# Euroopa Liidu C 364/8. o

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 364 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 61. aastakäik8. oktoober 2018 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 364

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

61. aastakäik8. oktoober 2018

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Liidu Kohus |
| 2018/C 364/01 | Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas | 1 |

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

2018/C 364/01

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

1

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Euroopa Kohus |
| 2018/C 364/02 | Kohtuasi C-428/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Superior de Justicia de Galicia (Hispaania) 28. juunil 2018 – Jörg Paul Konrad Fritz Bode versus Instituto Nacional de la Seguridad Social ja Tesorería General de la Seguridad Social | 2 |
| 2018/C 364/03 | Kohtuasi C-462/18 P: Mylène Troszczynski 13. juulil 2018 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 16. mai 2018. aasta otsuse peale kohtuasjas T-626/16: Troszczynski versus parlament | 2 |
| 2018/C 364/04 | Kohtuasi C-493/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Prantsusmaa) 26. juulil 2018 – UB versus VA, Tiger SCI, WZ kui UB pankrotihaldur, Banque patrimoine et immobilier SA | 4 |
| 2018/C 364/05 | Kohtuasi C-501/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen sad Sofia-grad (Bulgaaria) 30. juulil 2018 – BT versus Balgarska narodna banka | 4 |
| 2018/C 364/06 | Kohtuasi C-505/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Conseil d’État (Prantsusmaa) 30. juulil 2018 – COPEBI SCA versus Établissement national des produits de l’agriculture et de la mer (FranceAgriMer) | 7 |
| 2018/C 364/07 | Kohtuasi C-508/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Supreme Court (Iirimaa) 6. augustil 2018 – Minister for Justice and Equality versus OG | 8 |
| 2018/C 364/08 | Kohtuasi C-509/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Supreme Court (Iirimaa) 6. augustil 2018 – Minister for Justice and Equality versus PF | 8 |
| 2018/C 364/09 | Kohtuasi C-517/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Conseil d’État (Prantsusmaa) 6. augustil 2018 – Fédération des fabricants de cigares versus Premier ministre, Ministre des Solidarités et de la Santé | 9 |
| | Üldkohus |
| 2018/C 364/10 | Kohtuasi T-646/16 P: Üldkohtu 19. juuli 2018. aasta otsus – Simpson versus nõukogu (Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Ametnikud — Kõrgemale palgaastmele tõusmine — Palgaastme ja -järgu määramine — Otsus jätta asjaomane isik palgaastmele AD 9 määramata pärast seda, kui ta läbis edukalt palgaastme AD 9 avaliku konkursi — Hagi rahuldamata jätmine esimeses kohtuastmes pärast seda, kui Üldkohus on saatnud kohtuasja tagasi uueks arutamiseks — Esimeses kohtuastmes määruse teinud kohtukoosseis — Avaliku Teenistuse Kohtu kohtuniku ametisse nimetamise menetlus — Seaduse alusel moodustatud kohus — Seaduse alusel moodustatud kohtu põhimõte) | 11 |
| 2018/C 364/11 | Kohtuasi T-693/16 P: Üldkohtu 19. juuli 2018. aasta otsus – HG versus komisjon (Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Ametnikud — Kolmandasse riiki määramine — Administratsiooni antud elamispind — Distsiplinaarkaristus — Hagi rahuldamata jätmine esimeses kohtuastmes — Esimeses kohtuastmes otsuse teinud kohtukoosseis — Avaliku Teenistuse Kohtu kohtuniku ametisse nimetamise menetlus — Seaduse alusel moodustatud kohus — Seaduse alusel moodustatud kohtu põhimõte) | 11 |
| 2018/C 364/12 | Kohtuasi T-375/18: 19. juunil 2018 esitatud hagi – Gollnisch versus parlament | 12 |
| 2018/C 364/13 | Kohtuasi T-401/18: 3. juulil 2018 esitatud hagi – SFIE-PE versus parlament | 13 |
| 2018/C 364/14 | Kohtuasi T-402/18: 3. juulil 2018 esitatud hagi – Aquino jt versus parlament | 14 |
| 2018/C 364/15 | Kohtuasi T-422/18: 6. juulil 2018 esitatud hagi – RATP versus komisjon | 14 |
| 2018/C 364/16 | Kohtuasi T-437/18: 13. juulil 2018 esitatud hagi – Tilly-Sabco versus komisjon | 15 |
| 2018/C 364/17 | Kohtuasi T-459/18: 31. juulil 2018 esitatud hagi – Lotte versus EUIPO – Générale Biscuit-Glico France (PEPERO original) | 17 |
| 2018/C 364/18 | Kohtuasi T-470/18: 31. juulil 2018 esitatud hagi – Telenet versus komisjon | 17 |
| 2018/C 364/19 | Kohtuasi T-471/18: 2. augustil 2018 esitatud hagi – WV versus Euroopa välisteenistus | 18 |
| 2018/C 364/20 | Kohtuasi T-482/18: 10. augustil 2018 esitatud hagi – XF versus komisjon | 19 |
| 2018/C 364/21 | Kohtuasi T-501/18: 22. augustil 2018 esitatud hagi – Currency One versus EUIPO – Cinkciarz.pl (CINKCIARZ) | 20 |

V   Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

2018/C 364/02

Kohtuasi C-428/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Superior de Justicia de Galicia (Hispaania) 28. juunil 2018 – Jörg Paul Konrad Fritz Bode versus Instituto Nacional de la Seguridad Social ja Tesorería General de la Seguridad Social

versus

2

2018/C 364/03

Kohtuasi C-462/18 P: Mylène Troszczynski 13. juulil 2018 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 16. mai 2018. aasta otsuse peale kohtuasjas T-626/16: Troszczynski versus parlament

versus

2

2018/C 364/04

Kohtuasi C-493/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Prantsusmaa) 26. juulil 2018 – UB versus VA, Tiger SCI, WZ kui UB pankrotihaldur, Banque patrimoine et immobilier SA

versus

4

2018/C 364/05

Kohtuasi C-501/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen sad Sofia-grad (Bulgaaria) 30. juulil 2018 – BT versus Balgarska narodna banka

versus

4

2018/C 364/06

Kohtuasi C-505/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Conseil d’État (Prantsusmaa) 30. juulil 2018 – COPEBI SCA versus Établissement national des produits de l’agriculture et de la mer (FranceAgriMer)

versus

7

2018/C 364/07

Kohtuasi C-508/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Supreme Court (Iirimaa) 6. augustil 2018 – Minister for Justice and Equality versus OG

versus

8

2018/C 364/08

Kohtuasi C-509/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Supreme Court (Iirimaa) 6. augustil 2018 – Minister for Justice and Equality versus PF

versus

8

2018/C 364/09

Kohtuasi C-517/18: Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Conseil d’État (Prantsusmaa) 6. augustil 2018 – Fédération des fabricants de cigares versus Premier ministre, Ministre des Solidarités et de la Santé

versus

9

Üldkohus

2018/C 364/10

Kohtuasi T-646/16 P: Üldkohtu 19. juuli 2018. aasta otsus – Simpson versus nõukogu (Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Ametnikud — Kõrgemale palgaastmele tõusmine — Palgaastme ja -järgu määramine — Otsus jätta asjaomane isik palgaastmele AD 9 määramata pärast seda, kui ta läbis edukalt palgaastme AD 9 avaliku konkursi — Hagi rahuldamata jätmine esimeses kohtuastmes pärast seda, kui Üldkohus on saatnud kohtuasja tagasi uueks arutamiseks — Esimeses kohtuastmes määruse teinud kohtukoosseis — Avaliku Teenistuse Kohtu kohtuniku ametisse nimetamise menetlus — Seaduse alusel moodustatud kohus — Seaduse alusel moodustatud kohtu põhimõte)

versus

11

2018/C 364/11

Kohtuasi T-693/16 P: Üldkohtu 19. juuli 2018. aasta otsus – HG versus komisjon (Apellatsioonkaebus — Avalik teenistus — Ametnikud — Kolmandasse riiki määramine — Administratsiooni antud elamispind — Distsiplinaarkaristus — Hagi rahuldamata jätmine esimeses kohtuastmes — Esimeses kohtuastmes otsuse teinud kohtukoosseis — Avaliku Teenistuse Kohtu kohtuniku ametisse nimetamise menetlus — Seaduse alusel moodustatud kohus — Seaduse alusel moodustatud kohtu põhimõte)

versus

11

2018/C 364/12

Kohtuasi T-375/18: 19. juunil 2018 esitatud hagi – Gollnisch versus parlament

versus

12

2018/C 364/13

Kohtuasi T-401/18: 3. juulil 2018 esitatud hagi – SFIE-PE versus parlament

versus

13

2018/C 364/14

Kohtuasi T-402/18: 3. juulil 2018 esitatud hagi – Aquino jt versus parlament

versus

14

2018/C 364/15

Kohtuasi T-422/18: 6. juulil 2018 esitatud hagi – RATP versus komisjon

versus

14

2018/C 364/16

Kohtuasi T-437/18: 13. juulil 2018 esitatud hagi – Tilly-Sabco versus komisjon

versus

15

2018/C 364/17

Kohtuasi T-459/18: 31. juulil 2018 esitatud hagi – Lotte versus EUIPO – Générale Biscuit-Glico France (PEPERO original)

versus

17

2018/C 364/18

Kohtuasi T-470/18: 31. juulil 2018 esitatud hagi – Telenet versus komisjon

versus

17

2018/C 364/19

Kohtuasi T-471/18: 2. augustil 2018 esitatud hagi – WV versus Euroopa välisteenistus

versus

18

2018/C 364/20

Kohtuasi T-482/18: 10. augustil 2018 esitatud hagi – XF versus komisjon

versus

19

2018/C 364/21

Kohtuasi T-501/18: 22. augustil 2018 esitatud hagi – Currency One versus EUIPO – Cinkciarz.pl (CINKCIARZ)

versus

20

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Liidu Kohus

| 8.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 364/1 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 364/1

---

Euroopa Liidu Kohtu viimased väljaanded Euroopa Liidu Teatajas

(2018/C 364/01)

Viimane väljaanne

ELT C 352, 1.10.2018

Eelmised väljaanded

ELT C 341, 24.9.2018

ELT C 328, 17.9.2018

ELT C 319, 10.9.2018

ELT C 311, 3.9.2018

ELT C 301, 27.8.2018

ELT C 294, 20.8.2018

Käesolevad tekstid on kättesaadavad

EUR-Lex’is järgmisel aadressil: http://eur-lex.europa.eu

---

V Teated

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Kohus

| 8.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 364/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 364/2

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Tribunal Superior de Justicia de Galicia (Hispaania) 28. juunil 2018 – Jörg Paul Konrad Fritz Bode versus Instituto Nacional de la Seguridad Social ja Tesorería General de la Seguridad Social

(Kohtuasi C-428/18)

(2018/C 364/02)

Kohtumenetluse keel: hispaania

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Tribunal Superior de Justicia de Galicia

Põhikohtuasja pooled

Hageja: Jörg Paul Konrad Fritz Bode

Kostjad: Instituto Nacional de la Seguridad Social ja Tesorería General de la Seguridad Social

Eelotsuse küsimus

Kas Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 48 tuleb tõlgendada nii, et sellega on vastuolus liikmesriigi õigusnormid, millega on kehtestatud, et ennetähtaegse vanaduspensioni saamiseks peab saadaoleva pensioni suurus ületama miinimumpensionit, mida makstaks asjaomasele isikule sama liikmesriigi õigusnormide alusel, tõlgendades seda „saada olevat pensionit“ tegeliku pensionina, mida maksab üksnes pädev liikmesriik (antud juhul Hispaania), ilma et arvesse võetaks ka tegelik pension, mida ta võiks saada tänu mõnele muule sama laadi hüvitisele mõnelt muult liikmesriigilt või liikmesriikidelt?

