MEDIA” — Acțiuni la nivel transnațional și internațional și promovarea circulației și mobilității transnaționale |
| 18 04 01 01 | Europa pentru cetățeni — Consolidarea memoriei istorice și întărirea capacității de participare civică la nivelul Uniunii |
| 21 02 07 03 | Dezvoltare umană |
| 22 02 03 02 | Sprijin pentru dezvoltarea economică, socială și teritorială și alinierea progresivă aferentă la acquis-ul Uniunii |

—

Liniile bugetare pentru care amendamentele introduse de Parlamentul European, sunt aprobate odată cu modificarea propusă de către Comisie în scrisoarea sa privind caracterul executabil.

Linia bugetară

Linia bugetară

Denumire

Denumire

06 02 01 01

Eliminarea blocajelor, sporirea gradului de interoperabilitate feroviară, stabilirea conexiunilor lipsă și îmbunătățirea tronsoanelor transfrontaliere

09 05 01

Subprogramul „MEDIA” — Acțiuni la nivel transnațional și internațional și promovarea circulației și mobilității transnaționale

18 04 01 01

Europa pentru cetățeni — Consolidarea memoriei istorice și întărirea capacității de participare civică la nivelul Uniunii

21 02 07 03

Dezvoltare umană

22 02 03 02

Sprijin pentru dezvoltarea economică, socială și teritorială și alinierea progresivă aferentă la acquis-ul Uniunii

| — | Linii bugetare pentru care respectivul comentariu bugetar, astfel cum a fost propus în proiectul de buget și modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 1/2018 și prin actualizarea FEGA, este aprobat.







  Linia bugetară | Denumire |
| --- | --- | --- |
| 02 02 01 | Promovarea spiritului antreprenorial și îmbunătățirea competitivității și a accesului pe piețe al întreprinderilor din Uniune |
| 02 03 04 | Instrumente pentru guvernanța pieței interne |
| 05 02 08 03 | Fonduri operaționale pentru organizațiile de producători |
| 05 03 01 01 | Schema de plată unică (SPU) |
| 05 03 01 10 | Schemă de plată de bază (BPS) |
| 05 04 60 01 | Promovarea dezvoltării rurale durabile și a unui sector agricol al Uniunii mai echilibrat din punct de vedere teritorial și al mediului, mai ecologic și mai inovator |
| 08 02 02 02 | Facilitarea accesului la finanțarea de risc pentru investițiile în cercetare și inovare |
| 09 05 05 | Acțiuni multimedia |
| 13 03 61 | Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) — Regiuni în tranziție — Investiții pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă |
| 13 03 62 | Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) — Regiuni mai dezvoltate — Investiții pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă |
| 13 06 01 | Acordarea de asistență statelor membre în cazul unor catastrofe naturale majore cu repercusiuni grave asupra condițiilor de trai, a mediului natural sau a economiei |
| 18 02 01 02 | Prevenirea și combaterea criminalității organizate transfrontaliere și îmbunătățirea gestionării riscurilor și a crizelor de securitate |
| 18 03 01 01 | Consolidarea și dezvoltarea sistemului european comun de azil și aprofundarea solidarității și a partajării responsabilității între statele membre |
| 21 04 01 | Consolidarea respectării drepturilor omului și a libertăților fundamentale și susținerea reformelor democratice |
| 23 02 01 | Furnizarea de ajutor umanitar și de asistență alimentară cu rapiditate, eficacitate și în funcție de nevoi |
| 33 02 07 | Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE) |

—

Linii bugetare pentru care respectivul comentariu bugetar, astfel cum a fost propus în proiectul de buget și modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 1/2018 și prin actualizarea FEGA, este aprobat.

Linia bugetară

Linia bugetară

Denumire

Denumire

02 02 01

Promovarea spiritului antreprenorial și îmbunătățirea competitivității și a accesului pe piețe al întreprinderilor din Uniune

02 03 04

Instrumente pentru guvernanța pieței interne

05 02 08 03

Fonduri operaționale pentru organizațiile de producători

05 03 01 01

Schema de plată unică (SPU)

05 03 01 10

Schemă de plată de bază (BPS)

05 04 60 01

Promovarea dezvoltării rurale durabile și a unui sector agricol al Uniunii mai echilibrat din punct de vedere teritorial și al mediului, mai ecologic și mai inovator

08 02 02 02

Facilitarea accesului la finanțarea de risc pentru investițiile în cercetare și inovare

09 05 05

Acțiuni multimedia

13 03 61

Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) — Regiuni în tranziție — Investiții pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă

13 03 62

Fondul european de dezvoltare regională (FEDR) — Regiuni mai dezvoltate — Investiții pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă

13 06 01

Acordarea de asistență statelor membre în cazul unor catastrofe naturale majore cu repercusiuni grave asupra condițiilor de trai, a mediului natural sau a economiei

18 02 01 02

Prevenirea și combaterea criminalității organizate transfrontaliere și îmbunătățirea gestionării riscurilor și a crizelor de securitate

18 03 01 01

Consolidarea și dezvoltarea sistemului european comun de azil și aprofundarea solidarității și a partajării responsabilității între statele membre

21 04 01

Consolidarea respectării drepturilor omului și a libertăților fundamentale și susținerea reformelor democratice

23 02 01

Furnizarea de ajutor umanitar și de asistență alimentară cu rapiditate, eficacitate și în funcție de nevoi

33 02 07

Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE)

Se înțelege că amendamentele introduse de Parlamentul European sau de Consiliu nu pot modifica sau extinde domeniul de aplicare al unui temei juridic existent și nu pot impieta asupra autonomiei administrative a instituțiilor, și că acțiunea poate fi dusă la bun sfârșit cu resursele disponibile.

1.7.   Linii bugetare noi

1.7.

Linii bugetare noi

Nomenclatura bugetară propusă de Comisie în proiectul de buget, astfel cum a fost modificat prin scrisoarea rectificativă nr. 1/2018, a fost convenită cu includerea:

| — | proiectelor pilot și a acțiunilor pregătitoare noi propuse în cadrul secțiunii 1.2 de mai sus; și |
| --- | --- |

—

proiectelor pilot și a acțiunilor pregătitoare noi propuse în cadrul secțiunii 1.2 de mai sus; și

| — | a noului post bugetar 2 2 1 4 în cadrul secțiunii „Serviciul European de Acțiune Externă”, propus la punctul 1.3 de mai sus. |
| --- | --- |

—

a noului post bugetar 2 2 1 4 în cadrul secțiunii „Serviciul European de Acțiune Externă”, propus la punctul 1.3 de mai sus.

2.   Bugetul pe 2017

2.

Bugetul pe 2017

Proiectul de buget rectificativ (PBR) nr. 6/2017 este aprobat conform propunerii Comisiei.

3.   Declarații

3.

Declarații

3.1.   Declarație comună a Parlamentului European, Consiliului și Comisiei privind creditele de plată

3.1.

Declarație comună a Parlamentului European, Consiliului și Comisiei privind creditele de plată

„Parlamentul European și Consiliul reamintesc nevoia de a asigura, în contextul execuției, o evoluție ordonată a plăților în legătură cu creditele pentru angajamente, în vederea evitării unui eventual nivel anormal de facturi restante la sfârșit de an.

Parlamentul European și Consiliul invită Comisia să continue monitorizarea îndeaproape și activă a punerii în aplicare a programelor pentru perioada 2014-2020. În acest scop, ele invită Comisia să prezinte în timp util cifre actualizate privind situația punerii în aplicare, precum și estimări referitoare la cerințele în materie de credite de plată în 2018.

Consiliul și Parlamentul European vor lua orice decizie necesară în timp util, pentru nevoi justificate în mod corespunzător, pentru a preveni acumularea unui volum excesiv de facturi neplătite și pentru a asigura că cererile de plată sunt rambursate corespunzător.”

3.2.   Declarație comună a Parlamentului European, Consiliului (4)
  și Comisiei referitoare la Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor

3.2.

Declarație comună a Parlamentului European, Consiliului

4

și Comisiei referitoare la Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor

„Parlamentul, Consiliul și Comisia reamintesc că reducerea șomajului și, în special, a șomajului în rândul tinerilor rămâne o prioritate politică comună înaltă și, în acest sens, își reafirmă voința de a rezolva această problemă utilizând în modul cel mai bun posibil resursele bugetare disponibile, în special prin Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor.

Prin urmare, Parlamentul, Consiliul și Comisia salută creșterea cuantumului alocat acestei inițiative în 2018. Cu toate acestea, este esențială nu doar asigurarea unei finanțări adecvate în bugetul UE, ci și instituirea totodată a procedurilor corespunzătoare pentru punerea în aplicare efectivă a acesteia.

