# Az Európai Unió C 356/2018

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 356 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 61. évfolyam2018. október 4. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 356

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

61. évfolyam2018. október 4.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | |
| | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2017–20182017. november 13–16-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 147, 2018.4.26 .
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK2017. november 29–30-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 156, 2018.5.3 .
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Tartalom

Oldal

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2017–20182017. november 13–16-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 147, 2018.4.26 .
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK2017. november 29–30-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 156, 2018.5.3 .
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 147, 2018.4.26 .

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 156, 2018.5.3 .

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2017. november 14., kedd |
| 2018/C 356/01 | Az Európai Parlament 2017. november 14-i állásfoglalása A halálos kimenetelű közúti balesetek csökkentése: a gépjárműbiztonság javítása az Európai Unióban című bizottsági dokumentumról (2017/2085(INI)) | 2 |
| 2018/C 356/02 | Az Európai Parlament 2017. november 14-i állásfoglalása a kohéziós politika eszközeinek régiók által a demográfiai változások kezelésére való alkalmazásáról (2016/2245(INI)) | 10 |
| 2018/C 356/03 | Az Európai Parlament 2017. november 14-i állásfoglalása a lakossági pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó cselekvési tervről (2017/2066(INI)) | 20 |
| | 2017. november 15., szerda |
| 2018/C 356/04 | Az Európai Parlament 2017. november 15-i állásfoglalása a jogállamiság helyzetéről Máltán (2017/2935(RSP)) | 29 |
| 2018/C 356/05 | Az Európai Parlament 2017. november 15-i állásfoglalása a WTO 11. miniszteri konferenciáját (Buenos Aires, 2017. december 10–13.) előkészítő többoldalú tárgyalásokról (2017/2861(RSP)) | 34 |
| 2018/C 356/06 | Az Európai Parlament 2017. november 15-i állásfoglalása a természetre, az emberekre és a gazdaságra vonatkozó cselekvési tervről (2017/2819(RSP)) | 38 |
| 2018/C 356/07 | Az Európai Parlament 2017. november 15-i állásfoglalása a jogállamiság és a demokrácia Lengyelországban tapasztalható helyzetéről (2017/2931(RSP)) | 44 |
| | 2017. november 16., csütörtök |
| 2018/C 356/08 | Az Európai Parlament 2017. november 16-i állásfoglalása a véleménynyilvánítás szabadságáról Szudánban, nevezetesen Mohamed Zine el-Abidine esetéről (2017/2961(RSP)) | 50 |
| 2018/C 356/09 | Az Európai Parlament 2017. november 16-i állásfoglalása a szomáliai terrortámadásokról (2017/2962(RSP)) | 53 |
| 2018/C 356/10 | Az Európai Parlament 2017. november 16-i állásfoglalása Madagaszkárról (2017/2963(RSP)) | 58 |
| 2018/C 356/11 | Az Európai Parlament 2017. november 16-i nem jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Új-Zéland közötti, a kapcsolatokról és az együttműködésről szóló partnerségi megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (15470/2016 – C8-0027/2017 – 2016/0366(NLE) – 2017/2050(INI)) | 62 |
| 2018/C 356/12 | Az Európai Parlament 2017. november 16-i állásfoglalása az EU–Afrika stratégiáról: a fejlődés fellendítése (2017/2083(INI)) | 66 |
| 2018/C 356/13 | Az Európai Parlament 2017. november 16-i állásfoglalása az európai ombudsman 2016. évi tevékenységéről szóló éves jelentésről (2017/2126(INI)) | 77 |
| 2018/C 356/14 | Az Európai Parlament 2017. november 16-i állásfoglalása a környezetvédelmi politikák végrehajtásának uniós felülvizsgálatáról (2017/2705(RSP)) | 84 |
| 2018/C 356/15 | Az Európai Parlament 2017. november 16-i állásfoglalása a munkahelyteremtés és a növekedés fellendítését szolgáló, egyenlőtlenségek elleni küzdelemről (2016/2269(INI)) | 89 |
| | 2017. november 30., csütörtök |
| 2018/C 356/16 | Az Európai Parlament 2017. november 30-i állásfoglalása a jemeni helyzetről (2017/2849(RSP)) | 104 |
| 2018/C 356/17 | Az Európai Parlament 2017. november 30-i állásfoglalása az európai fogyatékosságügyi stratégia végrehajtásáról (2017/2127(INI)) | 110 |
| | AJÁNLÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2017. november 15., szerda |
| 2018/C 356/18 | Az Európai Parlament 2017. november 15-i a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az EKSZ-hez intézett, a 2017. novemberi csúcstalálkozó előkészítéseként a keleti partnerségről szóló ajánlása (2017/2130(INI)) | 130 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2017. november 14., kedd

2018/C 356/01

Az Európai Parlament 2017. november 14-i állásfoglalása A halálos kimenetelű közúti balesetek csökkentése: a gépjárműbiztonság javítása az Európai Unióban című bizottsági dokumentumról (2017/2085(INI))

2

2018/C 356/02

Az Európai Parlament 2017. november 14-i állásfoglalása a kohéziós politika eszközeinek régiók által a demográfiai változások kezelésére való alkalmazásáról (2016/2245(INI))

10

2018/C 356/03

Az Európai Parlament 2017. november 14-i állásfoglalása a lakossági pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó cselekvési tervről (2017/2066(INI))

20

2017. november 15., szerda

2018/C 356/04

Az Európai Parlament 2017. november 15-i állásfoglalása a jogállamiság helyzetéről Máltán (2017/2935(RSP))

29

2018/C 356/05

Az Európai Parlament 2017. november 15-i állásfoglalása a WTO 11. miniszteri konferenciáját (Buenos Aires, 2017. december 10–13.) előkészítő többoldalú tárgyalásokról (2017/2861(RSP))

34

2018/C 356/06

Az Európai Parlament 2017. november 15-i állásfoglalása a természetre, az emberekre és a gazdaságra vonatkozó cselekvési tervről (2017/2819(RSP))

38

2018/C 356/07

Az Európai Parlament 2017. november 15-i állásfoglalása a jogállamiság és a demokrácia Lengyelországban tapasztalható helyzetéről (2017/2931(RSP))

44

2017. november 16., csütörtök

2018/C 356/08

Az Európai Parlament 2017. november 16-i állásfoglalása a véleménynyilvánítás szabadságáról Szudánban, nevezetesen Mohamed Zine el-Abidine esetéről (2017/2961(RSP))

50

2018/C 356/09

Az Európai Parlament 2017. november 16-i állásfoglalása a szomáliai terrortámadásokról (2017/2962(RSP))

53

2018/C 356/10

Az Európai Parlament 2017. november 16-i állásfoglalása Madagaszkárról (2017/2963(RSP))

58

2018/C 356/11

Az Európai Parlament 2017. november 16-i nem jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Új-Zéland közötti, a kapcsolatokról és az együttműködésről szóló partnerségi megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (15470/2016 – C8-0027/2017 – 2016/0366(NLE) – 2017/2050(INI))

62

2018/C 356/12

Az Európai Parlament 2017. november 16-i állásfoglalása az EU–Afrika stratégiáról: a fejlődés fellendítése (2017/2083(INI))

66

2018/C 356/13

Az Európai Parlament 2017. november 16-i állásfoglalása az európai ombudsman 2016. évi tevékenységéről szóló éves jelentésről (2017/2126(INI))

77

2018/C 356/14

Az Európai Parlament 2017. november 16-i állásfoglalása a környezetvédelmi politikák végrehajtásának uniós felülvizsgálatáról (2017/2705(RSP))

84

2018/C 356/15

Az Európai Parlament 2017. november 16-i állásfoglalása a munkahelyteremtés és a növekedés fellendítését szolgáló, egyenlőtlenségek elleni küzdelemről (2016/2269(INI))

89

2017. november 30., csütörtök

2018/C 356/16

Az Európai Parlament 2017. november 30-i állásfoglalása a jemeni helyzetről (2017/2849(RSP))

