# Europos Sąjungos C 204/2023

| | ISSN 1977-0960 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | C 204 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Informacija ir pranešimai | 66 metai2023m. birželio 12d. |

ISSN 1977-0960

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

C 204

Leidimas lietuvių kalba

Informacija ir pranešimai

66 metai2023m. birželio 12d.

---

| Turinys | Puslapis |
| --- | --- |
| | II   Komunikatai |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI |
| | Europos Komisija |
| 2023/C 204/01 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.11097 – ROCKY / CENTERBRIDGE / INDUS REIT) (
  1
  ) | 1 |
| 2023/C 204/02 | Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.11046 – IBV / ACEN / ACRI / SINGAPORE JV / TAIWAN JV / PHILIPPINES JV) (
  1
  ) | 2 |

Turinys

Puslapis

II   Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

2023/C 204/01

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.11097 – ROCKY / CENTERBRIDGE / INDUS REIT) (
  1
  )

1

1

2023/C 204/02

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta (Byla M.11046 – IBV / ACEN / ACRI / SINGAPORE JV / TAIWAN JV / PHILIPPINES JV) (
  1
  )

1

2

---

| | III   Parengiamieji aktai |
| --- | --- |
| | EUROPOS CENTRINIS BANKAS |
| 2023/C 204/03 | 2023 m. balandžio 26 d. Europos Centrinio Banko nuomonė dėl pasiūlymo dėl reglamento, kuriuo dėl priemonių, skirtų pernelyg didelėms pozicijoms trečiųjų valstybių pagrindinių sandorio šalių atžvilgiu mažinti ir Sąjungos tarpuskaitos rinkų efektyvumui didinti, iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 575/2013 ir (ES) 2017/1131, ir dėl pasiūlymo dėl direktyvos, kuria dėl koncentracijos rizikos, susijusios su pagrindinėmis sandorio šalimis, ir sandorio šalies rizikos, būdingos išvestinių finansinių priemonių sandoriams, kurių centrinė tarpuskaita atliekama, traktavimo iš dalies keičiamos direktyvos 2009/65/ES, 2013/36/ES ir (ES) 2019/2034 (CON/2023/11) | 3 |

III   Parengiamieji aktai

EUROPOS CENTRINIS BANKAS

2023/C 204/03

2023 m. balandžio 26 d. Europos Centrinio Banko nuomonė dėl pasiūlymo dėl reglamento, kuriuo dėl priemonių, skirtų pernelyg didelėms pozicijoms trečiųjų valstybių pagrindinių sandorio šalių atžvilgiu mažinti ir Sąjungos tarpuskaitos rinkų efektyvumui didinti, iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 575/2013 ir (ES) 2017/1131, ir dėl pasiūlymo dėl direktyvos, kuria dėl koncentracijos rizikos, susijusios su pagrindinėmis sandorio šalimis, ir sandorio šalies rizikos, būdingos išvestinių finansinių priemonių sandoriams, kurių centrinė tarpuskaita atliekama, traktavimo iš dalies keičiamos direktyvos 2009/65/ES, 2013/36/ES ir (ES) 2019/2034 (CON/2023/11)

3

---

| | IV   Pranešimai |
| --- | --- |
| | EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI |
| | Europos Komisija |
| 2023/C 204/04 | 2023 m. birželio 9 d. Euro kursas | 20 |
| 2023/C 204/05 | Europos Komisijos sprendimų dėl leidimų pateikti rinkai naudoti skirtas chemines medžiagas, išvardytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) XIV priede, ir (arba) sprendimų dėl leidimų tas medžiagas naudoti santrauka
  (Skelbiama pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006
  64 straipsnio 9 dalį)

   (
  1
  ) | 21 |
| 2023/C 204/06 | Nauja apyvartinių eurų monetų nacionalinė pusė | 27 |
| 2023/C 204/07 | Nauja apyvartinių eurų monetų nacionalinė pusė | 28 |
| 2023/C 204/08 | Nauja apyvartinių eurų monetų nacionalinė pusė | 29 |
| 2023/C 204/09 | Nauja apyvartinių eurų monetų nacionalinė pusė | 30 |
| 2023/C 204/10 | Nauja apyvartinių eurų monetų nacionalinė pusė | 31 |
| 2023/C 204/11 | Nauja apyvartinių eurų monetų nacionalinė pusė | 32 |
| | VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI |
| 2023/C 204/12 | Komisijos pranešimas, teikiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 17 straipsnio 5 dalyje nurodyta tvarka. Kvietimas dalyvauti reguliariojo oro susisiekimo paslaugų teikimo pagal viešųjų paslaugų įsipareigojimus konkurse (
  1
  ) | 33 |
| 2023/C 204/13 | Komisijos pranešimas, teikiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 16 straipsnio 4 dalyje nurodyta tvarka. Viešųjų paslaugų įsipareigojimų, susijusių su reguliariojo oro susisiekimo paslaugų teikimu, nustatymas (
  1
  ) | 34 |
| 2023/C 204/14 | Reorganizavimo priemonės – Sprendimas dėl draudimo įmonės EUROVITA S.p.A. ir įmonės EUROVITA HOLDING S.p.A. reorganizavimo priemonių
  (Skelbiama pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) 271 straipsnį ir Teisėkūros procedūra priimto akto Nr. 209/2005 237 straipsnio 2 dalį.) | 35 |

IV   Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

2023/C 204/04

2023 m. birželio 9 d. Euro kursas

20

2023/C 204/05

Europos Komisijos sprendimų dėl leidimų pateikti rinkai naudoti skirtas chemines medžiagas, išvardytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) XIV priede, ir (arba) sprendimų dėl leidimų tas medžiagas naudoti santrauka
  (Skelbiama pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006
  64 straipsnio 9 dalį)

   (
  1
  )

(Skelbiama pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006

64 straipsnio 9 dalį)

1

21

2023/C 204/06

Nauja apyvartinių eurų monetų nacionalinė pusė

27

2023/C 204/07

Nauja apyvartinių eurų monetų nacionalinė pusė

28

2023/C 204/08

Nauja apyvartinių eurų monetų nacionalinė pusė

29

2023/C 204/09

Nauja apyvartinių eurų monetų nacionalinė pusė

30

2023/C 204/10

Nauja apyvartinių eurų monetų nacionalinė pusė

31

2023/C 204/11

Nauja apyvartinių eurų monetų nacionalinė pusė

32

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

2023/C 204/12

Komisijos pranešimas, teikiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 17 straipsnio 5 dalyje nurodyta tvarka. Kvietimas dalyvauti reguliariojo oro susisiekimo paslaugų teikimo pagal viešųjų paslaugų įsipareigojimus konkurse (
  1
  )

1

33

2023/C 204/13

Komisijos pranešimas, teikiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 16 straipsnio 4 dalyje nurodyta tvarka. Viešųjų paslaugų įsipareigojimų, susijusių su reguliariojo oro susisiekimo paslaugų teikimu, nustatymas (
  1
  )

1

34

2023/C 204/14

Reorganizavimo priemonės – Sprendimas dėl draudimo įmonės EUROVITA S.p.A. ir įmonės EUROVITA HOLDING S.p.A. reorganizavimo priemonių
  (Skelbiama pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) 271 straipsnį ir Teisėkūros procedūra priimto akto Nr. 209/2005 237 straipsnio 2 dalį.)

(Skelbiama pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) 271 straipsnį ir Teisėkūros procedūra priimto akto Nr. 209/2005 237 straipsnio 2 dalį.)

35

---

| | V   Nuomonės |
| --- | --- |
| | PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU |
| | Europos Komisija |
| 2023/C 204/15 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.11163 – TRAFIGURA / MOTA-ENGIL / LAH / JV). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 37 |
| 2023/C 204/16 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.11140 – APG / CORSICA SOLE / MIROVA / DRIVECO). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 39 |
| 2023/C 204/17 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.11136 – PETRONAS / NPI / CANWIND and NORTHWIND (JVs)). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 41 |
| 2023/C 204/18 | Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.11103 – PUBLIC POWER CORPORATION / ENEL ROMANIA). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  ) | 43 |

V   Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

2023/C 204/15

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.11163 – TRAFIGURA / MOTA-ENGIL / LAH / JV). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

37

2023/C 204/16

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.11140 – APG / CORSICA SOLE / MIROVA / DRIVECO). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

39

2023/C 204/17

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.11136 – PETRONAS / NPI / CANWIND and NORTHWIND (JVs)). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

41

2023/C 204/18

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją (Byla M.11103 – PUBLIC POWER CORPORATION / ENEL ROMANIA). Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka (
  1
  )

1

43

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE. |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE.

1

| LT | |
| --- | --- |

LT

---

II Komunikatai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRIIMTI KOMUNIKATAI

Europos Komisija

| 2023 6 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 204/1 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 204/1

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.11097 – ROCKY / CENTERBRIDGE / INDUS REIT)

(Tekstas svarbus EEE)

(2023/C 204/01)

2023 m. gegužės 10 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32023M11097. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32023M11097. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

| 2023 6 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 204/2 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 204/2

---

Neprieštaravimas koncentracijai, apie kurią pranešta

(Byla M.11046 – IBV / ACEN / ACRI / SINGAPORE JV / TAIWAN JV / PHILIPPINES JV)

(Tekstas svarbus EEE)

(2023/C 204/02)

2023 m. birželio 6 d. Komisija nusprendė neprieštarauti pirmiau nurodytai koncentracijai, apie kurią pranešta, ir pripažinti ją suderinama su vidaus rinka. Šis sprendimas priimtas remiantis Tarybos reglamento (EB) Nr. 139/2004 (1) 6 straipsnio 1 dalies b punktu. Visas sprendimo tekstas pateikiamas tik anglų kalba ir bus viešai paskelbtas iš jo pašalinus visą konfidencialią su verslu susijusią informaciją. Sprendimo tekstą bus galima rasti:

| — | Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių, |
| --- | --- |

—

Komisijos konkurencijos svetainės susijungimų skiltyje (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Šioje svetainėje konkrečius sprendimus dėl susijungimo galima rasti įvairiais būdais, pavyzdžiui, pagal įmonės pavadinimą, bylos numerį, sprendimo priėmimo datą ir sektorių,

| — | elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32023M11046. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų. |
| --- | --- |

—

elektroniniu formatu EUR-Lex svetainėje (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=lt). Dokumento Nr. 32023M11046. EUR-Lex svetainėje galima rasti įvairių Europos Sąjungos teisės aktų.

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1.

---

III Parengiamieji aktai

EUROPOS CENTRINIS BANKAS

| 2023 6 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 204/3 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 204/3

---

EUROPOS CENTRINIO BANKO NUOMONĖ

2023 m. balandžio 26 d.

dėl pasiūlymo dėl reglamento, kuriuo dėl priemonių, skirtų pernelyg didelėms pozicijoms trečiųjų valstybių pagrindinių sandorio šalių atžvilgiu mažinti ir Sąjungos tarpuskaitos rinkų efektyvumui didinti, iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 575/2013 ir (ES) 2017/1131, ir dėl pasiūlymo dėl direktyvos, kuria dėl koncentracijos rizikos, susijusios su pagrindinėmis sandorio šalimis, ir sandorio šalies rizikos, būdingos išvestinių finansinių priemonių sandoriams, kurių centrinė tarpuskaita atliekama, traktavimo iš dalies keičiamos direktyvos 2009/65/ES, 2013/36/ES ir (ES) 2019/2034

(CON/2023/11)

(2023/C 204/03)

Įžanga ir teisinis pagrindas

2023 m. sausio 31 d. ir 2023 m. vasario 6 d. Europos Centrinis Bankas (ECB) gavo atitinkamai Europos Sąjungos Tarybos ir Europos Parlamento prašymus pateikti nuomonę dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo dėl priemonių, skirtų pernelyg didelėms pozicijoms trečiųjų valstybių pagrindinių sandorio šalių atžvilgiu mažinti ir Sąjungos tarpuskaitos rinkų efektyvumui didinti, iš dalies keičiami reglamentai (ES) Nr. 648/2012, (ES) Nr. 575/2013 ir (ES) 2017/1131 (1) (toliau – siūlomas reglamentas), ir dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos, kuria dėl koncentracijos rizikos, susijusios su pagrindinėmis sandorio šalimis, ir sandorio šalies rizikos, būdingos išvestinių finansinių priemonių sandoriams, kurių centrinė tarpuskaita atliekama, traktavimo iš dalies keičiamos direktyvos 2009/65/ES, 2013/36/ES ir (ES) 2019/2034 (2) (toliau – siūloma direktyva).

ECB kompetencija teikti nuomones grindžiama Sutarties dėl Europos Sąjungos veikimo 127 straipsnio 4 dalimi ir 282 straipsnio 5 dalimi, nes siūlomame reglamente ir siūlomoje direktyvoje yra nuostatų, darančių poveikį: 1) pagrindiniams Europos centrinių bankų sistemos (ECBS) uždaviniams nustatyti ir įgyvendinti pinigų politiką bei skatinti sklandų mokėjimo sistemų veikimą pagal Sutarties 127 straipsnio 2 dalies pirmą ir ketvirtą įtraukas, 2) ECBS uždaviniui prisidėti prie to, kad kompetentingos institucijos galėtų sklandžiai vykdyti savo politiką, susijusią su prudencine kredito įstaigų priežiūra ir finansų sistemos stabilumu, pagal Sutarties 127 straipsnio 5 dalį ir 3) ECB pavestiems uždaviniams, susijusiems su prudencine kredito įstaigų priežiūra. Vadovaudamasi Europos Centrinio Banko darbo reglamento 17 straipsnio 5 dalies pirmuoju sakiniu, Valdančioji taryba priėmė šią nuomonę.

Bendros pastabos

ECB pritaria Europos Komisijos siūlomam dokumentų rinkiniui, kuriuo siekiama sustiprinti Sąjungos centrinės tarpuskaitos sistemą nustatant tikslinius reguliavimo sistemos patobulinimus. ECB pritaria, kad atsparios ir gerai išvystytos pagrindinės sandorio šalys (PSŠ) turi esminės svarbos sklandžiam kapitalo rinkų sąjungos veikimui.

Pirma, ECB palankiai vertina siūlomus veiksmus, kuriais, stiprinant institucijų tarpusavio bendradarbiavimą ir, atsižvelgus į kintančias finansines rizikas, atnaujinant PSŠ ir bankų pozicijoms PSŠ atžvilgiu taikomus prudencinius reikalavimus, būtų didinamas ES centrinės tarpuskaitos saugumas ir atsparumas. Antra, ECB pritaria siūlomoms priemonėms, kuriomis būtų supaprastinti PSŠ priežiūros procesai, kad ES PSŠ gebėtų greičiau reaguoti į naujus rinkos pokyčius. Trečia, ECB pritaria, kad reikia imtis papildomų veiksmų siekiant sumažinti pernelyg dideles ES klientų ir tarpuskaitos narių pozicijas trečiųjų valstybių PSŠ atžvilgiu ir taip apriboti galimas rizikas, kurių Sąjungos institucijos negali visapusiškai kontroliuoti.

Eurosistemai, kaip emisijos centriniam bankui, labai svarbi patikima tvarka, kuria būtų užtikrinamas Sąjungos centrinės tarpuskaitos saugumas ir veiksmingumas. PSŠ, vykdančios reikšmingą eurais išreikštą veiklą, sutrikimai galėtų neigiamai paveikti euro zonos kredito įstaigų likvidumo poziciją ir sklandų mokėjimo sistemų veikimą, o tai keltų riziką veiksmingam pinigų politikos poveikio perdavimui ir galiausiai trukdytų siekti Eurosistemos pagrindinio tikslo – palaikyti kainų stabilumą (3). Atsižvelgiant į Bendro priežiūros mechanizmo (BPM) prižiūrimų kreditų įstaigų pozicijų ES PSŠ atžvilgiu dydį, stipri Sąjungos centrinės tarpuskaitos sistema svarbi ir BPM.

Konkrečios pastabos

1.   
  Institucijų tarpusavio bendradarbiavimo stiprinimas

ECB pritaria pasiūlymui Sąjungos lygmeniu stiprinti institucijų tarpusavio bendradarbiavimą ir išplėsti Europos vertybinių popierių ir rinkų institucijos (ESMA) vaidmenį priežiūros konvergencijos didinimo srityje, visų pirma, suteikti jai įgaliojimus balsuoti ir teikti nuomones priežiūros klausimais, o krizių atvejais – koordinuoti veiksmus. ECB nuomone, atsižvelgiant į tarpuskaitos pajėgumų didėjimą Sąjungoje ir su tuo susijusią tarpvalstybinę riziką, tai žingsnis teisinga linkme, stiprinantis centrinės tarpuskaitos priežiūrą Sąjungos lygmeniu. Dėl ES PSŠ svarbos ir sudėtingumo – pradėjus taikyti aktyvios sąskaitos reikalavimą jos turėtų tapti dar svarbesnės ir sudėtingesnės, – taip pat dėl PSŠ sąsajos su svarbiomis kredito įstaigomis, kurios yra jų tarpuskaitos narės, Sąjungos lygmeniu reikalinga griežtesnė priežiūra, taip pat būtina valdyti galimą sisteminės rizikos išplitimą į kitas valstybes nares.

1.1.   Kolegijos

1.1.1.   Nuolatinis kolegijų dalyvavimas: nuomonės ir metinės peržiūros procesas

Pagal Europos Parlamento ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 648/2012 (4) (toliau – ERIR) sukurta kolegijų sistema pasiteisino kaip veiksmingas būdas konkrečioms centrinės tarpuskaitos problemoms, kylančioms dėl aiškiai pasireiškiančių ir sienas bei sektorių ribas peržengiančių PSŠ keliamos rizikos padarinių, atremti. Kolegijos suteikia galimybę skirtingų jurisdikcijų ir skirtingus įgaliojimus turinčioms institucijoms keistis informacija, teikti įžvalgas ir dėstyti susirūpinimą keliančius klausimus dėl ES PSŠ rizikos valdymo metodų bei paslaugų paketo. Šiuo metu kolegijos teikia nuomones dėl, be kitų dalykų, PSŠ leidimų, PSŠ veiklos bei paslaugų išplėtimo ir reikšmingų modelių pakeitimų. Tačiau PSŠ atsakomosios rizikos valdymo priemonės, kurių imamasi atsižvelgiant į rinkoje vykstančius pokyčius ir rizikas, šiuo metu per oficialius kolegijų procesus nėra nuodugniai tikrinamos, nebent PSŠ veiksmai yra susiję su reikšmingais veiklos ar rizikos modelių pakeitimais.

Siekdamas sustiprinti nuolatinį kolegijos dalyvavimą, ECB visiškai pritaria Komisijos pasiūlymui, kad kiekvienos PSŠ kompetentinga institucija bent kartą per metus kolegijai pateiktų išsamią ataskaitą, kurioje būtų apžvelgiama, kaip PSŠ laikosi ERIR nuostatų, ir įvertinama PSŠ patiriama rizika (5). ECB palankiai vertina Komisijos pasiūlymą reikalauti, kad kolegija teiktų papildomas nuomones apie pagrindinius priežiūros sprendimus, pavyzdžiui, dėl ataskaitų dėl PSŠ peržiūros ir vertinimo, garantinių įmokų reikalavimų ir galimų leidimo panaikinimų (6).

Pagal siūlomą sistemą kolegijos nuomonėse, be pritarimo ar nepritarimo tam tikriems priežiūros sprendimams, taip pat gali būti nurodytos sąlygos ir pateiktos rekomendacijos, kurios, kolegijos nuomone, yra reikalingos siekiant sumažinti bet kokius PSŠ rizikos valdymo trūkumus (7). ECB palankiai vertina siūlomą reglamentą, nes pagal jį kolegijos nariams suteikiama galimybė nurodyti, kuo remdamiesi jie balsuoja, ir atkreipti dėmesį į likusius susirūpinimą keliančius klausimus. Siekiant balsavimo procesą sustiprinti dar labiau, kolegijos nariai taip pat turėtų būti skatinami, kai balsuoja per kolegijos nuomonės priėmimo procedūrą, pagrįsti savo balsą, kad PSŠ kompetentinga institucija gautų išsamesnę informaciją apie įvairų kolegijos narių požiūrius, kuriais remiantis priimta kolegijos nuomonė. Galiausiai pažymėtina, kad ECB pritaria pasiūlymui dėl PSŠ kompetentingos institucijos įpareigojimo savo sprendime išsamiai paaiškinti visas nukrypimo nuo kolegijos nuomonės priežastis (8). ECB mano, kad šios siūlomos priemonės sustiprins nuolatinį kolegijos dalyvavimą ir padės užtikrinti, kad per PSŠ priežiūros procesą būtų palaikomas veiksmingas bendradarbiavimas su visomis atitinkamomis institucijomis ir pasinaudojama jų įžvalgomis.