În acest sens, este necesară o cooperare eficace între Parlament, Consiliu și Comisie pentru a se asigura cel mai mare impact posibil al măsurilor adoptate.

Prin urmare, Consiliul și Parlamentul European se angajează să țină seama cu prioritate de necesitatea modificării Regulamentului privind dispozițiile comune ca urmare a adoptării bugetului pentru exercițiul financiar 2018.

Comisia va facilita aprobarea rapidă a modificărilor aduse programelor pentru punerea în aplicare a Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor.”

3.3.   Declarație unilaterală a Comisiei referitoare la Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor

3.3.

Declarație unilaterală a Comisiei referitoare la Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor

„Reducerea șomajului în rândul tinerilor rămâne o prioritate politică majoră. Comisia se angajează să monitorizeze îndeaproape evoluția punerii în aplicare a Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor. În cazul în care această inițiativă cunoaște o evoluție accelerată și capacitatea de absorbție permite o creștere, Comisia va propune creșterea finanțării inițiativei prin intermediul unui buget rectificativ care urmează a fi finanțat din marja globală pentru angajamente în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul privind CFM.

În acest caz, Comisia invită Consiliul și Parlamentul European să ajungă rapid la o decizie cu privire la orice astfel de proiect de buget rectificativ.”

3.4.   Declarație unilaterală a Consiliului privind reducerea cu 5 % a personalului

3.4.

Declarație unilaterală a Consiliului privind reducerea cu 5 % a personalului

„Consiliul reamintește că ultimul an prevăzut pentru punerea deplină în aplicare a reducerii cu 5 % a personalului a fost 2017. Cu toate acestea, dat fiind că nu toate instituțiile, organele și agențiile au îndeplinit obiectivul de reducere, Consiliul îndeamnă la continuarea în 2018 a eforturilor de punere în aplicare a acordului.

Este esențial ca obiectivul de reducere cu 5 % a personalului să fie realizat de toate instituțiile, organele și agențiile și să fie monitorizat până când este atins pe deplin. Având în vedere acest lucru, Consiliul invită Comisia să continue evaluarea rezultatului acestui exercițiu, în scopul de a desprinde învățăminte pentru viitor.”

---

(1)  JO L 50, 28.2.2017, p. 57.

1

(2)  Această denumire nu aduce atingere pozițiilor privind statutul Kosovo și este conformă cu Rezoluția 1244(1999) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite, precum și cu Avizul Curții Internaționale de Justiție privind Declarația de independență a Kosovo.

2

(3)  Această denumire nu aduce atingere pozițiilor privind statutul Kosovo și este conformă cu Rezoluția 1244(1999) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite, precum și cu Avizul Curții Internaționale de Justiție privind Declarația de independență a Kosovo.

3

(4)  Regatul Unit nu susține această declarație.

4

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/196 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/196

---

P8_TA(2017)0460

Modificările resurselor pentru coeziunea economică, socială și teritorială și a resurselor pentru obiectivul de investiții pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă și pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește modificările resurselor pentru coeziunea economică, socială și teritorială și a resurselor pentru obiectivul de investiții pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă și pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (COM(2017)0565 – C8-0342/2017 – 2017/0247(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 356/41)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0565), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0565),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 177 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0342/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 177 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0342/2017),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | după consultarea Comitetului Economic și Social European, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Economic și Social European,

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru bugete, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru bugete,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0358/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0358/2017),

| A. | întrucât, din motive de urgență, se justifică supunerea la vot înainte de expirarea termenului de opt săptămâni prevăzut la articolul 6 din Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității; |
| --- | --- |

A.

întrucât, din motive de urgență, se justifică supunerea la vot înainte de expirarea termenului de opt săptămâni prevăzut la articolul 6 din Protocolul nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității;

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2017)0247

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 30 noiembrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește modificările resurselor pentru coeziunea economică, socială și teritorială și a resurselor pentru obiectivul de investiții pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă și pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2017/2305.)

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/197 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/197

---

P8_TA(2017)0461

Acordul de cooperare științifică și tehnologică UE-Egipt: participarea Egiptului la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Republica Arabă Egipt de stabilire a clauzelor și condițiilor privind participarea Republicii Arabe Egipt la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) (11965/2017 – C8-0345/2017 – 2017/0196(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2018/C 356/42)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11965/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11965/2017),

| — | având în vedere proiectul de acord de cooperare științifică și tehnologică între Uniunea Europeană și Republica Arabă Egipt de stabilire a clauzelor și condițiilor privind participarea Republicii Arabe Egipt la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) (11926/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord de cooperare științifică și tehnologică între Uniunea Europeană și Republica Arabă Egipt de stabilire a clauzelor și condițiilor privind participarea Republicii Arabe Egipt la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) (11926/2017),

| — | având în vedere Decizia (UE) 2017/1324 a Parlamentului European și a Consiliului din 4 iulie 2017 privind participarea Uniunii la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) derulat în comun de mai multe state membre (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE) 2017/1324 a Parlamentului European și a Consiliului din 4 iulie 2017 privind participarea Uniunii la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) derulat în comun de mai multe state membre (1),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 186 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a)(v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0345/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 186 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a)(v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0345/2017),

| — | având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0353/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0353/2017),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Arabe Egipt. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO L 185, 18.7.2017, p. 1.

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/198 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/198

---

P8_TA(2017)0462

Acordul de cooperare științifică și tehnologică UE-Algeria: participarea Algeriei la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Republica Algeriană Democratică și Populară de stabilire a clauzelor și condițiilor privind participarea Republicii Algeriene Democratice și Populare la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) (11964/2017 – C8-0346/2017 – 2017/0197(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2018/C 356/43)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11964/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11964/2017),

| — | având în vedere proiectul de acord de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Republica Algeriană Democratică și Populară de stabilire a clauzelor și condițiilor privind participarea Republicii Algeriene Democratice și Populare la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) (11924/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Republica Algeriană Democratică și Populară de stabilire a clauzelor și condițiilor privind participarea Republicii Algeriene Democratice și Populare la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) (11924/2017),

| — | având în vedere Decizia (UE) 2017/1324 a Parlamentului European și a Consiliului din 4 iulie 2017 privind participarea Uniunii la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) derulat în comun de mai multe state membre (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE) 2017/1324 a Parlamentului European și a Consiliului din 4 iulie 2017 privind participarea Uniunii la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) derulat în comun de mai multe state membre (1),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 186 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a)(v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0346/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 186 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a)(v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0346/2017),

| — | având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0354/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0354/2017),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Algeriene Democratice și Populare. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO L 185, 18.7.2017, p. 1.

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/199 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/199

---

P8_TA(2017)0463

Acordul de cooperare științifică și tehnologică UE-Iordania: participarea Iordaniei la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Regatul Hașemit al Iordaniei de stabilire a clauzelor și condițiilor privind participarea Regatului Hașemit al Iordaniei la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) (11966/2017 – C8-0343/2017 – 2017/0200(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2018/C 356/44)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11966/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (11966/2017),

| — | având în vedere proiectul de acord de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Regatul Hașemit al Iordaniei de stabilire a clauzelor și condițiilor privind participarea Regatului Hașemit al Iordaniei la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) (11927/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord de cooperare științifică și tehnologică dintre Uniunea Europeană și Regatul Hașemit al Iordaniei de stabilire a clauzelor și condițiilor privind participarea Regatului Hașemit al Iordaniei la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) (11927/2017),

| — | având în vedere Decizia (UE) 2017/1324 a Parlamentului European și a Consiliului din 4 iulie 2017 privind participarea Uniunii la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) derulat în comun de mai multe state membre (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE) 2017/1324 a Parlamentului European și a Consiliului din 4 iulie 2017 privind participarea Uniunii la Parteneriatul în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) derulat în comun de mai multe state membre (1),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 186 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0343/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 186 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0343/2017),

| — | având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0355/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0355/2017),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Regatului Hașemit al Iordaniei. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  JO L 185, 18.7.2017, p. 1.