104

2018/C 356/17

Az Európai Parlament 2017. november 30-i állásfoglalása az európai fogyatékosságügyi stratégia végrehajtásáról (2017/2127(INI))

110

AJÁNLÁSOK

Európai Parlament

2017. november 15., szerda

2018/C 356/18

Az Európai Parlament 2017. november 15-i a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az EKSZ-hez intézett, a 2017. novemberi csúcstalálkozó előkészítéseként a keleti partnerségről szóló ajánlása (2017/2130(INI))

130

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Parlament |
| | 2017. november 30., csütörtök |
| 2018/C 356/19 | Az Európai Parlament 2017. november 30-i határozata az Ana Gomes mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2017/2096(IMM)) | 137 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2017. november 30., csütörtök

2018/C 356/19

Az Európai Parlament 2017. november 30-i határozata az Ana Gomes mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2017/2096(IMM))

137

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2017. november 14., kedd |
| 2018/C 356/20 | Az Európai Parlament 2017. november 14-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Olaszország kérelme – EGF/2017/004 IT/Almaviva) (COM(2017)0496 – C8-0322/2017 – 2017/2200(BUD)) | 139 |
| 2018/C 356/21 | P8_TA(2017)0424Területi tipológiák ***IAz Európai Parlament 2017. november 14-i jogalkotási állásfoglalása az 1059/2003/EK rendelet területi tipológiák (Tercet) tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0788 – C8-0516/2016 – 2016/0393(COD))P8_TC1-COD(2016)0393Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. november 14-én került elfogadásra az 1059/2003/EK rendelet területi tipológiák (Tercet) tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 143 |
| 2018/C 356/22 | P8_TA(2017)0425A belvízi hajózásban szükséges szakmai képesítések elismerése ***IAz Európai Parlament 2017. november 14-i jogalkotási állásfoglalása a belvízi hajózásban szükséges szakmai képesítések elismeréséről, valamint a 91/672/EGK tanácsi irányelv és a 96/50/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlament és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0082 – C8-0061/2016 – 2016/0050(COD))P8_TC1-COD(2016)0050Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. november 14-én került elfogadásra a belvízi hajózásban szükséges szakmai képesítések elismeréséről, valamint a 91/672/EGK és a 96/50/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 144 |
| 2018/C 356/23 | P8_TA(2017)0426A fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködés ***IAz Európai Parlament 2017. november 14-i jogalkotási állásfoglalása a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0283 – C8-0194/2016 – 2016/0148(COD))P8_TC1-COD(2016)0148Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. november 14-én került elfogadásra a fogyasztóvédelmi jogszabályok végrehajtásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről és a 2006/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 145 |
| | 2017. november 15., szerda |
| 2018/C 356/24 | P8_TA(2017)0429A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó időtartam ***IAz Európai Parlament 2017. november 15-i jogalkotási állásfoglalása a 2010/40/EU irányelvnek a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó időtartam tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0136 – C8-0116/2017 – 2017/0060(COD))P8_TC1-COD(2017)0060Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. november 15-én került elfogadásra a 2010/40/EU irányelvnek a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó időtartam tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel | 146 |
| 2018/C 356/25 | Az Európai Parlament 2017. november 15-i határozata Karel Pinxtennek a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0328/2017 – 2017/0812(NLE)) | 147 |
| 2018/C 356/26 | Az Európai Parlament 2017. november 15-i határozata Pietro Russónak a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0329/2017 – 2017/0813(NLE)) | 148 |
| 2018/C 356/27 | Az Európai Parlament 2017. november 15-i határozata Hannu Takkulának a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0330/2017 – 2017/0814(NLE)) | 149 |
| 2018/C 356/28 | Az Európai Parlament 2017. november 15-i határozata Baudilio Tomé Muguruza a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0331/2017 – 2017/0815(NLE)) | 150 |
| 2018/C 356/29 | Az Európai Parlament 2017. november 15-i határozata Bettina Jakobsennek a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0332/2017 – 2017/0816(NLE)) | 151 |
| 2018/C 356/30 | Az Európai Parlament 2017. november 15-i határozata João Alexandre Tavares Gonçalves de Figueiredo a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0333/2017 – 2017/0817(NLE)) | 152 |
| 2018/C 356/31 | Az Európai Parlament 2017. november 15-i határozata Iliana Ivanovának a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0334/2017 – 2017/0818(NLE)) | 153 |
| 2018/C 356/32 | P8_TA(2017)0437Az EU-ban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt és támogatott behozatallal szembeni védelem ***IAz Európai Parlament 2017. november 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1036 rendelet és az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1037 rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0721 – C8-0456/2016 – 2016/0351(COD))P8_TC1-COD(2016)0351Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. november 15-én került elfogadásra az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1036 rendelet és az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1037 rendelet módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 154 |
| | 2017. november 16., csütörtök |
| 2018/C 356/33 | Az Európai Parlament 2017. november 16-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Új-Zéland közötti, a kapcsolatokról és az együttműködésről szóló partnerségi megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (15470/2016 – C8-0027/2017 – 2016/0366(NLE)) | 156 |
| | 2017. november 30., csütörtök |
| 2018/C 356/34 | Az Európai Parlament 2017. november 30-i állásfoglalása a rendkívüli tartalék 2017. évi igénybevételéről szóló, 2016. december 14-i (EU) 2017/344 európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0900 – C8-0408/2017 – 2017/2265(BUD)) | 157 |
| 2018/C 356/35 | Az Európai Parlament 2017. november 30-i állásfoglalása az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre vonatkozó, 6/2017. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról: a kifizetési és kötelezettségvállalási előirányzatok csökkentése a kiadásokra vonatkozó aktualizált előrejelzéseknek és a bevételek aktualizálásának megfelelően (saját források és pénzbírságok) (14275/2017 – C8-0417/2017 – 2017/2217(BUD)) | 160 |
| 2018/C 356/36 | Az Európai Parlament 2017. november 30-i állásfoglalása az Európai Unió Szolidaritási Alapjának az Unió 2018. évi általános költségvetéséből folyósítandó előlegfizetések biztosítása céljára történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0270 – C8-0161/2017 – 2017/2076(BUD)) | 163 |
| 2018/C 356/37 | Az Európai Parlament 2017. november 30-i állásfoglalása a Rugalmassági Eszköznek a migráció, a menekültáradat és a biztonsági fenyegetések jelenlegi kihívásainak kezelésére szolgáló azonnali költségvetési intézkedések finanszírozása céljából történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0271 – C8-0163/2017 – 2017/2077(BUD)) | 165 |
| 2018/C 356/38 | Az Európai Parlament 2017. november 30-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Görögország kérelme – EGF/2017/003 GR/Attica retail) (COM(2017)0613 – C8-0360/2017 – 2017/2229(BUD)) | 168 |
| 2018/C 356/39 | Az Európai Parlament 2017. november 30-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Finnország kérelme – EGF/2017/005/FI/Retail) (COM(2017)0618 – C8-0364/2017 – 2017/2231(BUD)) | 172 |
| 2018/C 356/40 | Az Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása a költségvetési eljárás keretében az egyeztetőbizottság által jóváhagyott, az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének közös szövegtervezetéről (14587/2017 – C8-0416/2017 – 2017/2044(BUD)) | 176 |
| 2018/C 356/41 | P8_TA(2017)0460A gazdasági, társadalmi és a területi kohéziót szolgáló források, valamint a beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe célkitűzés és az európai területi együttműködési célkitűzés számára biztosított források változásai ***IAz Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása az 1303/2013/EU rendeletnek a gazdasági, társadalmi és a területi kohéziót szolgáló források, valamint a beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe célkitűzés és az európai területi együttműködési célkitűzés számára biztosított források változásai tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0565 – C8-0342/2017 – 2017/0247(COD))P8_TC1-COD(2017)0247Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. november 30-án került elfogadásra az 1303/2013/EU rendeletnek a gazdasági, társadalmi és a területi kohéziót szolgáló források, valamint a beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe célkitűzés és az európai területi együttműködési célkitűzés számára biztosított források változásai tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 196 |
| 2018/C 356/42 | Az Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása az Egyiptomi Arab Köztársaságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket meghatározó, az Európai Unió és az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11965/2017 – C8-0345/2017 – 2017/0196(NLE)) | 197 |
| 2018/C 356/43 | Az Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerségben (PRIMA) való részvételére vonatkozó feltételeket meghatározó, az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11964/2017 – C8-0346/2017 – 2017/0197(NLE)) | 198 |
| 2018/C 356/44 | Az Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása a Jordán Hásimita Királyságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket meghatározó, az Európai Unió és a Jordán Hásimita Királyság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11966/2017 – C8-0343/2017 – 2017/0200(NLE)) | 199 |
| 2018/C 356/45 | Az Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása Romániának a Chile, Izland és a Bahamai Közösség a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0360 – C8-0234/2017 – 2017/0150(NLE)) | 200 |
| 2018/C 356/46 | Az Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása Ausztriának és Romániának a Panama, Uruguay, Kolumbia és Salvador a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0369 – C8-0231/2017 – 2017/0153(NLE)) | 201 |
| 2018/C 356/47 | Az Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása Horvátországnak, Hollandiának, Portugáliának és Romániának a San Marino a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0359 – C8-0232/2017 – 2017/0149(NLE)) | 202 |
| 2018/C 356/48 | Az Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása Luxemburgnak és Romániának a Grúzia és Dél-Afrika a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0357 – C8-0233/2017 – 2017/0148(NLE)) | 203 |
| 2018/C 356/49 | P8_TA(2017)0468Átmeneti szabályok az IFRS 9 bevezetése által kiváltott hatások enyhítésére ***IAz Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása az 575/2013/EU rendeletnek a tőkeáttételi mutató, a nettó stabil forrásellátottsági ráta, a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó követelmények, a partnerkockázat, a piaci kockázat, a központi szerződő felekkel szembeni kitettségek, a kollektív befektetési formákkal szembeni kitettségek, a nagykockázat-vállalások és az adatszolgáltatási és nyilvánosságra hozatali követelmények tekintetében történő módosításáról, valamint a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0850 – C8-0158/2017 – 2016/0360B(COD))P8_TC1-COD(2016)0360BAz Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. november 30-án került elfogadásra az 575/2013/EU rendeletnek az IFRS 9 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard bevezetése által a szavatolótőkére gyakorolt hatás enyhítésére, valamint egyes, a közszektorral szembeni, bármely tagállam pénznemében denominált kitettségek nagykockázat-vállalásként való kezelésére szolgáló átmeneti intézkedések tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 204 |
| 2018/C 356/50 | P8_TA(2017)0469A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz ***IAz Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz létrehozásáról szóló, 2014. március 11-i 230/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0447 – C8-0264/2016 – 2016/0207(COD))P8_TC1-COD(2016)0207Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. november 30-án került elfogadásra a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz létrehozásáról szóló 230/2014/EU rendelet módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 206 |
| 2018/C 356/51 | P8_TA(2017)0470A fedezetlen, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kielégítési sorrendben elfoglalt helye ***IAz Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a fedezetlen, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kielégítési sorrendben elfoglalt helye tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0853 – C8-0479/2016 – 2016/0363(COD))P8_TC1-COD(2016)0363Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. november 30-án került elfogadásra a 2014/59/EU irányelvnek a fedezetlen, hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok kielégítési sorrendben elfoglalt helye tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel | 208 |
| 2018/C 356/52 | Az Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása a 2006/112/EK irányelvnek és a 2009/132/EK irányelvnek a szolgáltatásnyújtásra és a termékek távértékesítésére vonatkozó bizonyos hozzáadottértékadó-kötelezettségek tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0757 – C8-0004/2017 – 2016/0370(CNS)) | 209 |
| 2018/C 356/53 | Az Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről szóló 904/2010/EU rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0755 – C8-0003/2017 – 2016/0371(CNS)) | 217 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2017. november 14., kedd