ECB pritaria siūlomo reglamento nuostatai, kad kolegijos nariai turėtų labiau prisidėti prie metinės peržiūros proceso vykdymo, ir siūlo, kad šis indėlis neapsiribotų vien metinės peržiūros dažnumo ir išsamumo nustatymu, bet apimtų ir materialinius per tą peržiūrą nagrinėjamus priežiūros aspektus.

1.1.2.   Bendradarbiavimas jungtinėse priežiūros grupėse (JPG)

ECB visiškai pritaria pasiūlyme išreikštam ketinimui įtraukti JPG į leidimą gavusių ES PSŠ priežiūrą. Aktyvesnis kolegijos narių įtraukimas į nuolatinės priežiūros procesą, ypač į neprieštaravimo procedūrų taikymo peržiūrą, patikrinimus vietoje ir metinės peržiūros procesą, padės sustiprinti priežiūrą Sąjungos lygmeniu. Tai padės kolegijos nariams visiems drauge nuodugniau suprasti pagrindinius pokyčius, darančius poveikį PSŠ rizikoms ir jų valdymui, ir taip didinti PSŠ kompetentingų institucijų ir kolegijos narių dialogo veiksmingumą ir efektyvumą visoje Sąjungoje. Tai taip pat leis sutelkti PSŠ kompetentingų institucijų ir kolegijų išteklius, o tai dar labiau padės didinti ES PSŠ priežiūros išlaidų veiksmingumą tiek nacionalinių kompetentingų institucijų, tiek kolegijos narių labui.

Tačiau ECB nemano, kad šiuo tikslu reikia įsteigti naują priežiūros įstaigą, nes dėl to institucijų sistema gali tapti sudėtingesnė. Kad būtų užtikrintas proporcingumas, ECB siūlo naudotis esama bendradarbiavimo kolegijos struktūroje sistema. ECB taip pat siūlo numatytas JPG užduotis pavesti vykdyti kolegijai kaip jungtinę priežiūros veiklą, kurioje kolegijos nariai dalyvautų savanoriškai, pagal nevertimo ir nedraudimo principą. Jei nė vienas kolegijos narys nepareiškia noro savanoriškai dalyvauti jungtinėje priežiūros veikloje kartu su kompetentinga institucija, kompetentinga institucija šią užduotį atlieka viena.

Tam, kad jungtinė priežiūros veikla būtų integruota į esamus kolegijos procesus, ECB siūlo į PSŠ kompetentingų institucijų metinės peržiūros proceso ataskaitą (9) įtraukti papildomą elementą – per ateinantį metinės peržiūros laikotarpį numatomos vykdyti jungtinės priežiūros veiklos planą.

Greta siūlomame reglamente numatytų JPG užduočių ECB taip pat siūlo įtraukti jungtinę priežiūros veiklą, kurią sudarytų įžvalgų teikimas per neprieštaravimo procedūrą, per kurią tvirtinami PSŠ garantinių įmokų modelių pakeitimai, ir per ES PSŠ kompetentingos institucijos atliekamą metinę peržiūrą ir vertinimą (10). Jungtinė priežiūros veikla taip pat turėtų apimti galimą dokumentų analizę, kuri būtų papildoma priemonė ir taikoma, kai bendradarbiaujant būtų vertinamos PSŠ rizikos ir jų valdymo procedūros. Tam, kad visos institucijos, įskaitant kolegiją, galėtų veiksmingai dalyvauti neprieštaravimo procedūrose, ECB siūlo pratęsti atitinkamą vertinimo terminą (žr. toliau 3.2 dalį).

Tam, kad būtų išsaugotas galimos jungtinės priežiūros veiklos lankstumas ir joje būtų galima atsižvelgti į galimas susirūpinimą keliančias ad hoc aplinkybes, jungtinę priežiūros veiklą turėtų būti galima išplėsti į sritis, kuriose per ankstesnę metinę peržiūrą ji nebuvo numatyta. Atsižvelgdamas į tai, ECB palankiai vertina galimybę ES PSŠ kompetentingoms institucijoms vykdant nuolatinę priežiūrą (11) prašyti pagalbos pagal nevertimo ir nedraudimo principą.

Jei būtų steigiamos JPG, kaip numatyta Komisijos pasiūlyme, ECB pritartų tam, kad JPG dalyvautų atitinkamos tarpuskaitos narių priežiūros institucijos, atsižvelgdamas į tai, kaip svarbu palaikyti ryšį tarp tarpuskaitos narių bei ES PSŠ ir tarp atitinkamų emisijos centrinių bankų bei priežiūros institucijų, nes jie aprėpia platesnę sisteminę PSŠ rizikos valdymo perspektyvą.

1.2.   Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija

1.2.1.   ESMA vaidmuo didinant priežiūros konvergenciją ir mažinant tarpvalstybinę riziką

Kad kapitalo rinkų sąjunga veiktų sklandžiai, reikalinga gerai suderinta ES PSŠ priežiūros praktika. Siekdamas, kad priežiūros konvergencija būtų dar didesnė ir kad visos ES PSŠ taikytų ERIR nuosekliai, ECB pritaria pasiūlymams stiprinti ESMA, kaip vienos iš Europos priežiūros institucijų, vaidmenį. Visų pirma, ESMA‘i kolegijose turėtų būti suteikta balsavimo teisė ir ESMA turėtų teikti nuomones dėl priežiūros sprendimų, susijusių su metine peržiūra ir vertinimu, garantinės įmokos reikalavimais ir leidimų panaikinimu, projektų. ECB taip pat pritaria siūlomam ESMA nuomonių, skirtų ES PSŠ kompetentingai institucijai, teikimo procesui (12). Jis visapusiškai dera su horizontaliu ESMA dalyvavimu visose kolegijose ir dėl to įgyjama unikalia galimybe skatinti visose kolegijose tuos pačius klausimus spręsti nuosekliai bei svarbiu šioje srityje atliekamu vaidmeniu.

1.2.2.   Tarpvalstybinis koordinavimas susiklosčius krizinei padėčiai

ECB pritaria, kad reikia stiprinti Sąjungoje veikiančią atitinkamų institucijų veiksmų koordinavimo, susiklosčius nepalankioms aplinkybėms, darančioms arba galinčioms daryti poveikį ES PSŠ arba apskritai rinkoms, kuriose atliekama centrinė tarpuskaita, sistemą. Tai labai svarbu ir tam, kad individualiose ES PSŠ susiklosčius nepalankioms sąlygoms, iškilusi neigiamo poveikio išplitimo visoje Sąjungoje rizika būtų nustatyta ir pradėta mažinti kuo anksčiau ir kad Sąjungos lygmens atsakas į tokią Sąjungos mastu susiklosčiusią kritinę padėtį būtų tinkamai koordinuojamas. Konkrečiau apibrėžta veiksmų kritinės padėties atveju sistema padės atitinkamoms institucijoms ir PSŠ aiškiau numatyti, kokių praktinių veiksmų reikia imtis, paspartinti Sąjungos atsaką į tokią kritinę padėtį ir sumažinti galimą tų institucijų požiūrių priešpriešos riziką.

Todėl ECB palankiai vertina siūlomus nuostatų dėl kritinės padėties pakeitimus (13), įskaitant tai, kad konkrečiau nurodyti kritinės padėties scenarijai, oficialiai numatytas ESMA koordinavimo vaidmuo, numatyta galimybė ESMA tiesiogiai gauti šiam koordinavimo vaidmeniui atlikti reikalingą informaciją ir numatyta, kad tuo atveju, jei kritinė padėtis paveiktų daugiau negu vieną ES PSŠ arba jei dėl Sąjungos mastu pasireiškusių įvykių būtų destabilizuotos tarpvalstybinės rinkos, kuriose atliekama centrinė tarpuskaita, ji gali teikti kompetentingoms institucijoms kritinei padėčiai skirtas rekomendacijas.

Tam, kad atsakas į rimtus nepalankius įvykius, darančius poveikį Sąjungoje vykdomai centrinei tarpuskaitai, būtų tinkamai koordinuojamas, PSŠ priežiūros komitetas turi veiksmingai palaikyti ryšį su kitomis atitinkamomis institucijomis. Todėl atitinkami emisijos centriniai bankai visada turėtų būti kviečiami į PSŠ priežiūros komiteto posėdžius, kurie šaukiami, kai finansų rinkose vykstantys pokyčiai gali padaryti neigiamą poveikį rinkos likvidumui, pinigų politikos poveikio perdavimui ar sklandžiam mokėjimo sistemų veikimui. Taip kartu būtų užtikrintas nuoseklus derėjimas su siūlomame reglamente išdėstytu požiūriu, kad emisijos centriniai bankai turėtų būti įtraukti į visas diskusijas dėl ES PSŠ (žr. toliau 1.3.1 dalį).

1.3.   Bendradarbiavimas PSŠ priežiūros komitete

1.3.1.   Emisijos centrinių bankų dalyvavimas

Šiuo metu emisijos centriniai bankai Sąjungos lygmens diskusijose dėl ES PSŠ dalyvauja labai asimetriškai, palyginti su jų atitinkamu vaidmeniu, susijusiu su 2 lygio trečiųjų valstybių PSŠ, nors ES PSŠ tenka didžiausia tarpuskaitos Sąjungos valiutomis ir su tuo susijusios rizikos dalis. Eurosistemoje tai pasakytina net apie ne biržos išvestinių finansinių priemonių sritį, kurioje Sąjungos tarpuskaitos narių priklausomybė nuo Jungtinės Karalystės (JK) PSŠ pasireiškia labiausia: ES PSŠ tenka apie 60 % pradinės garantinės įmokos, kurią Sąjungos tarpuskaitos nariai suteikia ES ir JK PSŠ (14). Tačiau, nors emisijos centriniai bankai gali dalyvauti PSŠ priežiūros komiteto posėdžiuose svarstant labai įvairius klausimus, susijusius su 2 lygio trečiųjų valstybių PSŠ, jų dalyvavimas svarstant su ES PSŠ susijusius klausimus šiuo metu apsiriboja diskusijomis dėl Sąjungos mastu vykdomų PSŠ testavimų nepalankiausiomis sąlygomis ir atitinkamų rinkos pokyčių (15).

Atsižvelgdamas į tai, ECB labai palankiai vertina pasiūlymą kviesti emisijos centrinius bankus dalyvauti be balsavimo teisės visose ES PSŠ priežiūros komiteto diskusijose dėl ES PSŠ (16). Taip emisijos centriniai bankai galės dalyvauti, pavyzdžiui, ir diskusijose dėl tarpusavio vertinimo analizių, reguliariai keistis informacija apie atitinkamą priežiūros veiklą ir sprendimus bei apie visų kolegijų nuomones ir rekomendacijas.

1.3.2.   Prudencinių priežiūros institucijų dalyvavimas

PSŠ rizikos profilis gali turėti įtakos įmonių, veikiančių kaip tos PSŠ tarpuskaitos narės, rizikos profiliui. Tokios įmonės daugiausia yra kredito įstaigos ir investicinės įmonės (17). Nuo 2008 m. pasaulinės finansų krizės ir G20 reglamentavimo reformos darbotvarkės, kuria skatinama centrinė tarpuskaita, įgyvendinimo ši rizika nuolat didėjo. Įstaigos, veikiančios kaip tarpuskaitos narės, ne tik įgyvendina tarpuskaitos prievolę savo pačių sandorių atžvilgiu, bet ir veikia kaip tarpininkės tarp PSŠ ir kitų rinkos dalyvių, iš kurių reikalaujama arba kurie nusprendžia vykdyti centrinę tų sandorių tarpuskaitą. Taigi įstaigų, veikiančių kaip tarpuskaitos narės, ir PSŠ tarpusavio sąsajos yra gyvybiškai svarbios ir greičiausiai tokios išliks ir ateityje. Turint galvoje šias tarpusavio sąsajas, labai svarbu ne tik tai, kad už tokių įstaigų priežiūrą atsakingos kompetentingos institucijos būtų visapusiškai ir laiku informuojamos apie PSŠ valdomas rizikas, bet ir tai, kad jos galėtų pasiūlyti savo priežiūros ekspertines žinias ir įžvalgas.

Bendradarbiavimą su prudencinės priežiūros institucijomis geriau galima sustiprinti PSŠ priežiūros komiteto lygmeniu. PSŠ priežiūros komiteto užduotys, ypač sprendimų projektų dėl reikšmingų pakeitimų, susijusių su rizikos modeliais ar lygio nustatymu, rengimas arba testavimo nepalankiausiomis sąlygomis koordinavimas, suteikia vertingų įžvalgų apie PSŠ rizikos profilius ir padeda visapusiškai suprasti PSŠ. Be to, atsižvelgiant į pirmiau minėtas įstaigų, veikiančių kaip tarpuskaitos narės, ir PSŠ tarpusavio sąsajas, tokios diskusijos svarbios ir rizikai, kurią šios įstaigos gali patirti dėl jų pozicijų PSŠ atžvilgiu. Todėl trijų didžiausius įnašus į ES PSŠ įsipareigojimų neįvykdymo fondą mokančių įstaigų prudencinės priežiūros institucijos turėtų dalyvauti PSŠ priežiūros komiteto posėdžiuose kaip balsavimo teisės neturinčios narės. Tokiu būdu priežiūros institucijos bus laiku informuojamos apie galimas rizikas, darančias poveikį atskiroms įstaigoms, ir vykdydamos nuolatinę priežiūrą galės imtis dėl jos reikiamų priemonių. Tai turėtų būti pastovi narystė, ne dalyvavimas ad hoc kvietimu.

1.4.   Tarpsektorinio stebėsenos mechanizmo kūrimas

1.4.1.   Struktūra

Vienas iš pagrindinių ES PSŠ priežiūros sistemos ypatumų – dėmesys atskiroms PSŠ, remiantis atitinkamuose sektoriuose buveinės valstybėje vykdoma kontrole ir tarpvalstybiniu bendradarbiavimu su priimančiosios valstybės institucijomis. Turint galvoje Sąjungos finansų rinkų integruotumą ir didelę ES PSŠ tarpusavio priklausomybę, atskirų PSŠ priežiūrą reikėtų papildyti atitinkamomis Sąjungos lygmens priemonėmis, kurios būtų taikomos susiklosčius Sąjungos masto krizinei padėčiai ir kuriomis būtų mažinamas pažeidžiamumas. Pavyzdžiui, atsižvelgiant į rizikos, kylančios dėl centrinės tarpuskaitos tarpusavio priklausomybės, padarinius ir aktyvios sąskaitos reikalavimo įgyvendinimo stebėseną akivaizdžiai reikalingas vertinimas, kuris būtų ir tarpsektorinis, ir vykdomas Sąjungos mastu.

Atsižvelgdamas į tai, ECB palankiai vertina pasiūlymą Sąjungos įstaigas, dalyvaujančias vykdant ES PSŠ, tarpuskaitos narių ir klientų priežiūrą, įskaitant ESMA, Europos bankininkystės institucijos (EBI), Europos draudimo ir profesinių pensijų institucijos (EIOPA), Komisijos, Europos sisteminės rizikos valdybos (ESRV) ir ECB (taip pat ir dėl jo pagal BPM vykdomų užduočių) atstovus, suburti į Jungtinį stebėsenos mechanizmą (JSM) (18). JSM turėtų teikti išsamias Sąjungoje vykdomai tarpuskaitai aktualių rinkos pokyčių ir galimų horizontalių rizikų, ypač susijusių su keleto jurisdikcijų finansų subjektų tarpusavio sąsajomis, apžvalgas.

Be to, atsižvelgdamas į tai, kad viena iš JSM užduočių būtų aktyvios sąskaitos reikalavimo įgyvendinimo stebėsena, ECB siūlo, kad JSM dalyvautų atitinkami valiutų, kuriomis išreikštos išvestinių finansinių priemonių sutartys, kurioms taikomas aktyvios sąskaitos reikalavimas, emisijos centriniai bankai.

1.4.2.   Įgaliojimai ir ryšys su kitomis institucijomis

ECB iš esmės pritaria pasiūlymui, kad JSM ir toliau daugiausiai dėmesio skirtų horizontaliųjų rizikų stebėsenai ir vertinimui bei ataskaitų teikimui atitinkamoms Sąjungos institucijoms, visiškai nekeičiant esamų sprendimų priėmimo įgaliojimų ir PSŠ priežiūros procesų.

Kartu būtų naudinga aiškiau apibrėžti JSM sąveiką su esama priežiūros sistema. Pirma, siekdamas užtikrinti veiksmingą nacionalinių kompetentingų institucijų indėlį, susijusį su JSM darbu, ECB siūlo, kad JSM metinė veiklos rezultatų ataskaita Europos Parlamentui, Tarybai ir Komisijai būtų rengiama konsultuojantis su atitinkamomis nacionalinėmis kompetentingomis institucijomis. Antra, tam, kad atsižvelgiant į JSM ataskaitas būtų lengviau veiksmingai imtis tolesnių priemonių, iš nacionalinių kompetentingų institucijų, kolegijų ir PSŠ priežiūros komiteto turėtų būti reikalaujama, kad jie, vykdydami savo darbą, peržiūrėtų ir atsižvelgtų į jų veiklai, rizikos profiliui arba konkrečios PSŠ rizikos valdymui aktualius JSM veiklos rezultatus.

Be to, reikėtų išplėsti siūlomos JSM užduoties stebėti koncentracijos rizikas aprėptį. ECB supratimu, šiuo metu šios užduoties esmę sudaro koncentracijos rizikų, kylančių dėl priklausomybės nuo tų pačių paslaugų teikėjų, nustatymas. Siūlomame reglamente nėra aiškiai ar pakankamai aptariami papildomi esminiai koncentracijos aspektai. Pirma, koncentracijos rizika gali kilti, kai vienas klientas turi reikšmingą poziciją PSŠ atžvilgiu, nes naudojasi įvairiais tos PSŠ tarpuskaitos nariais, nedarant poveikio produktų, kurių tarpuskaitą atlieka ta pati PSŠ, rūšims. Ši rizika iš esmės gali būti aktuali kelioms PSŠ, nepaisant to, kad tokia koncentracija turėtų būti analizuojama kiekvienos PSŠ lygmeniu. Antra, koncentracijos rizika gali kilti, kai rinkos dalyvis sukaupia reikšmingas produkto, kuriuo galima prekiauti tiek reguliuojamose, tiek nebiržinės rinkose, rinkos pozicijas. Ši problema gali padidėti, jeigu to paties ar panašaus produkto ar net labai susijusio produkto tarpuskaitą atlieka daugiau negu viena PSŠ. Tokių formų koncentracijos rizika šiuo metu yra mažiau matoma ir institucijoms, ir rinkos dalyviams, nors gali sukelti reikšmingų pasekmių. Per pastarąsias krizes išryškėjo, kad dėl tų rizikų galėjo kilti didelė grėsmė ne tik ES PSŠ ir rinkos dalyvių saugumui bei patikimumui, bet ir apskritai finansiniam stabilumui. Todėl ECB siūlo siūlomame reglamente sugriežtinti JSM stebėsenos veiklą, nustatant, kad tarpuskaitos srityje į koncentracijos riziką būtų atsižvelgiama labiau.

Be to, atsižvelgdamas į JSM naujumą, ECB siūlo suteikti JSM daugiau su jo galimo darbo sritimis susijusio lankstumo. Todėl reikėtų įtraukti nuostatą, pagal kurią būtų leidžiama, nusprendus, kad tai naudinga, dviem ar daugiau JSM narių susitarti naudojantis JSM sistema atlikti tarpsektorinę analizę ir kitomis Sąjungos masto tarpsektorinėmis su centrine tarpuskaita susijusiomis bendro intereso temomis.

1.5.   Pripažintų trečiųjų valstybių PSŠ priežiūra

ECB iš esmės pritaria pakeitimams, kuriais padidinamas trečiųjų valstybių PSŠ pripažinimo proceso proporcingumas, ir pakeitimams, kuriais užtikrinama, kad ESMA gautų visą būtiną informaciją iš 2 lygio trečiųjų valstybių PSŠ jos vykdomos priežiūros veiklos tikslais.

ECB siūlo dar aiškiau apibrėžti konsultacijų su emisijos centriniu banku dėl priežiūros veiklos ir procedūrų, susijusių su 2 lygio trečiųjų valstybių PSŠ, sritis. Šiuo metu šios konsultacijos apsiriboja tuo, kaip PSŠ atitinka reikalavimus emisijos centrinio banko požiūriu aktualiose penkiose srityse: garantinių įmokų, likvidumo rizikos valdymo priemonių, įkaitų, atsiskaitymų ir sąveikos susitarimų (19). Dėl PSŠ atitikties šių sričių reikalavimams praktiškai pagal tam tikras nuostatas gali būti priimami oficialūs ESMA sprendimai (20), taip pat gali būti atliekami specialūs ESMA bei PSŠ priežiūros komiteto priežiūriniai vertinimai ir procedūros. Be to, garantinės įmokos reikalavimų sritis reglamentuojama tam tikromis ERIR nuostatomis (21). Su emisijos centriniais bankais svarbu konsultuotis dėl sprendimų dėl modelių peržiūros, testavimo nepalankiausiomis sąlygomis ir grįžtamojo patikrinimo siekiant patvirtinti modelius ir parametrus, kuriuos PSŠ taiko apskaičiuodama savo garantinės įmokos reikalavimus, standartines įmokas į įsipareigojimų neįvykdymo fondą, įkaito reikalavimus ir kitas rizikos valdymo priemones pagal ERIR (22). Todėl ECB rekomenduoja konsultuojantis su emisijos centriniais bankais ir toliau daug dėmesio skirti šioms penkioms sritims, bet kartu dar aiškiau nurodyti, dėl kokio tipo ESMA aktų reikėtų konsultuotis su emisijos centriniais bankais (pvz., įtraukiant priežiūrinius vertinimus). Be to, konsultacijos turėtų apimti visas aktualias ERIR nuostatas, kuriomis ESMA įgaliojama tose srityse priimti sprendimą arba atlikti priežiūrinį vertinimą.