---

| 8.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 364/2 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 364/2

---

Mylène Troszczynski 13. juulil 2018 esitatud apellatsioonkaebus Üldkohtu (kuues koda) 16. mai 2018. aasta otsuse peale kohtuasjas T-626/16: Troszczynski versus parlament

(Kohtuasi C-462/18 P)

(2018/C 364/03)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellant: Mylène Troszczynski (esindaja: advokaat F. Wagner)

Teine menetlusosaline: Euroopa Parlament

Apellandi nõuded

tühistada Üldkohtu 16. mai 2018. aasta otsus kohtuasjas T-626/16;

seetõttu:

| — | tühistada parlamendi peasekretäri 23. juuni 2016. aasta otsus, mis on tehtud parlamendi juhatuse 19. mai ja 9. juuli 2008. aasta otsuse 2009/C 159/01 „Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmete kohta“ (muudetud) artikli 68 alusel ja mille kohaselt esineb nõue summas 56 554 eurot; |
| --- | --- |

—

tühistada parlamendi peasekretäri 23. juuni 2016. aasta otsus, mis on tehtud parlamendi juhatuse 19. mai ja 9. juuli 2008. aasta otsuse 2009/C 159/01 „Euroopa Parlamendi liikmete põhimääruse rakendusmeetmete kohta“ (muudetud) artikli 68 alusel ja mille kohaselt esineb nõue summas 56 554 eurot;

| — | tühistada 30. juunil 2016 teatavaks tehtud võlateade nr 2016-888, milles apellandile teatatakse, et tema suhtes on tuvastatud nõue vastavalt peasekretäri 23. juuni 2016. aasta otsusele, mis käsitleb „parlamendiliikme assisteerimiseks alusetult makstud summade tagasinõudmist põhimääruse rakendusmeetmete artikli 68 ja finantsmääruse artiklite 78, 79 ja 80 alusel“; |
| --- | --- |

—

tühistada 30. juunil 2016 teatavaks tehtud võlateade nr 2016-888, milles apellandile teatatakse, et tema suhtes on tuvastatud nõue vastavalt peasekretäri 23. juuni 2016. aasta otsusele, mis käsitleb „parlamendiliikme assisteerimiseks alusetult makstud summade tagasinõudmist põhimääruse rakendusmeetmete artikli 68 ja finantsmääruse artiklite 78, 79 ja 80 alusel“;

| — | otsustada vastavalt asjaoludele apellandi selle moraalse kahju hüvitamiseks väljamõistetav summa, mis talle vaidlustatud otsusega tekitati tulenevalt enne uurimise lõpetamist esitatud alusetutest süüdistustest, tema maine kahjustamisest ning tema eraelu ja poliitilise elu märkimisväärsest kahjustamisest; |
| --- | --- |

—

otsustada vastavalt asjaoludele apellandi selle moraalse kahju hüvitamiseks väljamõistetav summa, mis talle vaidlustatud otsusega tekitati tulenevalt enne uurimise lõpetamist esitatud alusetutest süüdistustest, tema maine kahjustamisest ning tema eraelu ja poliitilise elu märkimisväärsest kahjustamisest;

| — | otsustada vastavalt asjaoludele apellandile kohtukulude hüvitamiseks väljamõistetava summa suurus; |
| --- | --- |

—

otsustada vastavalt asjaoludele apellandile kohtukulude hüvitamiseks väljamõistetava summa suurus;

| — | mõista kõik kohtukulud välja parlamendilt; |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud välja parlamendilt;

| — | enne otsuse tegemist kohustada parlamenti esitama J.O. haldustoimik ja teda puudutav OLAFi toimik. |
| --- | --- |

—

enne otsuse tegemist kohustada parlamenti esitama J.O. haldustoimik ja teda puudutav OLAFi toimik.

Väited ja peamised argumendid

Esimene väide, et rikutud on olulisi menetlusnorme. Esiteks kujutavad Üldkohtu otsused kohtuasjades Bilde ja Montel endast pärast menetluse kirjaliku osa lõpetamist ilmnenud uut asjaolu, millest selgub esitatavate tõendite laad ja hulk. Kodukorra artikli 85 lõike 3 tingimused olid täidetud. Teiseks rikkus Üldkohus õigusnormi, leides, et ta ei saa hinnata muid faktilisi asjaolusid, kui need, mis esitati peasekretärile. Alusetult saadu tagasinõudmise menetlus sarnaneb piiramatut kontrolli võimaldava õiguskaitsevahendiga, mille korral võib isegi veel menetluse ajal esitada kõik dokumendid, mis on tarvilikud vaidluse nõuetekohaseks hindamiseks.

Teine väide, et Üldkohus on rikkunud kaitseõigusi ja olulisi menetlusnorme. Esiteks ei võimaldanud Üldkohus ausat ja võistlevat menetlust, sest ta ei nõudnud parlamendilt Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklite 41 ja 42 järgimist. Parlamendil on haldustoimik ja OLAFi toimik, mida ta saab kasutada enda äranägemisel oma kasuks, sest töö kohta tõendeid võib leida kahest toimikust, kuid need jäävad apellandile varjatuks. Teiseks tegi Üldkohus hindamisvea, leides, et asjaolu, et peasekretär ei olnud apellanti isiklikult ära kuulanud, on õiguspärane.

Kolmas väide käsitleb õigusnormi rikkumist, faktiliste asjaolude ja tõendite õigusliku laadi ebaõiget kvalifitseerimist, diskrimineerimist, fumus persecutionis’t, õiguspärase ootuse ja seaduslikkuse põhimõtete rikkumist ning võimu kuritarvitamist. Esiteks kujutab esitatud tõendite kriitilise hindamise puudumine endast põhjenduse puudulikkust. Teiseks on kahjustatud assistentide poliitilisi õigusi. Kolmandaks lasub alusetult saadu tagasinõudmisel tõendamiskoormis haldusasutusel, kes peab põhjendama, miks seatakse saadu kahtlus alla. Neljandaks on parlamendi president ja peasekretär kohelnud Front national’i saadikuid diskrimineerivalt. Lõpuks seab haldustoimiku ja OLAFi toimiku esitamisest keeldumine kahtluse alla õiguspärasuse ootuse ja seaduslikkuse põhimõtted ning kujutab endast võimu kuritarvitamist.

---

| 8.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 364/4 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 364/4

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Cour de cassation (Prantsusmaa) 26. juulil 2018 – UB versus VA, Tiger SCI, WZ kui UB pankrotihaldur, Banque patrimoine et immobilier SA

(Kohtuasi C-493/18)

(2018/C 364/04)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Cour de cassation

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: UB

Vastustajad: VA, Tiger SCI, WZ kui UB pankrotihaldur, Banque patrimoine et immobilier SA

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas maksejõuetusemenetluse algatanud liikmesriigi kohtu määratud pankrotihalduri hagi, mille eesmärk on tunnistada võlgniku teises liikmesriigis asuvale kinnisvarale seatud hüpoteegid ning selle kinnisvaraga kõnealuses riigis tehtud müügitehingud selle menetluse suhtes kehtetuks, et võita see kinnisvara võlgniku vara hulka tagasi, tuleneb otseselt maksejõuetusmenetlusest ja on sellega tihedalt seotud? |
| --- | --- |

1.

Kas maksejõuetusemenetluse algatanud liikmesriigi kohtu määratud pankrotihalduri hagi, mille eesmärk on tunnistada võlgniku teises liikmesriigis asuvale kinnisvarale seatud hüpoteegid ning selle kinnisvaraga kõnealuses riigis tehtud müügitehingud selle menetluse suhtes kehtetuks, et võita see kinnisvara võlgniku vara hulka tagasi, tuleneb otseselt maksejõuetusmenetlusest ja on sellega tihedalt seotud?

| 2. | Kas jaatava vastuse korral allub see pankrotihalduri hagi erandliku kohtualluvuse raames kas maksejõuetusmenetluse algatamise liikmesriigi kohtutele või siis hoopis kinnisvara asukohaliikmesriigi kohtule või on tegemist nende valikulise kohtualluvusega, ning millistel tingimustel? |
| --- | --- |

2.

Kas jaatava vastuse korral allub see pankrotihalduri hagi erandliku kohtualluvuse raames kas maksejõuetusmenetluse algatamise liikmesriigi kohtutele või siis hoopis kinnisvara asukohaliikmesriigi kohtule või on tegemist nende valikulise kohtualluvusega, ning millistel tingimustel?

| 3. | Kas juhul, kui maksejõuetusmenetluse algatanud liikmesriigi kohus annab oma otsusega pankrotihaldurile õiguse pöörduda teise liikmesriigi kohtusse, allub see hagi põhimõtteliselt menetluse algatanud kohtule, ent võib sellise otsuse tagajärjel minna selle teise riigi kohtualluvusse, eriti kui seda otsust saab käsitada määruse [(EÜ) nr 1346/2000] (1) artikli 25 lõike 1 tähenduses maksejõuetusmenetluse käiku ja lõpetamist käsitleva otsusena, mida tuleb sellisena sama sätte alusel tunnustada ilma lisaformaalsusteta? |
| --- | --- |

3.

Kas juhul, kui maksejõuetusmenetluse algatanud liikmesriigi kohus annab oma otsusega pankrotihaldurile õiguse pöörduda teise liikmesriigi kohtusse, allub see hagi põhimõtteliselt menetluse algatanud kohtule, ent võib sellise otsuse tagajärjel minna selle teise riigi kohtualluvusse, eriti kui seda otsust saab käsitada määruse [(EÜ) nr 1346/2000] (1) artikli 25 lõike 1 tähenduses maksejõuetusmenetluse käiku ja lõpetamist käsitleva otsusena, mida tuleb sellisena sama sätte alusel tunnustada ilma lisaformaalsusteta?

---

(1)  Nõukogu 29. mai 2000. aasta määrus (EÜ) nr 1346/2000 maksejõuetusmenetluse kohta (EÜT L 160, lk 1; ELT eriväljaanne 09/01, lk 191).

---

| 8.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 364/4 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 364/4

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Administrativen sad Sofia-grad (Bulgaaria) 30. juulil 2018 – BT versus Balgarska narodna banka

(Kohtuasi C-501/18)

(2018/C 364/05)

Kohtumenetluse keel: bulgaaria

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Administrativen sad Sofia-grad

Põhikohtuasja pooled

Kaebaja: BT

Vastustaja: Balgarska narodna banka

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Liidu õiguse võrdväärsuse ja tõhususe põhimõtetest tuleneb, et liikmesriigi kohus on kohustatud kaebuse omal algatusel kvalifitseerima liikmesriigi Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELL“) artikli 4 lõikest 3 tuleneva kohustuse rikkumiseks, juhul kui kaebuse ese on liikmesriigi lepinguväline vastutus kahju tekitamise eest liidu õiguse rikkumise tõttu, mille väidetavalt põhjustas liikmesriigi asutus, ja






  — | kui kaebuses ei olnud õigusliku alusena sõnaselgelt märgitud ELL artikli 4 lõiget 3, kuid kaebuse põhjendusest tuleneb, et kaebuse aluseks on liidu õigusnormide rikkumise tõttu tekkinud kahju; |
| --- | --- | --- |

1.