2018/C 356/20

Az Európai Parlament 2017. november 14-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Olaszország kérelme – EGF/2017/004 IT/Almaviva) (COM(2017)0496 – C8-0322/2017 – 2017/2200(BUD))

139

2018/C 356/21

P8_TA(2017)0424Területi tipológiák ***IAz Európai Parlament 2017. november 14-i jogalkotási állásfoglalása az 1059/2003/EK rendelet területi tipológiák (Tercet) tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0788 – C8-0516/2016 – 2016/0393(COD))P8_TC1-COD(2016)0393Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. november 14-én került elfogadásra az 1059/2003/EK rendelet területi tipológiák (Tercet) tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

143

2018/C 356/22

P8_TA(2017)0425A belvízi hajózásban szükséges szakmai képesítések elismerése ***IAz Európai Parlament 2017. november 14-i jogalkotási állásfoglalása a belvízi hajózásban szükséges szakmai képesítések elismeréséről, valamint a 91/672/EGK tanácsi irányelv és a 96/50/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlament és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0082 – C8-0061/2016 – 2016/0050(COD))P8_TC1-COD(2016)0050Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. november 14-én került elfogadásra a belvízi hajózásban szükséges szakmai képesítések elismeréséről, valamint a 91/672/EGK és a 96/50/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

144

2018/C 356/23

P8_TA(2017)0426A fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködés ***IAz Európai Parlament 2017. november 14-i jogalkotási állásfoglalása a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0283 – C8-0194/2016 – 2016/0148(COD))P8_TC1-COD(2016)0148Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. november 14-én került elfogadásra a fogyasztóvédelmi jogszabályok végrehajtásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről és a 2006/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

145

2017. november 15., szerda

2018/C 356/24

P8_TA(2017)0429A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó időtartam ***IAz Európai Parlament 2017. november 15-i jogalkotási állásfoglalása a 2010/40/EU irányelvnek a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó időtartam tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0136 – C8-0116/2017 – 2017/0060(COD))P8_TC1-COD(2017)0060Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. november 15-én került elfogadásra a 2010/40/EU irányelvnek a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó időtartam tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

146

2018/C 356/25

Az Európai Parlament 2017. november 15-i határozata Karel Pinxtennek a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0328/2017 – 2017/0812(NLE))

147

2018/C 356/26

Az Európai Parlament 2017. november 15-i határozata Pietro Russónak a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0329/2017 – 2017/0813(NLE))

148

2018/C 356/27

Az Európai Parlament 2017. november 15-i határozata Hannu Takkulának a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0330/2017 – 2017/0814(NLE))

149

2018/C 356/28

Az Európai Parlament 2017. november 15-i határozata Baudilio Tomé Muguruza a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0331/2017 – 2017/0815(NLE))

150

2018/C 356/29

Az Európai Parlament 2017. november 15-i határozata Bettina Jakobsennek a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0332/2017 – 2017/0816(NLE))

151

2018/C 356/30

Az Európai Parlament 2017. november 15-i határozata João Alexandre Tavares Gonçalves de Figueiredo a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0333/2017 – 2017/0817(NLE))

152

2018/C 356/31

Az Európai Parlament 2017. november 15-i határozata Iliana Ivanovának a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0334/2017 – 2017/0818(NLE))

153

2018/C 356/32

P8_TA(2017)0437Az EU-ban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt és támogatott behozatallal szembeni védelem ***IAz Európai Parlament 2017. november 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1036 rendelet és az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1037 rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0721 – C8-0456/2016 – 2016/0351(COD))P8_TC1-COD(2016)0351Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. november 15-én került elfogadásra az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1036 rendelet és az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1037 rendelet módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

154

2017. november 16., csütörtök

2018/C 356/33

Az Európai Parlament 2017. november 16-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Új-Zéland közötti, a kapcsolatokról és az együttműködésről szóló partnerségi megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (15470/2016 – C8-0027/2017 – 2016/0366(NLE))

156

2017. november 30., csütörtök

2018/C 356/34

Az Európai Parlament 2017. november 30-i állásfoglalása a rendkívüli tartalék 2017. évi igénybevételéről szóló, 2016. december 14-i (EU) 2017/344 európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0900 – C8-0408/2017 – 2017/2265(BUD))