2.   
  Prudencinių reikalavimų atnaujinimas

2.1.   PSŠ reikalavimų pakeitimai

2.1.1.   Dalyvavimo ir atskyrimo reikalavimai

ECB palankiai vertina pasiūlymą keisti PSŠ nustatytus tarpuskaitos narių priėmimo reikalavimus. Centrinės tarpuskaitos srityje konkrečios ne finansų sandorio šalių ypatybės yra labai svarbios, ypač turint galvoje neseną patirtį, susijusią su didelių garantinių įmokų reikalavimais, taikytais dėl itin didelio rinkos nepastovumo. Todėl PSŠ turėtų atidžiai įvertinti kiekvienos ne finansų sandorio šalies likvidumo profilį prieš priimdama tą šalį tiesiogine tarpuskaitos dalyve. PSŠ ypač turėtų išnagrinėti, ar ne finansų sandorio šalys gali laiku įvykdyti galimų didesnių garantinių įmokų reikalavimus arba laiku sumokėti įmokas į įsipareigojimų neįvykdymo fondą net ir nepalankiausiomis rinkos sąlygomis. Be to, dėl teisinio tikrumo ypač vertėtų dar konkrečiau apibrėžti sąveiką tarp ne finansų sandorio šalių priėmimo į tarpuskaitos nares pagal ERIR (23) ir reikalavimo informuoti PSŠ kaip sistemą pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvą 98/26/EB (24). Todėl ECB siūlo atitinkamuose techninių reguliavimo standartų projektuose (25) nurodyti ne finansų sandorio šalių priėmimo kriterijų elementus. ECB taip pat siūlo į institucijų, su kuriomis ESMA turėtų konsultuotis rengdama šiuos techninių reguliavimo standartų projektus, sąrašą įtraukti ECBS narius.

Galiausiai ECB siūlo aiškiau nurodyti, kad draudimas PSŠ dalyvauti kitoje PSŠ (26) nedaro poveikio esamoms nuostatoms dėl sąveikos susitarimų, kuriais užtikrinama tinkama PSŠ tarpusavio tarpuskaitos rizikos sistema (27).

2.1.2.   Garantinės įmokos ir skaidrumo reikalavimai

ECB pritaria tam, kad reikėtų pasinaudoti šia teisės akto peržiūros galimybe ir atsižvelgti į ankstesniais laikotarpiais fiksuoto itin didelio rinkos nepastovumo padiktuotas pamokas, iš kurių matyti, kad garantinių įmokų praktiką galbūt dar galima griežtinti. Naujausioje Bazelio bankų priežiūros komiteto (BBPK), Tarptautinių atsiskaitymų banko Mokėjimo ir rinkos infrastruktūrų komiteto (CPMI) ir Tarptautinės vertybinių popierių komisijų organizacijos (IOSCO) ataskaitoje (28) nurodytos sritys, kurias reikia išanalizuoti išsamiau, ypač išsamiau reikėtų išanalizuoti PSŠ garantinių įmokų modelių lankstumą bei skaidrumą ir kintamųjų garantinių įmokų praktiką. Atsižvelgdami į šią išsamesnę analizę tarptautinius standartus nustatantys subjektai galėtų pateikti rekomendacijas dėl PSŠ garantinių įmokų praktikos, metodų ir modelių.

Atsižvelgdamas į tai, ECB pritaria siūlomiems garantinės įmokos reikalavimų pakeitimams. Perduodant vienos dienos garantinių įmokų reikalavimus (29) likvidumas galėtų būti nukreipiamas tarpuskaitos nariams. Tačiau kartais ši praktika gali nebūti racionali ne tik PSŠ, bet ir tarpuskaitos nariams bei jų klientams. Dabar kai kurios PSŠ gali mišriai taikyti vienos dienos kintamųjų ir pradinių garantinių įmokų reikalavimus. Dažnai tai reiškia, kad tarpuskaitos nariai ir jų klientai gali nuspręsti vienos dienos garantinės įmokos reikalavimus įvykdyti nepiniginiu įkaitu arba kita valiuta, negu išreikštas produktas. PSŠ įvedus kintamųjų garantinių įmokų perdavimo galimybę, toks lankstumas įkaito atžvilgiu gali būti prarastas, nes vienos dienos reikalavimus reikės atskirti pagal kintamąsias ir pradines garantines įmokas. Be to, tikėtina, kad tik pinigai (t. y. produkto valiuta) būtų priimami kaip tinkama kintamosios garantinės įmokos priemonė. Todėl, kaip numatyta siūlomame reglamente (30), kintamųjų garantinių įmokų perdavimo galimybė turėtų būti palikta, o PSŠ, pasikonsultavusi su savo tarpuskaitos nariais ir jų klientais ir įvertinusi visus privalumus ir trūkumus, turėtų įdėti visas galimas pastangas šiai galimybei išnagrinėti ir išplėtoti. Tai nedaro poveikio galimoms rekomendacijoms, kurios būtų parengtos tarptautiniu lygiu ir į kurias galiausiai būtų galima atsižvelgti techninių reguliavimo standartų projekte dėl garantinių įmokų reikalavimų (31).

Kalbant apie garantinių įmokų praktikos skaidrumą ir atskleidimą, ECB labai pritaria tarpuskaitos narių ir klientų, atliekančių sandorių tarpuskaitą savo atitinkamų klientų vardu (t. y. klientų tarpuskaitos paslaugų teikėjų), atsakomybės išplėtimui. Be to, būtų naudinga, konsultuojantis su EBI ir ECBS nariais, įgalioti ESMA (32) parengti techninių reguliavimo standartų dėl šioms PSŠ ir klientams tarpuskaitos paslaugų teikėjams taikomų skaidrumo reikalavimų projektus. Techninių reguliavimo standartų projektai gerokai pagerintų atitinkamos atskleidžiamos informacijos standartizavimą ir kokybę. Kalbant apie skaidrumą ir informacijos atskleidimą, jie taip pat užtikrintų veiksmingą PSŠ ir klientų tarpuskaitos paslaugų teikėjų atsakomybės sričių sąveiką. Galiausiai vėliau ir tiek, kiek tai aktualu, tokiuose techninių reguliavimo standartų projektuose būtų galima atsižvelgti į tarptautinio darbo, vykdomo BBPK, CPMI ir IOSCO struktūrose (33) garantinių įmokų skaidrumo srityje, rezultatus.

2.1.3.   Įkaito reikalavimai

Apskritai yra prasminga leisti PSŠ kaip įkaitą priimti valstybės garantijas ir valstybinių bankų garantijas. ECB supranta Sąjungos pastangas reguliavimo priemonėmis švelninti ypač nepalankias likvidumo sąlygas, susiklosčiusias dėl pastaruoju metu fiksuojamo precedento neturinčio rinkos nepastovumo. Tačiau siekdamas išvengti bet kokių abejonių ir atsižvelgdamas į tai, kad pasiūlyme nekalbama apie komercinių bankų garantijų specifiką, ECB pabrėžia nepritariantis tam, kad įkaitu neužtikrintos komercinio banko garantijos būtų pripažįstamos tinkamu įkaitu visą laiką (34). Įkaitu neužtikrintų komercinio banko garantijų priėmimas turėtų ir toliau būti laikina reguliavimo priemonė, taikoma tik ne finansų sandorio šalims. Galimybė visą laiką priimti įkaitu neužtikrintas komercinio banko garantijas reikštų struktūrinį priimtinos reguliavimo rizikos pokytį, viršijantį tikslą švelninti ne bankinių subjektų patiriamas ypač nepalankias likvidumo sąlygas. ECB taip pat įspėja dėl leidimo PSŠ priimti komercinių bankų garantijas iš visų tarpuskaitos narių, įskaitant finansų įstaigas, o ne tik iš ne finansų sandorio šalių, kaip yra dabar.

Galiausiai ECB siūlo išplėsti ESMA rengiamų techninių reguliavimo standartų, kuriais nustatoma, kokiomis sąlygomis komercinių bankų garantijos gali būti priimamos kaip įkaitas, taikymo sritį, įtraukiant valstybės garantijas ir valstybinių bankų garantijas. Tai leistų ESMA tiksliau apibrėžti atitinkamus įkaito reikalavimus, taikytinus valstybės garantijoms ir valstybinių bankų garantijoms.

2.1.4.   Prievolė pranešti

ECB tvirtai pritaria pasiūlymui panaikinti informacijos teikimo reikalavimų išimtį grupės vidaus sandoriams, kuriuose dalyvauja ne finansų sandorio šalis (35). 2017 m. pradėjus taikyti šią išimtį, ECB nurodė keletą neigiamų pasekmių tiek pagal ERIR teikiamų duomenų kokybei ir naudingumui, tiek institucijų galimybėms stebėti finansinį stabilumą tam tikrose finansų rinkų srityse (36). Šios pasekmės tebėra aktualios. Pavyzdžiui, informacijos apie tam tikrus grupės vidaus sandorius trūkumas 2022 m., energijos rinkose kilus neramumams, trukdė ECB vykdyti su finansiniu stabilumu susijusius uždavinius. Ne finansų bendrovių veikla sudaro labai didelę energetikos išvestinių finansinių priemonių rinkų dalį. Todėl duomenų apie grupės vidaus sandorius, kuriuose dalyvavo bent viena ne finansų sandorio šalis, trūkumas buvo didelė spraga, trukdžiusi ECB stebėti šį išvestinių finansinių priemonių rinkų segmentą. Apskritai žaliavų išvestinių finansinių priemonių rinkose grupės vidaus sandoriai sudaro reikšmingą rinkos dalyvių visų dvišalių pozicijų dalį ir jų identifikavimas gali atskleisti kai kurių didelių konglomeratų svarbą finansinio stabilumo požiūriu. Nors pastarojo meto neramumai daugiausia paveikė energijos žaliavų išvestines finansines priemones, būsimų krizių pobūdžio numatyti neįmanoma. Apskritai duomenų apie visos rinkos padėtį trūkumas taip pat gali trukdyti kompetentingoms institucijoms veiksmingai stebėti sparčiai kintančią rinkos dinamiką. Šiomis aplinkybėmis svarbu pažymėti, kad Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (ES) Nr. 2015/2365 (37) nenumatyta jokia panaši informacijos teikimo apie grupės vidaus atpirkimo sandorius, vertybinių popierių įsigijimo finansavimo ir garantinės įmokos skolinimo sandorius išimtis. ERIR duomenų teikimo reikalavimų išimties grupės vidaus sandoriams, kuriuose dalyvauja ne finansų sandorio šalis, panaikinimas yra svarbi priemonė, padėsianti sukaupti informaciją apie visos rinkos padėtį ir užtikrinti atitinkamų reglamentų nuoseklumą.

2.1.5.   Likvidumo poreikių įvertinimas

ECB mano, jog yra svarbu, kad PSŠ kasdien stebėtų savo pozicijas svarbiausiomis Sąjungos valiutomis, kad galėtų geriau valdyti savo likvidumo riziką ir kad savo kompetentingoms institucijoms galėtų teikti tinkamą informaciją pagal atitinkamas Sąjungos valiutas. Siūlomame reglamente į tai turėtų būti atsižvelgta siekiant užtikrinti, kad didžiausi mokėjimo įsipareigojimai būtų vertinami bendrai pagal visas valiutas ir atskirai pagal kiekvieną iš svarbiausių Sąjungos valiutų, kuriomis išreikštos finansinės priemonės, kurių tarpuskaita atliekama.

2.2.   Poveikis kredito įstaigų prudencinei priežiūrai

2.2.1.   Grupės vidaus sandorių išimtys

Siūlomu reglamentu keičiama dabartinė sistema, pagal kurią grupės vidaus sandoriams netaikomi tarpuskaitos ir garantinės įmokos pateikimo reikalavimai (38), taip pat netaikomi kapitalo reikalavimai kredito vertinimo koregavimo rizikai padengti (39). Siūlomi pakeitimai apima trečiųjų valstybių lygiavertiškumo vertinimo, kuris yra išankstinė šių išimčių taikymo sąlyga, sistemą. ERIR atveju dabartinę lygiavertiškumo vertinimo sistemą siūloma pakeisti supaprastinta sistema. Išimtys turėtų būti taikomos laikantis sąlygų, kuriomis užtikrinama, kad nebūtų pakenkta ne tik įstaigų saugumui ir patikimumui, bet ir apskritai finansų sistemos stabilumui. Šiomis aplinkybėmis ECB turi keletą pastabų.

Pirma, tam, kad grupės vidaus sandoriams būtų taikoma tarpuskaitos ir garantinės įmokos pateikimo reikalavimų išimtis, atliekant išankstinį atitinkamos trečiosios valstybės sistemos vertinimą nepakanka įvertinti tik kovos su pinigų plovimu ir terorizmo finansavimu aspektus. ECB yra tvirtai įsitikinęs, kad prieš įstaigoms suteikiant galimybę taikyti išimtis, reikėtų įvertinti keletą kitų aspektų, visų pirma tos trečiosios valstybės reguliavimo ir priežiūros sistemos lygiavertiškumą platesnei ERIR taikymo sričiai. Vertinimas turėtų apimti, tuo neapsiribojant, pagrindinius reikalavimus dėl ne biržos sandorių rizikos mažinimo būdų, kaip jau numatyta dabartinėje ERIR sistemoje (40). ECB palaiko išsamesnį lygiavertiškumo vertinimą, nes juo užtikrinama, kad trečiosiose valstybėse esančioms sandorio šalims būtų taikomos patikimos reguliavimo ir priežiūros sistemos ir kad sudarydamos sandorius su tokiomis sandorio šalimis Sąjungos sandorio šalys nepatirtų nepagrįstos rizikos. Pagal siūlomą reglamentą Komisija gali atlikti išsamesnį trečiosios valstybės sistemos vertinimą, galimai įtraukiant pirmiau nurodytus aspektus. Tačiau toks vertinimas neturėtų būti atliekamas savo nuožiūra. Veikiau šis vertinimas turėtų būti atliekamas ir užbaigiamas iš anksto, prieš Sąjungos sandorio šalims įgyjant galimybę pasinaudoti minėtomis išimtimis. Antraip Sąjungos sandorio šalims teks reikšminga rizika, kad jos gali sudaryti arba sukaupti didelį kiekį grupės vidaus sandorių su sandorio šalimis, kurioms atitinkami reguliavimo reikalavimai ir (arba) tinkama priežiūra gali nebūti taikomi. Todėl ECB mano, kad vietoj siūlomos supaprastintos sistemos turėtų būti išsaugota šiuo metu taikoma lygiavertiškumo sistema.

Antra, pasiūlymas daro tiesioginį poveikį kapitalo reikalavimų kredito vertinimo koregavimo rizikai padengti, kaip nurodyta Reglamente (ES) Nr. 575/2013, taikymui. Kredito vertinimo koregavimo rizika – tai nuostolių rizika, kylanti dėl išvestinių finansinių priemonių sandorio šalies kredito maržos pokyčių, pasikeitus jos kredito kokybei. Šis koregavimas atliekamas, kai Sąjungos sandorio šalis sudaro išvestinių finansinių priemonių sandorį su kita sandorio šalimi, įskaitant tai pačiai grupei priklausančią sandorio šalį. Viena iš dažniausiai pasitaikančių priežasčių, dėl kurių Sąjungos sandorio šaliai susidaro tokia grupės vidaus rizikos pozicija, yra kompensacinės registravimo praktikos palaikymas. ECB anksčiau pabrėžė (41), kad prudencinė rizika gali kilti dėl tam tikros tarptautinių grupių taikomos registravimo praktikos, ypač dėl kompensacinės registravimo praktikos. Nepriklausomai nuo to, ar grupės vidaus sandoriu, dėl kurio kyla kredito vertinimo koregavimo rizika, palaikoma ar nepalaikoma kompensacinė registravimo praktika, ši kredito vertinimo koregavimo rizika neigiamai veikia Sąjungos sandorio šalies rizikos profilį. Taigi Sąjungos sandorio šalys turi turėti pakankamas vietos priemones ir pakankamus darbuotojus, kad galėtų tinkamai valdyti tokią riziką, taip pat turi turėti sukaupusios reguliuojamojo kapitalo tai rizikai padengti, nebent pagal Reglamentą (ES) Nr. 575/2013 taikoma atitinkama išimtis (42). Galimybė pasinaudoti šia išimtimi turėtų būti suteikiama tik Sąjungos sandorio šalims su sąlyga, kad trečiosios valstybės, kurioje įsteigta kita sandorio šalis, lygiavertiškumo vertinimas apima visus atitinkamus tos trečiosios valstybės taisyklių prudencinius aspektus ir jį atliekant konkrečiai išsamiai įvertinama kredito vertinimo koregavimo rizika. Todėl ECB palankiai vertina tai, kad siūlomame reglamente nustatytas įgaliojimas vertinti trečiosios valstybės lygiavertiškumą (43), tačiau siūlo nustatyti, kad turi būti vertinami atitinkamos trečiosios valstybės prudenciniai ir priežiūros reikalavimai. ECB pritaria tam, kad įgaliojimas būtų nustatytas Reglamente (ES) Nr. 575/2013. Specialus sprendimas dėl lygiavertiškumo, kuris būtų priimamas tam, kad grupės vidaus sandoriams būtų taikoma išimtis pagal Reglamentą (ES) Nr. 575/2013, būtų tinkamesnis, nes leistų atliekant vertinimą dėmesį sutelkti į kredito vertinimo koregavimo riziką. Gautas rezultatas prudenciniu požiūriu būtų tinkamesnis, palyginti su status quo, net ir po EBI paaiškinimų, kurie kitais atvejais yra sveikintini (44).

Galiausiai, nepriklausomai nuo taikytinos lygiavertiškumo vertinimo tvarkos, ECB prieštarauja tam, kad trečiųjų valstybių atitikties reikalavimams vertinimą būtų pavesta atlikti prudencinei priežiūros institucijai, net ir laikinai, kaip numatyta siūlomame reglamente. ECB yra įsitikinęs, kad instituciniu požiūriu Komisija užima geriausią poziciją prisiimti atsakomybei už trečiųjų valstybių reguliavimo sistemų lygiavertiškumo vertinimą, kuriam atlikti reikia gauti ir nuolat atnaujinti išsamią trečiųjų valstybių reguliavimo ir priežiūros sistemų apžvalgą. Tai atitinka esamą Sąjungos finansinių paslaugų sistemą, pagal kurią lygiavertiškumo vertinimus paprastai atlieka Komisija, kartais – remdamasi Europos priežiūros institucijų techninėmis rekomendacijomis (45).

2.2.2.   Modelių priežiūrinio patvirtinimo panaikinimas

Kaip pastebėta ir per pastarojo meto krizes, ne biržos sandoriai, kurių centrinė tarpuskaita neatliekama, gali kelti reikšmingą riziką, paveikiančią tiek tokius sandorius sudarančių sandorio šalių saugumą ir patikimumą, tiek apskritai finansinį stabilumą. Šią riziką didina tai, kad ne biržos sandorių, kurių centrinė tarpuskaita neatliekama, apimtis yra didelė ir greičiausiai tokia išliks, nepaisant po G20 reglamentavimo reformų laipsniškai įvedamos tarpuskaitos prievolės. Todėl labai svarbu, kad finansų sandorio šalių taikomos ERIR nurodytos rizikos valdymo procedūros (46) būtų techniniu požiūriu patikimos ir tinkamos tikslui sumažinti atitinkamų sandorių pagrindinę riziką siekti. Tam gali prireikti naudoti pradinės garantinės įmokos apskaičiavimo modelius. Šiuo tikslu ECB pritaria tam, kad būtų aiškiau apibrėžti Sąjungos sandorio šalims taikomi su pradinių garantinių įmokų modeliais susiję priežiūros reikalavimai (47). Šiuo atžvilgiu ECB pritartų didesniam proporcingumui ir didesniam lankstumui, pavyzdžiui, jei būtų leidžiama naudoti modelius sandorio šalių nuožiūra ir vietoj oficialios patvirtinimo procedūros kompetentingoms institucijoms būtų suteikiami bendri įgaliojimai pareikšti prieštaravimą. Kompetentingos institucijos bus įgaliotos imtis veiksmų užtikrinant, kad šie modeliai būtų pakankamai patikimi. ECB siūlo, kad šios sandorio šalys, ypač kredito įstaigos, atitinkamoms savo kompetentingoms institucijoms teiktų pakankamai informacijos apie rizikos valdymo procedūras, įskaitant informaciją apie modelių, naudojamų pradinės garantinės įmokos apskaičiavimams, veikimo rezultatus. Tačiau esamoje reguliavimo sistemoje prudenciniams tikslams tinkamos formos informacijos apie pradinės garantinės įmokos modelių veikimo rezultatus nėra. Jei kompetentingos institucijos turės šią informaciją, jos galės įvertinti šias rizikos valdymo procedūras, įskaitant pradinės garantinės įmokos modelius, ir taip pat galės įvertinti, ar reikia imtis atitinkamų priežiūros veiksmų, kad būtų užtikrintas jų taikymo patikimumas. Kad būtų užtikrinta konvergencija, ECB rekomenduoja tai apibrėžti techninių reguliavimo standartų projektuose, ne gairėse.