Kas Liidu õiguse võrdväärsuse ja tõhususe põhimõtetest tuleneb, et liikmesriigi kohus on kohustatud kaebuse omal algatusel kvalifitseerima liikmesriigi Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELL“) artikli 4 lõikest 3 tuleneva kohustuse rikkumiseks, juhul kui kaebuse ese on liikmesriigi lepinguväline vastutus kahju tekitamise eest liidu õiguse rikkumise tõttu, mille väidetavalt põhjustas liikmesriigi asutus, ja

—

kui kaebuses ei olnud õigusliku alusena sõnaselgelt märgitud ELL artikli 4 lõiget 3, kuid kaebuse põhjendusest tuleneb, et kaebuse aluseks on liidu õigusnormide rikkumise tõttu tekkinud kahju;

| — | kui kahju hüvitamise nõudes tugineti liikmesriigi õigusnormile, mis sätestab riigi vastutuse haldustegevuse teostamisel tekitatud kahju eest, mis ei sõltu süü olemasolust, ja mis tekib järgmistel tingimustel: õigusakti, asutuse või selle töötaja tegevuse või tegevusetuse õigusvastasus haldustegevuse teostamisel või selle teostamise tõttu tekkinud varalist või mittevaralist laadi kahju; otsene ja vahetu põhjuslik seos kahju ja asutuse õigusvastase tegevuse vahel; |
| --- | --- |

—

kui kahju hüvitamise nõudes tugineti liikmesriigi õigusnormile, mis sätestab riigi vastutuse haldustegevuse teostamisel tekitatud kahju eest, mis ei sõltu süü olemasolust, ja mis tekib järgmistel tingimustel: õigusakti, asutuse või selle töötaja tegevuse või tegevusetuse õigusvastasus haldustegevuse teostamisel või selle teostamise tõttu tekkinud varalist või mittevaralist laadi kahju; otsene ja vahetu põhjuslik seos kahju ja asutuse õigusvastase tegevuse vahel;

| — | kui kohus peab liikmesriigi õiguse kohaselt määrama omal algatusel riigi vastutuse õigusliku aluse justiitsasutuste tegevuse eest asjaolude alusel, millele kaebus tugineb? |
| --- | --- |

—

kui kohus peab liikmesriigi õiguse kohaselt määrama omal algatusel riigi vastutuse õigusliku aluse justiitsasutuste tegevuse eest asjaolude alusel, millele kaebus tugineb?

| 2. | Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1093/2010 (1), millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), põhjendusest 27 tuleneb, et määruse artikli 17 lõike 3 alusel antud soovitus, milles tuvastati liidu õiguse rikkumine liikmesriigi keskpanga poolt seoses asjaomases krediidiasutuses hoiustajatele tagatud hoiuste väljamaksmise tähtaegadega, sellistel asjaoludel nagu põhikohtuasjas






  — | annab selle krediidiasutuse hoiustajatele õiguse tugineda liikmesriigi kohtus soovitusele, et põhjendada kahju hüvitamise kaebust nimelt liidu õiguse selle sama rikkumise alusel, kui arvestada Euroopa Pangandusjärelevalve selgesõnaliselt antud pädevust liidu õiguse rikkumiste tuvastamiseks ja kui pidada silmas seda, et hoiustajad ei ole ega saa ka olla soovituse adressaadid ning soovitus ei loo nende jaoks vahetuid õiguslikke tagajärgi; |
| --- | --- | --- |

2.

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määruse (EL) nr 1093/2010 (1), millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), põhjendusest 27 tuleneb, et määruse artikli 17 lõike 3 alusel antud soovitus, milles tuvastati liidu õiguse rikkumine liikmesriigi keskpanga poolt seoses asjaomases krediidiasutuses hoiustajatele tagatud hoiuste väljamaksmise tähtaegadega, sellistel asjaoludel nagu põhikohtuasjas

—

annab selle krediidiasutuse hoiustajatele õiguse tugineda liikmesriigi kohtus soovitusele, et põhjendada kahju hüvitamise kaebust nimelt liidu õiguse selle sama rikkumise alusel, kui arvestada Euroopa Pangandusjärelevalve selgesõnaliselt antud pädevust liidu õiguse rikkumiste tuvastamiseks ja kui pidada silmas seda, et hoiustajad ei ole ega saa ka olla soovituse adressaadid ning soovitus ei loo nende jaoks vahetuid õiguslikke tagajärgi;

| — | kehtib seoses tingimusega, et rikutud õigusnorm peab kehtestama täpsed ja tingimusteta kohustused, kui arvestada, et direktiivi 94/19/EÜ (2) hoiuste tagamise skeemide kohta artikli 1 punkti 3 alapunkt i – kui seda tõlgendatakse koosmõjus selle direktiivi põhjendustega 12 ja 13 –, ei sisalda kõiki koostisosi, mis on vajalikud selleks, et luua liikmesriikide jaoks täpne ja tingimusteta kohustus, ning ei anna hoiustajatele vahetuid õigusi; samuti silmas pidades fakti, et see direktiiv näeb ette ainult minimaalse ühtlustamise, mis ei hõlma pidepunkte, mille alusel tuleb tuvastada peatatud hoiused, ja et nende pidepunktide suhtes – mh nimelt likviidsuse puudumine ja hetkel puuduva väljamaksmise väljavaade, varajase tegutsemise ja krediidiasutuse äritegevuse jätkamise korralduse tegemine – ei põhjendatud soovitust liidu õiguse muude selgete ja tingimusteta sätetega; |
| --- | --- |

—

kehtib seoses tingimusega, et rikutud õigusnorm peab kehtestama täpsed ja tingimusteta kohustused, kui arvestada, et direktiivi 94/19/EÜ (2) hoiuste tagamise skeemide kohta artikli 1 punkti 3 alapunkt i – kui seda tõlgendatakse koosmõjus selle direktiivi põhjendustega 12 ja 13 –, ei sisalda kõiki koostisosi, mis on vajalikud selleks, et luua liikmesriikide jaoks täpne ja tingimusteta kohustus, ning ei anna hoiustajatele vahetuid õigusi; samuti silmas pidades fakti, et see direktiiv näeb ette ainult minimaalse ühtlustamise, mis ei hõlma pidepunkte, mille alusel tuleb tuvastada peatatud hoiused, ja et nende pidepunktide suhtes – mh nimelt likviidsuse puudumine ja hetkel puuduva väljamaksmise väljavaade, varajase tegutsemise ja krediidiasutuse äritegevuse jätkamise korralduse tegemine – ei põhjendatud soovitust liidu õiguse muude selgete ja tingimusteta sätetega;

| — | kehtib silmas pidades eset, hoiuste tagamist ja Euroopa Pangandusjärelevalve pädevust anda vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 26 lõikele 2 soovitusi hoiuste tagamise skeemi kohta, liikmesriigi keskpanga suhtes, millel ei ole seost liikmesriigi hoiuste tagamise skeemiga ja mis ei ole vastavalt selle määruse artikli 4 punkti 2 alapunktile iii pädev asutus? |
| --- | --- |

—

kehtib silmas pidades eset, hoiuste tagamist ja Euroopa Pangandusjärelevalve pädevust anda vastavalt määruse (EL) nr 1093/2010 artikli 26 lõikele 2 soovitusi hoiuste tagamise skeemi kohta, liikmesriigi keskpanga suhtes, millel ei ole seost liikmesriigi hoiuste tagamise skeemiga ja mis ei ole vastavalt selle määruse artikli 4 punkti 2 alapunktile iii pädev asutus?

| 3. | Kas Euroopa Liidu Kohtu 12. oktoobri 2004. aasta kohtuotsusest Paul jt (C-222/02, EU:C:2004:606, punktid 38, 39, 43 ja 49-51); 5. märtsi 1996. aasta kohtuotsusest Brasserie du pêcheur ja Factortame (C-46/93 ja C-48/93, EU:C:1996:79, punktid 42 ja 51); 15. juuni 2000. aasta kohtuotsusest Dorsch Consult vs. nõukogu ja komisjon (C-237/98 P, EU:C:2000:321, punkt 19) ja 2. detsembri 1971. aasta kohtuotsusest Zuckerfabrik Schöppenstedt vs. nõukogu (5/71, EU:C:1971:116 punkt 11), tuleneb ka põhikohtuasjas asjakohase liidu õiguse praegust seisu arvestades, et






  A) | direktiivi 94/19 sätted, eriti selle artikli 7 lõige 6, annavad hoiustajatele õiguse esitada liikmesriigi vastu kahju hüvitamise nõudeid ebapiisava järelevalve tõttu nende hoiuseid haldava krediidiasutuse üle, ja kas need õigused on piiratud hoiuste tagatud suurusega, või tuleb selles sättes esinevat mõistet „õigus hüvitisele“ tõlgendada laialt? |
| --- | --- | --- |

3.

Kas Euroopa Liidu Kohtu 12. oktoobri 2004. aasta kohtuotsusest Paul jt (C-222/02, EU:C:2004:606, punktid 38, 39, 43 ja 49-51); 5. märtsi 1996. aasta kohtuotsusest Brasserie du pêcheur ja Factortame (C-46/93 ja C-48/93, EU:C:1996:79, punktid 42 ja 51); 15. juuni 2000. aasta kohtuotsusest Dorsch Consult vs. nõukogu ja komisjon (C-237/98 P, EU:C:2000:321, punkt 19) ja 2. detsembri 1971. aasta kohtuotsusest Zuckerfabrik Schöppenstedt vs. nõukogu (5/71, EU:C:1971:116 punkt 11), tuleneb ka põhikohtuasjas asjakohase liidu õiguse praegust seisu arvestades, et

A)

direktiivi 94/19 sätted, eriti selle artikli 7 lõige 6, annavad hoiustajatele õiguse esitada liikmesriigi vastu kahju hüvitamise nõudeid ebapiisava järelevalve tõttu nende hoiuseid haldava krediidiasutuse üle, ja kas need õigused on piiratud hoiuste tagatud suurusega, või tuleb selles sättes esinevat mõistet „õigus hüvitisele“ tõlgendada laialt?

| B) | liikmesriigi keskpanga määratud sellised järelevalvemeetmed krediidiasutuse saneerimiseks nagu meetmed põhikohtuasjas, sealhulgas maksete peatamine, mis on ette nähtud eelkõige direktiivi 2001/24/EÜ (3) artikli 2 seitsmendas taandes, kujutavad endast hoiustajate omandiõiguse õigustamatut ja ebaproportsionaalset riivet, mis toob kaasa lepinguvälise vastutuse liidu õiguse rikkumisega tekitatud kahju eest, kui asjaomase liikmesriigi õigus näeb krediidiasutuste seaduse artikli 116 lõiget 5 ning pankade maksejõuetuse seaduse artikli 4 lõike 2 punkti 1 ja artikli 94 lõike 1 punkti 4 silmas pidades ette, et meetmete kestuse aja eest arvutatakse lepingulised intressid ja hoiuste tagatud suurust ületavaid nõudeid saab rahuldada ja intresse maksta üldises pankrotimenetluses? |
| --- | --- |

B)

liikmesriigi keskpanga määratud sellised järelevalvemeetmed krediidiasutuse saneerimiseks nagu meetmed põhikohtuasjas, sealhulgas maksete peatamine, mis on ette nähtud eelkõige direktiivi 2001/24/EÜ (3) artikli 2 seitsmendas taandes, kujutavad endast hoiustajate omandiõiguse õigustamatut ja ebaproportsionaalset riivet, mis toob kaasa lepinguvälise vastutuse liidu õiguse rikkumisega tekitatud kahju eest, kui asjaomase liikmesriigi õigus näeb krediidiasutuste seaduse artikli 116 lõiget 5 ning pankade maksejõuetuse seaduse artikli 4 lõike 2 punkti 1 ja artikli 94 lõike 1 punkti 4 silmas pidades ette, et meetmete kestuse aja eest arvutatakse lepingulised intressid ja hoiuste tagatud suurust ületavaid nõudeid saab rahuldada ja intresse maksta üldises pankrotimenetluses?

| C) | liikmesriigi õiguses ette nähtud lepinguvälise vastutuse tingimused kahju eest, mis on tekkinud tegevuse või tegevusetuse tõttu seoses ELTL artikli 65 lõike 1 punkti b reguleerimisalaga hõlmatud liikmesriigi keskpanga järelevalvepädevuse teostamisega, ei või olla vastuolus selle vastutuse liidu õiguse kohaselt kehtivate tingimuste ja põhimõtetega ning konkreetselt nimelt kahju hüvitamise kaebuse tühistamiskaebusest sõltumatuse põhimõttega, ja liikmesriigi õiguse kohaselt tuvastatud tingimuse lubamatusega, et õiguslik toiming või tegevusetus, mille tõttu taotletakse kahju hüvitamist, tuleb enne tühistada; tingimuse lubamatusega liikmesriigi õiguse kohaselt, mis käsitleb asutuste või töötajate süüd, kelle tegutsemise tõttu nõutakse kahju hüvitamist; varalise kahju hüvitamiseks esitatavate kaebuste tingimusega, et kaebajale on kaebuse esitamise ajal tekitatud tegelik ja kindel kahju? |
| --- | --- |

C)

liikmesriigi õiguses ette nähtud lepinguvälise vastutuse tingimused kahju eest, mis on tekkinud tegevuse või tegevusetuse tõttu seoses ELTL artikli 65 lõike 1 punkti b reguleerimisalaga hõlmatud liikmesriigi keskpanga järelevalvepädevuse teostamisega, ei või olla vastuolus selle vastutuse liidu õiguse kohaselt kehtivate tingimuste ja põhimõtetega ning konkreetselt nimelt kahju hüvitamise kaebuse tühistamiskaebusest sõltumatuse põhimõttega, ja liikmesriigi õiguse kohaselt tuvastatud tingimuse lubamatusega, et õiguslik toiming või tegevusetus, mille tõttu taotletakse kahju hüvitamist, tuleb enne tühistada; tingimuse lubamatusega liikmesriigi õiguse kohaselt, mis käsitleb asutuste või töötajate süüd, kelle tegutsemise tõttu nõutakse kahju hüvitamist; varalise kahju hüvitamiseks esitatavate kaebuste tingimusega, et kaebajale on kaebuse esitamise ajal tekitatud tegelik ja kindel kahju?