157

2018/C 356/35

Az Európai Parlament 2017. november 30-i állásfoglalása az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre vonatkozó, 6/2017. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról: a kifizetési és kötelezettségvállalási előirányzatok csökkentése a kiadásokra vonatkozó aktualizált előrejelzéseknek és a bevételek aktualizálásának megfelelően (saját források és pénzbírságok) (14275/2017 – C8-0417/2017 – 2017/2217(BUD))

160

2018/C 356/36

Az Európai Parlament 2017. november 30-i állásfoglalása az Európai Unió Szolidaritási Alapjának az Unió 2018. évi általános költségvetéséből folyósítandó előlegfizetések biztosítása céljára történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0270 – C8-0161/2017 – 2017/2076(BUD))

163

2018/C 356/37

Az Európai Parlament 2017. november 30-i állásfoglalása a Rugalmassági Eszköznek a migráció, a menekültáradat és a biztonsági fenyegetések jelenlegi kihívásainak kezelésére szolgáló azonnali költségvetési intézkedések finanszírozása céljából történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0271 – C8-0163/2017 – 2017/2077(BUD))

165

2018/C 356/38

Az Európai Parlament 2017. november 30-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Görögország kérelme – EGF/2017/003 GR/Attica retail) (COM(2017)0613 – C8-0360/2017 – 2017/2229(BUD))

168

2018/C 356/39

Az Európai Parlament 2017. november 30-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Finnország kérelme – EGF/2017/005/FI/Retail) (COM(2017)0618 – C8-0364/2017 – 2017/2231(BUD))

172

2018/C 356/40

Az Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása a költségvetési eljárás keretében az egyeztetőbizottság által jóváhagyott, az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének közös szövegtervezetéről (14587/2017 – C8-0416/2017 – 2017/2044(BUD))

176

2018/C 356/41

P8_TA(2017)0460A gazdasági, társadalmi és a területi kohéziót szolgáló források, valamint a beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe célkitűzés és az európai területi együttműködési célkitűzés számára biztosított források változásai ***IAz Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása az 1303/2013/EU rendeletnek a gazdasági, társadalmi és a területi kohéziót szolgáló források, valamint a beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe célkitűzés és az európai területi együttműködési célkitűzés számára biztosított források változásai tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0565 – C8-0342/2017 – 2017/0247(COD))P8_TC1-COD(2017)0247Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. november 30-án került elfogadásra az 1303/2013/EU rendeletnek a gazdasági, társadalmi és a területi kohéziót szolgáló források, valamint a beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe célkitűzés és az európai területi együttműködési célkitűzés számára biztosított források változásai tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

196

2018/C 356/42

Az Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása az Egyiptomi Arab Köztársaságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket meghatározó, az Európai Unió és az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11965/2017 – C8-0345/2017 – 2017/0196(NLE))

197

2018/C 356/43

Az Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerségben (PRIMA) való részvételére vonatkozó feltételeket meghatározó, az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11964/2017 – C8-0346/2017 – 2017/0197(NLE))

198

2018/C 356/44

Az Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása a Jordán Hásimita Királyságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket meghatározó, az Európai Unió és a Jordán Hásimita Királyság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11966/2017 – C8-0343/2017 – 2017/0200(NLE))

199

2018/C 356/45

Az Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása Romániának a Chile, Izland és a Bahamai Közösség a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0360 – C8-0234/2017 – 2017/0150(NLE))

200

2018/C 356/46

Az Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása Ausztriának és Romániának a Panama, Uruguay, Kolumbia és Salvador a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0369 – C8-0231/2017 – 2017/0153(NLE))

201

2018/C 356/47

Az Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása Horvátországnak, Hollandiának, Portugáliának és Romániának a San Marino a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0359 – C8-0232/2017 – 2017/0149(NLE))

202

2018/C 356/48

Az Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása Luxemburgnak és Romániának a Grúzia és Dél-Afrika a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0357 – C8-0233/2017 – 2017/0148(NLE))

203

2018/C 356/49

P8_TA(2017)0468Átmeneti szabályok az IFRS 9 bevezetése által kiváltott hatások enyhítésére ***IAz Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása az 575/2013/EU rendeletnek a tőkeáttételi mutató, a nettó stabil forrásellátottsági ráta, a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó követelmények, a partnerkockázat, a piaci kockázat, a központi szerződő felekkel szembeni kitettségek, a kollektív befektetési formákkal szembeni kitettségek, a nagykockázat-vállalások és az adatszolgáltatási és nyilvánosságra hozatali követelmények tekintetében történő módosításáról, valamint a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0850 – C8-0158/2017 – 2016/0360B(COD))P8_TC1-COD(2016)0360BAz Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. november 30-án került elfogadásra az 575/2013/EU rendeletnek az IFRS 9 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard bevezetése által a szavatolótőkére gyakorolt hatás enyhítésére, valamint egyes, a közszektorral szembeni, bármely tagállam pénznemében denominált kitettségek nagykockázat-vállalásként való kezelésére szolgáló átmeneti intézkedések tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

204

2018/C 356/50

P8_TA(2017)0469A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz ***IAz Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz létrehozásáról szóló, 2014. március 11-i 230/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0447 – C8-0264/2016 – 2016/0207(COD))P8_TC1-COD(2016)0207Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. november 30-án került elfogadásra a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz létrehozásáról szóló 230/2014/EU rendelet módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

206

2018/C 356/51

P8_TA(2017)0470A fedezetlen, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kielégítési sorrendben elfoglalt helye ***IAz Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a fedezetlen, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kielégítési sorrendben elfoglalt helye tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0853 – C8-0479/2016 – 2016/0363(COD))P8_TC1-COD(2016)0363Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. november 30-án került elfogadásra a 2014/59/EU irányelvnek a fedezetlen, hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok kielégítési sorrendben elfoglalt helye tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

208

2018/C 356/52

Az Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása a 2006/112/EK irányelvnek és a 2009/132/EK irányelvnek a szolgáltatásnyújtásra és a termékek távértékesítésére vonatkozó bizonyos hozzáadottértékadó-kötelezettségek tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0757 – C8-0004/2017 – 2016/0370(CNS))

209

2018/C 356/53

Az Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről szóló 904/2010/EU rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0755 – C8-0003/2017 – 2016/0371(CNS))

217

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

4.10.2018

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2017–2018

2017. november 13–16-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 147, 2018.4.26.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

2017. november 29–30-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg: HL C 156, 2018.5.3.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2017. november 14., kedd

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/2 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/2

---

P8_TA(2017)0423

A halálos kimenetelű közúti balesetek csökkentése: a gépjárműbiztonság javítása az EU-ban

Az Európai Parlament 2017. november 14-i állásfoglalása „A halálos kimenetelű közúti balesetek csökkentése: a gépjárműbiztonság javítása az Európai Unióban” című bizottsági dokumentumról (2017/2085(INI))

(2018/C 356/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság „A halálos kimenetelű közúti balesetek csökkentése: a gépjárműbiztonság javítása az Európai Unióban – Jelentés a fejlett járműbiztonsági funkciók nyomon követéséről és értékeléséről, valamint azok költséghatékonyságáról és megvalósíthatóságáról az általános járműbiztonságról, valamint a gyalogosok és egyéb veszélyeztetett úthasználók védelméről szóló rendeletek felülvizsgálata céljából” című jelentésére (COM(2016)0787) és az ezt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0431), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A halálos kimenetelű közúti balesetek csökkentése: a gépjárműbiztonság javítása az Európai Unióban – Jelentés a fejlett járműbiztonsági funkciók nyomon követéséről és értékeléséről, valamint azok költséghatékonyságáról és megvalósíthatóságáról az általános járműbiztonságról, valamint a gyalogosok és egyéb veszélyeztetett úthasználók védelméről szóló rendeletek felülvizsgálata céljából” című jelentésére (COM(2016)0787) és az ezt kísérő bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2016)0431),