Be išsamesnių kompetentingų institucijų informavimo reikalavimų, rinkos dalyviams taip pat būtų naudinga patiems turėti prieigą prie pagrindinės informacijos apie šias rizikos valdymo procedūras, įskaitant pirmiau minėtus pradinės garantinės įmokos modelius. Tokia prieiga užtikrintų sandorio šalių rizikos, kylančios dėl jų ne biržos sandorių, kurių centrinė tarpuskaita neatliekama, valdymo skaidrumą ir kartu padėtų rinkos dalyviams įvertinti taikomą metodą. Todėl ECB siūlo į ERIR įtraukti reikalavimą atskleisti aukšto lygio informaciją apie pradinių garantinių įmokų modelių naudojimą.

3.   
  Priežiūros institucijų patvirtinimo procedūrų supaprastinimas ir paspartinimas

3.1.   Leidimų suteikimo ir paslaugų išplėtimo procedūros

ECB pritaria pasiūlymui supaprastinti PSŠ leidimų suteikimo ir veiklos bei paslaugų išplėtimo procedūras, siekiant sustiprinti ES PSŠ galimybes laiku reaguoti į naujus rinkos pokyčius (48).

ECB ypač palankiai vertina pasiūlymą, kad PSŠ paraiškoms (49) teikti reikalingų dokumentų formatas ir turinys būtų nustatytas ESMA techninių reguliavimo standartų projektuose, parengtuose glaudžiai bendradarbiaujant su ECBS. Išsamesnis atitinkamų priežiūros reikalavimų apibrėžimas skatins PSŠ skaidrumą ir nuspėjamumą ir padės gerokai paspartinti priežiūros institucijų patvirtinimo procedūras.

ECB taip pat palankiai vertina pasiūlymą, kad ESMA vestų centrinę duomenų bazę (50), prie kurios galėtų jungtis PSŠ kompetentingos institucijos, ESMA ir kolegijų nariai ir į kurią PSŠ teiktų visas paraiškas suteikti leidimus (51), išplėsti paslaugas ir veiklą (52) ir reikšmingai pakeisti rizikos modelius bei parametrus (53). Tai padėtų visas atitinkamas kompetentingas institucijas greičiau įtraukti į atitinkamus vertinimo procesus.

ECB taip pat pritaria tam, kad būtų nustatyti griežti paraiškų išsamumo įvertinimo terminai. Tai svarbu siekiant, kad kiltų kuo mažiau atitinkamų neaiškumų, vėlavimų ir su tuo susijusios rizikos ES PSŠ operatyvumui ir konkurencingumui. Tačiau ECB susirūpinimą kelia tai, kad siūlomas dviejų darbo dienų terminas, per kurį kompetentinga institucija turi patvirtinti PSŠ paraiškos išsamumą (54), yra per trumpas. Siekdamas užtikrinti, kad kompetentinga institucija bet kokiomis aplinkybėmis galėtų atlikti patikimą vertinimą, ECB siūlo šį terminą pailginti iki dešimties darbo dienų. Priešingu atveju gali nepavykti išvengti rizikos, kad paraiškos bus be reikalo atmetamos, jeigu išskirtinėmis aplinkybėmis nacionalinė kompetentinga institucija per dvi dienas negalės patvirtinti, kad buvo pateikti visi reikalingi dokumentai.

Tam, kad būtų galima pasinaudoti nacionalinės kompetentingos institucijos jai vykdant nuolatinę priežiūros veiklą surinktais duomenimis apie PSŠ, ir tam, kad tarp nacionalinės kompetentingos institucijos, ESMA ir kolegijos per vertinimo procesą vyktų veiksmingas dialogas, ECB siūlo suteikti kolegijai pakankamai laiko savo vertinimui užbaigti, atsižvelgiant į nacionalinės kompetentingos institucijos parengtą vertinimo projektą ir ESMA nuomonės projektą. Nacionalinė kompetentinga institucija ir ESMA turėtų pateikti savo vertinimų projektus kolegijai per 30 darbo dienų. Po to ECB siūlo visoms suinteresuotosioms šalims – nacionalinėms kompetentingoms institucijoms, ESMA ir kolegijai – suteikti 20 papildomų darbo dienų savo vertinimams užbaigti.

3.2.   Neprieštaravimo procedūros neesminių pakeitimų atveju

ECB palankiai vertina pasiūlymą prašymams dėl veiklos arba paslaugų išplėtimo, kai paslaugų pakeitimai yra neesminiai, taikyti naują neprieštaravimo procedūrą (55). Taip būtų užtikrinta, kad priežiūrinio tikrinimo išsamumas būtų proporcingas finansinei rizikai, kurią kelia nauja veikla ar paslauga, ir kad atitinkamais patvirtinimo procesais būtų palaikoma dinamiška Sąjungos centrinės tarpuskaitos aplinka. Kartu reikėtų išsaugoti tinkamas priežiūrinio tikrinimo apsaugos priemones.

Siūlomame reglamente nustatyti bendri kriterijai, susiję su neesminiu tarpuskaitos paslaugos ar veiklos pakeitimo poveikiu, yra svarbūs bendram priežiūros metodų skaidrumui ir nuoseklumui skatinti. Tačiau šie kriterijai būtų pernelyg bendri, kad apimtų visus svarbius veiksnius. Atsižvelgdamas į tai, ECB mano, kad greta siūlomų papildomų sąlygų, pagal kurias nustatoma, kada gali būti taikoma neprieštaravimo procedūra (56), turėtų būti numatyta įgalioti ESMA, glaudžiai bendradarbiaujant su ECBS ir remiantis techninių reguliavimo standartų projektais, parengti išsamesnes gaires. Tokios papildomos techninės gairės būtų naudingos ir dėl to, kad jas būtų lengviau koreguoti, turint galvoje tai, kad neprieštaravimo procedūra būtų visiškai nauja procedūra ir ją gali reikėti pakoreguoti atsižvelgiant į jas taikant praktiškai įgytą patirtį.

Atitinkamai ECB laikosi nuomonės, kad neprieštaravimo procedūros taikymas tais atvejais, kai esamos paslaugos būtų papildytos nauja valiuta, turėtų būti reglamentuojamas ne pačiu siūlomu reglamentu, bet tik ESMA parengtais techninių reguliavimo standartų projektais, atsižvelgiant į tai, kad rizikos poveikis priklausytų nuo smulkesnių veiksnių, pavyzdžiui, nuo prognozuojamų tarpuskaitos verčių dydžio, ir to, ar ateityje reikės naujų likvidumo rizikos valdymo ar atsiskaitymo procedūrų. Kad visos neprieštaravimo procedūrose dalyvaujančios institucijos (žr. pirmesnę 1.1.2 dalį) turėtų pakankamai laiko vertinimui iš esmės atlikti, ECB siūlo atitinkamą laikotarpį pailginti nuo 10 iki 20 darbo dienų.

Galiausiai pažymėtina, kad ES PSŠ neturėtų būti leidžiama pradėti naujos veiklos ar teikti naujos paslaugos, kol nebus baigta priežiūrinė neprieštaravimo procedūra, kad pereinamuoju laikotarpiu PSŠ neprisiimtų nepagrįstos rizikos. Be to, ES PSŠ greičiausiai nenorėtų pradėti vykdyti naujos veiklos ar teikti naujų paslaugų neturėdama garantijų, jog priežiūros institucijos sutiks, kad tokios paslaugos ar veikla būtų tęsiamos.

4.   
  Pernelyg didelių pozicijų trečiųjų valstybių PSŠ atžvilgiu mažinimas

4.1.   Aktyvi sąskaita

4.1.1.   Aktyvios sąskaitos reikalavimas

Siūlomu reglamentu nustatomas reikalavimas finansų ir ne finansų sandorio šalims, kurioms taikoma tarpuskaitos prievolė, dalies savo pozicijų, susijusių su trečiųjų valstybių PSŠ siūlomomis paslaugomis, kurios įvertintos kaip turinčios esminės sisteminės svarbos, tarpuskaitą atlikti per leidimą gavusią ES PSŠ. Jame taip pat siūloma, kad ESMA, bendradarbiaudama su EBI, EIOPA ir ESRV ir pasikonsultavusi su ECBS, parengtų techninių reguliavimo standartų projektus ir juose sukalibruotų tarpuskaitos veiklos, kuri turi būti tvarkoma ES PSŠ aktyviose sąskaitose, lygį. Tokiu kalibravimu turėtų būti užtikrinta, kad įvykdžius numatomą pozicijų perkėlimą į ES PSŠ, tokios paslaugos, toliau tvarkomos atitinkamoje trečiosios valstybės PSŠ, nebebūtų laikomos turinčiomis esminės sisteminės svarbos.

ECB pritaria nuomonei, kad pernelyg didelės pozicijos trečiųjų valstybių PSŠ atžvilgiu ir tebesitęsianti pernelyg didelė priklausomybė nuo jų kelia riziką Sąjungos finansiniam stabilumui ir šią riziką reikia mažinti mažinant tokias pozicijas visose tarpuskaitos paslaugų, laikomų turinčiomis esminės sisteminės svarbos, srityse. Todėl ECB labai palankiai vertina tokią priemonę, kuria turėtų būti užtikrinta pusiausvyra tarp rizikos Sąjungos sisteminiam ir finansiniam stabilumui ribojimo ir paramos laipsniškam atsparios ir likvidžios Sąjungos tarpuskaitos rinkos kūrimui. ECB turi keletą pastabų dėl siūlomo aktyvios sąskaitos reikalavimo.

Pirma, siūlomame reglamente numatyta, kad ESMA turėtų apsvarstyti laipsniško aktyvios sąskaitos reikalavimo įgyvendinimo laikotarpius, paliekant pakankamai laiko jam pamažu įgyvendinti. ECB pritaria šiam pasiūlymui, nes būtina išvengti bet kokio galimo neigiamo poveikio, kurį staigus šio reikalavimo įgyvendinimas sukeltų rinkos dalyviams ir ES PSŠ. Siekiant užtikrinti centrinės tarpuskaitos saugumą ir patikimumą, šį reikalavimą taip pat labai svarbu laipsniškai sukalibruoti. Tai leistų sandorio šalims pamažu įvykdyti savo tarpuskaitos reikalavimus, susijusius su pozicijų, kurių tarpuskaita turi būti atliekama ES PSŠ sąskaitose, dalimi. Tokiu būdu ESMA, pasinaudodama galimybe, remiantis JSM pateikta informacija, peržiūrėti techninius reguliavimo standartus dėl aktyvios sąskaitos reikalavimo kalibravimo (57), galėtų užtikrinti, kad tarpuskaitos veiklos, kuri turi būti tvarkoma ES PSŠ aktyviose sąskaitose, dalies sukalibravimą būtų galima koreguoti pagal rinkos pokyčius ar bet kokias kitas svarbias aplinkybes. Toks laipsniškas kalibravimas turėtų sudaryti sąlygas įtraukti veiksmingas rinka grindžiamas korekcijas ir mažinti galimą riziką finansiniam stabilumui. Taip Sąjungos tarpuskaitos rinka taptų patrauklesnė ir patikimesnė. Todėl ECB siūlo, kad į tokį laipsnišką įgyvendinimą būtų atsižvelgta ESMA įgaliojimuose parengti techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose būtų nustatyta aktyvios sąskaitos reikalavimo kalibravimo tvarka.

Antra, pasibaigus laipsniško įgyvendinimo laikotarpiui, aktyvios sąskaitos reikalavimas turėtų būti sukalibruotas pagal galutinį tikslinį lygį, kuriuo atitinkamos trečiųjų valstybių PSŠ teikiamos tarpuskaitos paslaugos nebeturėtų esminės sisteminės svarbos. ESMA pagal ERIR yra įgaliota (58) remdamasi visapusiškai pagrįstu vertinimu nustatyti tokios esminės sisteminės svarbos PSŠ arba tarpuskaitos paslaugas. Kadangi atlikdama tokį vertinimą ESMA remiasi ir kiekybiniais rodikliais, ir kokybine analize, kalibruodama aktyvios sąskaitos reikalavimą ji taip pat turėtų atsižvelgti į įvairius kiekybinius ir kokybinius parametrus.

Trečia, kalibruodama tarpuskaitos veiklos lygius, ESMA turėtų atsižvelgti į galimą laipsniško perkėlimo poveikį, į naudą ir riziką Sąjungos finansiniam stabilumui ir į galimo tarpuskaitos veiklos perkėlimo į trečiąsias valstybes dinamiką. Tai būtų galima pasiekti reikalaujant, kad ESMA atliktų sąnaudų ir naudos analizę, nustatydama tvarkaraštį ir reikiamus veiklos lygius laipsniško diegimo laikotarpiu, taip pat kiekvieną kartą, kai prireiktų pakartotinio kalibravimo.

Ketvirta, rengdama tarpuskaitos veiklos lygių apskaičiavimo metodiką, ESMA turėtų užtikrinti, kad joje būtų ne tik išsamiai apibrėžta bendra Sąjungos lygmeniu vykdytinos veiklos dalis, būtina tam, kad tarpuskaita būtų sumažinta taip (59), kad trečiųjų valstybių PSŠ paslaugos nebebūtų sisteminės svarbos. ESMA taip pat turėtų užtikrinti, kad būtų išsamiai apibrėžtos atskiros veiklos, kurią finansų ir ne finansų sandorio šalys, kurioms taikoma tarpuskaitos prievolė, turėtų išlaikyti savo aktyviose sąskaitose ES PSŠ, dalys. ECB supranta, jog teisės aktu siekiama, kad tokios atskiros veiklos dalys būtų nurodytos siūlomame reglamente paminėtuose techniniuose reguliavimo standartuose (60). Taip yra todėl, kad pats aktyvios sąskaitos reikalavimas yra taikomas tiesiogiai ir yra skirtas finansų ir ne finansų sandorio šalims, kurioms taikoma tarpuskaitos prievolė. Tik tada, remdamasi tokiomis atskirai nustatomomis dalimis, kiekviena finansų ir ne finansų sandorio šalis, kuriai taikoma tarpuskaitos prievolė, galės laikytis aktyvios sąskaitos reikalavimų ir parengti atitinkamus planus, numatytus pagal siūlomoje direktyvoje išdėstytus siūlomus Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2013/36/ES pakeitimus (61).

Penkta, siūlomame reglamente paaiškinama, kad sandorio šalys, kurioms taikomas aktyvios sąskaitos reikalavimas, teikdamos informaciją ES PSŠ kompetentingai institucijai, turi kasmet patvirtinti, kad laikosi šio reikalavimo. Tokios informacijos teikimo dažnumas gali turėti tiesioginių padarinių stebėsenos, kaip laikomasi aktyvios sąskaitos reikalavimo, ir koncentracijos rizikos, susijusios su pripažintomis trečiųjų valstybių PSŠ, teikiančiomis paslaugas, laikomas turinčiomis esminės sisteminės svarbos, stebėsenos veiksmingumui. Todėl ECB siūlo nustatyti, kad tokia informacija teikiama dažniau, kas ketvirtį, tokiu dažnumu, kaip reguliariai stebėsenos tikslais teikiami priežiūros duomenys.

Šešta, siūlomame reglamente paaiškinama, kad tokią informaciją finansų ir ne finansų sandorio šalys turi pateikti ES PSŠ kompetentingai institucijai. Iš siūlomos direktyvos ECB supranta, kad kitos institucijos, kurios nėra ES PSŠ kompetentingos institucijos, galėtų būti raginamos peržiūrėti, kaip jų prižiūrimos sandorio šalys atitinka svarbius Sąjungos politikos tikslus arba bendresnes su aktyvios sąskaitos naudojimo pertvarka pagal siūlomą reglamentą susijusias tendencijas. Tokiomis aplinkybėmis labai svarbu numatyti, kad tokia informacija būtų teikiama ir šioms institucijoms. Be to, informacija vien apie ES PSŠ tarpuskaitos veiklą būtų nepakankama stebėsenai, kaip laikomasi aktyvios sąskaitos reikalavimo, nes tam reikia įvertinti sandorio šalių pasaulinę veiklą, vykdomą pagal atitinkamų kategorijų išvestinių finansinių priemonių sutartis. Todėl į teikiamą informaciją turėtų būti atskirai įtraukta informacija apie sandorius, kurių tarpuskaitą vykdė leidimą gavusios PSŠ ir pripažintos trečiųjų valstybių PSŠ. Tai leis kompetentingoms institucijoms užfiksuoti aktyvios sąskaitos reikalavimo nesilaikymo atvejus – kai sandorio šalys, kurioms taikomas aktyvios sąskaitos reikalavimas, tam tikrų kategorijų išvestinių finansinių priemonių sutarčių tarpuskaitos tikslais toliau naudojasi tik pripažintomis trečiųjų valstybių PSŠ.

Septinta, būtina suderinti, kokiu formatu kiekviena sandorio šalis turi teikti informaciją apie apskaičiavimo, atlikto pagal aktyvios sąskaitos reikalavimą, rezultatus (62). Taip būtų užtikrintas būtiniausias sandorio šalių, kurioms taikomas aktyvios sąskaitos reikalavimas, pateiktų duomenų palyginamumo lygis, taigi ir patikima aktyvios sąskaitos reikalavimo laikymosi stebėsena. Todėl prie techninių reguliavimo standartų projektų dėl aktyvios sąskaitos reikalavimo kalibravimo turėtų būti pridėti techninių įgyvendinimo standartų projektai, kuriuose būtų nustatytas teiktinos informacijos formatas.

Galiausiai reikėtų pažymėti, kad siūlomu reglamentu keičiama tarpuskaitos prievolės apskaičiavimo metodika – reikalaujama, kad apskaičiuojant pozicijas ir jas lyginant su nustatytomis ribomis, būtų įtrauktos tik tos išvestinių finansinių priemonių sutartys, kurių tarpuskaitos ES leidimą gavusi PSŠ arba pripažinta trečiosios valstybės PSŠ neatlieka. Atsižvelgdamas į aktyvios sąskaitos reikalavimo taikymo srities ir tarpuskaitos prievolės taikymo srities ryšį, ECB ragina Sąjungos teisės aktų leidėją atsižvelgti į galimą poveikį, kurį skaičiavimo metodikos pakeitimas gali sukelti tiek aktyvios sąskaitos reikalavimo taikymo sričiai, pavyzdžiui, galimam jos išplėtimui, tiek aktyvios sąskaitos galimybėms mažinti riziką, susijusią su pernelyg didelėmis Sąjungos tarpuskaitos narių ir klientų pozicijomis trečiųjų valstybių PSŠ, teikiančių tarpuskaitos paslaugas, pripažintas turinčiomis esminės sisteminės svarbos, atžvilgiu.

4.1.2.   Siūlomi Direktyvos 2013/36/ES pakeitimai

Pagal siūlomus Direktyvos 2013/36/ES pakeitimus reikalaujama, kad įstaigos ir kompetentingos institucijos mažintų bet kokią koncentracijos riziką, galinčią kilti dėl jų pozicijų PSŠ, ypač trečiųjų valstybių PSŠ, teikiančių esminės sisteminės svarbos Sąjungai turinčias paslaugas, atžvilgiu. Atsižvelgiant į tai, pagal Direktyvą 2013/36/ES paskirtos kompetentingos institucijos turėtų vertinti ir stebėti, kaip jų prižiūrimos įstaigos atitinka svarbius Sąjungos politikos tikslus, susijusius su siūlomame reglamente nustatytu aktyvios sąskaitos reikalavimu. Siūloma keisti peržiūros ir vertinimo procesą. Be to, siūloma direktyva į Direktyvą 2013/36/ES įtraukiamas naujas priežiūros įgaliojimas, kurį turinčios kompetentingos institucijos galės konkrečiai įvertinti ir ištaisyti pernelyg didelę koncentracijos riziką, kylančią dėl jų prižiūrimų įstaigų pozicijų trečiųjų valstybių PSŠ, teikiančių esminės sisteminės svarbos Sąjungai turinčias paslaugas, atžvilgiu. Šiuo klausimu ECB turi keletą pastabų.