| D) | liidu õiguse põhimõtte alusel, et kahju hüvitamise kaebus ei sõltu tühistamiskaebusest, peab olema täidetud asutuse vastava tegevuse õigusvastasuse tingimus, mis on võrdne liikmesriigi õiguse tingimusega, mille kohaselt õiguslik tegevus või tegevusetus, mille tõttu nõutakse kahju hüvitamist, nimelt krediidiasutuse saneerimisemeetmed, tuleb tühistada, kui pidada silmas põhikohtuasja asjaolusid ja seda,






  — | et need meetmed ei ole suunatud kaebajale, kes on krediidiasutuse hoiustaja, ning et tal ei ole liikmesriigi õiguse ega ka liikmesriigi kohtupraktika kohaselt õigust taotleda konkreetsete otsuste tühistamist, millega need meetmed määrati, ja et need otsused on jõustunud; |
| --- | --- | --- |

D)

liidu õiguse põhimõtte alusel, et kahju hüvitamise kaebus ei sõltu tühistamiskaebusest, peab olema täidetud asutuse vastava tegevuse õigusvastasuse tingimus, mis on võrdne liikmesriigi õiguse tingimusega, mille kohaselt õiguslik tegevus või tegevusetus, mille tõttu nõutakse kahju hüvitamist, nimelt krediidiasutuse saneerimisemeetmed, tuleb tühistada, kui pidada silmas põhikohtuasja asjaolusid ja seda,

—

et need meetmed ei ole suunatud kaebajale, kes on krediidiasutuse hoiustaja, ning et tal ei ole liikmesriigi õiguse ega ka liikmesriigi kohtupraktika kohaselt õigust taotleda konkreetsete otsuste tühistamist, millega need meetmed määrati, ja et need otsused on jõustunud;

| — | et liidu õigus, selles valdkonnas konkreetselt direktiiv 2001/24, ei sea liikmesriikidele sõnaselget kohustust näha kõigi võlausaldajate kasuks ette järelevalvemeetmete vaidlustamise võimalus, et lasta tuvastada meetmete kehtivus; |
| --- | --- |

—

et liidu õigus, selles valdkonnas konkreetselt direktiiv 2001/24, ei sea liikmesriikidele sõnaselget kohustust näha kõigi võlausaldajate kasuks ette järelevalvemeetmete vaidlustamise võimalus, et lasta tuvastada meetmete kehtivus;

| — | et liikmesriigi õiguses ei ole ette nähtud lepinguvälist vastutust kahju eest, mis on tekkinud asutuste või töötajate õiguspärase tegevuse alusel? |
| --- | --- |

—

et liikmesriigi õiguses ei ole ette nähtud lepinguvälist vastutust kahju eest, mis on tekkinud asutuste või töötajate õiguspärase tegevuse alusel?

| E) | et juhul, kui tõlgendus on selline, et asutuse asjaomase tegevuse õigusvastasuse tingimus ei ole põhikohtuasja asjaoludel kohaldatav, on krediidiasutuse hoiustajate kahju hüvitamise kaebustele liikmesriigi keskpanga tegevuse või tegevusetuse tõttu ja eeskätt kaebustele intresside maksmiseks mittetähtaegselt välja makstud tagatud hoiuste eest ning tagatud hoiuse suurust ületavate hoiuste väljamaksmiseks, mis esitatakse ELTL artiklite 63-65 ja artikli 120, ELL artikli 3 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 17 rikkumise hüvitamiseks, kohaldatavad Euroopa Liidu Kohtu poolt kindlaks määratud lepinguvälise vastutuse tingimused kahju eest,






  — | mis on tekkinud asutuse õiguspärase tegevuse alusel, täpsemalt kolm kumulatiivset tingimust, nimelt tegeliku kahju esinemine, põhjusliku seose olemasolul kahju ja asjaomase tegevuse vahel ning ebatavalise ja erilist laadi kahju esinemine, eeskätt kaebuste korral intresside maksmiseks tagatud hoiuste tähtaja jooksul välja maksmata jätmise tõttu, või |
| --- | --- | --- |

E)

et juhul, kui tõlgendus on selline, et asutuse asjaomase tegevuse õigusvastasuse tingimus ei ole põhikohtuasja asjaoludel kohaldatav, on krediidiasutuse hoiustajate kahju hüvitamise kaebustele liikmesriigi keskpanga tegevuse või tegevusetuse tõttu ja eeskätt kaebustele intresside maksmiseks mittetähtaegselt välja makstud tagatud hoiuste eest ning tagatud hoiuse suurust ületavate hoiuste väljamaksmiseks, mis esitatakse ELTL artiklite 63-65 ja artikli 120, ELL artikli 3 ja Euroopa Liidu põhiõiguste harta artikli 17 rikkumise hüvitamiseks, kohaldatavad Euroopa Liidu Kohtu poolt kindlaks määratud lepinguvälise vastutuse tingimused kahju eest,

—

mis on tekkinud asutuse õiguspärase tegevuse alusel, täpsemalt kolm kumulatiivset tingimust, nimelt tegeliku kahju esinemine, põhjusliku seose olemasolul kahju ja asjaomase tegevuse vahel ning ebatavalise ja erilist laadi kahju esinemine, eeskätt kaebuste korral intresside maksmiseks tagatud hoiuste tähtaja jooksul välja maksmata jätmise tõttu, või

| — | majanduspoliitika valdkonnas eelkõige tingimus „ainult kui esineb piisavalt selge ülimusliku normi rikkumine, mille eesmärk on kaitsta üksikisikuid“, eeskätt hoiustajate kaebuste puhul tagatud hoiuste suurust ületavate hoiuste väljamaksmiseks, mis esitati kahjunõudena ning mille suhtes kehtib liikmesriigi õigusega ette nähtud menetlus, kui arvestada laiaulatuslikku kaalutlusõigust, mis kuulub liikmesriikidele seoses ELTL artikli 65 lõike 1 punktiga b ja direktiivi 2001/24 kohaste meetmetega, ja kui krediidiasutust ning kahju hüvitamist taotlevat isikut puudutavad asjaolud on seotud ainult ühe liikmesriigiga, kuid kõigi hoiustajate suhtes kehtivad samad õigusnormid ja haldusõiguse põhimõte, et kõik on seaduse ees võrdsed? |
| --- | --- |

—

majanduspoliitika valdkonnas eelkõige tingimus „ainult kui esineb piisavalt selge ülimusliku normi rikkumine, mille eesmärk on kaitsta üksikisikuid“, eeskätt hoiustajate kaebuste puhul tagatud hoiuste suurust ületavate hoiuste väljamaksmiseks, mis esitati kahjunõudena ning mille suhtes kehtib liikmesriigi õigusega ette nähtud menetlus, kui arvestada laiaulatuslikku kaalutlusõigust, mis kuulub liikmesriikidele seoses ELTL artikli 65 lõike 1 punktiga b ja direktiivi 2001/24 kohaste meetmetega, ja kui krediidiasutust ning kahju hüvitamist taotlevat isikut puudutavad asjaolud on seotud ainult ühe liikmesriigiga, kuid kõigi hoiustajate suhtes kehtivad samad õigusnormid ja haldusõiguse põhimõte, et kõik on seaduse ees võrdsed?

| 4. | Kas direktiivi 94/19 artikli 10 lõike 1 tõlgendusest koostoimes artikli 1 punkti 3 alapunktiga i ja artikli 7 lõikega 6 ning õiguslikust käsitlusest Euroopa Liidu Kohtu 21. detsembri 2016. aasta kohtuotsuses Vervloet jt (C-76/15, EU:C:2016:975, punktid 82-84) tuleneb, et direktiivi kohaldamisala hõlmab hoiustajaid,






  — | kelle hoiused ei kuulunud krediidiasutuse maksete peatamise ja tema pangatehingute tegevusloa kehtetuks tunnistamise vahelisel perioodil lepingute ja seadussätete alusel väljamaksmisele ja asjaomane hoiustaja ei andnud teada, et ta taotleb tagasimaksmist, |
| --- | --- | --- |

4.

Kas direktiivi 94/19 artikli 10 lõike 1 tõlgendusest koostoimes artikli 1 punkti 3 alapunktiga i ja artikli 7 lõikega 6 ning õiguslikust käsitlusest Euroopa Liidu Kohtu 21. detsembri 2016. aasta kohtuotsuses Vervloet jt (C-76/15, EU:C:2016:975, punktid 82-84) tuleneb, et direktiivi kohaldamisala hõlmab hoiustajaid,

—

kelle hoiused ei kuulunud krediidiasutuse maksete peatamise ja tema pangatehingute tegevusloa kehtetuks tunnistamise vahelisel perioodil lepingute ja seadussätete alusel väljamaksmisele ja asjaomane hoiustaja ei andnud teada, et ta taotleb tagasimaksmist,

| — | kes nõustusid klausliga, mis näeb ette hoiuste tagatud suuruses väljamaksmise vastavalt liikmesriigi õiguses sätestatud menetlusele ka konkreetselt pärast hoiuseid haldava krediidiasutuse tegevusloa kehtetuks tunnistamist, ja see tingimus on täidetud, kui |
| --- | --- |

—

kes nõustusid klausliga, mis näeb ette hoiuste tagatud suuruses väljamaksmise vastavalt liikmesriigi õiguses sätestatud menetlusele ka konkreetselt pärast hoiuseid haldava krediidiasutuse tegevusloa kehtetuks tunnistamist, ja see tingimus on täidetud, kui

| — | nimetatud hoiustamislepingu klauslil on liikmesriigi õiguse kohaselt lepingupoolte suhtes seadusjõud? |
| --- | --- |

—

nimetatud hoiustamislepingu klauslil on liikmesriigi õiguse kohaselt lepingupoolte suhtes seadusjõud?

Kas selle direktiivi sätetest või muudest liidu õigusnormidest tuleneb, et liikmesriigi kohus ei või sellist hoiustamiselepingu klauslit arvesse võtta ega kontrollida hoiustaja kaebust intresside maksmiseks tähtaja jooksul välja maksmata hoiuste eest selle lepinguga tagatud suuruses vastavalt lepinguvälise vastutuse tingimustele kahju eest, mis on tekkinud liidu õiguse rikkumise tõttu, ja direktiivi 94/19 artikli 7 lõike 6 alusel?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta määrus (EL) nr 1093/2010, millega asutatakse Euroopa Järelevalveasutus (Euroopa Pangandusjärelevalve), muudetakse otsust nr 716/2009/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks komisjoni otsus 2009/78/EÜ (ELT 2010, L 331, lk 12).

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 1994. aasta direktiiv 94/19/EÜ hoiuste tagamise skeemide kohta (EÜT 1994, L 135, lk 5; ELT eriväljaanne 06/02, lk 252).

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. aprilli 2001. aasta direktiiv 2001/24/EÜ krediidiasutuste saneerimise ja likvideerimise kohta (EÜT 2001, L 125, lk 15; ELT eriväljaanne 06/04, lk 15).

---

| 8.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 364/7 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 364/7

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Conseil d’État (Prantsusmaa) 30. juulil 2018 – COPEBI SCA versus Établissement national des produits de l’agriculture et de la mer (FranceAgriMer)

(Kohtuasi C-505/18)

(2018/C 364/06)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Conseil d’État

Põhikohtuasja pooled

Kassaator: COPEBI SCA

Vastustaja: Établissement national des produits de l’agriculture et de la mer (FranceAgriMer)

Menetluses osaleb: Ministre de l’Agriculture et de l’Alimentation

Eelotsuse küsimus

Kas Euroopa Komisjoni 28. jaanuari 2009. aasta otsust 2009/402/EÜ Prantsusmaa puu- ja köögiviljasektori situatsiooniplaanide kohta (C 29/05 (ex NN 57/05)) (1) tuleb tõlgendada nii, et sellega on hõlmatud riikliku sektoritevahelise puuvilja-, köögivilja- ja aiandusameti (Office national interprofessionnel des fruits, des légumes et de l’horticulture, ONIFLHOR) poolt tööstusotstarbeliste bigarookirsside majanduskomiteele (Comité économique [...] du bigarreau d’industrie, CEBI) makstud ja selle komitee liikmetest tootjarühmade kaudu tööstusotstarbeliste bigarookirsside kasvatajatele määratud abi, kuigi otsuse punktis 15 nimetatud kaheksa põllumajandustootjate majanduskomitee hulgas CEBI ei figureeri ja kõnealust abi rahastati, erinevalt selle otsuse punktides 24–28 kirjeldatud rahastamismehhanismist, üksnes ONIFLHORi toetusest ja mitte lisaks tootjate vabatahtlikest maksetest ehk niinimetatud ettevõtete osamaksetest?