| — | tekintettel a gépjárművek, az ezekhez tervezett pótkocsik és rendszerek, alkatrészek valamint önálló műszaki egységek általános biztonságára vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról szóló, 2009. július 13-i 661/2009/EK európai parlamenti és a tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gépjárművek, az ezekhez tervezett pótkocsik és rendszerek, alkatrészek valamint önálló műszaki egységek általános biztonságára vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról szóló, 2009. július 13-i 661/2009/EK európai parlamenti és a tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács a gépjárműveknek a gyalogosok és más veszélyeztetett úthasználók védelme tekintetében történő típusjóváhagyásáról, a 2007/46/EK irányelv módosításáról, valamint a 2003/102/EK és a 2005/66/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 14-i 78/2009/EK rendeletére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács a gépjárműveknek a gyalogosok és más veszélyeztetett úthasználók védelme tekintetében történő típusjóváhagyásáról, a 2007/46/EK irányelv módosításáról, valamint a 2003/102/EK és a 2005/66/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. január 14-i 78/2009/EK rendeletére (2),

| — | tekintettel az Unió területén közlekedő haszonjárművek közlekedésre való alkalmasságának közúti műszaki ellenőrzéséről és a 2000/30/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 3-i 2014/47/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió területén közlekedő haszonjárművek közlekedésre való alkalmasságának közúti műszaki ellenőrzéséről és a 2000/30/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. április 3-i 2014/47/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértésekre vonatkozó információk határokon átnyúló cseréjének elősegítéséről szóló, 2015. március 11-i (EU) 2015/413 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közúti közlekedésbiztonságot veszélyeztető közlekedési jogsértésekre vonatkozó információk határokon átnyúló cseréjének elősegítéséről szóló, 2015. március 11-i (EU) 2015/413 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4),

| — | tekintettel a közösségen belül közlekedő egyes közúti járművek nemzeti és a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb méreteinek, valamint a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb össztömegének megállapításáról szóló 96/53/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2015. április 29-i (EU) 2015/719 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közösségen belül közlekedő egyes közúti járművek nemzeti és a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb méreteinek, valamint a nemzetközi forgalomban megengedett legnagyobb össztömegének megállapításáról szóló 96/53/EK tanácsi irányelv módosításáról szóló, 2015. április 29-i (EU) 2015/719 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel a 112-es egységes európai segélyhívó szolgáltatáson alapuló fedélzeti e-segélyhívó rendszer kiépítésével összefüggő típus-jóváhagyási követelményekről és a 2007/46/EK irányelv módosításáról szóló, 2015. április 29-i (EU) 2015/758 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 112-es egységes európai segélyhívó szolgáltatáson alapuló fedélzeti e-segélyhívó rendszer kiépítésével összefüggő típus-jóváhagyási követelményekről és a 2007/46/EK irányelv módosításáról szóló, 2015. április 29-i (EU) 2015/758 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6),

| — | tekintettel „A közlekedésről szóló 2011-es fehér könyv végrehajtása: számvetés és a fenntartható mobilitás felé vezető út” című, 2015. szeptember 9-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A közlekedésről szóló 2011-es fehér könyv végrehajtása: számvetés és a fenntartható mobilitás felé vezető út” című, 2015. szeptember 9-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az Európai Unión belüli közúti fuvarozásról szóló, 2017. május 18-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unión belüli közúti fuvarozásról szóló, 2017. május 18-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel „A 2011–2020 közötti közúti közlekedésbiztonságról – az első mérföldkő a károkra vonatkozó stratégia felé” című, 2013. július 3-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2011–2020 közötti közúti közlekedésbiztonságról – az első mérföldkő a károkra vonatkozó stratégia felé” című, 2013. július 3-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a 2011 és 2020 közötti európai közúti közlekedésbiztonságról szóló, 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2011 és 2020 közötti európai közúti közlekedésbiztonságról szóló, 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című, 2011. december 15-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című, 2011. december 15-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a Bizottság „Az együttműködő, intelligens közlekedési rendszerek európai stratégiája – mérföldkő az együttműködő, összekapcsolt és automatizált mobilitás megvalósítása felé” című közleményére (COM(2016)0766), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Az együttműködő, intelligens közlekedési rendszerek európai stratégiája – mérföldkő az együttműködő, összekapcsolt és automatizált mobilitás megvalósítása felé” című közleményére (COM(2016)0766),

| — | tekintettel a Bizottság „A közúti közlekedésbiztonság európai térsége felé: a közlekedésbiztonsággal kapcsolatos politikai iránymutatás a 2011 és 2020 közötti időszakra” című közleményére (COM(2010)0389), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A közúti közlekedésbiztonság európai térsége felé: a közlekedésbiztonsággal kapcsolatos politikai iránymutatás a 2011 és 2020 közötti időszakra” című közleményére (COM(2010)0389),

| — | tekintettel a „CARS 2020: Cselekvési terv a versenyképes és fenntartható európai gépjárműiparért” című bizottsági közleményre (COM(2012)0636), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „CARS 2020: Cselekvési terv a versenyképes és fenntartható európai gépjárműiparért” című bizottsági közleményre (COM(2012)0636),

| — | tekintettel a Bizottság „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című fehér könyvére (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című fehér könyvére (COM(2011)0144),

| — | tekintettel a Bizottság „Új technológiák és szabályozatlan intézkedések előnyei és megvalósíthatósága a járművekben tartózkodók biztonsága és a veszélyeztetett úthasználók vonatkozásában” című, a Közlekedési Kutatólaboratórium által készített és 2015. március 26-án közzétett jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Új technológiák és szabályozatlan intézkedések előnyei és megvalósíthatósága a járművekben tartózkodók biztonsága és a veszélyeztetett úthasználók vonatkozásában” című, a Közlekedési Kutatólaboratórium által készített és 2015. március 26-án közzétett jelentésére,

| — | tekintettel „Az Európai Bizottság 2011 és 2020 közötti időszakra vonatkozó, a közlekedésbiztonsággal kapcsolatos politikai iránymutatásai hatodik célkitűzésének végrehajtásáról – Az első mérföldkő a károkra vonatkozó stratégia felé” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2013)0094), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európai Bizottság 2011 és 2020 közötti időszakra vonatkozó, a közlekedésbiztonsággal kapcsolatos politikai iránymutatásai hatodik célkitűzésének végrehajtásáról – Az első mérföldkő a károkra vonatkozó stratégia felé” című bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2013)0094),

| — | tekintettel a Tanácsnak a közúti közlekedésbiztonságról szóló, a 2017 márciusi vallettai nyilatkozatot támogató, 2017. június 8-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácsnak a közúti közlekedésbiztonságról szóló, a 2017 márciusi vallettai nyilatkozatot támogató, 2017. június 8-i következtetéseire,

| — | tekintettel a Bizottság által 2017. május 31-én közzétett „Európa mozgásban” csomagra, amely 8 jogalkotási kezdeményezést tartalmaz, külön hangsúlyt helyezve a közúti közlekedésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2017. május 31-én közzétett „Európa mozgásban” csomagra, amely 8 jogalkotási kezdeményezést tartalmaz, külön hangsúlyt helyezve a közúti közlekedésre,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a közúti közlekedés globális biztonságának javításáról szóló, 2016. április 15-i 70/260. számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a közúti közlekedés globális biztonságának javításáról szóló, 2016. április 15-i 70/260. számú határozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A8-0330/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, valamint a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A8-0330/2017),

| A. | mivel évente mintegy 25 500 ember veszti életét Európa közútjain, és mintegy 135 000-en szenvednek súlyos sérüléseket, és ezért a tagállamokkal egyeztetve több és hatékonyabb intézkedésre van szükség a „nulla halálos áldozat” céljának eléréséhez; |
| --- | --- |

A.

mivel évente mintegy 25 500 ember veszti életét Európa közútjain, és mintegy 135 000-en szenvednek súlyos sérüléseket, és ezért a tagállamokkal egyeztetve több és hatékonyabb intézkedésre van szükség a „nulla halálos áldozat” céljának eléréséhez;

| B. | mivel a közúti közlekedésbiztonság három tényezőtől függ: a járművektől, az infrastruktúrától és a járművezetők viselkedésétől, és ezért mindhárom területen intézkedéseket kell hozni a közúti közlekedésbiztonság javításának fokozása érdekében, továbbá hatékony intézkedéseket kell hozni az aktív és passzív járműbiztonság területén; |
| --- | --- |