Pirma, siūlomi priežiūros sistemos pakeitimai yra būtini siekiant užtikrinti, kad kompetentingos institucijos galėtų tikslingiau vertinti ir stebėti koncentracijos riziką, kylančią dėl pozicijų PSŠ, ypač teikiančių esminės sisteminės svarbos Sąjungai turinčias paslaugas, atžvilgiu. Pagal esamas Direktyvos 2013/36/ES (63) nuostatas reikalaujama, kad kompetentingos institucijos spręstų tokios koncentracijos rizikos klausimą tik tada, kai PSŠ pasižymi didelio masto koncentracija, nes siekia pasinaudoti masto ekonomija ir tinklo poveikiu. Todėl ECB palankiai vertina tai, kad apibrėžiant aktyvios sąskaitos reikalavimą aiškiau apibrėžiama ir koncentracijos sąvoka. Aiškesnėmis siūlomoje direktyvoje išdėstytomis nuostatomis užtikrinama, kad kompetentingos institucijos imdamosi veiksmų galėtų remtis tikslingesne priežiūros sistema, palyginti su esama galimybe kompetentingoms institucijoms nustatyti papildomų nuosavų lėšų reikalavimus padengti rizikai, kurios esami kapitalo reikalavimai pagal Direktyvą 2013/36/ES (64) nepadengia arba padengia nepakankamai.

Antra, kompetentingos institucijos, spręsdamos įstaigų koncentracijos rizikos klausimus, dėmesį pirmiausia turėtų atkreipti į individualią kiekvienos įstaigos padėtį. Šiuo atžvilgiu įstaigų saugumas ir patikimumas turėtų išlikti pagrindiniu kompetentingų institucijų, vykdančių prudencinę priežiūrą pagal Direktyvą 2013/36/ES, tikslu.

Trečia, atsižvelgiant į tai, kad siūlomi Direktyvos 2013/36/ES pakeitimai yra susiję su aktyvios sąskaitos reikalavimu, nereikėtų tikėtis, kad kompetentingos institucijos pradės naudotis siūlomais įgaliojimais dar iki to laiko, kai ESMA, bendradarbiaudama su EBI, EIOPA ir ESRV ir pasikonsultavusi su ECBS, parengs techninių reguliavimo standartų dėl aktyvios sąskaitos projektus. Taip yra todėl, kad kompetentingoms institucijoms reikalingi aiškūs kriterijai, pagal kuriuos būtų galima nustatyti, kokiomis aplinkybėmis jų prižiūrimo tarpuskaitos nario arba kliento pozicija gali kelti susirūpinimą. Be to, aktyvios sąskaitos reikalavimo stebėsenos veiksmingumas priklauso nuo to, ar teikiama tinkama informacija. Todėl ECB siūlo, kad pagal siūlomą reglamentą teikiama informacija (65) būtų teikiama tiesiogiai tiek ES PSŠ kompetentingai institucijai, tiek įstaigos, kuriai taikomas informacijos teikimo reikalavimas, kompetentingai institucijai.

Ketvirta, kaip minėta pirmiau, JSM pavesta vykdyti aktyvios sąskaitos reikalavimo stebėseną, taip pat bendriau stebėti bet kokią galimą riziką, įskaitant koncentracijos riziką, kylančią dėl finansų subjektų tarpusavio sąsajų. Kompetentingos institucijos, vertindamos koncentracijos riziką, kylančią dėl jų prižiūrimų įstaigų pozicijų PSŠ atžvilgiu, galėtų atsižvelgti į tokios stebėsenos rezultatus (66).

Be to, siūlomoje direktyvoje reikalaujama, kad EBI, koordinuodama veiksmus su ESMA, parengtų gaires, kuriomis būtų užtikrinta nuosekli koncentracijos rizikos, kylančios dėl pozicijų ES PSŠ atžvilgiu, integravimo į priežiūrinį testavimą nepalankiausiomis sąlygomis metodika (67). Direktyva 2013/36/ES (68) siekiama užtikrinti, kad kompetentingos institucijos atliktų prižiūrimų įstaigų priežiūrinį testavimą nepalankiausiomis sąlygomis, taikydamos bendras EBI gairėse nustatytas metodikas. Be to, kadangi EBI gairės nėra skirtos kuriai nors konkrečiai rizikai, papildomų atskirų gairių dėl konkrečios rizikos ar rizikos elementų neturėtų būti reikalaujama. Bet kokia konkreti rizika galėtų būti sistemiškai integruota į galiojančias gaires.

4.2.   Informacija apie tarpuskaitos paslaugas

Pagal siūlomą reglamentą reikalaujama, kad tarpuskaitos nariai ir klientai, teikiantys tarpuskaitos paslaugas tiek leidimą gavusiose ES PSŠ, tiek pripažintose trečiųjų valstybių PSŠ, informuotų savo klientus apie galimybę atlikti išvestinių finansinių priemonių sutarties tarpuskaitą ES PSŠ (69). ECB pritaria šiam reikalavimui, kuris turėtų padėti siekti atitinkamų Sąjungos politikos tikslų dviem būdais. Pirma, ECB supranta, kad šio reikalavimo taikymo sritis yra platesnė nei aktyvios sąskaitos reikalavimo taikymo sritis, nes jis apima ir tuos sandorius, kuriems tarpuskaitos prievolė netaikoma, ir pagal jį atitinkami tarpuskaitos nariai ir klientai turi sistemingai siūlyti Sąjungos tarpuskaitos alternatyvas net paslaugoms, kurių ESMA nelaiko turinčiomis esminės sisteminės svarbos. Antra, šis reikalavimas turėtų paskatinti galutinius klientus tarpuskaitą vykdyti Sąjungoje leidimą gavusiose PSŠ.

Be to, siūlomu reglamentu nustatomas reikalavimas atitinkamiems tarpuskaitos nariams ir klientams pranešti apie savo tarpuskaitos veiklos pripažintose trečiųjų valstybių PSŠ (70) apimtį. ECB palankiai vertina šį reikalavimą, kuriuo užtikrinama, kad kompetentingos institucijos ir JSM turėtų prieigą prie informacijos, reikalingos tarpuskaitos veiklai pripažintose trečiųjų valstybių PSŠ stebėti. Be to, ECB tvirtai pritaria tam, kad ESMA, įgaliota parengti techninių reguliavimo standartų projektus, kuriuose būtų nurodytas šios informacijos turinys, turėtų atsižvelgti į tai, kokia informaciją jau gaunama pagal esamą informacijos teikimo sistemą. Pertekliniais informacijos teikimo reikalavimais įstaigoms užkraunama nepagrįsta našta. Šie dalykai gali turėti įtakos ne tik įstaigų informacijos teikimo išlaidoms, bet ir kompetentingoms institucijoms teikiamų duomenų kokybei ir vientisumui.

ECB turi keletą pastabų dėl tokios informacijos apie tarpuskaitos veiklą teikimo.

Pirma, tam, kad kompetentingos institucijos ir JSM galėtų išsamiai apžvelgti Sąjungoje vykdomai tarpuskaitai aktualius rinkos pokyčius, jos turėtų gauti būtiną informaciją tiek apie ES leidimą gavusias PSŠ, tiek apie pripažintas trečiųjų valstybių PSŠ. Todėl ECB siūlo išplėsti informacijos teikimo reikalavimo taikymo sritį, kad ji apimtų ir informaciją apie pozicijas leidimą gavusių ES PSŠ atžvilgiu. Toks taikymo srities išplėtimas taip pat turės būti atitinkamai atspindėtas ESMA įgaliojimuose parengti techninių reguliavimo ir įgyvendinimo standartų projektus, kuriuose būtų nustatytas tokios informacijos turinys ir formatas.

Antra, siūlomame reglamente paaiškinama, kad tarpuskaitos nariai ir klientai turi informuoti kompetentingas institucijas apie tarpuskaitos veiklą kasmet. Toks informacijos teikimo dažnumas gali turėti tiesioginių pasekmių tos tarpuskaitos veiklos stebėsenos, ypač susijusios su aktyvios sąskaitos reikalavimu, ir PSŠ koncentracijos rizikos stebėsenos veiksmingumui. Todėl ECB siūlo nustatyti, kad tokia informacija turi būti teikiama dažniau, kas ketvirtį, tokiu dažnumu, kaip reguliariai teikiami priežiūros duomenys.

Trečia, siūlomame reglamente paaiškinama, kad tarpuskaitos nariai ir klientai turi teikti informaciją savo kompetentingoms institucijoms. Pagal ERIR (71), Direktyvą 2013/36/ES (72) ir Tarybos reglamentą (ES) Nr. 1024/2013 (73) tarpuskaitos narių ir klientų kompetentingos institucijos gali būti skirtingos. Todėl, kad būtų aiškiau, į siūlomą reglamentą reikėtų įtraukti tai atspindintį pakeitimą, kuriuo būtų užtikrinta, kad kompetentingos institucijos gautų pagal šiuo metu taikomą sistemą joms suteiktus priežiūros įgaliojimus atitinkančią informaciją.

Kai ECB rekomenduoja iš dalies keisti siūlomą reglamentą ir siūlomą direktyvą, konkretūs redagavimo pasiūlymai kartu su aiškinamuoju tekstu pateikiami techniniame darbo dokumente. Techninis darbo dokumentas anglų kalba paskelbtas interneto svetainėje „EUR-Lex“.

Priimta Frankfurte prie Maino 2023 m. balandžio 26 d.

ECB Pirmininkė

Christine LAGARDE

---

(1)  COM(2022) 697 final.

1

final

(2)  COM(2022) 698 final.

2

final

(3)  Žr. 2017 m. spalio 4 d. Europos Centrinio Banko nuomonės CON/2017/39 dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 1095/2010, kuriuo įsteigiama Europos priežiūros institucija (Europos vertybinių popierių ir rinkų institucija), ir Reglamento (ES) Nr. 648/2012 nuostatos dėl pagrindinių sandorio šalių leidimų suteikimo procedūrų bei jose dalyvaujančių institucijų ir trečiųjų šalių pagrindinių sandorio šalių pripažinimo reikalavimų (OL C 385, 2017 11 15, p. 3) Bendras pastabas. Visos ECB nuomonės skelbiamos interneto svetainėje „EUR-Lex“.

3

(4)  2012 m. liepos 4 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 dėl ne biržos išvestinių finansinių priemonių, pagrindinių sandorio šalių ir sandorių duomenų saugyklų (OL L 201, 2012 7 27, p. 1).

4

(5)  Žr. siūlomo reglamento 1 straipsnio 16 punkto b papunktį.

5

(6)  Žr. siūlomo reglamento 1 straipsnio 12 punktą, kuriuo į ERIR įterpiamas naujas 17b straipsnio 1 dalies b punktas.

6

(7)  Žr. siūlomo reglamento 1 straipsnio 12 punktą, kuriuo į ERIR įterpiamas naujas 17b straipsnio 2 dalies c punktas.

7

(8)  Žr. siūlomo reglamento 1 straipsnio 12 punktą, kuriuo į ERIR įterpiama nauja 17b straipsnio 3 dalis.

8

(9)  Žr. siūlomo reglamento 1 straipsnio 16 punktą.

9

(10)  Žr. siūlomo reglamento 1 straipsnio 16 punktą, kuriuo keičiamas ERIR 21 straipsnis.

10

(11)  Žr. siūlomo reglamento 1 straipsnio 18 punktą, kuriuo į ERIR įterpiamas naujas 23b straipsnio 2 dalies d punktas.

11

(12)  Žr. siūlomo reglamento 1 straipsnio 12 ir 17 punktus.

12

(13)  Žr. siūlomo reglamento 1 straipsnio 19 punktą.

13

(14)  ECB ekspertų 2021 m. gruodžio mėn. – 2022 m. rugpjūčio mėn. laikotarpio skaičiavimai, remiantis DTCC Data Warehouse duomenimis.

14

DTCC Data Warehouse

(15)  Žr. nuomonės CON/2017/39 6 ir 7 dalis.

15

(16)  Žr. siūlomo reglamento 1 straipsnio 20 punkto a papunktį, kuriuo keičiamas ERIR 24a straipsnio 2 dalies d punkto ii papunktis.

16

(17)  Žr. 2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (ES) Nr. 575/2013 dėl riziką ribojančių reikalavimų kredito įstaigoms ir investicinėms įmonėms ir, kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 176, 2013 6 27, p. 1), 4 straipsnio 1 ir 2 punktus.

17

(18)  Žr. siūlomo reglamento 1 straipsnio 18 punktą, kuriuo į ERIR įterpiamas naujas 23c straipsnis.

18

(19)  Žr. ERIR 41, 44, 46, 50 ir 54 straipsnius.

19

(20)  Žr. ERIR 25 straipsnio 2b dalį ir 25b straipsnio 1 dalį.

20

(21)  Žr. ERIR 41 ir 49 straipsnius.

21

(22)  Žr. ERIR 49 straipsnį; žr. Nuomonės CON/2017/39 2.3 dalį

22

(23)  Žr. ERIR 17 straipsnio 4 dalį.

23

(24)  1998 m. gegužės 19 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 98/26/EB dėl atsiskaitymų baigtinumo mokėjimų ir vertybinių popierių atsiskaitymų sistemose (OL L 166, 1998 6 11, p. 45).

24

(25)  Žr. siūlomo reglamento 1 straipsnio 29 punkto c papunktį, kuriuo ERIR 37 straipsnis papildomas nauja 7 dalimi.

25

(26)  Žr. siūlomo reglamento 1 straipsnio 29 punkto a papunktį, kuriuo keičiama ERIR 37 straipsnio 1 dalis.

26

(27)  ŽR. ERIR V antraštinę dalį.

27

(28)  Žr. BBPK, CPMI ir IOSCO, 2022 m. rugsėjo mėn. ataskaitą Review of margining practices. Paskelbta Tarptautinių atsiskaitymų banko interneto svetainėje https://www.bis.org.

28

Review of margining practices

(29)  Vienos dienos garantinės įmokos reikalavimai gali būti perduodami tik kintamųjų garantinių įmokų, t. y. garantinių įmokų, kurios surenkamos arba grąžinamos atsižvelgiant į esamas pozicijas, pasikeitusias dėl faktinių rinkos kainos pokyčių, atveju (žr. 2012 m. gruodžio 19 d. Komisijos deleguotojo reglamento (ES) Nr. 153/2013, kuriuo Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) Nr. 648/2012 papildomas nuostatomis dėl pagrindinėms sandorio šalims taikomų reikalavimų techninių reguliavimo standartų (OL L 52, 2013 2 23, p. 41), 1 straipsnio 4 ir 6 punktus).

29

(30)  Žr. siūlomo reglamento 1 straipsnio 31 punktą, kuriuo keičiama ERIR 41 straipsnio 3 dalis.

30

(31)  Žr. ERIR 41 straipsnį.

31

(32)  Dėl to į siūlomą reglamentą reikėtų įtraukti naują straipsnį, kuriuo į ERIR 38 straipsnį būtų įterpta nauja 9 dalis.

32

(33)  Žr. BBPK, CPMI ir IOSCO, 2022 m. rugsėjo mėn. ataskaitą Review of margining practices. Paskelbta Tarptautinių atsiskaitymų banko interneto svetainėje https://www.bis.org.

33

Review of margining practices

(34)  Žr. siūlomo reglamento 1 straipsnio 33 punkto a papunktį, kuriuo keičiama ERIR 46 straipsnio 1 dalis.

34

(35)  Žr. siūlomo reglamento 1 straipsnio 5 punkto a papunktį.

35

(36)  Žr. 2017 m. spalio 11 d. Europos Centrinio Banko nuomonės CON/2017/42 dėl pasiūlymo dėl Europos Parlamento ir Tarybos reglamento, kuriuo iš dalies keičiamos Reglamento (ES) Nr. 648/2012 nuostatos, susijusios su tarpuskaitos prievole, tarpuskaitos prievolės taikymo sustabdymu, ataskaitų teikimo reikalavimais, ne biržos išvestinių finansinių priemonių sutarčių, kurių tarpuskaitos pagrindinė sandorio šalis neatlieka, rizikos mažinimo būdais, sandorių duomenų saugyklų registracija ir priežiūra bei sandorių duomenų saugyklų reikalavimais (OL C 385, 2017 11 15, p. 10) 2.2.1–2.2.3 dalis.

36

(37)  2015 m. lapkričio 25 d. Europos Parlamento ir Tarybos reglamentas (ES) 2015/2365 dėl vertybinių popierių įsigijimo finansavimo sandorių ir pakartotinio naudojimo skaidrumo ir kuriuo iš dalies keičiamas Reglamentas (ES) Nr. 648/2012 (OL L 337, 2015 12 23, p. 1).

37

(38)  Žr. ERIR 4 ir 11 straipsnius.

38

(39)  Žr. Reglamento (ES) Nr. 575/2013 382 straipsnio 4 dalį.

39

(40)  Žr. ERIR 11 straipsnį.

40

(41)  Žr. Supervisory expectations on booking models, ECB, 2018 m. rugpjūčio mėn., paskelbta ECB bankų priežiūros svetainėje www.bankingsupervision.europa.eu.

41

Supervisory expectations on booking models

(42)  Reglamento (ES) Nr. 575/2013 382 straipsnio 4 dalies b punktas.

42

(43)  Žr. siūlomo reglamento 2 straipsnį.

43

(44)  Žr. Question & Answer 2022_6495, EBI, 2022 m. rugsėjo mėn., paskelbta EBI interneto svetainėje www.eba.europa.eu.

44

Question & Answer 2022_6495

(45)  Žr. Komisijos tarnybų darbinį dokumentą EU equivalence decisions in financial services policy: an assessment, SWS(2017) 102 final.

45

EU equivalence decisions in financial services policy: an assessment

final

(46)  Žr. ERIR 11 straipsnio 3 dalį.

46

(47)  Žr. nuomonės CON/2017/42 4.1 dalį.

47

(48)  Žr. siūlomo reglamento 1 straipsnio 9, 10 ir 11 punktus.

48

(49)  Žr. siūlomo reglamento 1 straipsnio 9 ir 10 punktus.

49

(50)  Žr. siūlomo reglamento 1 straipsnio 11 punktą.

50

(51)  Žr. siūlomo reglamento 1 straipsnio 9 punktą.

51

(52)  Žr. siūlomo reglamento 1 straipsnio 10 punktą.

52

(53)  Žr. siūlomo reglamento 1 straipsnio 34 punktą.

53

(54)  Žr. siūlomo reglamento 1 straipsnio 9 ir 10 punktus.

54

(55)  Žr. siūlomo reglamento 1 straipsnio 12 punktą, kuriuo į ERIR įterpiamas naujas 17a straipsnis.

55

(56)  Žr. siūlomo reglamento 1 straipsnio 12 punktą, kuriuo į ERIR įterpiama nauja 17a straipsnio 2 dalis.

56

(57)  Žr. siūlomo reglamento 1 straipsnio 18 punktą, kuriuo į ERIR įterpiama nauja 23c straipsnio 5 dalis.

57

(58)  Žr. ERIR 25 straipsnio 2c dalį.

58

(59)  Žr. siūlomo reglamento 1 straipsnio 4 punktą, kuriuo į ERIR įterpiama nauja 7a straipsnio 5 dalis.

59

(60)  Žr. siūlomo reglamento 1 straipsnio 4 punktą, kuriuo į ERIR įterpiama nauja 7a straipsnio 5 dalis.

60

(61)  2013 m. birželio 26 d. Europos Parlamento ir Tarybos direktyva 2013/36/ES dėl galimybės verstis kredito įstaigų veikla ir dėl riziką ribojančios kredito įstaigų ir investicinių įmonių priežiūros, kuria iš dalies keičiama Direktyva 2002/87/EB ir panaikinamos direktyvos 2006/48/EB bei 2006/49/EB (OL L 176, 2013 6 27, p. 338).

61

(62)  Žr. siūlomo reglamento 1 straipsnio 4 punktą, kuriuo į ERIR įterpiama nauja 7a straipsnio 4 dalis.

62

(63)  Žr. Direktyvos 2013/36/ES 81 straipsnį.

63

(64)  Žr. Direktyvos 2013/36/ES 104 straipsnį.

64

(65)  Žr. siūlomo reglamento 1 straipsnio 4 punktą, kuriuo į ERIR įterpiama nauja 7a straipsnio 4 dalis.

65

(66)  Žr. siūlomos direktyvos 2 straipsnio 3 punktą, kuriuo keičiamas Direktyvos 2013/36/ES 81 straipsnis.

66

(67)  Žr. siūlomos direktyvos 2 straipsnio 4 punktą.

67

(68)  Žr. Direktyvos 2013/36/ES 100 straipsnį.