---

(1)  ELT 2009, L 127, lk 11.

---

| 8.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 364/8 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 364/8

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Supreme Court (Iirimaa) 6. augustil 2018 – Minister for Justice and Equality versus OG

(Kohtuasi C-508/18)

(2018/C 364/07)

Kohtumenetluse keel: inglise

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Supreme Court

Põhikohtuasja pooled

Taotleja ja vastustaja kassatsioonimenetluses: Minister for Justice and Equality

Kassatsioonkaebuse esitaja: OG

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas prokuröri sõltumatus täitevvõimust tuleb kindlaks määrata vastavalt tema seisundile asjaomases riiklikus õigussüsteemis? Kui vastus on eitav, siis milliste kriteeriumide alusel määratakse kindlaks sõltumatus täitevvõimust? |
| --- | --- |

1.

Kas prokuröri sõltumatus täitevvõimust tuleb kindlaks määrata vastavalt tema seisundile asjaomases riiklikus õigussüsteemis? Kui vastus on eitav, siis milliste kriteeriumide alusel määratakse kindlaks sõltumatus täitevvõimust?

| 2. | Kas prokurör, kes võib liikmesriigi õiguse alusel saada justiitsministeeriumilt otseselt või kaudselt juhiseid või korraldusi, on täitevvõimust piisavalt sõltumatu, et teda saaks käsitada õigusasutusena raamotsuse (1) artikli 6 lõike 1 tähenduses? |
| --- | --- |

2.

Kas prokurör, kes võib liikmesriigi õiguse alusel saada justiitsministeeriumilt otseselt või kaudselt juhiseid või korraldusi, on täitevvõimust piisavalt sõltumatu, et teda saaks käsitada õigusasutusena raamotsuse (1) artikli 6 lõike 1 tähenduses?

| 3. | Kui vastus on jaatav, siis kas prokurör peab olema täitevvõimust ka funktsionaalselt sõltumatu ning milliste kriteeriumide alusel määratakse kindlaks funktsionaalne sõltumatus? |
| --- | --- |

3.

Kui vastus on jaatav, siis kas prokurör peab olema täitevvõimust ka funktsionaalselt sõltumatu ning milliste kriteeriumide alusel määratakse kindlaks funktsionaalne sõltumatus?

| 4. | Kas juhul, kui sõltumatus täitevvõimust on tuvastatud, saab väita, et prokurör, kelle ülesanded piirduvad uurimise algatamise ja läbiviimise ning uurimise objektiivse ja õiguspärase läbiviimise tagamisega, süüdistuse esitamise, kohtuotsuste täitmise ja kriminaalasjade menetlemisega ning kes ei tee riiklikke vahistamismääruseid ega või täita õigusemõistmise ülesandeid, on „õigusasutus“ raamotsuse artikli 6 lõike 1 tähenduses? |
| --- | --- |

4.

Kas juhul, kui sõltumatus täitevvõimust on tuvastatud, saab väita, et prokurör, kelle ülesanded piirduvad uurimise algatamise ja läbiviimise ning uurimise objektiivse ja õiguspärase läbiviimise tagamisega, süüdistuse esitamise, kohtuotsuste täitmise ja kriminaalasjade menetlemisega ning kes ei tee riiklikke vahistamismääruseid ega või täita õigusemõistmise ülesandeid, on „õigusasutus“ raamotsuse artikli 6 lõike 1 tähenduses?

| 5. | Kas Lübecki prokurör on õigusasutus nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta artikli 6 lõike 1 tähenduses? |
| --- | --- |

5.

Kas Lübecki prokurör on õigusasutus nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta artikli 6 lõike 1 tähenduses?

---

(1)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta – Teatavate liikmesriikide avaldused raamotsuse vastuvõtmisel (raamotsus) (EÜT 2002, L 190, lk 1; ELT eriväljaanne 19/06, lk 34).

---

| 8.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 364/8 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 364/8

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Supreme Court (Iirimaa) 6. augustil 2018 – Minister for Justice and Equality versus PF

(Kohtuasi C-509/18)

(2018/C 364/08)

Kohtumenetluse keel: inglise

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Supreme Court

Põhikohtuasja pooled

Taotleja ja vastustaja kassatsioonimenetluses: Minister for Justice and Equality

Kassatsioonkaebuse esitaja: PF

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas kriteeriumid, mille põhjal saab otsustada, kas prokurör, kes on määratud raamotsuse artikli 6 lõike 1 kohaseks vahistamismäärust tegevaks õigusasutuseks, on õigusasutus nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (1) artikli 6 lõike 1 tähenduses, on järgmised: 1) prokurör on täitevvõimust sõltumatu ning 2) tema riigi õigussüsteemis käsitatakse teda õigusemõistmisega tegeleva või selles osaleva asutusena? |
| --- | --- |

1.

Kas kriteeriumid, mille põhjal saab otsustada, kas prokurör, kes on määratud raamotsuse artikli 6 lõike 1 kohaseks vahistamismäärust tegevaks õigusasutuseks, on õigusasutus nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta (1) artikli 6 lõike 1 tähenduses, on järgmised: 1) prokurör on täitevvõimust sõltumatu ning 2) tema riigi õigussüsteemis käsitatakse teda õigusemõistmisega tegeleva või selles osaleva asutusena?

| 2. | Kui vastus on eitav, siis milliste kriteeriumide alusel peab liikmesriigi kohus kindlaks tegema, kas prokurör, kes on määratud raamotsuse artikli 6 lõike 1 kohaseks vahistamismäärust tegevaks õigusasutuseks, on õigusasutus raamotsuse artikli 6 lõike 1 tähenduses? |
| --- | --- |

2.

Kui vastus on eitav, siis milliste kriteeriumide alusel peab liikmesriigi kohus kindlaks tegema, kas prokurör, kes on määratud raamotsuse artikli 6 lõike 1 kohaseks vahistamismäärust tegevaks õigusasutuseks, on õigusasutus raamotsuse artikli 6 lõike 1 tähenduses?

| 3. | Kui kriteeriumid hõlmavad nõuet, et prokurör peab tegelema õigusemõistmisega või osalema õigusemõistmises, siis kas see tuleb kindlaks teha lähtuvalt tema seisundist õigussüsteemis või teatud objektiivsete kriteeriumide alusel? Kui lähtuda tuleb objektiivsetest kriteeriumidest, siis millised on need kriteeriumid? |
| --- | --- |

3.

Kui kriteeriumid hõlmavad nõuet, et prokurör peab tegelema õigusemõistmisega või osalema õigusemõistmises, siis kas see tuleb kindlaks teha lähtuvalt tema seisundist õigussüsteemis või teatud objektiivsete kriteeriumide alusel? Kui lähtuda tuleb objektiivsetest kriteeriumidest, siis millised on need kriteeriumid?

| 4. | Kas Leedu Vabariigi prokurör on õigusasutus nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta artikli 6 lõikes 1 sisalduva väljendi autonoomses tähenduses? |
| --- | --- |

4.

Kas Leedu Vabariigi prokurör on õigusasutus nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsuse 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta artikli 6 lõikes 1 sisalduva väljendi autonoomses tähenduses?

---

(1)  Nõukogu 13. juuni 2002. aasta raamotsus 2002/584/JSK Euroopa vahistamismääruse ja liikmesriikidevahelise üleandmiskorra kohta – Teatavate liikmesriikide avaldused raamotsuse vastuvõtmisel (raamotsus) (EÜT 2002, L 190, lk 1; ELT eriväljaanne 19/06, lk 34).

---

| 8.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 364/9 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 364/9

---

Eelotsusetaotlus, mille on esitanud Conseil d’État (Prantsusmaa) 6. augustil 2018 – Fédération des fabricants de cigares versus Premier ministre, Ministre des Solidarités et de la Santé

(Kohtuasi C-517/18)

(2018/C 364/09)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Eelotsusetaotluse esitanud kohus

Conseil d’État

Põhikohtuasja pooled

Kaebuse esitaja: Fédération des fabricants de cigares

Vastustajad: Premier ministre, Ministre des Solidarités et de la Santé

Teine menetlusosaline: Société nationale d’exploitation industrielle des tabacs et allumettes (SEITA)

Eelotsuse küsimused

| 1. | Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/40/EL (1) artikli 13 lõikeid 1 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et need ei luba tarbijapakendil, välispakendil ja tubakatootel kasutada mis tahes marginime, mis osutab teatud omadustele, hoolimata selle tuntusest? |
| --- | --- |

1.

Kas Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/40/EL (1) artikli 13 lõikeid 1 ja 3 tuleb tõlgendada nii, et need ei luba tarbijapakendil, välispakendil ja tubakatootel kasutada mis tahes marginime, mis osutab teatud omadustele, hoolimata selle tuntusest?

| 2. | Kas olenevalt sellest, kuidas tuleb tõlgendada direktiivi artikli 13 lõikeid 1 ja 3, austatakse nendes sätestatuga juhul, kui seda kohaldatakse nimetuste ja kaubamärkide suhtes, õigust omandile, sõna- ja ettevõtlusvabadust ning proportsionaalsuse ja õiguskindluse põhimõtet? |
| --- | --- |

2.

Kas olenevalt sellest, kuidas tuleb tõlgendada direktiivi artikli 13 lõikeid 1 ja 3, austatakse nendes sätestatuga juhul, kui seda kohaldatakse nimetuste ja kaubamärkide suhtes, õigust omandile, sõna- ja ettevõtlusvabadust ning proportsionaalsuse ja õiguskindluse põhimõtet?

| 3. | Kui vastus eelmisele küsimusele on jaatav, siis kas direktiivi artikli 13 lõiked 1 ja 3 koosmõjus sama direktiivi artikli 24 lõikega 2 austavad õigust omandile, sõna- ja ettevõtlusvabadust ning proportsionaalsuse põhimõtet? |
| --- | --- |

3.

Kui vastus eelmisele küsimusele on jaatav, siis kas direktiivi artikli 13 lõiked 1 ja 3 koosmõjus sama direktiivi artikli 24 lõikega 2 austavad õigust omandile, sõna- ja ettevõtlusvabadust ning proportsionaalsuse põhimõtet?

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 3. aprilli 2014. aasta direktiiv 2014/40/EL tubaka- ja seonduvate toodete tootmist, esitlemist ja müüki käsitlevate liikmesriikide õigus- ja haldusnormide ühtlustamise kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2001/37/EÜ (ELT L 127, lk 1).

---

Üldkohus

| 8.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 364/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 364/11

---

Üldkohtu 19. juuli 2018. aasta otsus – Simpson versus nõukogu

(Kohtuasi T-646/16 P) (1)

((Apellatsioonkaebus - Avalik teenistus - Ametnikud - Kõrgemale palgaastmele tõusmine - Palgaastme ja -järgu määramine - Otsus jätta asjaomane isik palgaastmele AD 9 määramata pärast seda, kui ta läbis edukalt palgaastme AD 9 avaliku konkursi - Hagi rahuldamata jätmine esimeses kohtuastmes pärast seda, kui Üldkohus on saatnud kohtuasja tagasi uueks arutamiseks - Esimeses kohtuastmes määruse teinud kohtukoosseis - Avaliku Teenistuse Kohtu kohtuniku ametisse nimetamise menetlus - Seaduse alusel moodustatud kohus - Seaduse alusel moodustatud kohtu põhimõte))

(2018/C 364/10)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: Erik Simpson (Brüssel, Belgia) (esindaja: advokaat M. Velardo)

Teine menetluspool: Euroopa Liidu Nõukogu (esindajad: M. Bauer ja E. Rebasti)

Ese

Apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 24. juuni 2016. aasta määruse Simpson vs. nõukogu (F-142/11 RENV, EU:F:2016:136) peale selle kohtumääruse tühistamise nõudes.