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/200 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/200

---

P8_TA(2017)0464

Aderarea Republicii Chile, a Republicii Islanda și a Republicii Bahamas la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de autorizare a României să accepte, în interesul Uniunii Europene, aderarea Republicii Chile, a Republicii Islanda și a Republicii Bahamas la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii (COM(2017)0360 – C8-0234/2017 – 2017/0150(NLE))

(Procedura de consultare)

(2018/C 356/45)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (COM(2017)0360), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (COM(2017)0360),

| — | având în vedere articolul 38 al patrulea paragraf din Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 38 al patrulea paragraf din Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii,

| — | având în vedere articolul 81 alineatul (3) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0234/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 alineatul (3) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0234/2017),

| — | având în vedere avizul Curții de Justiție (1) privind competența externă exclusivă a Uniunii Europene pentru o declarație de acceptare a aderării la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Curții de Justiție (1) privind competența externă exclusivă a Uniunii Europene pentru o declarație de acceptare a aderării la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii,

| — | având în vedere articolul 78c și articolul 108 alineatul (8) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 78c și articolul 108 alineatul (8) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0364/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0364/2017),

| 1. | aprobă autorizarea României să accepte, în interesul Uniunii Europene, aderarea Republicii Chile, a Republicii Islanda și a Republicii Bahamas la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei și guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Biroului permanent al Conferinței de la Haga privind dreptul internațional privat. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Avizul Curții de Justiție din 14 octombrie 2014, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/201 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/201

---

P8_TA(2017)0465

Aderarea Republicii Panama, a Republicii Uruguay, a Republicii Columbia și a Republicii El Salvador la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de autorizare a Austriei și a României să accepte, în interesul Uniunii Europene, aderarea Republicii Panama, a Republicii Uruguay, a Republicii Columbia și a Republicii El Salvador la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii (COM(2017)0369 – C8-0231/2017 – 2017/0153(NLE))

(Procedura de consultare)

(2018/C 356/46)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (COM(2017)0369), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (COM(2017)0369),

| — | având în vedere articolul 38 al patrulea paragraf din Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 38 al patrulea paragraf din Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii,

| — | având în vedere articolul 81 alineatul (3) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0231/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 alineatul (3) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0231/2017),

| — | având în vedere avizul Curții de Justiție (1) privind competența externă exclusivă a Uniunii Europene pentru o declarație de acceptare a aderării la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Curții de Justiție (1) privind competența externă exclusivă a Uniunii Europene pentru o declarație de acceptare a aderării la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii,

| — | având în vedere articolul 78c și articolul 108 alineatul (8) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 78c și articolul 108 alineatul (8) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0362/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0362/2017),

| 1. | aprobă autorizarea Austriei și a României să accepte, în interesul Uniunii Europene, aderarea Republicii Panama, a Republicii Uruguay, a Republicii Columbia și a Republicii El Salvador la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei și guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Biroului permanent al Conferinței de la Haga privind dreptul internațional privat. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Avizul Curții de Justiție din 14 octombrie 2014, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/202 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/202

---

P8_TA(2017)0466

Aderarea Republicii San Marino la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de autorizare a Croației, Portugaliei, României și Țărilor de Jos să accepte, în interesul Uniunii Europene, aderarea Republicii San Marino la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii (COM(2017)0359 – C8-0232/2017 – 2017/0149(NLE))

(Procedura de consultare)

(2018/C 356/47)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (COM(2017)0359), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (COM(2017)0359),

| — | având în vedere articolul 38 paragraful al patrulea din Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 38 paragraful al patrulea din Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii,

| — | având în vedere articolul 81 alineatul (3) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0232/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 alineatul (3) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0232/2017),

| — | având în vedere avizul Curții de Justiție (1) privind competența externă exclusivă a Uniunii Europene pentru o declarație de acceptare a aderării la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Curții de Justiție (1) privind competența externă exclusivă a Uniunii Europene pentru o declarație de acceptare a aderării la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii,

| — | având în vedere articolul 78c și articolul 108 alineatul (8) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 78c și articolul 108 alineatul (8) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0360/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0360/2017),

| 1. | aprobă autorizarea Croației, Portugaliei, României și Țărilor de Jos să accepte, în interesul Uniunii Europene, aderarea Republicii San Marino la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei și guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Biroului permanent al Conferinței de la Haga privind dreptul internațional privat. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Avizul Curții de Justiție din 14 octombrie 2014, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/203 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/203

---

P8_TA(2017)0467

Aderarea Georgiei și a Africii de Sud la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului de autorizare a Luxemburgului și a României să accepte, în interesul Uniunii Europene, aderarea Georgiei și a Africii de Sud la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii (COM(2017)0357 – C8-0233/2017 – 2017/0148(NLE))

(Procedura de consultare)

(2018/C 356/48)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (COM(2017)0357), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (COM(2017)0357),

| — | având în vedere articolul 38 al patrulea paragraf din Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 38 al patrulea paragraf din Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii,

| — | având în vedere articolul 81 alineatul (3) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0233/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 alineatul (3) și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (b) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0233/2017),

| — | având în vedere avizul Curții de Justiție (1) privind competența externă exclusivă a Uniunii Europene pentru o declarație de acceptare a aderării la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Curții de Justiție (1) privind competența externă exclusivă a Uniunii Europene pentru o declarație de acceptare a aderării la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii,

| — | având în vedere articolul 78c și articolul 108 alineatul (8) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 78c și articolul 108 alineatul (8) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0361/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0361/2017),

| 1. | aprobă autorizarea Luxemburgului și a României să accepte, în interesul Uniunii Europene, aderarea Georgiei și a Africii de Sud la Convenția de la Haga din 1980 asupra aspectelor civile ale răpirii internaționale de copii; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului, Comisiei și guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Biroului permanent al Conferinței de la Haga privind dreptul internațional privat. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Avizul Curții de Justiție din 14 octombrie 2014, 1/13, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/204 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/204

---

P8_TA(2017)0468

Aranjamentele tranzitorii pentru diminuarea impactului introducerii IFRS 9 ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 în ceea ce privește indicatorul efectului de levier, indicatorul de finanțare stabilă netă, cerințele privind fondurile proprii și pasivele eligibile, riscul de credit al contrapărții, riscul de piață, expunerile față de contrapărțile centrale, expunerile față de organismele de plasament colectiv, expunerile mari, cerințele de raportare și publicare și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (COM(2016)0850 – C8-0158/2017 – 2016/0360B(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 356/49)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0850), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0850),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0158/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0158/2017),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul motivat prezentat de către Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat prezentat de către Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 8 noiembrie 2017 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 8 noiembrie 2017 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 30 martie 2017 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 30 martie 2017 (2),

| — | având în vedere decizia luată de Conferința președinților la 18 mai 2017 de a autoriza Comisia pentru afaceri economice și monetare să împartă propunerea Comisiei susmenționată și să elaboreze două rapoarte legislative în temeiul acesteia, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia luată de Conferința președinților la 18 mai 2017 de a autoriza Comisia pentru afaceri economice și monetare să împartă propunerea Comisiei susmenționată și să elaboreze două rapoarte legislative în temeiul acesteia,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 15 noiembrie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 15 noiembrie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0255/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0255/2017),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Comisia să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

(2)  JO C 209, 30.6.2017, p. 36.

---

P8_TC1-COD(2016)0360B

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 30 noiembrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 575/2013 în ceea ce privește măsurile tranzitorii pentru diminuarea impactului asupra fondurilor proprii al introducerii IFRS 9 și pentru tratamentul expunerilor mari al anumitor expuneri din sectorul public denominate în moneda națională a oricărui stat membru

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2017/2395.)

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/206 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/206

---

P8_TA(2017)0469

Instrumentul care contribuie la stabilitate și pace ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 230/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument care contribuie la stabilitate și pace (COM(2016)0447 – C8-0264/2016 – 2016/0207(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 356/50)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0447), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0447),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 209 alineatul (1) și articolul 212 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0264/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 209 alineatul (1) și articolul 212 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0264/2016),

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 27 octombrie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 27 octombrie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 59 și 39 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 59 și 39 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A8-0261/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A8-0261/2017),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aprobă declarația comună a Parlamentului, a Consiliului și a Comisiei anexată la prezenta rezoluție, care va fi publicată în seria L a Jurnalului Oficial al Uniunii Europene împreună cu actul legislativ final; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

---

P8_TC1-COD(2016)0207

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 30 noiembrie 2017 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2017/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 230/2014 de instituire a unui instrument care contribuie la stabilitate și pace

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2017/2306.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarație privind sursele de finanțare a măsurilor de asistență care intră sub incidența articolului 3a din Regulamentul (UE) nr. 230/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument care contribuie la stabilitate și pace

Parlamentul European, Consiliul și Comisia sunt de acord că finanțarea consolidării capacităților pentru sprijinirea dezvoltării și a securității pentru dezvoltare ar trebui să se facă în cadrul rubricii IV din cadrul financiar multianual pentru perioada 2014-2020, în primul rând prin realocări, menținând totodată, în cea mai mare măsură posibilă, echilibrul financiar între toate instrumentele. În plus, fără a aduce atingere prerogativelor autorității bugetare în cadrul procedurii bugetare anuale, aceste realocări nu ar trebui să includă utilizarea creditelor alocate pentru măsuri prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 233/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2014 de instituire a unui instrument de finanțare a cooperării pentru dezvoltare în perioada 2014-2020.