68

(69)  Žr. siūlomo reglamento 1 straipsnio 4 punktą, kuriuo į ERIR įterpiama nauja 7b straipsnio 1 dalis.

69

(70)  Žr. siūlomo reglamento 1 straipsnio 4 punktą, kuriuo į ERIR įterpiama nauja 7b straipsnio 2 dalis.

70

(71)  Žr. ERIR 2 straipsnio 13 punktą.

71

(72)  Žr. Direktyvos 2013/36/ES 4 straipsnį.

72

(73)  Žr. 2013 m. spalio 15 d. Tarybos reglamento (ES) Nr. 1024/2013, kuriuo Europos Centriniam Bankui pavedami specialūs uždaviniai, susiję su rizikos ribojimu pagrįstos kredito įstaigų priežiūros politika (OL L 287, 2013 10 29, p. 63) 6 straipsnį.

73

---

IV Pranešimai

EUROPOS SĄJUNGOS INSTITUCIJŲ, ĮSTAIGŲ IR ORGANŲ PRANEŠIMAI

Europos Komisija

| 2023 6 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 204/20 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 204/20

---

Euro kursas (1)

2023 m. birželio 9 d.

(2023/C 204/04)

1 euro =

| | Valiuta | Valiutos kursas |
| --- | --- | --- |
| USD | JAV doleris | 1,0780 |
| JPY | Japonijos jena | 150,24 |
| DKK | Danijos krona | 7,4505 |
| GBP | Svaras sterlingas | 0,85795 |
| SEK | Švedijos krona | 11,6730 |
| CHF | Šveicarijos frankas | 0,9716 |
| ISK | Islandijos krona | 149,50 |
| NOK | Norvegijos krona | 11,6120 |
| BGN | Bulgarijos levas | 1,9558 |
| CZK | Čekijos krona | 23,666 |
| HUF | Vengrijos forintas | 368,73 |
| PLN | Lenkijos zlotas | 4,4605 |
| RON | Rumunijos lėja | 4,9566 |
| TRY | Turkijos lira | 25,1244 |
| AUD | Australijos doleris | 1,6023 |
| CAD | Kanados doleris | 1,4362 |
| HKD | Honkongo doleris | 8,4493 |
| NZD | Naujosios Zelandijos doleris | 1,7627 |
| SGD | Singapūro doleris | 1,4480 |
| KRW | Pietų Korėjos vonas | 1 391,11 |
| ZAR | Pietų Afrikos randas | 20,1806 |
| CNY | Kinijos ženminbi juanis | 7,6839 |
| IDR | Indonezijos rupija | 15 996,72 |
| MYR | Malaizijos ringitas | 4,9739 |
| PHP | Filipinų pesas | 60,426 |
| RUB | Rusijos rublis | |
| THB | Tailando batas | 37,277 |
| BRL | Brazilijos realas | 5,2965 |
| MXN | Meksikos pesas | 18,7356 |
| INR | Indijos rupija | 88,8900 |

Valiuta

Valiutos kursas

USD

JAV doleris

1,0780

JPY

Japonijos jena

150,24

DKK

Danijos krona

7,4505

GBP

Svaras sterlingas

0,85795

SEK

Švedijos krona

11,6730

CHF

Šveicarijos frankas

0,9716

ISK

Islandijos krona

149,50

NOK

Norvegijos krona

11,6120

BGN

Bulgarijos levas

1,9558

CZK

Čekijos krona

23,666

HUF

Vengrijos forintas

368,73

PLN

Lenkijos zlotas

4,4605

RON

Rumunijos lėja

4,9566

TRY

Turkijos lira

25,1244

AUD

Australijos doleris

1,6023

CAD

Kanados doleris

1,4362

HKD

Honkongo doleris

8,4493

NZD

Naujosios Zelandijos doleris

1,7627

SGD

Singapūro doleris

1,4480

KRW

Pietų Korėjos vonas

1 391,11

ZAR

Pietų Afrikos randas

20,1806

CNY

Kinijos ženminbi juanis

7,6839

IDR

Indonezijos rupija

15 996,72

MYR

Malaizijos ringitas

4,9739

PHP

Filipinų pesas

60,426

RUB

Rusijos rublis

THB

Tailando batas

37,277

BRL

Brazilijos realas

5,2965

MXN

Meksikos pesas

18,7356

INR

Indijos rupija

88,8900

---

(1)  Šaltinis: valiutų perskaičiavimo kursai paskelbti ECB.

---

| 2023 6 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 204/21 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 204/21

---

Europos Komisijos sprendimų dėl leidimų pateikti rinkai naudoti skirtas chemines medžiagas, išvardytas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1907/2006 dėl cheminių medžiagų registracijos, įvertinimo, autorizacijos ir apribojimų (REACH) XIV priede, ir (arba) sprendimų dėl leidimų tas medžiagas naudoti santrauka

(Skelbiama pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 (1)
  64 straipsnio 9 dalį)

(Tekstas svarbus EEE)

(2023/C 204/05)

Sprendimas, kuriuo suteikiamas leidimas

| Nuoroda į sprendimą (2) | Sprendimo data | Cheminės medžiagos pavadinimas | Leidimo turėtojas | Leidimo numeris | Autorizuotas naudojimas | Peržiūros laikotarpio pabaigos data | Sprendimo priežastys |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| C(2023) 3532 | 2023 m. birželio 5 d. | 4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenolis, etoksilintas (4-tret-OPnEO)

  EB Nr. -; CAS Nr. -

  4-nonifenolis, šakotasis ir linijinis, etoksilintas (4-NPnEO)

  EB Nr. -; CAS Nr. - | Beckman Coulter Ireland Inc, Lismeehan, O’Callaghan’s Mills, Clare, Airija |
| Immunotech S.R.O., Radiova 1, 10227 Prague 10, Čekija |
| Immunotech S.A.S, 130, Avenue de Lattre de Tassigny 13009 Marseille, Prancūzija |
| Beckman Coulter Ireland Inc, Lismeehan, O’Callaghan’s Mills, Clare, Airija |
| Beckman Coulter Ireland Inc, Lismeehan, O’Callaghan’s Mills, Clare, Airija |
| Immunotech S.R.O., Radiova 1, 10227 Prague 10, Čekija |
| Beckman Coulter France S.A.S, 130 Avenue de Lattre de Tassigny – BP 177, 13276 Marseille Cedex 9, Prancūzija |
| Beckman Coulter Ceskį republika s.r.o., Radiovį 1, 102 27 Prague, Čekija |
| Beckman Coulter, S.L.U., Plaza Europa 41–43 L’Hospitalet de Llobregat 08902 Barcelona, Ispanija |
| Beckman Coulter SPA Italy, Via Roma 108 20060 Cassina de’ Pecchi, Italija |
| BC Distribution B.V., Bijsterhuizen 3140 6604 LV Wuchen, Nyderlandai |
| Beckman Coulter Ireland Inc, Lismeehan, O’Callaghan’s Mills, Clare, Airija |
| Immunotech S.R.O., Radiova 1, 10227 Prague 10, Čekija |
| Immunotech S.A.S, 130, Avenue de Lattre de Tassigny 13009 Marseille, Prancūzija |
| Beckman Coulter France S.A.S, 130 Avenue de Lattre de Tassigny – BP 177, 13276 Marseille Cedex 9, Prancūzija |
| Beckman Coulter Ceskį republika s.r.o., Radiovį 1, 102 27 Prague, Čekija |
| Beckman Coulter, S.L.U., Plaza Europa 41–43 L’Hospitalet de Llobregat 08902 Barcelona, Ispanija |
| Beckman Coulter SPA Italy, Via Roma 108 20060 Cassina de’ Pecchi, Italija |
| BC Distribution B.V., Bijsterhuizen 3140 6604 LV Wuchen, Nyderlandai |
| Beckman Coulter Ireland Inc, Lismeehan, O’Callaghan’s Mills, Clare, Airija |
| Immunotech S.R.O., Radiova 1, 10227 Prague 10, Čekija |
| Immunotech S.A.S, 130, Avenue de Lattre de Tassigny 13009 Marseille, Prancūzija |
| Beckman Coulter France S.A.S, 130 Avenue de Lattre de Tassigny – BP 177, 13276 Marseille Cedex 9, Prancūzija |
| Beckman Coulter Ceskį republika s.r.o., Radiovį 1, 102 27 Prague, Čekija |
| Beckman Coulter, S.L.U., Plaza Europa 41–43 L’Hospitalet de Llobregat 08902 Barcelona, Ispanija |
| Beckman Coulter SPA Italy, Via Roma 108 20060 Cassina de’ Pecchi, Italija |
| BC Distribution B.V., Bijsterhuizen 3140 6604 LV Wuchen, Nyderlandai |
| Beckman Coulter Ireland Inc, Lismeehan, O’Callaghan’s Mills, Clare, Airija |
| Beckman Coulter GmbH, Europark Fichtenhain B13 47807 Krefeld, Vokietija |
| Beckman Coulter Ireland Inc, Lismeehan, O’Callaghan’s Mills, Clare, Airija |
| Beckman Coulter GmbH, Europark Fichtenhain B13 47807 Krefeld, Vokietija |
| Beckman Coulter France S.A.S, 130 Avenue de Lattre de Tassigny – BP 177, 13276 Marseille Cedex 9, Prancūzija |
| Beckman Coulter Ceskį republika s.r.o., Radiovį 1, 102 27 Prague, Čekija |
| Beckman Coulter, S.L.U., Plaza Europa 41–43 L’Hospitalet de Llobregat 08902 Barcelona, Ispanija |
| Beckman Coulter SPA Italy, Via Roma 108 20060 Cassina de’ Pecchi, Italija |
| BC Distribution B.V., Bijsterhuizen 3140 6604 LV Wuchen, Nyderlandai |
| Beckman Coulter Ireland Inc, Lismeehan, O’Callaghan’s Mills, Clare, Airija |
| Beckman Coulter GmbH, Europark Fichtenhain B13 47807 Krefeld, Vokietija |
| Beckman Coulter France S.A.S, 130 Avenue de Lattre de Tassigny – BP 177, 13276 Marseille Cedex 9, Prancūzija |
| Beckman Coulter Ceskį republika s.r.o., Radiovį 1, 102 27 Prague, Čekija |
| Beckman Coulter, S.L.U., Plaza Europa 41–43 L’Hospitalet de Llobregat 08902 Barcelona, Ispanija |
| Beckman Coulter SPA Italy, Via Roma 108 20060 Cassina de’ Pecchi, Italija |
| BC Distribution B.V., Bijsterhuizen 3140 6604 LV Wuchen, Nyderlandai |

Nuoroda į sprendimą (2)

Sprendimo data

Cheminės medžiagos pavadinimas

Leidimo turėtojas

Leidimo numeris

Autorizuotas naudojimas

Peržiūros laikotarpio pabaigos data

Sprendimo priežastys

C(2023) 3532

2023 m. birželio 5 d.

4-(1,1,3,3-tetrametilbutil)fenolis, etoksilintas (4-tret-OPnEO)

EB Nr. -; CAS Nr. -

4-nonifenolis, šakotasis ir linijinis, etoksilintas (4-NPnEO)

EB Nr. -; CAS Nr. -

Beckman Coulter Ireland Inc, Lismeehan, O’Callaghan’s Mills, Clare, Airija

Immunotech S.R.O., Radiova 1, 10227 Prague 10, Čekija

Immunotech S.A.S, 130, Avenue de Lattre de Tassigny 13009 Marseille, Prancūzija

Beckman Coulter Ireland Inc, Lismeehan, O’Callaghan’s Mills, Clare, Airija

Beckman Coulter Ireland Inc, Lismeehan, O’Callaghan’s Mills, Clare, Airija

Immunotech S.R.O., Radiova 1, 10227 Prague 10, Čekija

Beckman Coulter France S.A.S, 130 Avenue de Lattre de Tassigny – BP 177, 13276 Marseille Cedex 9, Prancūzija

Beckman Coulter Ceskį republika s.r.o., Radiovį 1, 102 27 Prague, Čekija

Beckman Coulter, S.L.U., Plaza Europa 41–43 L’Hospitalet de Llobregat 08902 Barcelona, Ispanija

Beckman Coulter SPA Italy, Via Roma 108 20060 Cassina de’ Pecchi, Italija

BC Distribution B.V., Bijsterhuizen 3140 6604 LV Wuchen, Nyderlandai

Beckman Coulter Ireland Inc, Lismeehan, O’Callaghan’s Mills, Clare, Airija

Immunotech S.R.O., Radiova 1, 10227 Prague 10, Čekija

Immunotech S.A.S, 130, Avenue de Lattre de Tassigny 13009 Marseille, Prancūzija

Beckman Coulter France S.A.S, 130 Avenue de Lattre de Tassigny – BP 177, 13276 Marseille Cedex 9, Prancūzija

Beckman Coulter Ceskį republika s.r.o., Radiovį 1, 102 27 Prague, Čekija

Beckman Coulter, S.L.U., Plaza Europa 41–43 L’Hospitalet de Llobregat 08902 Barcelona, Ispanija

Beckman Coulter SPA Italy, Via Roma 108 20060 Cassina de’ Pecchi, Italija

BC Distribution B.V., Bijsterhuizen 3140 6604 LV Wuchen, Nyderlandai

Beckman Coulter Ireland Inc, Lismeehan, O’Callaghan’s Mills, Clare, Airija

Immunotech S.R.O., Radiova 1, 10227 Prague 10, Čekija

Immunotech S.A.S, 130, Avenue de Lattre de Tassigny 13009 Marseille, Prancūzija

Beckman Coulter France S.A.S, 130 Avenue de Lattre de Tassigny – BP 177, 13276 Marseille Cedex 9, Prancūzija

Beckman Coulter Ceskį republika s.r.o., Radiovį 1, 102 27 Prague, Čekija

Beckman Coulter, S.L.U., Plaza Europa 41–43 L’Hospitalet de Llobregat 08902 Barcelona, Ispanija

Beckman Coulter SPA Italy, Via Roma 108 20060 Cassina de’ Pecchi, Italija

BC Distribution B.V., Bijsterhuizen 3140 6604 LV Wuchen, Nyderlandai

Beckman Coulter Ireland Inc, Lismeehan, O’Callaghan’s Mills, Clare, Airija

Beckman Coulter GmbH, Europark Fichtenhain B13 47807 Krefeld, Vokietija

Beckman Coulter Ireland Inc, Lismeehan, O’Callaghan’s Mills, Clare, Airija

Beckman Coulter GmbH, Europark Fichtenhain B13 47807 Krefeld, Vokietija

Beckman Coulter France S.A.S, 130 Avenue de Lattre de Tassigny – BP 177, 13276 Marseille Cedex 9, Prancūzija

Beckman Coulter Ceskį republika s.r.o., Radiovį 1, 102 27 Prague, Čekija

Beckman Coulter, S.L.U., Plaza Europa 41–43 L’Hospitalet de Llobregat 08902 Barcelona, Ispanija

Beckman Coulter SPA Italy, Via Roma 108 20060 Cassina de’ Pecchi, Italija

BC Distribution B.V., Bijsterhuizen 3140 6604 LV Wuchen, Nyderlandai

Beckman Coulter Ireland Inc, Lismeehan, O’Callaghan’s Mills, Clare, Airija

Beckman Coulter GmbH, Europark Fichtenhain B13 47807 Krefeld, Vokietija

Beckman Coulter France S.A.S, 130 Avenue de Lattre de Tassigny – BP 177, 13276 Marseille Cedex 9, Prancūzija

Beckman Coulter Ceskį republika s.r.o., Radiovį 1, 102 27 Prague, Čekija

Beckman Coulter, S.L.U., Plaza Europa 41–43 L’Hospitalet de Llobregat 08902 Barcelona, Ispanija

Beckman Coulter SPA Italy, Via Roma 108 20060 Cassina de’ Pecchi, Italija

BC Distribution B.V., Bijsterhuizen 3140 6604 LV Wuchen, Nyderlandai

REACH/23/15/0

REACH/23/15/1

REACH/23/15/2

REACH/23/15/5

REACH/23/15/6

REACH/23/15/7

REACH/23/15/8

REACH/23/15/9

REACH/23/15/10

REACH/23/15/11

REACH/23/15/12

REACH/23/15/20

REACH/23/15/21

REACH/23/15/22

REACH/23/15/23

REACH/23/15/24

REACH/23/15/25

REACH/23/15/26

REACH/23/15/27

REACH/23/15/35

REACH/23/15/36

REACH/23/15/37

REACH/23/15/38

REACH/23/15/39

REACH/23/15/40

REACH/23/15/41

REACH/23/15/42

REACH/23/15/3

REACH/23/15/4

REACH/23/15/13

REACH/23/15/14

REACH/23/15/15

REACH/23/15/16

REACH/23/15/17

REACH/23/15/18

REACH/23/15/19

REACH/23/15/28

REACH/23/15/29

REACH/23/15/30

REACH/23/15/31

REACH/23/15/32

REACH/23/15/33

REACH/23/15/34

4-tret-OPnEO tirpalų, skirtų naudoti kaip laboratoriniai produktai, ruošimas Europos gamybos vietose. Laboratoriniai produktai naudojami kaip tarpiniai tirpalai gataviems laboratoriniams produktams (gataviems gaminiams) paruošti arba gamybos procese

Gamybos procese 4-tret-OPnEO naudojamas kaip plovimo buferinis tirpalas kuriant in vitro diagnostikos imuninio tyrimo daleles

4-tret- OPnEO sudėtyje turinčių klinikinių laboratorinių produktų, kuriuos šalies sveikatos institucijos turi registruoti, licencijuoti, patvirtinti ir stebėti ir kurie skirti naudoti specialiuose klinikinės chemijos, imunologijos, hematologijos ir srauto citometrijos laboratoriniuose instrumentuose ir tyrimuose, tolesnis naudojimas

Tolesnis 4-tret-OPnEO sudėtyje turinčių laboratorinių produktų, skirtų tėkmės citometrijos, genomikos ir dalelių apibūdinimo laboratoriniams instrumentams ir kokybės kontrolės ir moksliniams bei technologinės plėtros tyrimams, naudojimas

Laipsniškas laboratorinių produktų, kurių sudėtyje yra 4 tret-OPnEO, pašalinimas iš rinkos dėl senėjimo arba naujos kartos preparatų

4-tret-NPnEO tirpalų, skirtų naudoti kaip laboratoriniai produktai, ruošimas Europos gamybos vietose. Laboratoriniai produktai naudojami kaip tarpiniai tirpalai gataviems laboratoriniams produktams (gataviems gaminiams) paruošti arba gamybos procese

4-tret- NPnEO sudėtyje turinčių klinikinių laboratorinių produktų, kuriuos šalies sveikatos institucijos turi registruoti, licencijuoti, patvirtinti ir stebėti ir kurie skirti naudoti specialiuose klinikinės chemijos, imunologijos, hematologijos ir srauto citometrijos laboratoriniuose instrumentuose ir tyrimuose, tolesnis naudojimas

Tolesnis 4-tret-NPnEO sudėtyje turinčių laboratorinių produktų, skirtų tėkmės citometrijos, genomikos ir dalelių apibūdinimo laboratoriniams instrumentams ir kokybės kontrolės ir moksliniams bei technologinės plėtros tyrimams, naudojimas

2033 m. sausio 4 d.

2033 m. sausio 4 d.

2033 m. sausio 4 d.

2028 m. sausio 4 d.

2026 m. sausio 4 d.

2033 m. sausio 4 d.

2033 m. sausio 4 d.

2028 m. sausio 4 d.

Pagal Reglamento (EB) Nr. 1907/2006 60 straipsnio 4 dalį socialinė ir ekonominė nauda yra didesnė už riziką žmonių sveikatai ir aplinkai, kylančią dėl cheminės medžiagos naudojimo, ir nėra tinkamų alternatyvių medžiagų ar technologijų.

---

(1)  OL L 396, 2006 12 30, p. 1.

(2)  Sprendimas skelbiamas Europos Komisijos interneto svetainėje adresu Leidimas (europa.eu).

---

| 2023 6 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 204/27 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 204/27

---

Nauja apyvartinių eurų monetų nacionalinė pusė

(2023/C 204/06)

Image 1

Belgijos išleistos naujos proginės apyvartinės 2 eurų monetos nacionalinė pusė

Apyvartinės eurų monetos yra teisėta mokėjimo priemonė visoje euro zonoje. Siekdama informuoti visas šalis, kurių veikla susijusi su šiomis monetomis, ir plačiąją visuomenę, Komisija skelbia visų naujo eurų monetų dizaino variantų aprašą (1). Remiantis 2009 m. vasario 10 d. Tarybos išvadomis (2), euro zonos valstybėms narėms ir šalims, su Europos Sąjunga sudariusioms susitarimą dėl pinigų, kuriuo numatoma išleisti eurų monetas, suteikiama teisė išleisti tam tikrą proginių apyvartinių eurų monetų skaičių laikantis tam tikrų sąlygų – visų pirma tai turi būti tik 2 eurų nominalo monetos. Tokių monetų techninės charakteristikos yra tokios pat kaip kitų 2 eurų monetų, tačiau nacionalinėje pusėje yra proginis atvaizdas, turintis didelę simbolinę prasmę tai valstybei ar visai Europai.