B.

mivel a közúti közlekedésbiztonság három tényezőtől függ: a járművektől, az infrastruktúrától és a járművezetők viselkedésétől, és ezért mindhárom területen intézkedéseket kell hozni a közúti közlekedésbiztonság javításának fokozása érdekében, továbbá hatékony intézkedéseket kell hozni az aktív és passzív járműbiztonság területén;

| C. | mivel a személygépjárművek, a kisméretű haszongépjárművek és a tehergépjárművek átlagos életkora az Európai Unióban folyamatosan nő, és jelenleg már meghaladja a 10 évet; mivel a gépjármű életkora közvetlen hatással van a közúti balesetek következtében bekövetkező sérülésekre és károkra; |
| --- | --- |

C.

mivel a személygépjárművek, a kisméretű haszongépjárművek és a tehergépjárművek átlagos életkora az Európai Unióban folyamatosan nő, és jelenleg már meghaladja a 10 évet; mivel a gépjármű életkora közvetlen hatással van a közúti balesetek következtében bekövetkező sérülésekre és károkra;

| D. | mivel a vezetéstámogató rendszerek biztonságosabbá teszik a járműveket, valamint lehetővé teszik a csökkent mozgásképességű személyek és az idősek közúti közlekedésben való biztonságos és aktív részvételét; |
| --- | --- |

D.

mivel a vezetéstámogató rendszerek biztonságosabbá teszik a járműveket, valamint lehetővé teszik a csökkent mozgásképességű személyek és az idősek közúti közlekedésben való biztonságos és aktív részvételét;

| E. | mivel az intelligens forgalomirányító rendszerek csökkentik a forgalmi torlódásokat, figyelmeztetik a járművezetőt az útvonalán fennálló veszélyekre, és ezért hozzájárulnak a balesetokozás kockázatának csökkentéséhez; |
| --- | --- |

E.

mivel az intelligens forgalomirányító rendszerek csökkentik a forgalmi torlódásokat, figyelmeztetik a járművezetőt az útvonalán fennálló veszélyekre, és ezért hozzájárulnak a balesetokozás kockázatának csökkentéséhez;

| F. | mivel az önállóan közlekedő járművek irányába történő elmozdulás gyors ütemben halad előre, és általánosságban a közúti közlekedésbiztonság rendkívül fontos kérdés, és a Bizottságnak ezért legkésőbb 2018 első negyedévéig be kell nyújtania az általános biztonságról szóló rendelet átdolgozását; mivel bármely további késedelem minden esetben elfogadhatatlan volna; |
| --- | --- |

F.

mivel az önállóan közlekedő járművek irányába történő elmozdulás gyors ütemben halad előre, és általánosságban a közúti közlekedésbiztonság rendkívül fontos kérdés, és a Bizottságnak ezért legkésőbb 2018 első negyedévéig be kell nyújtania az általános biztonságról szóló rendelet átdolgozását; mivel bármely további késedelem minden esetben elfogadhatatlan volna;

| G. | mivel az összes halálos baleset 38 %-a városi területen történik, és mivel az áldozatok gyakran veszélyeztetett úthasználók, a tagállamoknak a városi közlekedés megtervezése során figyelembe kell venniük a veszélyeztetett úthasználókat és javítaniuk kell a velük szemben a többi közlekedési mód viszonylatában alkalmazott elbánást; mivel a Bizottságnak elő kell terjesztenie a gyalogosbiztonságról szóló rendelet felülvizsgálatát; |
| --- | --- |

G.

mivel az összes halálos baleset 38 %-a városi területen történik, és mivel az áldozatok gyakran veszélyeztetett úthasználók, a tagállamoknak a városi közlekedés megtervezése során figyelembe kell venniük a veszélyeztetett úthasználókat és javítaniuk kell a velük szemben a többi közlekedési mód viszonylatában alkalmazott elbánást; mivel a Bizottságnak elő kell terjesztenie a gyalogosbiztonságról szóló rendelet felülvizsgálatát;

| H. | mivel egyértelmű összefüggés van a közúti közlekedésbiztonság és a hivatásos úthasználók munkakörülményei között; |
| --- | --- |

H.

mivel egyértelmű összefüggés van a közúti közlekedésbiztonság és a hivatásos úthasználók munkakörülményei között;

Általános követelmények

| 1. | hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak hatékony és rendszeres közúti ellenőrzéseket kell végezniük, mert a balesetek legfőbb okai között továbbra is az adott közlekedési viszonyoknak nem megfelelő, túlzott sebesség, a figyelmetlenség és az ittas állapotban, illetve kábítószer hatása alatt való vezetés, továbbá a túlzott fáradtság szerepelnek, és ezért:






  a) | felhívja a Bizottságot, hogy határozza meg az ellenőrizendő M1 és N1 járműkategóriájú járművek százalékos arányát; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

felhívja a Bizottságot, hogy határozza meg az ellenőrizendő M1 és N1 járműkategóriájú járművek százalékos arányát;

| b) | felhívja a Bizottságot, hogy vezessen be szigorúbb ellenőrzéseket a hivatásos úthasználó járművezetők kötelező munkaidő-korlátozásai és pihenőideje megfelelő érvényesítése céljából; |
| --- | --- |

b)

felhívja a Bizottságot, hogy vezessen be szigorúbb ellenőrzéseket a hivatásos úthasználó járművezetők kötelező munkaidő-korlátozásai és pihenőideje megfelelő érvényesítése céljából;

| c) | felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák a bevált gyakorlatok cseréjét mindenekelőtt az intelligens végrehajtási stratégiákat illetően, és a szabálysértőkre vonatkozóan írjanak elő visszatartó erejű büntetéseket; |
| --- | --- |

c)

felhívja a tagállamokat, hogy biztosítsák a bevált gyakorlatok cseréjét mindenekelőtt az intelligens végrehajtási stratégiákat illetően, és a szabálysértőkre vonatkozóan írjanak elő visszatartó erejű büntetéseket;

| 2. | megjegyzi, hogy az EU-ban az évente előforduló összes halálos közlekedési baleset körülbelül 25 %-át alkoholfogyasztás okozza; ezért annak felmérésére hívja fel a Bizottságot, hogy milyen lehetséges hozzáadott értéket teremtene a járművezetők uniós szinten harmonizált maximális véralkoholszintjének bevezetése, amelyet a jogosítvány megszerzését követő első két évben, valamint a hivatásos járművezetők esetében 0,0 ezrelékben állapítanának meg, és üdvözli, hogy bizonyos tagállamok a zéró tolerancia elvére épülő politikát alkalmaznak az ittas vezetésre; |
| --- | --- |

2.

| 3. | szem előtt tartva a máltai elnökség által 2017. március 29-én kiadott, a közúti közlekedésbiztonság javításáról szóló vallettai nyilatkozatot, sürgeti a Bizottságot, hogy a 2020 és 2030 közötti évtizedre vonatkozó új közúti közlekedésbiztonsági stratégiájába foglalja bele az Európai Unión belüli súlyos közúti sérülések számának felére csökkentésére vonatkozó célkitűzést; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felszólítja a tagállamokat, hogy rendszeres és hatékony karbantartás útján jelentősen javítsák közúti infrastruktúrájukat, így a közúti jelzőtáblák és jelzőrendszerek állapotát, valamint végezzenek megfelelő korszerűsítő munkálatokat a forgalom volumenéhez való alkalmazkodás érdekében, továbbá hogy vezessenek be innovatív intézkedéseket a vezetéstámogató rendszerek teljes működőképességének biztosítása és interoperabilitásának fokozása céljából, ami úgynevezett intelligens infrastruktúra kialakításához vezet; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre mechanizmust annak biztosítására, hogy az európai közúti infrastruktúra megfelelő állapotban maradjon; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rámutat, hogy az infrastruktúrát érintő módosítások (például bizonyos típusú szalagkorlátok vagy a forgalmat lassító eszközök) olykor baleseteket idézhetnek elő vagy tehetnek súlyosabbá, különösen a motorkerékpárok esetében; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot az ezek hátrányainak kijavítását célzó szabványosítási intézkedésekre; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megállapítja, hogy számos járművezető nincs tisztában azzal, hogy az autópályákon folyosót kell kialakítani a mentőjárművek behajtásához, illetve azzal, hogy ezt hogyan kell megvalósítani, ezért felszólítja a Bizottságot, hogy állapítson meg egységes szabályokat az ilyen folyosók kialakítására vonatkozóan és indítson európai figyelemfelhívó kampányt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megállapítja, hogy a közúti forgalomban életüket vesztő gyalogosok és kerékpárosok csaknem fele 65 évesnél idősebb, és a közúti balesetek számítanak a legfőbb haláloknak a fiatalok körében; ezért felszólítja a tagállamokat, hogy a korhoz kötődő baleseti kockázatokat megelőző, a nyilvánosság felé megfelelően kommunikált programok kialakítása révén tegyék lehetővé az idősebbek és a fiatal járművezetők közlekedésben való biztonságos részvételét; |
| --- | --- |