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/208 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/208

---

P8_TA(2017)0470

Rangul instrumentelor de datorie negarantate în ierarhia creanțelor în caz de insolvență ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2014/59/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește rangul instrumentelor de datorie negarantate în ierarhia creanțelor în caz de insolvență (COM(2016)0853 – C8-0479/2016 – 2016/0363(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2018/C 356/51)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0853), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0853),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0479/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0479/2016),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Băncii Centrale Europene (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (2),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 15 noiembrie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 15 noiembrie 2017, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0302/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0302/2017),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 132, 26.4.2017, p. 1.

(2)  JO C 173, 31.5.2017, p. 41.

---

P8_TC1-COD(2016)0363

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 30 noiembrie 2017 în vederea adoptării Directivei (UE) 2017/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2014/59/UE în ceea ce privește rangul instrumentelor de datorie negarantate în ierarhia creanțelor în caz de insolvență

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2017/2399.)

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/209 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/209

---

P8_TA(2017)0471

Anumite obligații privind taxa pe valoarea adăugată pentru prestările de servicii și vânzările de bunuri la distanță *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE și a Directivei 2009/132/CE în ceea ce privește anumite obligații privind taxa pe valoarea adăugată pentru prestările de servicii și vânzările de bunuri la distanță (COM(2016)0757 – C8-0004/2017 – 2016/0370(CNS))

(Procedura legislativă specială – consultare)

(2018/C 356/52)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2016)0757), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2016)0757),

| — | având în vedere articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0004/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0004/2017),

| — | având în vedere articolul 78c din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 78c din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0307/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0307/2017),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

Amendamentul 1

Propunere de directivă

Considerentul - 1 (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1) | Deficitul dintre veniturile preconizate din TVA și încasările efective (deficitul în materie de TVA) în Uniune se cifra la aproximativ 152 de miliarde EUR în 2015 și frauda transfrontalieră corespundea unei pierderi de venituri din TVA de aproximativ 50 de miliarde EUR pe an în Uniune, ceea ce face ca problema TVA să fie una importantă ce trebuie abordată la nivelul Uniunii și face ca adoptarea unui regim definitiv în materie de TVA bazat pe principiul impozitării la destinație să devină și mai urgentă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(-1)

Deficitul dintre veniturile preconizate din TVA și încasările efective (deficitul în materie de TVA) în Uniune se cifra la aproximativ 152 de miliarde EUR în 2015 și frauda transfrontalieră corespundea unei pierderi de venituri din TVA de aproximativ 50 de miliarde EUR pe an în Uniune, ceea ce face ca problema TVA să fie una importantă ce trebuie abordată la nivelul Uniunii și face ca adoptarea unui regim definitiv în materie de TVA bazat pe principiul impozitării la destinație să devină și mai urgentă.

Amendamentul 2

Propunere de directivă

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | Evaluarea acestor regimuri speciale introduse la 1 ianuarie 2015 a identificat o serie de domenii în care sunt necesare îmbunătățiri. În primul rând, ar trebui redusă sarcina suportată de microîntreprinderile stabilite într-un stat membru care prestează ocazional astfel de servicii către alte state membre pentru a respecta obligațiile în materie de TVA în alte state membre decât statul lor membru de stabilire. Prin urmare, ar trebui introdus un prag, la nivel comunitar, până la care aceste prestări de servicii să rămână supuse la plata TVA în statul membru de stabilire. În al doilea rând, obligația de a respecta cerințele de facturare
  și de ținere a registrelor
  ale tuturor statelor membre în care sunt prestate serviciile este foarte împovărătoare. Prin urmare, pentru a reduce la minimum sarcina pentru întreprinderi, normele referitoare la facturare
  și la ținerea registrelor
  ar trebui să fie cele aplicabile în statul membru de identificare al furnizorului care utilizează regimurile speciale. În al treilea rând, persoanele impozabile care nu sunt stabilite în Comunitate, dar sunt înregistrate în scopuri de TVA într-un stat membru (de exemplu, deoarece desfășoară operațiuni ocazionale supuse TVA în statul membru respectiv) nu pot utiliza nici regimul special pentru persoanele impozabile care nu sunt stabilite în Comunitate, nici regimul special pentru persoanele impozabile stabilite în Comunitate. În consecință, se propune ca acestor persoane impozabile să li se permită să utilizeze regimul special pentru persoanele impozabile care nu sunt stabilite pe teritoriul Comunității. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Evaluarea acestor regimuri speciale introduse la 1 ianuarie 2015 a identificat o serie de domenii în care sunt necesare îmbunătățiri. În primul rând, ar trebui redusă sarcina suportată de microîntreprinderile stabilite într-un stat membru care prestează ocazional astfel de servicii către alte state membre pentru a respecta obligațiile în materie de TVA în alte state membre decât statul lor membru de stabilire. Prin urmare, ar trebui introdus un prag, la nivel comunitar, până la care aceste prestări de servicii să rămână supuse la plata TVA în statul membru de stabilire. În al doilea rând, obligația de a respecta cerințele de facturare
  și de ținere a registrelor
  ale tuturor statelor membre în care sunt prestate serviciile este foarte împovărătoare. Prin urmare, pentru a reduce la minimum sarcina pentru întreprinderi, normele referitoare la facturare
  și la ținerea registrelor
  ar trebui să fie cele aplicabile în statul membru de identificare al furnizorului care utilizează regimurile speciale. În al treilea rând, persoanele impozabile care nu sunt stabilite în Comunitate, dar sunt înregistrate în scopuri de TVA într-un stat membru (de exemplu, deoarece desfășoară operațiuni ocazionale supuse TVA în statul membru respectiv) nu pot utiliza nici regimul special pentru persoanele impozabile care nu sunt stabilite în Comunitate, nici regimul special pentru persoanele impozabile stabilite în Comunitate. În consecință, se propune ca acestor persoane impozabile să li se permită să utilizeze regimul special pentru persoanele impozabile care nu sunt stabilite pe teritoriul Comunității.

| (3) | Evaluarea acestor regimuri speciale introduse la 1 ianuarie 2015 a identificat o serie de domenii în care sunt necesare îmbunătățiri. În primul rând, ar trebui redusă sarcina suportată de microîntreprinderile stabilite într-un stat membru care prestează ocazional astfel de servicii către alte state membre pentru a respecta obligațiile în materie de TVA în alte state membre decât statul lor membru de stabilire. Prin urmare, ar trebui introdus un prag, la nivel comunitar, până la care aceste prestări de servicii să rămână supuse la plata TVA în statul membru de stabilire. În al doilea rând, obligația de a respecta cerințele de facturare ale tuturor statelor membre în care sunt prestate serviciile este foarte împovărătoare. Prin urmare, pentru a reduce la minimum sarcina pentru întreprinderi, normele referitoare la facturare ar trebui să fie cele aplicabile în statul membru de identificare al furnizorului care utilizează regimurile speciale. În al treilea rând, persoanele impozabile care nu sunt stabilite în Comunitate, dar sunt înregistrate în scopuri de TVA într-un stat membru (de exemplu, deoarece desfășoară operațiuni ocazionale supuse TVA în statul membru respectiv) nu pot utiliza nici regimul special pentru persoanele impozabile care nu sunt stabilite în Comunitate, nici regimul special pentru persoanele impozabile stabilite în Comunitate. În consecință, se propune ca acestor persoane impozabile să li se permită să utilizeze regimul special pentru persoanele impozabile care nu sunt stabilite pe teritoriul Comunității. |
| --- | --- |

(3)

Evaluarea acestor regimuri speciale introduse la 1 ianuarie 2015 a identificat o serie de domenii în care sunt necesare îmbunătățiri. În primul rând, ar trebui redusă sarcina suportată de microîntreprinderile stabilite într-un stat membru care prestează ocazional astfel de servicii către alte state membre pentru a respecta obligațiile în materie de TVA în alte state membre decât statul lor membru de stabilire. Prin urmare, ar trebui introdus un prag, la nivel comunitar, până la care aceste prestări de servicii să rămână supuse la plata TVA în statul membru de stabilire. În al doilea rând, obligația de a respecta cerințele de facturare ale tuturor statelor membre în care sunt prestate serviciile este foarte împovărătoare. Prin urmare, pentru a reduce la minimum sarcina pentru întreprinderi, normele referitoare la facturare ar trebui să fie cele aplicabile în statul membru de identificare al furnizorului care utilizează regimurile speciale. În al treilea rând, persoanele impozabile care nu sunt stabilite în Comunitate, dar sunt înregistrate în scopuri de TVA într-un stat membru (de exemplu, deoarece desfășoară operațiuni ocazionale supuse TVA în statul membru respectiv) nu pot utiliza nici regimul special pentru persoanele impozabile care nu sunt stabilite în Comunitate, nici regimul special pentru persoanele impozabile stabilite în Comunitate. În consecință, se propune ca acestor persoane impozabile să li se permită să utilizeze regimul special pentru persoanele impozabile care nu sunt stabilite pe teritoriul Comunității.