Monetas leidžianti šalis – Belgija.

Proga – 2023-ųjų paskelbimas art nouveau metais Belgijoje.

Dizaino aprašas. Monetoje pavaizduota įžymaus Briuselio pastato „Hotel Van Eetvelde“, kurį suprojektavo Belgijos art nouveau architektas Victoras Horda ir kuris yra pripažintas UNESCO pasaulio paveldo objektu, fasado dekoro detalė. Asimetriškos išlenktos šios dekoro detalės linijos išreiškia art nouveau judėjimui būdingą gamtos įkvėptą stilių. Šios dekoro detalės atvaizdas užima apatinę monetos dalį, o viršutinėje jos dalyje iškaltas įrašas „ART NOUVEAU“. Dešiniajame krašte – dizaino autoriaus Iriso Bruijnso inicialai. Kadangi monetas kaldins Karališkoji Nyderlandų monetų kalykla, kairiajame krašte kartu su Belgijos kalyklos direktoriaus ženklu (astru Erlenmejerio kolbos fone), šalies kodu „BE“ ir metais „2023“ yra ir Utrechto kalyklos ženklas – Merkurijaus lazda.

Išorinėje dalyje (žiede) pavaizduota dvylika Europos Sąjungos vėliavos žvaigždučių.

Numatomas tiražas – 155 000 monetų.

Išleidimo data – 2023 m. birželio mėn.

---

(1)  Žr. OL C 373, 2001 12 28, p. 1, kur pavaizduotos visų 2002 m. išleistų eurų monetų nacionalinės pusės.

(2)  Žr. 2009 m. vasario 10 d. Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos išvadas ir 2008 m. gruodžio 19 d. Komisijos rekomendaciją dėl apyvartinių eurų monetų nacionalinių pusių ir išleidimo bendrųjų gairių (OL L 9, 2009 1 14, p. 52).

---

| 2023 6 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 204/28 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 204/28

---

Nauja apyvartinių eurų monetų nacionalinė pusė

(2023/C 204/07)

Image 2

San Marino išleistos naujos proginės apyvartinės 2 eurų monetos nacionalinė pusė

Apyvartinės eurų monetos yra teisėta mokėjimo priemonė visoje euro zonoje. Siekdama informuoti visas šalis, kurių veikla susijusi su šiomis monetomis, ir plačiąją visuomenę, Komisija skelbia visų naujo eurų monetų dizaino variantų aprašą (1). Remiantis 2009 m. vasario 10 d. Tarybos išvadomis (2), euro zonos valstybėms narėms ir šalims, su Europos Sąjunga sudariusioms susitarimą dėl pinigų, kuriuo numatoma išleisti eurų monetas, suteikiama teisė išleisti tam tikrą proginių apyvartinių eurų monetų skaičių laikantis tam tikrų sąlygų – visų pirma tai turi būti tik 2 eurų nominalo monetos. Tokių monetų techninės charakteristikos yra tokios pat kaip kitų 2 eurų monetų, tačiau nacionalinėje pusėje yra proginis atvaizdas, turintis didelę simbolinę prasmę tai valstybei ar visai Europai.

Monetas leidžianti šalis – San Marinas.

Proga – 500-osios Lucos Signorellio mirties metinės.

Dizaino aprašas. Monetos centre pavaizduotas angelas – Orvjeto katedros Šv. Brizio koplyčioje esančios Lucos Signorellio frescos „Il Paradiso“ detalė. Kairėje – raidė „R“ (Romos kalyklos ženklas). Apačioje kairėje – puslankiu iškaltas žodis „SIGNORELLI“. Dešinėje – monetą leidžiančios šalies pavadinimas „SAN MARINO“, viršuje – metai „1523 2023“. Apačioje per vidurį – dizaino autorės Martos Bonifacio inicialai „MB“.

Išorinėje dalyje (žiede) pavaizduota dvylika Europos Sąjungos vėliavos žvaigždučių.

Numatomas tiražas – 56 000 monetų.

Numatoma išleidimo data – 2023 m. rugsėjo mėn.

---

(1)  Žr. OL C 373, 2001 12 28, p. 1, kur pavaizduotos visų 2002 m. išleistų eurų monetų nacionalinės pusės.

(2)  Žr. 2009 m. vasario 10 d. Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos išvadas ir 2008 m. gruodžio 19 d. Komisijos rekomendaciją dėl apyvartinių eurų monetų nacionalinių pusių ir išleidimo bendrųjų gairių (OL L 9, 2009 1 14, p. 52).

---

| 2023 6 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 204/29 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 204/29

---

Nauja apyvartinių eurų monetų nacionalinė pusė

(2023/C 204/08)

Image 3

Kipro išleistos naujos proginės apyvartinės 2 eurų monetos nacionalinė pusė

Apyvartinės eurų monetos yra teisėta mokėjimo priemonė visoje euro zonoje. Siekdama informuoti visas šalis, kurių veikla susijusi su šiomis monetomis, ir plačiąją visuomenę, Komisija skelbia visų naujo eurų monetų dizaino variantų aprašą (1). Remiantis 2009 m. vasario 10 d. Tarybos išvadomis (2), euro zonos valstybėms narėms ir šalims, su Europos Sąjunga sudariusioms susitarimą dėl pinigų, kuriuo numatoma išleisti eurų monetas, suteikiama teisė išleisti tam tikrą proginių apyvartinių eurų monetų skaičių laikantis tam tikrų sąlygų – visų pirma tai turi būti tik 2 eurų nominalo monetos. Tokių monetų techninės charakteristikos yra tokios pat kaip kitų 2 eurų monetų, tačiau nacionalinėje pusėje yra proginis atvaizdas, turintis didelę simbolinę prasmę tai valstybei ar visai Europai.

Monetas leidžianti šalis – Kipras.

Proga – 60-osios Kipro centrinio banko įkūrimo metinės.

Dizaino aprašas. Monetoje pavaizduotas mikrograndynas ir keletas jį reguliuojančių įrankių. Tai simbolizuoja ekonomikos stabilumą, kurį šiuolaikiniame pramoniniame ir skaitmeniniame amžiuje užtikrina 60-metį švenčiantis Kipro centrinis bankas. Monetos apačioje – ją leidžiančios šalies pavadinimas „ΚYΠΡΟΣ KIBRIS“ ir datos „1963–2023“. Vidinėje monetos nacionalinės pusės dalyje taip pat iškaltas įrašas „60 ΧΡOΝΙΑ ΑΠO ΤΗΝ IΔΡΥΣΗ ΤΗΣ ΚΕΝΤΡΙKHΣ ΤΡAΠΕΖΑΣ ΤΗΣ ΚYΠΡΟΥ“ („60-OSIOS KIPRO CENTRINIO BANKO ĮKŪRIMO METINĖS“). Išorinėje dalyje (žiede) pavaizduota dvylika Europos Sąjungos vėliavos žvaigždučių.

Numatomas tiražas – 412 000 monetų.

Išleidimo data – 2023 m. antrasis–trečiasis ketvirtis.

---

(1)  Žr. OL C 373, 2001 12 28, p. 1, kur pavaizduotos visų 2002 m. išleistų eurų monetų nacionalinės pusės.

(2)  Žr. 2009 m. vasario 10 d. Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos išvadas ir 2008 m. gruodžio 19 d. Komisijos rekomendaciją dėl apyvartinių eurų monetų nacionalinių pusių ir išleidimo bendrųjų gairių (OL L 9, 2009 1 14, p. 52).

---

| 2023 6 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 204/30 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 204/30

---

Nauja apyvartinių eurų monetų nacionalinė pusė

(2023/C 204/09)

Image 4

Maltos išleistos naujos proginės apyvartinės 2 eurų monetos nacionalinė pusė

Apyvartinės eurų monetos yra teisėta mokėjimo priemonė visoje euro zonoje. Siekdama informuoti visas šalis, kurių veikla susijusi su šiomis monetomis, ir plačiąją visuomenę, Komisija skelbia visų naujo eurų monetų dizaino variantų aprašą (1). Remiantis 2009 m. vasario 10 d. Tarybos išvadomis (2), euro zonos valstybėms narėms ir šalims, su Europos Sąjunga sudariusioms susitarimą dėl pinigų, kuriuo numatoma išleisti eurų monetas, suteikiama teisė išleisti tam tikrą proginių apyvartinių eurų monetų skaičių laikantis tam tikrų sąlygų – visų pirma tai turi būti tik 2 eurų nominalo monetos. Tokių monetų techninės charakteristikos yra tokios pat kaip kitų 2 eurų monetų, tačiau nacionalinėje pusėje yra proginis atvaizdas, turintis didelę simbolinę prasmę tai valstybei ar visai Europai.

Monetas leidžianti šalis – Мalta.

Proga – prancūzų atvykimas į Maltą 1798 m.

Dizaino aprašas. 1798 m. birželio mėn. Napoleonas Bonapartas užbaigė Šv. Jono ordino valdymą Maltoje. Per trumpą apsistojimą šioje saloje Napoleonas suformavo respublikinę vyriausybę ir ėmėsi nuodugnios Maltos įstatymų ir institucijų reformos. Be kita ko, buvo panaikinta vergovė ir aristokratijos privilegijos. Buvo sukurta pasaulietinė valstybė ir uždarytas Inkvizicijos teismas. Šioms plataus užmojo reformoms tuo metu pritarė ne visi maltiečiai, todėl ilgai netrukus prasidėjo jų sukilimas.

Monetoje iškalta Prancūzijos Respubliką įkūnijanti figūra, kuri buvo vaizduojama oficialiuose to meto blankuose. Kairėje – įrašas „225th ANNIVERSARY“ („225-osios METINĖS“), o po jo – puslankiu iš viršaus į dešinę – įrašas „ARRIVAL OF THE FRENCH IN MALTA“ („PRANCŪZŲ ATVYKIMAS Į MALTĄ“). Monetos apačioje – jos išleidimo metai „2023“. Į kairę ir į dešinę nuo figūros atvaizdo – atitinkamai įrašai „Liberté“ („Laisvė“) ir „Egalité“ („Lygybė“). Į kairę virš įrašo „Egalité“ – metai „1798–2023“.

Išorinėje dalyje (žiede) pavaizduota dvylika Europos Sąjungos vėliavos žvaigždučių.

Numatomas tiražas – 85 500 monetų.

Išleidimo data – 2023 m. birželio mėn.

---

(1)  Žr. OL C 373, 2001 12 28, p. 1, kur pavaizduotos visų 2002 m. išleistų eurų monetų nacionalinės pusės.

(2)  Žr. 2009 m. vasario 10 d. Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos išvadas ir 2008 m. gruodžio 19 d. Komisijos rekomendaciją dėl apyvartinių eurų monetų nacionalinių pusių ir išleidimo bendrųjų gairių (OL L 9, 2009 1 14, p. 52).

---

| 2023 6 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 204/31 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 204/31

---

Nauja apyvartinių eurų monetų nacionalinė pusė

(2023/C 204/10)

Image 5

San Marino išleistos naujos proginės apyvartinės 2 eurų monetos nacionalinė pusė

Apyvartinės eurų monetos yra teisėta mokėjimo priemonė visoje euro zonoje. Siekdama informuoti visas šalis, kurių veikla susijusi su šiomis monetomis, ir plačiąją visuomenę, Komisija skelbia visų naujo eurų monetų dizaino variantų aprašą (1). Remiantis 2009 m. vasario 10 d. Tarybos išvadomis (2), euro zonos valstybėms narėms ir šalims, su Europos Sąjunga sudariusioms susitarimą dėl pinigų, kuriuo numatoma išleisti eurų monetas, suteikiama teisė išleisti tam tikrą proginių apyvartinių eurų monetų skaičių laikantis tam tikrų sąlygų – visų pirma tai turi būti tik 2 eurų nominalo monetos. Tokių monetų techninės charakteristikos yra tokios pat kaip kitų 2 eurų monetų, tačiau nacionalinėje pusėje yra proginis atvaizdas, turintis didelę simbolinę prasmę tai valstybei ar visai Europai.

Monetas leidžianti šalis – San Marinas.

Proga – 500-osios Pietro Perugino mirties metinės.

Dizaino aprašas. Monetos centre pavaizduota Mergelė Marija su kūdikėliu Jėzumi – Uficių galerijoje (Florencija) saugomo Perugino paveikslo „Madona su kūdikiu, šv. Sebastijonu ir šv. Jonu Krikštytoju“ detalė. Kairėje – įrašas „PERUGINO“, datos „1523“ ir „2023“ ir kalyklos ženklas „R“. Dešinėje – monetą leidžiančios šalies pavadinimas „SAN MARINO“, o apačioje dešinėje – dizaino autorės Marios Angelos Cassol inicialai „MAC“.

Išorinėje dalyje (žiede) pavaizduota dvylika Europos Sąjungos vėliavos žvaigždučių.

Numatomas tiražas – 56 000 monetų.

Išleidimo data – 2023 m. balandžio mėn.

---

(1)  Žr. OL C 373, 2001 12 28, p. 1, kur pavaizduotos visų 2002 m. išleistų eurų monetų nacionalinės pusės.

(2)  Žr. 2009 m. vasario 10 d. Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos išvadas ir 2008 m. gruodžio 19 d. Komisijos rekomendaciją dėl apyvartinių eurų monetų nacionalinių pusių ir išleidimo bendrųjų gairių (OL L 9, 2009 1 14, p. 52).

---

| 2023 6 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 204/32 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 204/32

---

Nauja apyvartinių eurų monetų nacionalinė pusė

(2023/C 204/11)

Image 6

Maltos išleistos naujos proginės apyvartinės 2 eurų monetos nacionalinė pusė

Apyvartinės eurų monetos yra teisėta mokėjimo priemonė visoje euro zonoje. Siekdama informuoti visas šalis, kurių veikla susijusi su šiomis monetomis, ir plačiąją visuomenę, Komisija skelbia visų naujo eurų monetų dizaino variantų aprašą (1). Remiantis 2009 m. vasario 10 d. Tarybos išvadomis (2), euro zonos valstybėms narėms ir šalims, su Europos Sąjunga sudariusioms susitarimą dėl pinigų, kuriuo numatoma išleisti eurų monetas, suteikiama teisė išleisti tam tikrą proginių apyvartinių eurų monetų skaičių laikantis tam tikrų sąlygų – visų pirma tai turi būti tik 2 eurų nominalo monetos. Tokių monetų techninės charakteristikos yra tokios pat kaip kitų 2 eurų monetų, tačiau nacionalinėje pusėje yra proginis atvaizdas, turintis didelę simbolinę prasmę tai valstybei ar visai Europai.

Monetas leidžianti šalis – Мalta.

Proga – 550-osios Mikalojaus Koperniko gimimo metinės.

Dizaino aprašas. Monetoje iškaltas Koperniko profilis ir stilizuotas šio mokslininko pasiūlyto heliocentrinio visatos modelio atvaizdas. Viršuje kairėje – įrašas „NICOLAUS COPERNICUS 1473–1543“, apačioje kairėje – monetą leidžiančios šalies pavadinimas „MALTA“ ir monetos išleidimo metai „2023“. Apačioje taip pat iškaltas dizaino autorės Danielos Fusco parašas „FUSCO“.

Išorinėje dalyje (žiede) pavaizduota dvylika Europos Sąjungos vėliavos žvaigždučių.

Numatomas tiražas – 95 500 monetų.

Išleidimo data – 2023 m. birželio mėn.

---

(1)  Žr. OL C 373, 2001 12 28, p. 1, kur pavaizduotos visų 2002 m. išleistų eurų monetų nacionalinės pusės.

(2)  Žr. 2009 m. vasario 10 d. Ekonomikos ir finansų reikalų tarybos išvadas ir 2008 m. gruodžio 19 d. Komisijos rekomendaciją dėl apyvartinių eurų monetų nacionalinių pusių ir išleidimo bendrųjų gairių (OL L 9, 2009 1 14, p. 52).

---

VALSTYBIŲ NARIŲ PRANEŠIMAI

| 2023 6 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 204/33 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 204/33

---

Komisijos pranešimas, teikiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 17 straipsnio 5 dalyje nurodyta tvarka

Kvietimas dalyvauti reguliariojo oro susisiekimo paslaugų teikimo pagal viešųjų paslaugų įsipareigojimus konkurse

(Tekstas svarbus EEE)

(2023/C 204/12)

| Valstybė narė | Prancūzija |
| --- | --- |
| Maršrutas | Strasbūras–Berlynas |
| Sutarties galiojimo trukmė | Nuo 2023 m. spalio 16 d. iki 2025 m. balandžio 8 d. |
| Paraiškų ir pasiūlymų teikimo terminas | 2023 m. rugpjūčio 16 d. iki 17 val. Paryžiaus (Prancūzijos) laiku |
| Adresas, kuriuo galima gauti kvietimo dalyvauti konkurse tekstą ir visą reikiamą informaciją ir (arba) dokumentus, susijusius su viešuoju konkursu ir viešųjų paslaugų įsipareigojimais | Direction Générale de l’Aviation civile - Direction du Transport aérien |
| Sous-direction des services aériens (SDS1) |
| 50 rue Henry Farman |
| 75720 Paris CEDEX 15 |
| Prancūzijai |

Valstybė narė

Prancūzija

Maršrutas

Strasbūras–Berlynas

Sutarties galiojimo trukmė

Nuo 2023 m. spalio 16 d. iki 2025 m. balandžio 8 d.

Paraiškų ir pasiūlymų teikimo terminas

2023 m. rugpjūčio 16 d. iki 17 val. Paryžiaus (Prancūzijos) laiku

Adresas, kuriuo galima gauti kvietimo dalyvauti konkurse tekstą ir visą reikiamą informaciją ir (arba) dokumentus, susijusius su viešuoju konkursu ir viešųjų paslaugų įsipareigojimais

Direction Générale de l’Aviation civile - Direction du Transport aérien

Sous-direction des services aériens (SDS1)

50 rue Henry Farman

75720 Paris CEDEX 15

Prancūzijai

Tel. +33 388594141

Faks. +33 388594146

E. paštas https://www.ecologie.gouv.fr

Pirkėjo profilio adresas https://www.marches-publics.gouv.fr

---

| 2023 6 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 204/34 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 204/34

---

Komisijos pranešimas, teikiamas Europos Parlamento ir Tarybos reglamento (EB) Nr. 1008/2008 dėl oro susisiekimo paslaugų teikimo Bendrijoje bendrųjų taisyklių 16 straipsnio 4 dalyje nurodyta tvarka

Viešųjų paslaugų įsipareigojimų, susijusių su reguliariojo oro susisiekimo paslaugų teikimu, nustatymas

(Tekstas svarbus EEE)

(2023/C 204/13)

| Valstybė narė | Prancūzija |
| --- | --- |
| Maršrutas | Strasbūras–Berlynas |
| Viešųjų paslaugų įsipareigojimų įsigaliojimo data | 2023 m. rugsėjo 1 d. |
| Adresas, kuriuo galima gauti viešųjų paslaugų įsipareigojimų tekstą ir visą su jais susijusią reikiamą informaciją ir (arba) dokumentus | 2023 m. balandžio 18 d. nutarimas, kuriuo nustatomi viešųjų paslaugų įsipareigojimai, susiję su reguliariojo oro susisiekimo paslaugomis maršrutu Strasbūras–Berlynas
  NOR numeris: TREA2306442A
  http://www.legifrance.gouv.fr/initRechTexte.do





  Informacijos kreiptis į: |
| Direction Générale de l’Aviation Civile |
| DTA/SDS1 |
| 50 rue Henry Farman |
| 75720 Paris CEDEX 15 |
| PRANCŪZIJA |

Valstybė narė

Prancūzija

Maršrutas

Strasbūras–Berlynas

Viešųjų paslaugų įsipareigojimų įsigaliojimo data

2023 m. rugsėjo 1 d.

Adresas, kuriuo galima gauti viešųjų paslaugų įsipareigojimų tekstą ir visą su jais susijusią reikiamą informaciją ir (arba) dokumentus

2023 m. balandžio 18 d. nutarimas, kuriuo nustatomi viešųjų paslaugų įsipareigojimai, susiję su reguliariojo oro susisiekimo paslaugomis maršrutu Strasbūras–Berlynas

NOR numeris: TREA2306442A

http://www.legifrance.gouv.fr/initRechTexte.do

Informacijos kreiptis į:

Direction Générale de l’Aviation Civile

DTA/SDS1

50 rue Henry Farman

75720 Paris CEDEX 15

PRANCŪZIJA

Tel. +33 158094321

---

| 2023 6 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 204/35 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 204/35

---

Reorganizavimo priemonės – Sprendimas dėl draudimo įmonės „EUROVITA S.p.A.“ ir įmonės „EUROVITA HOLDING S.p.A.“ reorganizavimo priemonių

(Skelbiama pagal Europos Parlamento ir Tarybos direktyvos 2009/138/EB dėl draudimo ir perdraudimo veiklos pradėjimo ir jos vykdymo (Mokumas II) 271 straipsnį ir Teisėkūros procedūra priimto akto Nr. 209/2005 237 straipsnio 2 dalį.)