7.

| 8. | megállapítja, hogy a városi területeken belüli halálos közlekedési balesetek áldozatai 51 %-ban gyalogosok és kerékpárosok, és ezért arra ösztönzi a városokat, hogy mobilitási terveikbe vegyenek be olyan célkitűzéseket, amelyek a közúti és közlekedési balesetek számának csökkentésére irányulnak; emellett felszólítja a tagállamokat, hogy a kritikus baleseti csomópontok kezelése, valamint több biztonságos, a gyalogosokat és kerékpárosokat kiszolgáló infrastruktúra kiépítése és karbantartása, illetve a meglévő infrastruktúra bővítése és modernizálása, illetve a jelzések megfelelőbb kihelyezése révén vegyék fokozottabban tekintetbe a veszélyeztetett úthasználókat; felszólítja a Bizottságot, hogy tegyen további uniós szintű intézkedéseket a meglévő finanszírozási programok hozzáférhetőségével kapcsolatban a kerékpáros infrastruktúra széles körű fejlesztésének előmozdítása érdekében, valamint tegye kötelezővé olyan új, aktív és passzív járműbiztonsági technológiák alkalmazását, amelyek védelmet nyújtanak különösen a veszélyeztetett úthasználók számára; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megjegyzi, hogy mivel egyes kerékpárosok nem ismerik és/vagy nem tartják be a közlekedési szabályokat, időnként olyan helyzeteket idéznek elő, melyek a saját és a közúti közlekedés többi résztvevőjének biztonságát veszélyeztethetik; felszólítja a Bizottságot, vegye fontolóra, hogy milyen javaslatot tehet a kerékpár biztonságosabb használata érdekében, ezáltal lehetővé téve, hogy a kerékpár harmonikusan illeszkedjen a többi városi közlekedési módhoz; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ösztönzi az intelligens közlekedési rendszer (ITS) üzemeltetőit és a közösségi közlekedési szolgáltatókat, hogy fejlesszék tovább az olyan technológiákat a járművek tekintetében, amelyek arra ösztönzik a járművezetőket, hogy városi területre érve váltsanak át biztonságosabb közlekedési módra; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megállapítja, hogy az új közlekedési eszközök, így az elektromos kerékpárok és egyéb elektromos mobilitási eszközök egyre népszerűbbé válnak; ezért felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul vizsgálja meg az ilyen járművekkel kapcsolatos biztonsági előírásokat, és a szubszidiaritási megfontolások megfelelő figyelembe vételével nyújtson be javaslatokat e járműveknek a közúti közlekedésbe való biztonságos bevonása érdekében; |
| --- | --- |

11.

| 12. | megjegyzi, hogy a biztonsági rendszerek fejlesztése és beépítése a közúti biztonságot hivatott garantálni, ezért ehhez bizonyos alkalmazkodási időszakra van szükség; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy a különleges műszaki jogszabályok hatályba léptetése előtt hagyjon elegendő időt ezek fejlesztésére; |
| --- | --- |

12.

| 13. | emlékeztet rá, hogy a gépjármű kilométer-számláló műszer által jelzett érték meghamisítása továbbra is megoldatlan problémát jelent, különösen a használt autók piacán, amint azt a Bizottság az általa a fogyasztók szemszögéből készített, a használt autók piacának működéséről szóló tanulmányban megállapította; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hatékony intézkedések és jogszabályok révén kezeljék a kilométer-számlálók manipulálásának vagy meghamisításának problémáját; |
| --- | --- |

13.

| 14. | megjegyzi, hogy minél több jármű közlekedik az utakon, annál valószínűbb, hogy balesetek következnek be; ezért felszólítja a tagállamokat és a Bizottságot, hogy népszerűsítsék a tömegközlekedést és a megosztott mobilitást, különösen a városi területeken, a közlekedő járművek számának csökkentése és a kerékpárok és a hivatásos járművezetők által vezetett járművek arányának növelése érdekében; |
| --- | --- |

14.

| 15. | rámutat arra, hogy a járművek kötelező felszereltsége tagállamonként eltérő, és ezért felszólítja a Bizottságot, hogy állítsa össze a kötelező felszereltség alá tartozó tárgyak uniós szintű, kötelező erejű listáját; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kitart amellett, hogy az Uniónak és kutatóközpontjainak vezető szerepet kell játszaniuk az autonóm járművek kifejlesztésében, mivel ezek forradalmasítani fogják a gépjármű-ágazatot, különösen a közúti biztonság tekintetében, mivel a várakozások szerint évente több ezer emberéletet mentenek majd meg, ezenkívül hozzájárulnak a belső piac digitalizálásához; |
| --- | --- |

16.

A közúti közlekedésbiztonság növelését szolgáló vezetéstámogató rendszerek

| 17. | hangsúlyozza, hogy az összes baleset mintegy 92 %-a emberi mulasztásra vagy az emberi mulasztás járművekkel és/vagy infrastruktúrákkal való interakciójára vezethető vissza, és hogy ezért csak azon biztonságfokozó vezetéstámogató rendszerek beépítését kell kötelezővé tenni, amelyek tudományosan bizonyított módon jelentős mértékben hozzájárulnak a közúti közlekedésbiztonság növeléséhez, pozitív költség-haszon arányt mutatnak, és piaci alkalmazásra érettek; úgy véli, hogy emellett a vételár ebből eredő növekedése nem lehet olyan aránytalan mértékű, hogy ennek következtében e rendszerek megfizethetetlenné válnak azok számára, akiknek a gépjárművet szánták, továbbá a közúti közlekedésbiztonság szempontjából jelentős vezetőtámogató rendszereket rendszeresen tesztelni kell; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felszólítja a Bizottságot, hogy a járművek piacfelügyelete során tesztelje az említett biztonsági eszközöket; |
| --- | --- |

18.

| 19. | úgy véli, hogy a magasabb szintű biztonsági normák és felszerelések előnyei csak a jelenlegi és a jövőbeli rendelkezések végrehajtása és hathatós érvényre juttatása esetén valósulhatnak meg; ezzel összefüggésben kéri a típusjóváhagyó hatóságok és az uniós műszaki szolgálatok európai szintű felügyeletének fokozását; emellett kéri, hogy Unió-szerte nagyobb mértékben és függetlenebbül ellenőrizzék a közúti járműveket a forgalomba hozatal után annak biztosítása érdekében, hogy továbbra is megfeleljenek a biztonsági követelményeknek; |
| --- | --- |

19.

| 20. | hangsúlyozza, hogy meg nem felelés megállapítása esetén az európai fogyasztók számára lehetőséget kell nyújtani gyors, megfelelő és összehangolt korrekciós intézkedések igénybevételére, szükség szerint a járművek egész Unióra kiterjedő visszahívását is beleértve; úgy véli, hogy a gazdasági szereplőknek kell felelősséget vállalniuk a nem megfelelés vagy visszahívás által érintett járművek tulajdonosainak okozott minden kárért; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fejlesszék a közúti forgalomban részt vevő járművek biztonsági szintjét, valamint hogy támogassák az olyan fejlesztéseket és újításokat, amelyek növelik a már használatban lévő gépjárművek biztonságát a járművek olyan, költséghatékony közlekedésbiztonsági rendszerekkel való utólagos felszerelése révén, amelyek segítik a járművezetőket abban, hogy jobban reagáljanak a veszélyes helyzetekben; |
| --- | --- |