Amendamentul 3

Propunere de directivă

Considerentul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a) | Deși evaluarea privind funcționarea mini-ghișeului unic este în mare măsură pozitivă, 99 % din veniturile din TVA prelucrate prin intermediul mini-ghișeului unic sunt declarate de numai 13 % din întreprinderile înregistrate, ceea ce demonstrează că este necesar ca statele membre să promoveze mini-ghișeul unic pentru o gamă mai largă de întreprinderi mici și mijlocii, pentru a depăși barierele din calea comerțului electronic transfrontalier. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3a)

Deși evaluarea privind funcționarea mini-ghișeului unic este în mare măsură pozitivă, 99 % din veniturile din TVA prelucrate prin intermediul mini-ghișeului unic sunt declarate de numai 13 % din întreprinderile înregistrate, ceea ce demonstrează că este necesar ca statele membre să promoveze mini-ghișeul unic pentru o gamă mai largă de întreprinderi mici și mijlocii, pentru a depăși barierele din calea comerțului electronic transfrontalier.

Amendamentul 4

Propunere de directivă

Considerentul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9a) | Prezenta directivă de modificare ar putea duce la o creștere a costurilor administrative pentru transporturile mici, dat fiind că pachetele din această categorie necesită o etichetă distinctivă care să indice faptul că s-a recurs la sistemul de TVA la import, iar sectorul serviciilor poștale trebuie să sorteze pachetele pentru care a fost utilizat sistemul de TVA la import. Statele membre și Comisia ar trebui să acorde o atenție deosebită impactului asupra sectorului serviciilor poștale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9a)

Prezenta directivă de modificare ar putea duce la o creștere a costurilor administrative pentru transporturile mici, dat fiind că pachetele din această categorie necesită o etichetă distinctivă care să indice faptul că s-a recurs la sistemul de TVA la import, iar sectorul serviciilor poștale trebuie să sorteze pachetele pentru care a fost utilizat sistemul de TVA la import. Statele membre și Comisia ar trebui să acorde o atenție deosebită impactului asupra sectorului serviciilor poștale.

Amendamentul 5

Propunere de directivă

Considerentul 14

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (14) | Data aplicării dispozițiilor prezentei directive
  ține
  cont, acolo unde este cazul, de timpul necesar în vederea instituirii măsurilor care se impun pentru aplicarea prezentei directive și pentru ca statele membre să își adapteze sistemul informatic pentru înregistrare și pentru declararea și plata TVA. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14)

Data aplicării dispozițiilor prezentei directive
  ține
  cont, acolo unde este cazul, de timpul necesar în vederea instituirii măsurilor care se impun pentru aplicarea prezentei directive și pentru ca statele membre să își adapteze sistemul informatic pentru înregistrare și pentru declararea și plata TVA.

| (14) | Data aplicării dispozițiilor prezentei directive
  ar trebui să țină
  cont, acolo unde este cazul, de timpul necesar în vederea instituirii măsurilor care se impun pentru aplicarea prezentei directive și pentru ca statele membre
  și întreprinderile
  să își adapteze sistemul informatic pentru înregistrare și pentru declararea și plata TVA. |
| --- | --- |

(14)

Data aplicării dispozițiilor prezentei directive
  ar trebui să țină
  cont, acolo unde este cazul, de timpul necesar în vederea instituirii măsurilor care se impun pentru aplicarea prezentei directive și pentru ca statele membre
  și întreprinderile
  să își adapteze sistemul informatic pentru înregistrare și pentru declararea și plata TVA.

Amendamentul 6

Propunere de directivă

Considerentul 17 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (17a) | Propunerea Comisiei este doar unul din elementele necesare pentru eliminarea deficitului de încasări de TVA; sunt necesare măsuri suplimentare pentru a combate în mod eficient frauda în domeniul TVA în Uniune; |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17a)

Propunerea Comisiei este doar unul din elementele necesare pentru eliminarea deficitului de încasări de TVA; sunt necesare măsuri suplimentare pentru a combate în mod eficient frauda în domeniul TVA în Uniune;

Amendamentul 7

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul - 1 (nou)

Directiva 2006/112/CE

Articolul 14 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (-1) | La articolul 14 se adaugă următorul alineat:




  „3a.
     
  Atunci când o persoană impozabilă care acționează în nume propriu, dar în contul unei alte persoane, ia parte la vânzarea la distanță de bunuri importate din țări terțe sau teritorii terțe în transporturi cu o valoare intrinsecă mai mică de 150 EUR sau suma echivalentă în moneda națională și are o cifră de faceri anuală ce depășește 1 000 000 EUR sau suma echivalentă în moneda națională în anul calendaristic în curs, inclusiv în cazurile în care în scopul vânzării la distanță se utilizează o rețea de telecomunicații, o interfață sau un portal, se consideră că persoana impozabilă în cauză a primit și a furnizat ea însăși bunurile respective.” |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(-1)

„3a.
     
  Atunci când o persoană impozabilă care acționează în nume propriu, dar în contul unei alte persoane, ia parte la vânzarea la distanță de bunuri importate din țări terțe sau teritorii terțe în transporturi cu o valoare intrinsecă mai mică de 150 EUR sau suma echivalentă în moneda națională și are o cifră de faceri anuală ce depășește 1 000 000 EUR sau suma echivalentă în moneda națională în anul calendaristic în curs, inclusiv în cazurile în care în scopul vânzării la distanță se utilizează o rețea de telecomunicații, o interfață sau un portal, se consideră că persoana impozabilă în cauză a primit și a furnizat ea însăși bunurile respective.”

Amendamentul 8

Amendamentul 8

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2

Directiva 2006/112/CE

Articolul 58 – alineatul 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | serviciile sunt prestate unor clienți situați în orice stat membru, altul decât statul membru menționat la litera (a); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

serviciile sunt prestate unor clienți situați în orice stat membru, altul decât statul membru menționat la litera (a);

| (b) | serviciile sunt prestate unor clienți situați în orice stat membru, altul decât statul membru menționat la litera (a);
  precum și |
| --- | --- |

(b)

serviciile sunt prestate unor clienți situați în orice stat membru, altul decât statul membru menționat la litera (a);
  precum și

precum și

Amendamentul 9

Amendamentul 9

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 2

Directiva 2006/112/CE

Articolul 58 – alineatul 2 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | valoarea totală, fără TVA, a prestărilor respective nu depășește, în anul calendaristic curent,
  10 000
  EUR sau echivalentul acestei sume în moneda națională, și nu a depășit această sumă în cursul anului calendaristic precedent. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

valoarea totală, fără TVA, a prestărilor respective nu depășește, în anul calendaristic curent,
  10 000
  EUR sau echivalentul acestei sume în moneda națională, și nu a depășit această sumă în cursul anului calendaristic precedent.

10 000

| (c) | valoarea totală, fără TVA, a prestărilor respective nu depășește, în anul calendaristic curent,
  35 000
  EUR sau echivalentul acestei sume în moneda națională, și nu a depășit această sumă în cursul anului calendaristic precedent. |
| --- | --- |

(c)

valoarea totală, fără TVA, a prestărilor respective nu depășește, în anul calendaristic curent,
  35 000
  EUR sau echivalentul acestei sume în moneda națională, și nu a depășit această sumă în cursul anului calendaristic precedent.