Resolutsioon

| 1. | Tühistada Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 24. juuni 2016. aasta määrus Simpson vs. nõukogu (F-142/11 RENV, EU:F:2016:136). |
| --- | --- |

1.

Tühistada Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 24. juuni 2016. aasta määrus Simpson vs. nõukogu (F-142/11 RENV, EU:F:2016:136).

| 2. | Saata kohtuasi tagasi Üldkohtu mõnele teisele kojale kui see, kes käesoleva apellatsioonkaebuse üle otsustas. |
| --- | --- |

2.

Saata kohtuasi tagasi Üldkohtu mõnele teisele kojale kui see, kes käesoleva apellatsioonkaebuse üle otsustas.

| 3. | Otsustada kohtukulude kandmine edaspidi. |
| --- | --- |

3.

Otsustada kohtukulude kandmine edaspidi.

---

(1)  ELT C 419, 14.11.2016.

---

| 8.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 364/11 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 364/11

---

Üldkohtu 19. juuli 2018. aasta otsus – HG versus komisjon

(Kohtuasi T-693/16 P) (1)

((Apellatsioonkaebus - Avalik teenistus - Ametnikud - Kolmandasse riiki määramine - Administratsiooni antud elamispind - Distsiplinaarkaristus - Hagi rahuldamata jätmine esimeses kohtuastmes - Esimeses kohtuastmes otsuse teinud kohtukoosseis - Avaliku Teenistuse Kohtu kohtuniku ametisse nimetamise menetlus - Seaduse alusel moodustatud kohus - Seaduse alusel moodustatud kohtu põhimõte))

(2018/C 364/11)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Apellatsioonkaebuse esitaja: HG (esindajad: advokaat L. Levi)

Teine menetluspool: Euroopa Komisjon (esindajad: G. Berscheid ja C. Berardis-Kayser, hiljem G. Berscheid ja T. Bohr, keda abistas advokaat A. Dal Ferro)

Ese

Apellatsioonkaebus Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 19. juuli 2016. aasta kohtuotsuse HG vs. komisjon (F-149/15, EU:F:2016:155) peale selle kohtuotsuse tühistamise nõudes.

Resolutsioon

| 1. | Tühistada Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 19. juuli 2016. aasta kohtuotsus HG vs. komisjon (F-149/15). |
| --- | --- |

1.

Tühistada Euroopa Liidu Avaliku Teenistuse Kohtu (teine koda) 19. juuli 2016. aasta kohtuotsus HG vs. komisjon (F-149/15).

| 2. | Suunata kohtuasi Üldkohtu kojale, mis ei lahendanud käesolevat apellatsioonkaebust. |
| --- | --- |

2.

Suunata kohtuasi Üldkohtu kojale, mis ei lahendanud käesolevat apellatsioonkaebust.

| 3. | Otsustada kohtukulude kandmine edaspidi. |
| --- | --- |

3.

Otsustada kohtukulude kandmine edaspidi.

---

(1)  ELT C 441, 28.11.2016.

---

| 8.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 364/12 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 364/12

---

19. juunil 2018 esitatud hagi – Gollnisch versus parlament

(Kohtuasi T-375/18)

(2018/C 364/12)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Bruno Gollnisch (Villiers-le-Mahieu, Prantsusmaa) (esindaja: advokaat B. Bonnefoy-Claudet)

Kostja: Euroopa Parlament

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tuvastada Jaapaniga suhete delegatsiooni presidendi 20. märtsil 2018 teatavaks tehtud otsuse õigusvastasus; |
| --- | --- |

—

tuvastada Jaapaniga suhete delegatsiooni presidendi 20. märtsil 2018 teatavaks tehtud otsuse õigusvastasus;

| — | tühistada see otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada see otsus;

| — | tühistada vaikimisi tehtud otsused, millega Euroopa Parlamendi president ja Euroopa Parlamendi peasekretär jätsid rahuldamata 2. mail 2018 esitatud kaebused; |
| --- | --- |

—

tühistada vaikimisi tehtud otsused, millega Euroopa Parlamendi president ja Euroopa Parlamendi peasekretär jätsid rahuldamata 2. mail 2018 esitatud kaebused;

| — | tühistada eespool nimetatud tegevusest lähtuvad tegevused ja meetmed; |
| --- | --- |

—

tühistada eespool nimetatud tegevusest lähtuvad tegevused ja meetmed;

| — | mõista hageja kasuks välja 1 eurot mittevaralise kahju hüvitiseks, mis talle tekitati tema kõrvalejätmisega parlamendi reisist ja talle tekitatud kahju hüvitamata jätmisega; |
| --- | --- |

—

mõista hageja kasuks välja 1 eurot mittevaralise kahju hüvitiseks, mis talle tekitati tema kõrvalejätmisega parlamendi reisist ja talle tekitatud kahju hüvitamata jätmisega;

| — | mõista talle samuti välja 3 500 eurot seoses käesoleva hagi esitamise ettevalmistamisega tekkinud kulude hüvitamiseks; |
| --- | --- |

—

mõista talle samuti välja 3 500 eurot seoses käesoleva hagi esitamise ettevalmistamisega tekkinud kulude hüvitamiseks;

| — | mõista kõik kohtukulud välja Euroopa Parlamendilt. |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud välja Euroopa Parlamendilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kaks väidet.

| 1. | Esimene väide, et rikutud on Euroopa Parlamendi liikmete delegatsioonide tööd ja lähetusi väljapoole Euroopa Liitu reguleerivaid rakendussätteid. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et rikutud on Euroopa Parlamendi liikmete delegatsioonide tööd ja lähetusi väljapoole Euroopa Liitu reguleerivaid rakendussätteid.

| 2. | Teine väide, et rikutud on õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja heale haldusele. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et rikutud on õigust tõhusale õiguskaitsevahendile ja heale haldusele.

---

| 8.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 364/13 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 364/13

---

3. juulil 2018 esitatud hagi – SFIE-PE versus parlament

(Kohtuasi T-401/18)

(2018/C 364/13)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Syndicat des fonctionnaires internationaux et européens – Section du Parlement européen (SFIE-PE) (Brüssel, Belgia) (esindaja: advokaat L. Levi)

Kostja: Euroopa Parlament

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada käesolev hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada käesolev hagi vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | sellest tulenevalt:






  — | tühistada 2. juuli 2018. aasta otsus, mis puudutab tõlkide tööle kutsumist 3. juulil 2018, ning hilisemad otsused, mis puudutab tõlkide tööle kutsumist 4., 5., 10. ja 11. juulil 2018; |
| --- | --- | --- |

—

sellest tulenevalt:

—

tühistada 2. juuli 2018. aasta otsus, mis puudutab tõlkide tööle kutsumist 3. juulil 2018, ning hilisemad otsused, mis puudutab tõlkide tööle kutsumist 4., 5., 10. ja 11. juulil 2018;

| — | mõista kostjalt välja hüvitis mittevaralise kahju eest, mille suurus on ex aequo et bono hinnatuna 10 000 eurot; |
| --- | --- |

—

mõista kostjalt välja hüvitis mittevaralise kahju eest, mille suurus on ex aequo et bono hinnatuna 10 000 eurot;

| — | mõista kõik kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet.

| 1. | Esimese väite kohaselt on rikutud kollektiivselt tegutsemise õigust ning õigust olla informeeritud ja ära kuulatud, mis on sätestatud põhiõiguste harta artiklites 28 ja 27 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiivis 2002/14/EÜ, millega kehtestatakse töötajate teavitamise ja nõustamise üldraamistik – Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioon töötajate esindamise kohta (EÜT 2002, L 80, lk 29; ELT eriväljaanne 05/04, lk 219), ning täpsustatud ja rakendatud Euroopa Parlamendi ja institutsiooni töötajate ametiühingute ja kutseorganisatsioonide vahel 12. juulil 1990 sõlmitud raamlepingus, ning on rikutud hea halduse põhimõtet, mis on sätestatud harta artiklis 41. |
| --- | --- |

1.

Esimese väite kohaselt on rikutud kollektiivselt tegutsemise õigust ning õigust olla informeeritud ja ära kuulatud, mis on sätestatud põhiõiguste harta artiklites 28 ja 27 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2002. aasta direktiivis 2002/14/EÜ, millega kehtestatakse töötajate teavitamise ja nõustamise üldraamistik – Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni ühisdeklaratsioon töötajate esindamise kohta (EÜT 2002, L 80, lk 29; ELT eriväljaanne 05/04, lk 219), ning täpsustatud ja rakendatud Euroopa Parlamendi ja institutsiooni töötajate ametiühingute ja kutseorganisatsioonide vahel 12. juulil 1990 sõlmitud raamlepingus, ning on rikutud hea halduse põhimõtet, mis on sätestatud harta artiklis 41.

| 2. | Teise väite kohaselt puudus haldusakti vastuvõtjal pädevus ja rikutud on õiguskindluse põhimõtet. |
| --- | --- |

2.

Teise väite kohaselt puudus haldusakti vastuvõtjal pädevus ja rikutud on õiguskindluse põhimõtet.

| 3. | Kolmanda väite kohaselt on rikutud õigust tõhusale õiguskaitsevahendile, mis on sätestatud harta artiklis 47. |
| --- | --- |

3.

Kolmanda väite kohaselt on rikutud õigust tõhusale õiguskaitsevahendile, mis on sätestatud harta artiklis 47.

---

| 8.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 364/14 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 364/14

---

3. juulil 2018 esitatud hagi – Aquino jt versus parlament

(Kohtuasi T-402/18)

(2018/C 364/14)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hagejad: Roberto Aquino (Brüssel, Belgia) ja 30 teist hagejat (esindaja: advokaat L. Levi)

Kostja: Euroopa Parlament

Nõuded

Hagejad paluvad Üldkohtul:

| — | tunnistada käesolev hagu vastuvõetavaks ja põhjendatuks; |
| --- | --- |

—

tunnistada käesolev hagu vastuvõetavaks ja põhjendatuks;

| — | sellest tulenevalt:






  — | tühistada 2. juuli 2018. aasta otsus, mis puudutab tõlkide tööle kutsumist 3. juulil 2018, ning hilisemad otsused, mis puudutab tõlkide tööle kutsumist 4., 5., 10. ja 11. juulil 2018; |
| --- | --- | --- |

—

sellest tulenevalt:

—

tühistada 2. juuli 2018. aasta otsus, mis puudutab tõlkide tööle kutsumist 3. juulil 2018, ning hilisemad otsused, mis puudutab tõlkide tööle kutsumist 4., 5., 10. ja 11. juulil 2018;

| — | mõista kostjalt välja hüvitis mittevaralise kahju eest, mille suurus on ex aequo et bono hinnatuna 1 000 eurot; |
| --- | --- |

—

mõista kostjalt välja hüvitis mittevaralise kahju eest, mille suurus on ex aequo et bono hinnatuna 1 000 eurot;

| — | mõista kõik kohtukulud välja kostjalt. |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud välja kostjalt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitavad hagejad kolm väidet, mis on sisuliselt identsed ja sarnased neile, mis on esitatud kohtuasjas T-401/18: SFIE-PE vs. parlament.