(2023/C 204/14)

| Draudimo įmonė
  Pagrindinė patronuojančioji įmonė pagal Teisėkūros procedūra priimto akto Nr. 209/2005 210 straipsnį | „EUROVITA S.p.A.“ |
| --- | --- |
| Via Fra’ Pampuri 13 |
| 20141 Milano (MI) |
| ITALIJA |

Draudimo įmonė

Pagrindinė patronuojančioji įmonė pagal Teisėkūros procedūra priimto akto Nr. 209/2005 210 straipsnį

„EUROVITA S.p.A.“

Via Fra’ Pampuri 13

20141 Milano (MI)

ITALIJA

Mokesčių mokėtojo kodas, PVM mokėtojo kodas ir Milano įmonių registro Nr. 03735041000

Juridinio asmens identifikatoriaus (LEI) kodas – 529900LM125KCD508F59

| „EUROVITA HOLDING S.p.A.“ |
| --- |
| Via Fra’ Pampuri 13 |
| 20141 Milano (MI) |
| ITALIJA |

„EUROVITA HOLDING S.p.A.“

Via Fra’ Pampuri 13

20141 Milano (MI)

ITALIJA

Mokesčių mokėtojo kodas, PVM mokėtojo kodas ir Milano įmonių registro Nr. 05469690969

Juridinio asmens identifikatoriaus (LEI) kodas – 52990094QK5Q0NND9A42

Sprendimo data, pobūdis ir įsigaliojimas

2023 m. kovo 29 d. įmonių ir ženklo „Made in Italy“ ministro nutarimas, priimtas pagal Draudimo įmonių priežiūros instituto (it. Istituto per la vigilanza sulle assicurazioni, IVASS) pasiūlymą: „Įmonių „EUROVITA S.p.A.“ ir „EUROVITA HOLDING S.p.A.“ administravimo ir kontrolės organų likvidavimas ir specialios įmonių administravimo procedūros taikymas ne ilgiau kaip vienus metus nuo nutarimo paskelbimo datos pagal Teisėkūros procedūra priimto akto Nr. 209/2005 231 ir 275 straipsnius. Pranešimas Draudimo įmonių priežiūros institutui pateiktas 2023 m. kovo 30 d.

2023 m. kovo 30 d. Draudimo įmonių priežiūros instituto priemonė (prot. Nr. 0075798/23) – specialių administravimo procedūrų vykdymo organų skyrimas pagal Teisėkūros procedūra priimto akto Nr. 209/2005 233 straipsnį.

Kompetentingos institucijos

| Įmonių ir ženklo „Made in Italy“ ministerija |
| --- |
| Via Molise 2 |
| 00187 Roma (RM) |
| ITALIJA |

Įmonių ir ženklo „Made in Italy“ ministerija

Via Molise 2

00187 Roma (RM)

ITALIJA

| IVASS – Draudimo įmonių priežiūros institutas |
| --- |
| Via del Quirinale 21 |
| 00187 Roma (RM) |
| ITALIJA |

IVASS – Draudimo įmonių priežiūros institutas

Via del Quirinale 21

00187 Roma (RM)

ITALIJA

Priežiūros institucija

| IVASS – Draudimo įmonių priežiūros institutas |
| --- |
| Via del Quirinale 21 |
| 00187 Roma |
| ITALIJA |

IVASS – Draudimo įmonių priežiūros institutas

Via del Quirinale 21

00187 Roma

ITALIJA

Nepaprastasis administratorius, paskirtas abiem įmonėms

Dr. Alessandro Santoliquido

Priežiūros komitetas, paskirtas abiem įmonėms

Prof. Antonio Blandini

Dr. Sandro Panizza

Dr. Monica Biccari

Taikoma teisė

Italijos teisė

Teisėkūros procedūra priimto akto Nr. 209/2005 231, 233 ir 275 straipsniai

---

V Nuomonės

PROCEDŪROS, SUSIJUSIOS SU KONKURENCIJOS POLITIKOS ĮGYVENDINIMU

Europos Komisija

| 2023 6 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 204/37 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 204/37

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.11163 – TRAFIGURA / MOTA-ENGIL / LAH / JV)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2023/C 204/15)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Trafigura Lobito Investments PTE Ltd“ (toliau – „Trafigura“, Singapūras), „Trafigura Group PTE Ltd“, pagrindinės „Trafigura Group“ kontroliuojančiosios bendrovės patronuojamoji įmonė; |
| --- | --- |

—

„Trafigura Lobito Investments PTE Ltd“ (toliau – „Trafigura“, Singapūras), „Trafigura Group PTE Ltd“, pagrindinės „Trafigura Group“ kontroliuojančiosios bendrovės patronuojamoji įmonė;

| — | „ME Lobito SGPS, LDA“ (toliau – „Mota-Engil“, Portugalija), kuri yra „Mota-Engil SGPS S.A.“, pagrindinės „Mota-Engil Group“ kontroliuojančiosios bendrovės, patronuojamoji įmonė; |
| --- | --- |

—

„ME Lobito SGPS, LDA“ (toliau – „Mota-Engil“, Portugalija), kuri yra „Mota-Engil SGPS S.A.“, pagrindinės „Mota-Engil Group“ kontroliuojančiosios bendrovės, patronuojamoji įmonė;

| — | „Lobito Atlantic Holdings SGPS, LDA“ (toliau – LAH, Portugalija), nauju bendrai kontroliuojamu subjektu. |
| --- | --- |

—

„Lobito Atlantic Holdings SGPS, LDA“ (toliau – LAH, Portugalija), nauju bendrai kontroliuojamu subjektu.

Įmonės „Trafigura“ ir „Mota-Engil“ įgis, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte ir 4 dalyje, bendrą įmonės LAH kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

| — | „Trafigura Group“ yra nepriklausoma prekiautoja biržos prekėmis, kurios specializacija yra pasaulinės naftos, mineralų ir metalų rinkos. „Trafigura Group“ vykdo veiklą šiomis dviem kryptimis: fizinė prekyba prekėmis ir susijusios logistikos paslaugos, įskaitant laivybą ir frachtavimą, taip pat įvairią, su pramonės infrastruktūra susijusią veiklą; |
| --- | --- |

—

„Trafigura Group“ yra nepriklausoma prekiautoja biržos prekėmis, kurios specializacija yra pasaulinės naftos, mineralų ir metalų rinkos. „Trafigura Group“ vykdo veiklą šiomis dviem kryptimis: fizinė prekyba prekėmis ir susijusios logistikos paslaugos, įskaitant laivybą ir frachtavimą, taip pat įvairią, su pramonės infrastruktūra susijusią veiklą;

| — | „Mota-Engil Group“ yra tarptautinė bendrovė, kurios pagrindinė veikla yra statyba ir infrastruktūros valdymas inžinerijos, statybos, aplinkos ir paslaugų, transporto koncesijų ir energetikos sektoriuose. „Mota-Engil Group“ veikia 22 Europos, Lotynų Amerikos ir Afrikos šalyse; |
| --- | --- |

—

„Mota-Engil Group“ yra tarptautinė bendrovė, kurios pagrindinė veikla yra statyba ir infrastruktūros valdymas inžinerijos, statybos, aplinkos ir paslaugų, transporto koncesijų ir energetikos sektoriuose. „Mota-Engil Group“ veikia 22 Europos, Lotynų Amerikos ir Afrikos šalyse;

| — | LAH per savo patronuojamąją įmonę „Lobito Atlantic Railway, S.A.“ nuties, prižiūrės ir eksploatuos Angoloje esančią Lobito-Luau geležinkelio liniją, kad galėtų gabenti prekes tarp Angoloje esančio Lobito uostamiesčio ir aplinkinių teritorijų, pavyzdžiui, Zambijos Vario juostos regiono ir Kongo Demokratinės Respublikos. |
| --- | --- |

—

LAH per savo patronuojamąją įmonę „Lobito Atlantic Railway, S.A.“ nuties, prižiūrės ir eksploatuos Angoloje esančią Lobito-Luau geležinkelio liniją, kad galėtų gabenti prekes tarp Angoloje esančio Lobito uostamiesčio ir aplinkinių teritorijų, pavyzdžiui, Zambijos Vario juostos regiono ir Kongo Demokratinės Respublikos.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.11163 – TRAFIGURA / MOTA-ENGIL / LAH / JV

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Pašto adresas

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

| 2023 6 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 204/39 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 204/39

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.11140 – APG / CORSICA SOLE / MIROVA / DRIVECO)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2023/C 204/16)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Stichting Depositary APG Infrastructure Pool 2020–2021“ (už įmonę „APG Infrastructure Pool 2020–2021“ prisiimanti riziką ir jos vardu veikianti įmonė) (toliau – APG, Nyderlandai), kontroliuojama įmonės „Stichting Pensioenfonds ABP“ (toliau – ABP, Nyderlandai), |
| --- | --- |

—

„Stichting Depositary APG Infrastructure Pool 2020–2021“ (už įmonę „APG Infrastructure Pool 2020–2021“ prisiimanti riziką ir jos vardu veikianti įmonė) (toliau – APG, Nyderlandai), kontroliuojama įmonės „Stichting Pensioenfonds ABP“ (toliau – ABP, Nyderlandai),

| — | „Corsica Sole SAS“ (toliau – „Corsica Sole“, Prancūzija), |
| --- | --- |

—

„Corsica Sole SAS“ (toliau – „Corsica Sole“, Prancūzija),

| — | „Mirova S.A.“ (toliau – „Mirova“, Prancūzija), priklausanti įmonių grupei BPCE (toliau – BPCE, Prancūzija), |
| --- | --- |

—

„Mirova S.A.“ (toliau – „Mirova“, Prancūzija), priklausanti įmonių grupei BPCE (toliau – BPCE, Prancūzija),

| — | „Driveco SAS“ (Prancūzija), kontroliuojama įmonių „Corsica Sole“ ir „Mirova“. |
| --- | --- |

—

„Driveco SAS“ (Prancūzija), kontroliuojama įmonių „Corsica Sole“ ir „Mirova“.

Įmonės APG, „Corsica Sole“ ir „Mirova“ įgis, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte ir 4 dalyje, bendrą įmonės „Driveco“ kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

| — | APG – investicinio fondo depozitoriumas, kurio tikroji savininkė yra Nyderlandų pensijų administravimo organizacija ABP, kurios specializacija – viešojo sektoriaus kolektyvinės pensijos, |
| --- | --- |

—

APG – investicinio fondo depozitoriumas, kurio tikroji savininkė yra Nyderlandų pensijų administravimo organizacija ABP, kurios specializacija – viešojo sektoriaus kolektyvinės pensijos,

| — | „Corsica Sole“ – įmonė, užsiimanti atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamyba saulės elektrinėse žemyninėje Prancūzijoje ir įvairiuose Prancūzijos užjūrio departamentuose (pvz., Korsikoje, Reunjone, Gvadelupoje, Gajanoje ir Martinikoje). Be to, ji konsultuoja tvarumo priemonių (pavyzdžiui, ant stogo arba stovėjimo aikštelėje montuojamų saulės baterijų plokščių) klausimais kliento patalpose ir tas priemones įgyvendina, |
| --- | --- |

—

„Corsica Sole“ – įmonė, užsiimanti atsinaujinančiųjų išteklių energijos gamyba saulės elektrinėse žemyninėje Prancūzijoje ir įvairiuose Prancūzijos užjūrio departamentuose (pvz., Korsikoje, Reunjone, Gvadelupoje, Gajanoje ir Martinikoje). Be to, ji konsultuoja tvarumo priemonių (pavyzdžiui, ant stogo arba stovėjimo aikštelėje montuojamų saulės baterijų plokščių) klausimais kliento patalpose ir tas priemones įgyvendina,

| — | „Mirova“, įmonės „Mirova Eurofideme 4“ valdymo įmonė, – tai įmonės „Natixis“ filialas, kuris specializuojasi atsakingų investicijų srityje. Vykdydama finansavimo ir investavimo veiklą, įmonė daugiausia dėmesio skiria darnaus vystymosi sprendimams judumo, energetikos, pastatų ir miestų, vartojimo, išteklių, sveikatos, informacinių ir ryšių technologijų ir finansų sektoriuose. Įmonės galutinę kontrolę vykdo įmonių grupė BPCE, kuriai priklauso bankų tinklas, veikiantis investicinės bankininkystės, mažmeninės prekybos, komercinės bankininkystės, draudimo ir nekilnojamojo turto paslaugų sektoriuose, |
| --- | --- |

—

„Mirova“, įmonės „Mirova Eurofideme 4“ valdymo įmonė, – tai įmonės „Natixis“ filialas, kuris specializuojasi atsakingų investicijų srityje. Vykdydama finansavimo ir investavimo veiklą, įmonė daugiausia dėmesio skiria darnaus vystymosi sprendimams judumo, energetikos, pastatų ir miestų, vartojimo, išteklių, sveikatos, informacinių ir ryšių technologijų ir finansų sektoriuose. Įmonės galutinę kontrolę vykdo įmonių grupė BPCE, kuriai priklauso bankų tinklas, veikiantis investicinės bankininkystės, mažmeninės prekybos, komercinės bankininkystės, draudimo ir nekilnojamojo turto paslaugų sektoriuose,

| — | „Driveco“ siūlo visiškai parengtus ir pritaikytus elektros įkrovimo sprendimus Prancūzijoje ir Belgijoje. Įmonė kuria, gamina, įrengia, prižiūri ir eksploatuoja savo įkrovimo prieigas. |
| --- | --- |

—

„Driveco“ siūlo visiškai parengtus ir pritaikytus elektros įkrovimo sprendimus Prancūzijoje ir Belgijoje. Įmonė kuria, gamina, įrengia, prižiūri ir eksploatuoja savo įkrovimo prieigas.

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

„M.11140 – APG / CORSICA SOLE / MIROVA / DRIVECO“.

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Pašto adresas

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

| 2023 6 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 204/41 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 204/41

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.11136 – PETRONAS / NPI / CANWIND and NORTHWIND (JVs))

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2023/C 204/17)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | „Northland Power International Holdings B.V.“ (toliau – NPIH), įmonės „Northland Power, Inc.“ (toliau – NPI) visiškai valdoma patronuojamąja įmone, |
| --- | --- |

—

„Northland Power International Holdings B.V.“ (toliau – NPIH), įmonės „Northland Power, Inc.“ (toliau – NPI) visiškai valdoma patronuojamąja įmone,

| — | „Gentari International Renewables Pte. Ltd“ (toliau – GIRPL), įmonės „Gentari Sdn. Bhd.“ (toliau – „Gentari“) visiškai valdoma patronuojamąja įmone, kuri savo ruožtu yra „Petroliam Nasional Berhad“ (toliau – PETRONAS) visiškai valdoma patronuojamoji įmonė, |
| --- | --- |

—

„Gentari International Renewables Pte. Ltd“ (toliau – GIRPL), įmonės „Gentari Sdn. Bhd.“ (toliau – „Gentari“) visiškai valdoma patronuojamąja įmone, kuri savo ruožtu yra „Petroliam Nasional Berhad“ (toliau – PETRONAS) visiškai valdoma patronuojamoji įmonė,

| — | „NP Taiwan Project CanWind Holdings B.V.“ (toliau – „CanWind“) ir „NP Taiwan Project NorthWind Holdings B.V.“ (toliau – „NorthWind“), dvejomis įmonėmis, kurios šiuo metu yra NPI visiškai valdomos patronuojamosios įmonės (netiesiogiai per NPIH) (toliau – bendrosios įmonės). |
| --- | --- |

—

„NP Taiwan Project CanWind Holdings B.V.“ (toliau – „CanWind“) ir „NP Taiwan Project NorthWind Holdings B.V.“ (toliau – „NorthWind“), dvejomis įmonėmis, kurios šiuo metu yra NPI visiškai valdomos patronuojamosios įmonės (netiesiogiai per NPIH) (toliau – bendrosios įmonės).

NPI ir PETRONAS įgyja, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte ir 4 dalyje, bendrą visų įmonių „CanWind“ ir „NorthWind“ kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

| — | NPI yra pasaulinė energijos gamintoja, kurios tikslas – projektuoti, statyti, valdyti ir eksploatuoti švarios ir žaliosios energijos pasaulinės infrastruktūros objektus Azijoje, Europoje, Lotynų Amerikoje ir Šiaurės Amerikoje, |
| --- | --- |

—

NPI yra pasaulinė energijos gamintoja, kurios tikslas – projektuoti, statyti, valdyti ir eksploatuoti švarios ir žaliosios energijos pasaulinės infrastruktūros objektus Azijoje, Europoje, Lotynų Amerikoje ir Šiaurės Amerikoje,

| — | PETRONAS yra Malaizijos nacionalinė naftos ir dujų bendrovė. „Gentari“ siūlo mažesnio anglies dioksido pėdsako sprendimus trijose pagrindinėse srityse – atsinaujinančiosios energijos, vandenilio ir žaliojo judumo. |
| --- | --- |

—

PETRONAS yra Malaizijos nacionalinė naftos ir dujų bendrovė. „Gentari“ siūlo mažesnio anglies dioksido pėdsako sprendimus trijose pagrindinėse srityse – atsinaujinančiosios energijos, vandenilio ir žaliojo judumo.

3.

Bendrosios įmonės projektuos, statys, o vėliau valdys ir eksploatuos planuojamus jūros vėjo elektrinių parkus Taivane.

4.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

5.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.11136 – PETRONAS / NPI / CANWIND and NORTHWIND (JVs)

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Pašto adresas

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---

| 2023 6 12 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | C 204/43 |
| --- | --- | --- | --- |

2023 6 12

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

C 204/43

---

Išankstinis pranešimas apie koncentraciją

(Byla M.11103 – PUBLIC POWER CORPORATION / ENEL ROMANIA)

Bylą numatoma nagrinėti supaprastinta tvarka

(Tekstas svarbus EEE)

(2023/C 204/18)

1.

Šis pranešimas susijęs su šiomis įmonėmis:

| — | įmone „Public Power Corporation S.A.“ (toliau – PPC, Graikija), |
| --- | --- |

—

įmone „Public Power Corporation S.A.“ (toliau – PPC, Graikija),

| — | įmonės „Enel S.p.A.“ (toliau – „Enel“, Italija) veikla Rumunijoje (toliau – „Enel Romania“). |
| --- | --- |

—

įmonės „Enel S.p.A.“ (toliau – „Enel“, Italija) veikla Rumunijoje (toliau – „Enel Romania“).

Įmonė PPC įgis, kaip apibrėžta Susijungimų reglamento 3 straipsnio 1 dalies b punkte, išskirtinę visos įmonės „Enel Romania“, kurią sudaro šie Rumunijoje įsteigti subjektai: „Enel Romania S.A.“, „E-Distributie Muntenia S.A.“, „Enel Energie Muntenia S.A.“, „E-Distributie Dobrogea S.A.“, „E-Distributie Banat S.A.“, „Enel Energie S.A.“, „Enel Green Power Romania S.R.L.“, „Enel X Romania S.R.L.“, „Enel X Way Romania S.R.L“ ir jų patronuojamosios įmonės, kontrolę.

Koncentracija vykdoma perkant akcijas.

2.

| — | PPC gamina, tiekia ir skirsto elektros energiją, daugiausia Graikijoje, |
| --- | --- |

—

PPC gamina, tiekia ir skirsto elektros energiją, daugiausia Graikijoje,

| — | „Enel Romania“ Rumunijoje gamina, skirsto ir tiekia elektros energiją, tiekia gamtines dujas ir teikia susijusias paslaugas.. |
| --- | --- |

—

„Enel Romania“ Rumunijoje gamina, skirsto ir tiekia elektros energiją, tiekia gamtines dujas ir teikia susijusias paslaugas..

3.

Pagal Komisijos pranešimą dėl supaprastintos tam tikrų koncentracijų nagrinėjimo pagal Tarybos reglamentą (EB) Nr. 139/2004 (2) procedūros reikėtų pažymėti, kad šią bylą numatoma nagrinėti pranešime nurodyta tvarka.

4.

Pastabos Komisijai turi būti pateiktos ne vėliau kaip per 10 dienų nuo šio pranešimo paskelbimo. Visoje korespondencijoje turėtų būti pateikiama ši nuoroda:

M.11103 – PUBLIC POWER CORPORATION / ENEL ROMANIA

Pastabas Komisijai galima siųsti e. paštu arba paštu. Kontaktiniai duomenys:

E. paštas COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Pašto adresas

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  OL L 24, 2004 1 29, p. 1 (Susijungimų reglamentas).

1

(2)  OL C 366, 2013 12 14, p. 5.

2

---