35 000

Amendamentul 10

Amendamentul 10

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 6

Directiva 2006/112/CE

Articolul 369 – alineatul 2 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| „
  Statul membru de identificare stabilește perioada în cursul căreia persoanele impozabile nestabilite în Comunitate păstrează aceste registre.
  ” | „
  Respectivele registre se păstrează timp de cinci ani de la sfârșitul anului calendaristic în cursul căruia s-a efectuat operațiunea.
  ” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

„
  Statul membru de identificare stabilește perioada în cursul căreia persoanele impozabile nestabilite în Comunitate păstrează aceste registre.
  ”

„
  Respectivele registre se păstrează timp de cinci ani de la sfârșitul anului calendaristic în cursul căruia s-a efectuat operațiunea.
  ”

Amendamentul 11

Amendamentul 11

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 2 – titlu

Articolul 2 – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Modificări ale Directivei 2006/112/CE cu efect de la 1
  ianuarie
  2021 | Modificări ale Directivei 2006/112/CE cu efect de la 1
  aprilie
  2021 |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Modificări ale Directivei 2006/112/CE cu efect de la 1
  ianuarie
  2021

ianuarie

Modificări ale Directivei 2006/112/CE cu efect de la 1
  aprilie
  2021

aprilie

Amendamentul 12

Amendamentul 12

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 2 – paragraful 1

Articolul 2 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Cu efect de la 1
  ianuarie
  2021, Directiva 2006/112/CE se modifică după cum urmează: | Cu efect de la 1
  aprilie
  2021, Directiva 2006/112/CE se modifică după cum urmează: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Cu efect de la 1
  ianuarie
  2021, Directiva 2006/112/CE se modifică după cum urmează:

ianuarie

Cu efect de la 1
  aprilie
  2021, Directiva 2006/112/CE se modifică după cum urmează:

aprilie

Amendamentul 13

Amendamentul 13

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 6

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 6

Directiva 2006/112/CE

Titlul V – capitolul 3a – articolul 59c – alineatul 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (c) | valoarea totală, fără TVA, a livrărilor reglementate de prezentele dispoziții nu depășește, în anul calendaristic curent, suma de
  10 000
  EUR sau echivalentul acesteia în monedă națională și nu a depășit suma menționată nici în cursul anului calendaristic anterior. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

valoarea totală, fără TVA, a livrărilor reglementate de prezentele dispoziții nu depășește, în anul calendaristic curent, suma de
  10 000
  EUR sau echivalentul acesteia în monedă națională și nu a depășit suma menționată nici în cursul anului calendaristic anterior.

10 000

| (c) | valoarea totală, fără TVA, a livrărilor reglementate de prezentele dispoziții nu depășește, în anul calendaristic curent, suma de
  35 000
  EUR sau echivalentul acesteia în monedă națională și nu a depășit suma menționată nici în cursul anului calendaristic anterior. |
| --- | --- |

(c)

valoarea totală, fără TVA, a livrărilor reglementate de prezentele dispoziții nu depășește, în anul calendaristic curent, suma de
  35 000
  EUR sau echivalentul acesteia în monedă națională și nu a depășit suma menționată nici în cursul anului calendaristic anterior.

35 000

Amendamentul 14

Amendamentul 14

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 7

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 7

Directiva 2006/112/CE

Articolul 143 – alineatul 1 – litera ca

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| „(ca) | importul de bunuri, atunci când TVA este declarată în cadrul regimului special din titlul XII capitolul 6 secțiunea 4 și atunci când, cel târziu în momentul prezentării declarației de import, codul de înregistrare în scopuri de TVA al furnizorului sau al intermediarului care acționează în contul său, alocat în temeiul articolului 369q, a fost furnizat biroului vamal competent din statul membru de import;” |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

„(ca)

importul de bunuri, atunci când TVA este declarată în cadrul regimului special din titlul XII capitolul 6 secțiunea 4 și atunci când, cel târziu în momentul prezentării declarației de import, codul de înregistrare în scopuri de TVA al furnizorului sau al intermediarului care acționează în contul său, alocat în temeiul articolului 369q, a fost furnizat biroului vamal competent din statul membru de import;”

| „(ca) | importul de bunuri, atunci când TVA este declarată în cadrul regimului special din titlul XII capitolul 6 secțiunea 4 și atunci când, cel târziu în momentul prezentării declarației de import, codul de înregistrare în scopuri de TVA al furnizorului sau al intermediarului care acționează în contul său, alocat în temeiul articolului 369q, a fost furnizat biroului vamal competent din statul membru de import
  , iar Comisia precizează într-un act natura exactă a declarației de import
  ;” |
| --- | --- |

„(ca)

importul de bunuri, atunci când TVA este declarată în cadrul regimului special din titlul XII capitolul 6 secțiunea 4 și atunci când, cel târziu în momentul prezentării declarației de import, codul de înregistrare în scopuri de TVA al furnizorului sau al intermediarului care acționează în contul său, alocat în temeiul articolului 369q, a fost furnizat biroului vamal competent din statul membru de import
  , iar Comisia precizează într-un act natura exactă a declarației de import
  ;”

, iar Comisia precizează într-un act natura exactă a declarației de import

Amendamentul 15

Amendamentul 15

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 21

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 21

Directiva 2006/112/CE

Articolul 369b – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre permit oricărei persoane impozabile care efectuează vânzări intracomunitare de bunuri la distanță și oricărei persoane impozabile nestabilite în statul membru de consum, care prestează servicii unei persoane neimpozabile
  care
  este stabilită sau își are domiciliul stabil sau reședința obișnuită
  în respectivul stat membru, să utilizeze prezentul regim special
  . Prezentul regim special se aplică tuturor acelor bunuri livrate sau servicii prestate în Comunitate. | Statele membre permit oricărei persoane impozabile care efectuează vânzări intracomunitare de bunuri la distanță și oricărei persoane impozabile nestabilite în statul membru de consum, care prestează
  orice
  servicii unei persoane neimpozabile
  pentru a recurge la acest sistem special prevăzut la prezentul capitol, indiferent unde aceasta
  este stabilită sau își are domiciliul stabil sau reședința obișnuită. Prezentul regim special se aplică tuturor acelor bunuri livrate sau servicii prestate în Comunitate. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Statele membre permit oricărei persoane impozabile care efectuează vânzări intracomunitare de bunuri la distanță și oricărei persoane impozabile nestabilite în statul membru de consum, care prestează servicii unei persoane neimpozabile
  care
  este stabilită sau își are domiciliul stabil sau reședința obișnuită
  în respectivul stat membru, să utilizeze prezentul regim special
  . Prezentul regim special se aplică tuturor acelor bunuri livrate sau servicii prestate în Comunitate.

care

în respectivul stat membru, să utilizeze prezentul regim special

Statele membre permit oricărei persoane impozabile care efectuează vânzări intracomunitare de bunuri la distanță și oricărei persoane impozabile nestabilite în statul membru de consum, care prestează
  orice
  servicii unei persoane neimpozabile
  pentru a recurge la acest sistem special prevăzut la prezentul capitol, indiferent unde aceasta
  este stabilită sau își are domiciliul stabil sau reședința obișnuită. Prezentul regim special se aplică tuturor acelor bunuri livrate sau servicii prestate în Comunitate.

orice

pentru a recurge la acest sistem special prevăzut la prezentul capitol, indiferent unde aceasta

Amendamentul 16

Amendamentul 16

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 29

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 29

Directiva 2006/112/CE

Articolul 369l – paragraful 1 – punctul 5 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (5a) | Valoarea mărfurilor, care nu poate depăși 150 EUR, în conformitate cu prezentul alineat, se stabilește în funcție de cursul de schimb al monedei, în conformitate cu articolul 53 din Codul vamal al UE, în măsura în care aceste mărfuri sunt tranzacționate în monedă străină. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(5a)

(5a)

Valoarea mărfurilor, care nu poate depăși 150 EUR, în conformitate cu prezentul alineat, se stabilește în funcție de cursul de schimb al monedei, în conformitate cu articolul 53 din Codul vamal al UE, în măsura în care aceste mărfuri sunt tranzacționate în monedă străină.