---

| 8.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 364/14 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 364/14

---

6. juulil 2018 esitatud hagi – RATP versus komisjon

(Kohtuasi T-422/18)

(2018/C 364/15)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Régie autonome des transports parisiens (RATP) (Pariis, Prantsusmaa) (esindajad: advokaadid E. Morgan de Rivery, P. Delelis ja C. Lavin)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada ELTL artikli 263 alusel komisjoni 5. märtsi 2018. aasta otsus võimaldada dokumentidega tutvumist numbri GestDem 2017/7530 all registreeritud taotluse alusel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele, ja |
| --- | --- |

—

tühistada ELTL artikli 263 alusel komisjoni 5. märtsi 2018. aasta otsus võimaldada dokumentidega tutvumist numbri GestDem 2017/7530 all registreeritud taotluse alusel vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele, ja

| — | igal juhul mõista kõik kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

igal juhul mõista kõik kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja viis väidet.

| 1. | Esimene väide, et komisjon on rikkunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruse nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT 2001, L 145, lk 43; ELT eriväljaanne 01/03, lk 331) artikli 4 lõiget 4 ning komisjoni töökorra (K(2000) 3614 (EÜT 2000, L 308, lk 26; ELT eriväljaanne 01/03, lk 213)) lisas toodud hea haldustava eeskirjas sisalduvat määruse nr 1049/2001 üksikasjalike rakenduseeskirjade artikli 5 lõike 3 punkti b ja artikli 5 lõiget 6. |
| --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjon on rikkunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. mai 2001. aasta määruse nr 1049/2001 üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT 2001, L 145, lk 43; ELT eriväljaanne 01/03, lk 331) artikli 4 lõiget 4 ning komisjoni töökorra (K(2000) 3614 (EÜT 2000, L 308, lk 26; ELT eriväljaanne 01/03, lk 213)) lisas toodud hea haldustava eeskirjas sisalduvat määruse nr 1049/2001 üksikasjalike rakenduseeskirjade artikli 5 lõike 3 punkti b ja artikli 5 lõiget 6.

| 2. | Teine väide, et komisjon on rikkunud põhiõiguste harta artikli 41 lõikes 1 ette nähtud hea halduse põhimõtet, asjasse puutuvas kohtupraktikas täpsustatud hoolsuskohustust ning seega määruse nr 1049/2001 eesmärki, mis on vastavalt määruse artikli 1 punktile c „soodustada head haldustava dokumentidele juurdepääsu tagamisel“. |
| --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjon on rikkunud põhiõiguste harta artikli 41 lõikes 1 ette nähtud hea halduse põhimõtet, asjasse puutuvas kohtupraktikas täpsustatud hoolsuskohustust ning seega määruse nr 1049/2001 eesmärki, mis on vastavalt määruse artikli 1 punktile c „soodustada head haldustava dokumentidele juurdepääsu tagamisel“.

| 3. | Kolmas väide, et komisjon on rikkunud määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 esimest, teist ja kolmandat taanet, kuna ta keeldus kohaldamast erandeid, millele hageja aga tugines. See väide jaguneb kolme ossa:






  — | esimene osa, et komisjon on rikkunud määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 kolmandat taanet, kuna ta keeldus teadlikult kohaldamast üldist konfidentsiaalsuse eeldust, mis dokumentide puhul kehtib; |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide, et komisjon on rikkunud määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 esimest, teist ja kolmandat taanet, kuna ta keeldus kohaldamast erandeid, millele hageja aga tugines. See väide jaguneb kolme ossa:

—

esimene osa, et komisjon on rikkunud määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 kolmandat taanet, kuna ta keeldus teadlikult kohaldamast üldist konfidentsiaalsuse eeldust, mis dokumentide puhul kehtib;

| — | teine osa, et komisjon on rikkunud määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 teist taanet, kuna ta keeldus arvesse võtmast kohtumenetlusse sekkumist, mis dokumentide esitamisega toimus; |
| --- | --- |

—

teine osa, et komisjon on rikkunud määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 teist taanet, kuna ta keeldus arvesse võtmast kohtumenetlusse sekkumist, mis dokumentide esitamisega toimus;

| — | kolmas osa, et komisjon on rikkunud määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 esimest taanet, Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklit 8, põhiõiguste harta artiklit 7 ja ELTL artiklit 339, kuna ta ei võtnud arvesse hageja äri-, finants- ja strateegilisi huve. |
| --- | --- |

—

kolmas osa, et komisjon on rikkunud määruse nr 1049/2001 artikli 4 lõike 2 esimest taanet, Euroopa inimõiguste konventsiooni artiklit 8, põhiõiguste harta artiklit 7 ja ELTL artiklit 339, kuna ta ei võtnud arvesse hageja äri-, finants- ja strateegilisi huve.

| 4. | Neljas väide, et komisjon on rikkunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT 2001, L 8, lk 1; ELT eriväljaanne 13/26, lk 102) artikli 4 lõike 1 punkti b ja artiklit 8, kuna ta keeldus peitmast vaidlusaluste dokumentide füüsilisest isikust autori identifitseerimist võimaldavaid andmeid. |
| --- | --- |

4.

Neljas väide, et komisjon on rikkunud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määruse (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (EÜT 2001, L 8, lk 1; ELT eriväljaanne 13/26, lk 102) artikli 4 lõike 1 punkti b ja artiklit 8, kuna ta keeldus peitmast vaidlusaluste dokumentide füüsilisest isikust autori identifitseerimist võimaldavaid andmeid.

| 5. | Viies väide, et komisjon on rikkunud ELTL artiklist 296 tulenevat põhjendamise kohustust, kuna ta ei informeerinud hagejat ei enne ega pärast dokumentide saatmist põhjustest, mis oleks põhjendanud tema nimetatud dokumentide saatmise soovi. |
| --- | --- |

5.

Viies väide, et komisjon on rikkunud ELTL artiklist 296 tulenevat põhjendamise kohustust, kuna ta ei informeerinud hagejat ei enne ega pärast dokumentide saatmist põhjustest, mis oleks põhjendanud tema nimetatud dokumentide saatmise soovi.

---

| 8.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 364/15 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 364/15

---

13. juulil 2018 esitatud hagi – Tilly-Sabco versus komisjon

(Kohtuasi T-437/18)

(2018/C 364/16)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Tilly-Sabco (Guerlesquin, Prantsusmaa) (esindajad: advokaadid R. Milchior ja S. Charbonnel)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada vastuvõetavaks hageja hagiavaldus 18. juuli 2013. aasta rakendusmääruse (EL) 689/2013 millega kehtestatakse kodulinnuliha eksporditoetused (ELT L 196/13, 19.7.2013) alusel esitatud toetuse väljamaksmise nõudes; |
| --- | --- |

—

tunnistada vastuvõetavaks hageja hagiavaldus 18. juuli 2013. aasta rakendusmääruse (EL) 689/2013 millega kehtestatakse kodulinnuliha eksporditoetused (ELT L 196/13, 19.7.2013) alusel esitatud toetuse väljamaksmise nõudes;

| — | tuvastada, et komisjon võlgneb hagejale põhisumma 3 238 000 eurot: |
| --- | --- |

—

tuvastada, et komisjon võlgneb hagejale põhisumma 3 238 000 eurot:

| — | 2 848 000 eurot veel väljamaksmata toetusena müügi eest perioodil 19. juuli kuni 31. detsember 2013; |
| --- | --- |

—

2 848 000 eurot veel väljamaksmata toetusena müügi eest perioodil 19. juuli kuni 31. detsember 2013;

| — | 390 000 eurot toetusi saamata jäänud tulu tõttu, kuna sel perioodil jäi PMOdele müümata täiendav 3 550 tonni toodangut; |
| --- | --- |

—

390 000 eurot toetusi saamata jäänud tulu tõttu, kuna sel perioodil jäi PMOdele müümata täiendav 3 550 tonni toodangut;

| — | mõista komisjonilt välja põhisumma 3 238 000 eurot ja lisaks: |
| --- | --- |

—

mõista komisjonilt välja põhisumma 3 238 000 eurot ja lisaks:

| — | määrata intress alates 20. septembrist 2017 kuni käesolevas asjas kohtuotsuse kuulutamiseni Eurostati (Euroopa Liidu Statistikaamet) poolt liikmesriigis, kus see äriühing asub, asjasse puutuva perioodi suhtes avaldatud aasta inflatsioonimäära alusel; |
| --- | --- |

—

määrata intress alates 20. septembrist 2017 kuni käesolevas asjas kohtuotsuse kuulutamiseni Eurostati (Euroopa Liidu Statistikaamet) poolt liikmesriigis, kus see äriühing asub, asjasse puutuva perioodi suhtes avaldatud aasta inflatsioonimäära alusel;

| — | määrata viivis alates käesolevas asjas kohtuotsuse tegemisest kuni võla täieliku tasumiseni Euroopa Keskpanga (EKP) põhirefinantseerimisoperatsioonidele kohaldatava intressimäära alusel, lisades sellele kaks protsendipunkti; |
| --- | --- |

—

määrata viivis alates käesolevas asjas kohtuotsuse tegemisest kuni võla täieliku tasumiseni Euroopa Keskpanga (EKP) põhirefinantseerimisoperatsioonidele kohaldatava intressimäära alusel, lisades sellele kaks protsendipunkti;

| — | lubada hagejal kohandada oma menetlusdokumente ja nõudeid juhul, kui komisjon võtab käesoleva asja menetluse kestel enne menetluse kirjaliku osa lõppu vastu uue rakendusmääruse, mis asendab määrust 689/2013; |
| --- | --- |

—

lubada hagejal kohandada oma menetlusdokumente ja nõudeid juhul, kui komisjon võtab käesoleva asja menetluse kestel enne menetluse kirjaliku osa lõppu vastu uue rakendusmääruse, mis asendab määrust 689/2013;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet, mis vastavad kahju hüvitamise nõude kolmele sisulisele tingimusele, mis on kõik käesolevas asjas täidetud: nimelt esineb kaitstud hüve, mida on õigusvastase tegevusega kahjustatud, on tekitatud kahju ja esineb põhjuslik seos kaitstud hüve ja kahju vahel.

Esiteks on hageja seisukohal, et komisjoni poolt 18. juuli 2013. aasta rakendusmääruse (EL) 689/2013 millega kehtestatakse kodulinnuliha eksporditoetused (ELT 2013, L 196, lk 13), mille Euroopa Kohus tühistas 20. septembri 2017. aasta otsusega kohtuotsusega Tilly-Sabco vs. komisjon (C-183/16 P, EU:C:2017:704), vastuvõtmine on liidu õiguse rikkumine, millest piisab, et tuvastada piisavalt selge rikkumine.

Teiseks on ta seisukohal, et kuna komisjon võttis õigusvastaselt vastu akti, millega ta lõpetas eksporditoetused külmutatud kanade müügilt teatud liidust väljaspool asuvatesse piirkondadesse, pani ta toime kaitstud hüve piisavalt selge rikkumise, tekitades talle tegeliku kindla kahju. See kahju seisneb hageja hinnangul asjaolus, et ta ei saanud kuni 31. detsembrini 2013 neid toetusi kasutada.

Kolmandaks märgib hagejast äriühing, et ta saab põhjendatult nõuda kahju hüvitamist, mis tal tekkis seoses toetuste maksmise õigusvastase lõpetamisega perioodil 19. juulist 2013 kuni 31. detsembrini 2013. Komisjoni õigusvastane tegevus oli otsustav põhjus, mille tõttu hagejale väidetav kahju tekkis ja seega esineb vahetu ja otsene põhjuslik seos tema rikkumise ja nimetatud kahju vahel.

---

| 8.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 364/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 364/17

---

31. juulil 2018 esitatud hagi – Lotte versus EUIPO – Générale Biscuit-Glico France (PEPERO original)

(Kohtuasi T-459/18)

(2018/C 364/17)

Hagiavalduse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: Lotte Corp. (Soul, Lõuna-Korea) (esindaja: advokaat G. Ringeisen)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine pool apellatsioonikoja menetluses: Générale Biscuit-Glico France (Clamart, Prantsusmaa)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: hageja Üldkohtus

Vaidlusalune kaubamärk: punast, pruuni, kollast ja valget värvi ELi kujutismärk PEPERO original

Menetlus EUIPOs: kehtetuks tunnistamise menetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO esimese apellatsioonikoja 11. mai 2018. aasta otsus asjas R 913/2017-1

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tunnistada käesolev hagi vastuvõetavaks; |
| --- | --- |

—

tunnistada käesolev hagi vastuvõetavaks;

| — | tühistada vaidlustatud otsus osas, millega tunnistati kehtetuks äriühingu LOTTE ELi kaubamärk nr 7 413 651 ja mõisteti sellelt äriühingult välja äriühingu Générale Biscuit-Glico France’i kulud; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus osas, millega tunnistati kehtetuks äriühingu LOTTE ELi kaubamärk nr 7 413 651 ja mõisteti sellelt äriühingult välja äriühingu Générale Biscuit-Glico France’i kulud;

| — | mõista EUIPO-lt ja äriühingult Générale Biscuit-Glico France äriühingu LOTTE kasuks välja esindajakulud igas menetluses; |
| --- | --- |

—

mõista EUIPO-lt ja äriühingult Générale Biscuit-Glico France äriühingu LOTTE kasuks välja esindajakulud igas menetluses;

| — | mõista kohtukulud välja EUIPO-lt ja äriühingult Générale Biscuit-Glico France. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja EUIPO-lt ja äriühingult Générale Biscuit-Glico France.