Amendamentul 17

Amendamentul 17

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 30

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 30

Directiva 2006/112/CE

Articolul 369y – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Atunci când
  persoana destinatară a bunurilor din transporturi cu o valoare intrinsecă ce nu depășește 150 EUR nu optează
  pentru
  aplicarea mecanismelor standard de import al
  bunurilor
  , inclusiv pentru aplicarea unei cote reduse
  de
  TVA în conformitate cu articolul 94 alineatul (2)
  , statul membru de import permite persoanei care prezintă bunurile în vamă pe teritoriul Comunității să utilizeze mecanismele speciale pentru declararea și plata TVA la import, în cazul acelor bunuri pentru care expedierea sau transportul se încheie în statul membru respectiv. | Atunci când
  nu se utilizează regimul special prevăzut la capitolul 6 secțiunea 4
  pentru
  importul
  bunurilor
  din transporturi cu o valoare intrinsecă
  de
  maximum 150 EUR
  , statul membru de import permite persoanei care prezintă bunurile în vamă
  în contul persoanei căreia îi sunt destinate acestea
  pe teritoriul Comunității să utilizeze mecanismele speciale pentru declararea și plata TVA la import, în cazul acelor bunuri pentru care expedierea sau transportul se încheie în statul membru respectiv. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Atunci când
  persoana destinatară a bunurilor din transporturi cu o valoare intrinsecă ce nu depășește 150 EUR nu optează
  pentru
  aplicarea mecanismelor standard de import al
  bunurilor
  , inclusiv pentru aplicarea unei cote reduse
  de
  TVA în conformitate cu articolul 94 alineatul (2)
  , statul membru de import permite persoanei care prezintă bunurile în vamă pe teritoriul Comunității să utilizeze mecanismele speciale pentru declararea și plata TVA la import, în cazul acelor bunuri pentru care expedierea sau transportul se încheie în statul membru respectiv.

persoana destinatară a bunurilor din transporturi cu o valoare intrinsecă ce nu depășește 150 EUR nu optează

aplicarea mecanismelor standard de import al

, inclusiv pentru aplicarea unei cote reduse

TVA în conformitate cu articolul 94 alineatul (2)

Atunci când
  nu se utilizează regimul special prevăzut la capitolul 6 secțiunea 4
  pentru
  importul
  bunurilor
  din transporturi cu o valoare intrinsecă
  de
  maximum 150 EUR
  , statul membru de import permite persoanei care prezintă bunurile în vamă
  în contul persoanei căreia îi sunt destinate acestea
  pe teritoriul Comunității să utilizeze mecanismele speciale pentru declararea și plata TVA la import, în cazul acelor bunuri pentru care expedierea sau transportul se încheie în statul membru respectiv.

nu se utilizează regimul special prevăzut la capitolul 6 secțiunea 4

importul

din transporturi cu o valoare intrinsecă

maximum 150 EUR

în contul persoanei căreia îi sunt destinate acestea

Amendamentul 18

Amendamentul 18

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 30

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 30

Directiva 2006/112/CE

Articolul 369z – alineatul 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | persoana care
  prezintă
  bunurile în vamă pe teritoriul Comunității este responsabilă cu colectarea TVA de la persoana destinatară a bunurilor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

persoana care
  prezintă
  bunurile în vamă pe teritoriul Comunității este responsabilă cu colectarea TVA de la persoana destinatară a bunurilor.

prezintă

| (b) | persoana care
  declară
  bunurile în vamă pe teritoriul Comunității este responsabilă cu colectarea TVA de la persoana destinatară a bunurilor. |
| --- | --- |

(b)

persoana care
  declară
  bunurile în vamă pe teritoriul Comunității este responsabilă cu colectarea TVA de la persoana destinatară a bunurilor.

declară

Amendamentul 19

Amendamentul 19

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 30

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 30

Directiva 2006/112/CE

Articolul 369z – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 2.   Statele membre emit dispoziții potrivit cărora persoana care
  prezintă
  bunurile în vamă pe teritoriul Comunității trebuie să ia măsurile corespunzătoare pentru a se asigura că persoana destinatară a bunurilor plătește taxa corectă. | 2.   Statele membre emit dispoziții potrivit cărora persoana care
  declară
  bunurile în vamă pe teritoriul Comunității trebuie să ia măsurile corespunzătoare pentru a se asigura că persoana destinatară a bunurilor plătește taxa corectă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Statele membre emit dispoziții potrivit cărora persoana care
  prezintă
  bunurile în vamă pe teritoriul Comunității trebuie să ia măsurile corespunzătoare pentru a se asigura că persoana destinatară a bunurilor plătește taxa corectă.

2.   Statele membre emit dispoziții potrivit cărora persoana care
  declară
  bunurile în vamă pe teritoriul Comunității trebuie să ia măsurile corespunzătoare pentru a se asigura că persoana destinatară a bunurilor plătește taxa corectă.

Amendamentul 20

Amendamentul 20

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 3 – paragraful 1

Articolul 3 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Cu efect de la 1
  ianuarie
  2021, titlul IV din Directiva 2009/132/CE se elimină. | Cu efect de la 1
  aprilie
  2021, titlul IV din Directiva 2009/132/CE se elimină. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Cu efect de la 1
  ianuarie
  2021, titlul IV din Directiva 2009/132/CE se elimină.

ianuarie

Cu efect de la 1
  aprilie
  2021, titlul IV din Directiva 2009/132/CE se elimină.

aprilie

Amendamentul 21

Amendamentul 21

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 4 – alineatul 1 – paragraful 4

Articolul 4 – alineatul 1 – paragraful 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre aplică dispozițiile necesare pentru a se conforma articolelor 2 și 3 din prezenta directivă de la 1
  ianuarie
  2021. | Statele membre aplică dispozițiile necesare pentru a se conforma articolelor 2 și 3 din prezenta directivă de la 1
  aprilie
  2021. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Statele membre aplică dispozițiile necesare pentru a se conforma articolelor 2 și 3 din prezenta directivă de la 1
  ianuarie
  2021.

ianuarie

Statele membre aplică dispozițiile necesare pentru a se conforma articolelor 2 și 3 din prezenta directivă de la 1
  aprilie
  2021.

aprilie

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 356/217 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 356/217

---

P8_TA(2017)0472

Cooperarea administrativă și combaterea fraudei în domeniul taxei pe valoarea adăugată *

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 30 noiembrie 2017 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 904/2010 privind cooperarea administrativă și combaterea fraudei în domeniul taxei pe valoarea adăugată (COM(2016)0755 – C8-0003/2017 – 2016/0371(CNS))

(Procedura legislativă specială – consultare)

(2018/C 356/53)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2016)0755), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2016)0755),

| — | având în vedere articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0003/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0003/2017),

| — | având în vedere articolul 78c din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 78c din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0306/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0306/2017),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a) | Gaura veniturilor din TVA neîncasate era estimată la 12,8  % sau 152 miliarde EUR pe an, inclusiv 50 miliarde EUR reprezentând fraudele transfrontaliere în materie de TVA, ceea ce face ca TVA să fie o chestiune importantă de tratat la nivelul Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)

Gaura veniturilor din TVA neîncasate era estimată la 12,8  % sau 152 miliarde EUR pe an, inclusiv 50 miliarde EUR reprezentând fraudele transfrontaliere în materie de TVA, ceea ce face ca TVA să fie o chestiune importantă de tratat la nivelul Uniunii.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | Deoarece în cadrul regimurilor speciale un stat membru de identificare colectează și controlează TVA-ul în contul statelor membre de consum, este oportun să se prevadă un mecanism prin care statul membru de identificare să beneficieze de un tarif din partea statelor membre de consum în cauză, pentru a compensa costurile de colectare și control. Cu toate acestea, deoarece sistemul actual, în cadrul căruia se reține un tarif din sumele de TVA care urmează să fie transferate de către statul membru de identificare statelor membre de consum, a creat complicații pentru administrațiile fiscale, în special în ceea ce privește returnările, un astfel de tarif ar trebui să fie calculat și plătit anual, în afara regimurilor speciale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

Deoarece în cadrul regimurilor speciale un stat membru de identificare colectează și controlează TVA-ul în contul statelor membre de consum, este oportun să se prevadă un mecanism prin care statul membru de identificare să beneficieze de un tarif din partea statelor membre de consum în cauză, pentru a compensa costurile de colectare și control. Cu toate acestea, deoarece sistemul actual, în cadrul căruia se reține un tarif din sumele de TVA care urmează să fie transferate de către statul membru de identificare statelor membre de consum, a creat complicații pentru administrațiile fiscale, în special în ceea ce privește returnările, un astfel de tarif ar trebui să fie calculat și plătit anual, în afara regimurilor speciale.

| (5) | Deoarece în cadrul regimurilor speciale un stat membru de identificare colectează și controlează TVA-ul în contul statelor membre de consum, este oportun să se prevadă un mecanism prin care statul membru de identificare să beneficieze de un tarif din partea statelor membre de consum în cauză, pentru a compensa costurile de colectare și control. Cu toate acestea, deoarece sistemul actual, în cadrul căruia se reține un tarif din sumele de TVA care urmează să fie transferate de către statul membru de identificare statelor membre de consum, a creat complicații pentru administrațiile fiscale, în special în ceea ce privește returnările, un astfel de tarif ar trebui să fie calculat și plătit anual, în afara regimurilor speciale
  și, în cazul în care se fac rambursări între valute naționale diferite, ar trebui aplicată rata de schimb valutar în vigoare publicată de Banca Centrală Europeană
  . |
| --- | --- |

(5)

Deoarece în cadrul regimurilor speciale un stat membru de identificare colectează și controlează TVA-ul în contul statelor membre de consum, este oportun să se prevadă un mecanism prin care statul membru de identificare să beneficieze de un tarif din partea statelor membre de consum în cauză, pentru a compensa costurile de colectare și control. Cu toate acestea, deoarece sistemul actual, în cadrul căruia se reține un tarif din sumele de TVA care urmează să fie transferate de către statul membru de identificare statelor membre de consum, a creat complicații pentru administrațiile fiscale, în special în ceea ce privește returnările, un astfel de tarif ar trebui să fie calculat și plătit anual, în afara regimurilor speciale
  și, în cazul în care se fac rambursări între valute naționale diferite, ar trebui aplicată rata de schimb valutar în vigoare publicată de Banca Centrală Europeană
  .

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Pentru a simplifica colectarea datelor statistice referitoare la aplicarea regimurilor speciale, Comisia ar trebui autorizată să acceseze automat informațiile generale referitoare la regimurile speciale, stocate în sistemele electronice ale statelor membre, cu excepția datelor referitoare la persoane impozabile individuale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Pentru a simplifica colectarea datelor statistice referitoare la aplicarea regimurilor speciale, Comisia ar trebui autorizată să acceseze automat informațiile generale referitoare la regimurile speciale, stocate în sistemele electronice ale statelor membre, cu excepția datelor referitoare la persoane impozabile individuale.

| (6) | Pentru a simplifica colectarea datelor statistice referitoare la aplicarea regimurilor speciale, Comisia ar trebui autorizată să acceseze automat informațiile generale referitoare la regimurile speciale, stocate în sistemele electronice ale statelor membre, cu excepția datelor referitoare la persoane impozabile individuale.
  Statele membre ar trebui încurajate să ia toate măsurile necesare pentru a pune aceste informații generale la dispoziția altor autorități naționale relevante, dacă nu au făcut-o deja, cu scopul de a combate frauda în materie de TVA și spălarea de bani. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a simplifica colectarea datelor statistice referitoare la aplicarea regimurilor speciale, Comisia ar trebui autorizată să acceseze automat informațiile generale referitoare la regimurile speciale, stocate în sistemele electronice ale statelor membre, cu excepția datelor referitoare la persoane impozabile individuale.
  Statele membre ar trebui încurajate să ia toate măsurile necesare pentru a pune aceste informații generale la dispoziția altor autorități naționale relevante, dacă nu au făcut-o deja, cu scopul de a combate frauda în materie de TVA și spălarea de bani.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 7 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (7a) | Comunicarea între Comisie și statele membre ar trebui să fie adecvată și eficace, pentru a îndeplini cu promptitudine obiectivele prezentului regulament. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7a)

Comunicarea între Comisie și statele membre ar trebui să fie adecvată și eficace, pentru a îndeplini cu promptitudine obiectivele prezentului regulament.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9a) | Folosirea sistemelor IT pentru combaterea fraudelor le-ar putea permite autorităților competente să identifice mai rapid rețelele implicate în fraude și să-și lărgească raza de acțiune. O abordare „la țintă”, echilibrată, în utilizarea noilor tehnologii ar putea reduce necesitatea unor măsuri generale de combatere a fraudelor din partea statelor membre, mărind, totodată, eficiența politicii de combatere a fraudelor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9a)

Folosirea sistemelor IT pentru combaterea fraudelor le-ar putea permite autorităților competente să identifice mai rapid rețelele implicate în fraude și să-și lărgească raza de acțiune. O abordare „la țintă”, echilibrată, în utilizarea noilor tehnologii ar putea reduce necesitatea unor măsuri generale de combatere a fraudelor din partea statelor membre, mărind, totodată, eficiența politicii de combatere a fraudelor.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 – litera b

Regulamentul (UE) nr. 904/2010

Secțiunea 3 – subsecțiunea 1 – articolul 47a – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Dispozițiile prezentei secțiuni se aplică de la 1 ianuarie 2021. | Dispozițiile prezentei secțiuni se aplică de la 1 ianuarie 2021.
  Statele membre își comunică între ele fără întârziere toate informațiile menționate la subsecțiunea 2, cu excepția cazului în care se specifică în mod explicit altceva. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Dispozițiile prezentei secțiuni se aplică de la 1 ianuarie 2021.

Dispozițiile prezentei secțiuni se aplică de la 1 ianuarie 2021.
  Statele membre își comunică între ele fără întârziere toate informațiile menționate la subsecțiunea 2, cu excepția cazului în care se specifică în mod explicit altceva.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 – litera b

Regulamentul (UE) nr. 904/2010

Secțiunea 3 – subsecțiunea 3 – articolul 47j – aliniatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| 4.   Fiecare stat membru comunică celorlalte state membre și Comisiei detaliile referitoare la persoana competentă responsabilă pentru coordonarea anchetelor administrative din statul membru respectiv. | 4.   Fiecare stat membru comunică celorlalte state membre și Comisiei detaliile referitoare la persoana competentă responsabilă pentru coordonarea anchetelor administrative din statul membru respectiv.
  Aceste informații se publică pe site-ul internet al Comisiei. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

4.   Fiecare stat membru comunică celorlalte state membre și Comisiei detaliile referitoare la persoana competentă responsabilă pentru coordonarea anchetelor administrative din statul membru respectiv.

4.   Fiecare stat membru comunică celorlalte state membre și Comisiei detaliile referitoare la persoana competentă responsabilă pentru coordonarea anchetelor administrative din statul membru respectiv.
  Aceste informații se publică pe site-ul internet al Comisiei.

Amendamentul 8

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 – litera b

Regulamentul (UE) nr. 904/2010

Secțiunea 3 – subsecțiunea 4 – articolul 47l – paragraful 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | În termen de doi ani de la data aplicării prezentului regulament, Comisia face o reexaminare pentru a verifica viabilitatea și rentabilitatea tarifului și, eventual, face rectificările care se impun. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În termen de doi ani de la data aplicării prezentului regulament, Comisia face o reexaminare pentru a verifica viabilitatea și rentabilitatea tarifului și, eventual, face rectificările care se impun.

În termen de doi ani de la data aplicării prezentului regulament, Comisia face o reexaminare pentru a verifica viabilitatea și rentabilitatea tarifului și, eventual, face rectificările care se impun.

Amendamentul 9

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 – litera b

Regulamentul (UE) nr. 904/2010

Secțiunea 3 – subsecțiunea 5 – articolul 47m – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Statele membre acordă Comisiei acces la informațiile statistice stocate în sistemele lor electronice în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) litera (d). Aceste informații nu cuprind date cu caracter personal. | Statele membre acordă Comisiei acces la informațiile statistice stocate în sistemele lor electronice în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) litera (d). Aceste informații nu cuprind
  deloc
  date cu caracter personal
  și se limitează la informațiile necesare în scopurile statistice relevante
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Statele membre acordă Comisiei acces la informațiile statistice stocate în sistemele lor electronice în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) litera (d). Aceste informații nu cuprind date cu caracter personal.

Statele membre acordă Comisiei acces la informațiile statistice stocate în sistemele lor electronice în conformitate cu articolul 17 alineatul (1) litera (d). Aceste informații nu cuprind
  deloc
  date cu caracter personal
  și se limitează la informațiile necesare în scopurile statistice relevante
  .

deloc

și se limitează la informațiile necesare în scopurile statistice relevante

Amendamentul 10

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 – litera b

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 5 – litera b

Regulamentul (UE) nr. 904/2010

Secțiunea 3 – subsecțiunea 6 – articolul 47n – paragraful 1– litera f

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (f) | informațiile la care trebuie să aibă acces Comisia, astfel cum se prevede la articolul 47m, precum și mijloacele tehnice pentru extragerea acestor informații. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(f)

informațiile la care trebuie să aibă acces Comisia, astfel cum se prevede la articolul 47m, precum și mijloacele tehnice pentru extragerea acestor informații.

| (f) | informațiile la care trebuie să aibă acces Comisia, astfel cum se prevede la articolul 47m, precum și mijloacele tehnice pentru extragerea acestor informații.
  Comisia are grijă ca extragerea datelor să nu le impună statelor membre o sarcină administrativă inutilă. |
| --- | --- |

(f)

informațiile la care trebuie să aibă acces Comisia, astfel cum se prevede la articolul 47m, precum și mijloacele tehnice pentru extragerea acestor informații.
  Comisia are grijă ca extragerea datelor să nu le impună statelor membre o sarcină administrativă inutilă.

Comisia are grijă ca extragerea datelor să nu le impună statelor membre o sarcină administrativă inutilă.

---