Väited

| — | Rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artiklit 64; |
| --- | --- |

—

Rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) 2017/1001 artiklit 64;

| — | rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse 2017/1001 artikli 60 lõike 1 punkti a koosmõjus artikli 8 lõikega 5; |
| --- | --- |

—

rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse 2017/1001 artikli 60 lõike 1 punkti a koosmõjus artikli 8 lõikega 5;

| — | rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse 2017/1001 artiklit 94. |
| --- | --- |

—

rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse 2017/1001 artiklit 94.

---

| 8.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 364/17 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 364/17

---

31. juulil 2018 esitatud hagi – Telenet versus komisjon

(Kohtuasi T-470/18)

(2018/C 364/18)

Kohtumenetluse keel: inglise

Pooled

Hageja: Telenet (Mechelen, Belgia) (esindajad: advokaadid Y. Desmedt ja E. Monard)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud akt tervikuna; ja |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud akt tervikuna; ja

| — | mõista kõik kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kõik kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi on esitatud komisjoni 25. mai 2018. aasta otsuse C(2018) 3410 final peale, mis on vastu võetud direktiivi 2002/21/EÜ (1) artikli 7 lõike 3 alusel seoses asjaga BE/2018/2073: Kohalik juurdepääsu hulgiteenus kindlaksmääratud asukohas Belgias, asjaga BE/2018/2074: Masstoodete keskse juurdepääsu hulgiteenus kindlaksmääratud asukohas Belgias, ja asjaga BE/2018/2075: Ringhäälingu juurdepääsu hulgiteenus Belgias.

Hagi põhjenduseks esitab hageja kolm väidet.

| 1. | Esimene väide, et komisjon rikkus direktiivi 2002/21/EÜ artikli 7 lõiget 4 ja kuritarvitas oma kaalutlusõigust, kui ta ei alustanud uurimise II etappi.






  — | Hageja väidab sellega seoses, et komisjon juhtis tähelepanu erinevatele murekohtadele seoses asjaomase turu määratlusega Belgia riigi reguleeriva asutuse poolt. |
| --- | --- | --- |

1.

Esimene väide, et komisjon rikkus direktiivi 2002/21/EÜ artikli 7 lõiget 4 ja kuritarvitas oma kaalutlusõigust, kui ta ei alustanud uurimise II etappi.

—

Hageja väidab sellega seoses, et komisjon juhtis tähelepanu erinevatele murekohtadele seoses asjaomase turu määratlusega Belgia riigi reguleeriva asutuse poolt.

| — | Hageja täpsustab, et komisjon peab vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ artikli 7 lõikele 4 alustama uurimise II etappi, kui tal on väljapakutud regulatiivse meetme suhtes tõsiseid kahtlusi. |
| --- | --- |

—

Hageja täpsustab, et komisjon peab vastavalt direktiivi 2002/21/EÜ artikli 7 lõikele 4 alustama uurimise II etappi, kui tal on väljapakutud regulatiivse meetme suhtes tõsiseid kahtlusi.

| 2. | Teine väide, et komisjon ei põhjendanud oma järeldust, et asjaomase turu määratlus ei muuda regulatiivset tulemust.






  — | Hageja väidab sellega seoses, et komisjon rikkus õigusnormi, kui ta leidis, et ta ei saanud alustada uurimise II etappi põhjusel, et asjaomase turu määratlus, mida komisjon pidas sobivamaks, oleks viinud samale regulatiivsele tulemusele kui eelnõus kavandatud meede. Sobiv asjaomase turu määratlus oleks tingimata muutnud hageja õiguslikku olukorda. |
| --- | --- | --- |

2.

Teine väide, et komisjon ei põhjendanud oma järeldust, et asjaomase turu määratlus ei muuda regulatiivset tulemust.

—

Hageja väidab sellega seoses, et komisjon rikkus õigusnormi, kui ta leidis, et ta ei saanud alustada uurimise II etappi põhjusel, et asjaomase turu määratlus, mida komisjon pidas sobivamaks, oleks viinud samale regulatiivsele tulemusele kui eelnõus kavandatud meede. Sobiv asjaomase turu määratlus oleks tingimata muutnud hageja õiguslikku olukorda.

| 3. | Kolmas väide, et komisjon ei järginud direktiivis 2002/21/EÜ ete nähtud menetluslikke tagatisi.






  — | Hageja väidab sellega seoses, et Belgia reguleeriva asutuse esitatud meetme eelnõu sisaldas turu määratlust, mille suhtes ei ole toimunud avalikku konsulteerimist, mis on ette nähtud direktiivi 2002/21/EÜ artiklis 6 ja artikli 16 lõikes 6. |
| --- | --- | --- |

3.

Kolmas väide, et komisjon ei järginud direktiivis 2002/21/EÜ ete nähtud menetluslikke tagatisi.

—

Hageja väidab sellega seoses, et Belgia reguleeriva asutuse esitatud meetme eelnõu sisaldas turu määratlust, mille suhtes ei ole toimunud avalikku konsulteerimist, mis on ette nähtud direktiivi 2002/21/EÜ artiklis 6 ja artikli 16 lõikes 6.

| — | Lisaks väidab hageja, et nõukogu eiras menetlusnõudeid, kommenteerides eelnõud, mida ei olnud veel avalikuks konsulteerimiseks esitatud. |
| --- | --- |

—

Lisaks väidab hageja, et nõukogu eiras menetlusnõudeid, kommenteerides eelnõud, mida ei olnud veel avalikuks konsulteerimiseks esitatud.

---

(1)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiiv 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv) (EÜT 2002, L 108, lk 33; ELT eriväljaanne 13/29, lk 349).

---

| 8.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 364/18 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 364/18

---

2. augustil 2018 esitatud hagi – WV versus Euroopa välisteenistus

(Kohtuasi T-471/18)

(2018/C 364/19)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: WV (esindaja: advokaat É. Boigelot)

Kostja: Euroopa välisteenistus

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada 27. novembri 2017. aasta otsus viitega „eeas.ba.hr.3(2017)6459331“, mis on tehtud [konfidentsiaalne] (1), mis puudutab hageja arvel tehtavaid kinnipidamisi töötasust 72 tööpäevale vastava töötasu ulatuses; |
| --- | --- |

—

tühistada 27. novembri 2017. aasta otsus viitega „eeas.ba.hr.3(2017)6459331“, mis on tehtud [konfidentsiaalne] (1), mis puudutab hageja arvel tehtavaid kinnipidamisi töötasust 72 tööpäevale vastava töötasu ulatuses;

| — | vajadusel tühistada 2. mai 2018. aasta otsus („eeas.ba.hr.3/ED/ld(2018)2309062“), millega sõnaselgelt lükatakse tagasi hageja 3. jaanuari 2018. aasta kaebus; |
| --- | --- |

—

vajadusel tühistada 2. mai 2018. aasta otsus („eeas.ba.hr.3/ED/ld(2018)2309062“), millega sõnaselgelt lükatakse tagasi hageja 3. jaanuari 2018. aasta kaebus;

| — | määrata, et summadele, mis tühistamisotsuse järel tuleb hagejale tagastada, lisandub viivitusintress määraga 5 % aastas või Üldkohtu poolt määratud muu määraga, arvutatuna tegeliku tagasimaksmise päeva seisuga ja alates erinevate teostatud kinnipidamiste kuupäevadest; |
| --- | --- |

—

määrata, et summadele, mis tühistamisotsuse järel tuleb hagejale tagastada, lisandub viivitusintress määraga 5 % aastas või Üldkohtu poolt määratud muu määraga, arvutatuna tegeliku tagasimaksmise päeva seisuga ja alates erinevate teostatud kinnipidamiste kuupäevadest;

| — | mõista kostjalt välja kõik kohtukulud vastavalt Euroopa Liidu Üldkohtu kodukorra artiklile 134. |
| --- | --- |

—

mõista kostjalt välja kõik kohtukulud vastavalt Euroopa Liidu Üldkohtu kodukorra artiklile 134.

Väited ja peamised argumendid

Hageja esitab hagi põhjendamiseks üheainsa väite, mille kohaselt on rikutud personalieeskirjade artikli 1e lõiget 2 ning artikleid 12, 12a, 21, 25, 26, 55 ja 60, hoolitsemiskohustust, hea halduse põhimõtet, personalieeskirjade IX lisa artikleid 1 ja 2 ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (ELT 2001, L 8, lk 1). Ta väidab ka, et rikutud on põhiõiguste harta artikleid 41, 47 ja 52, Euroopa inimõiguste konventsiooni, kaitseõigusi, ELTL artiklit 296, kuritarvitatud õigusi ja menetlust ning lisaks rikutud ka õiguspärase ootuse ja poolte võrdsuse põhimõtteid. Viimaseks väidab hageja, et rikutud on administratsioonil lasuvat kohustust teha otsus ainult õiguslikult lubatavate põhjendustega, st asjakohaste ja ilma ilmsete hindamis-, fakti- või õiguslike vigadeta põhjendustega, ja samuti et rikutud on proportsionaalsuse, võistlevuse ja õiguskindluse põhimõtteid ja ka Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusest (EÜ) nr 1049/2001, 30. mai 2001, üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (ELT 2001, L 145, lk 43) tulenevaid põhimõtteid.

---

(1)  Konfidentsiaalsed andmed kustutatud.

---

| 8.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 364/19 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 364/19

---

10. augustil 2018 esitatud hagi – XF versus komisjon

(Kohtuasi T-482/18)

(2018/C 364/20)

Kohtumenetluse keel: prantsuse

Pooled

Hageja: XF (esindaja: advokaat J.-N. Louis)

Kostja: Euroopa Komisjon

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada 2. oktoobri 2017. aasta otsus, millega talle ei määratud tema kolimise ja Euroopa välisteenistuse asukohta teenistuskohustusi täitma asumise puhul sisseseadmistoetust; |
| --- | --- |

—

tühistada 2. oktoobri 2017. aasta otsus, millega talle ei määratud tema kolimise ja Euroopa välisteenistuse asukohta teenistuskohustusi täitma asumise puhul sisseseadmistoetust;

| — | mõista kohtukulud välja komisjonilt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud välja komisjonilt.

Väited ja peamised argumendid

Hagi põhjenduseks esitab hageja ühe väite, mis puudutab ametnike personalieeskirjade artikli 20 ja VII lisa artikli 5 rikkumist.

---

| 8.10.2018 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 364/20 |
| --- | --- | --- | --- |

8.10.2018

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 364/20

---

22. augustil 2018 esitatud hagi – Currency One versus EUIPO – Cinkciarz.pl (CINKCIARZ)

(Kohtuasi T-501/18)

(2018/C 364/21)

Hagiavalduse keel: poola

Pooled

Hageja: Currency One S.A. (Poznań, Poola) (esindaja: advokaat P. Szmidt)

Kostja: Euroopa Liidu Intellektuaalomandi Amet (EUIPO)

Teine menetluspool apellatsioonikojas: Cinkciarz.pl sp. z o.o. (Zielona Góra, Poola)

Andmed EUIPO menetluse kohta

Vaidlusaluse kaubamärgi omanik: apellatsioonikoja menetluse teine pool

Vaidlusalune kaubamärk: ELi sõnamärk CINKCIARZ – ELi kaubamärk nr 13 678 991

Menetlus EUIPOs: kehtetuks tunnistamise menetlus

Vaidlustatud otsus: EUIPO viienda apellatsioonikoja 18. juuni 2018. aasta otsus asjas R 2598/2017-5

Nõuded

Hageja palub Üldkohtul:

| — | tühistada vaidlustatud otsus; |
| --- | --- |

—

tühistada vaidlustatud otsus;

| — | mõista kohtukulud ja apellatsioonikoja menetluse kulud välja EUIPO-lt. |
| --- | --- |

—

mõista kohtukulud ja apellatsioonikoja menetluse kulud välja EUIPO-lt.

Väide

| — | Rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) 2017/1001 artikli 59 lõike 1 punkti a koostoimes artikli 7 lõike 1 punktidega b ja c. |
| --- | --- |

—

Rikutud on Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) 2017/1001 artikli 59 lõike 1 punkti a koostoimes artikli 7 lõike 1 punktidega b ja c.

---