21.

| 22. | felszólítja a gyártókat és az üzemeltetőket, hogy






  a) | valamennyi vezetéstámogató rendszer esetében tegyék észlelhetővé a járművezető számára azok aktiváltsági állapotát, |
| --- | --- | --- |

22.

a)

valamennyi vezetéstámogató rendszer esetében tegyék észlelhetővé a járművezető számára azok aktiváltsági állapotát,

| b) | kikapcsolható rendszerek esetében gondoskodjanak olyan kétfokozatú kikapcsolási mechanizmusról, amelynek keretében a járművezető először csak a figyelmeztető jelzést kapcsolhatja ki, és csak egy második lépésben állíthatja le magát a rendszert; |
| --- | --- |

b)

kikapcsolható rendszerek esetében gondoskodjanak olyan kétfokozatú kikapcsolási mechanizmusról, amelynek keretében a járművezető először csak a figyelmeztető jelzést kapcsolhatja ki, és csak egy második lépésben állíthatja le magát a rendszert;

| c) | biztosítsák, hogy a vezetéstámogató rendszer a jármű minden egyes újraindítása után újból aktív állapotba kerüljön; valamint |
| --- | --- |

c)

biztosítsák, hogy a vezetéstámogató rendszer a jármű minden egyes újraindítása után újból aktív állapotba kerüljön; valamint

| d) | vezessenek be olyan árpolitikát, amely arra ösztönzi a vásárlókat, hogy olyan járműveket válasszanak, amelyek el vannak látva biztonsági, illetve a vezetőt segítő rendszerekkel; |
| --- | --- |

d)

vezessenek be olyan árpolitikát, amely arra ösztönzi a vásárlókat, hogy olyan járműveket válasszanak, amelyek el vannak látva biztonsági, illetve a vezetőt segítő rendszerekkel;

| 23. | hangsúlyozza, hogy a figyelmeztető jelzéseknek olyan egyértelműen különbözniük kell egymástól, hogy ösztönösen megállapítható legyen, melyik rendszerre vonatkozik a támogatás, és hogy a figyelmeztető jelzéseknek ezenfelül az idősek, a fogyatékkal élők, így a látás- és/vagy hallássérült személyek és a csökkent mozgásképességű személyek által is jól észlelhetőknek kell lenniük; ezért olyan, egységes szabványok elfogadására szólítja fel az érintett feleket, amelyek lehetővé teszik szolgáltatónkénti egyedi megoldások alkalmazását; |
| --- | --- |

23.

| 24. | üdvözli, hogy a European New Car Assessment Programme (Euro NCAP – Európai Új Autó Értékelő Program) fogyasztói tesztprogramban vizsgált szinte összes gépkocsi öt csillagot kapott, valamint hogy a gépkocsigyártók többsége sikeresen megfelelt az új Euro NCAP követelmények jelentette kihívásnak; megjegyzi ugyanakkor, hogy nem az összes Európában értékesített gépkocsitípust tesztelik az Euro NCAP-vel, és ugyanazon típus nem minden példányát értékesítik ugyanazon műszaki specifikációval, ami azt eredményezheti, hogy a fogyasztók számára nem lesz átlátható a helyzet, és ami így hamis bizalomérzetet kelthet a jármű iránt a vásárolt típus tényleges teljesítményéhez képest; ezért emlékeztet arra, hogy egy határozott alapnormára van szükség a kötelező biztonsági követelményekre vonatkozóan, amelyek biztosítják, hogy az Európai Unióban használt és értékesített járműpark egészében minden szükséges biztonsági felszerelés rendelkezésre álljon; |
| --- | --- |

24.

| 25. | úgy véli, hogy az Euro NCAP programnak mindig az adott modell tényleges járműbiztonságát kellene tükröznie, és szorgalmazza, hogy a közúti közlekedés biztonságának magas szintjét biztosító járművek fejlesztésének további előmozdítása érdekében, valamint azért, hogy Európa továbbra is ambiciózus maradjon és globális vezetőként lépjen fel a gépjárműbiztonság terén, a program az új járművek biztonságának felmérése során törekedjen a jogszabályokban rögzített minimumszabályok meghaladására, és vegye figyelembe a megújított minimumszabályokat; |
| --- | --- |

25.

| 26. | felszólítja a Bizottságot, hogy hangolja össze a szabványok meghatározását az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságával (ENSZ EGB), hogy nemzetközi szintű koherencia alakuljon ki, és egyúttal a minimálisra korlátozódjanak a vezetéstámogató rendszerek beépítésének kötelezettsége alóli kivételek, hogy ily módon széles körben növelhető legyen a közúti közlekedés biztonsága; hangsúlyozza továbbá, hogy a gyártóknak világosan megfogalmazott információs anyagokat kellene kidolgozniuk annak érdekében, hogy a gépkocsivezetők jobban megértsék a különböző vezetéstámogató rendszereket és funkcióikat; |
| --- | --- |

26.

| 27. | olyan harmonizált európai megközelítést szorgalmaz, amely figyelembe veszi az összes meglévő nemzetközi és nemzeti jogszabályt, és biztosítja egymást kiegészítő jellegüket; |
| --- | --- |

27.

| 28. | felszólítja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a különleges rendeltetésű járművek városi balesetekben játszott szerepét, és szükség esetén szüntesse meg a vezetéstámogató rendszerek beépítésének kötelezettsége alóli jelenlegi kivételeket; |
| --- | --- |

28.

| 29. | hangsúlyozza, hogy a járművezetési oktatásnak magában kell foglalnia a kötelező vezetéstámogató mechanizmusok használatával kapcsolatos rendszeres és kiegészítő képzéseket, külön figyelmet fordítva az idősekre és a csökkent mozgásképességű személyekre; sürgeti az autósiskolákat egyrészt arra, hogy az e rendszerek működtetéséhez kapcsolódó kérdéseket építsék be képzéseikbe, másrészt arra, hogy a vezetői engedély megszerzését kössék professzionális közúti gyakorlati képzés elvégzéséhez; |
| --- | --- |

29.

| 30. | megállapítja, hogy a – többek között adóalapú vagy biztosításalapú – pénzügyi ösztönzők alkalmazása az olyan intézkedések esetén, mint amilyen például kiegészítő biztonságfokozó vezetéstámogató rendszerek új és használt gépjárművekbe történő beépítése vagy ezeknek a járművezetői oktatásba történő beépítése, elősegítheti a fejlett biztonsági funkciókkal felszerelt járművek piaci elterjedését; felkési a tagállamokat, hogy mérlegeljék az ilyen mechanizmusok bevezetését; |
| --- | --- |

30.

| 31. | felszólítja a Bizottságot, hogy írja elő a piaci szereplők számára, hogy gondoskodjanak olyan nyílt szabványok és interfészek alkalmazásáról, amelyek tovább javítják az átjárhatóságot, hogy – a védett adatok és a szellemi tulajdon tiszteletben tartása mellett – a vonatkozó jármű- és rendszerinformációkhoz és ezek frissítéseihez való hozzáférés révén független, bármely képzett szakember által lefolytatható vizsgálatokat lehessen végezni; |
| --- | --- |

31.

| 32. | hangsúlyozza, hogy az (EU) 2016/679 általános adatvédelmi rendeletnek, valamint a magánélethez és a személyes adatok védelméhez való jognak megfelelően biztosítani kell a magas szintű adatvédelmet és adatmegőrzést, valamint a nagyfokú informatikai biztonságot, hogy kizárhatók legyenek a fedélzeti rendszerekbe történő távoli beavatkozás vagy a kompatibilitási ellentmondások által előidézett új baleseti kockázatok; javasolja az adatok feletti rendelkezési jog elvének vizsgálatát; |
| --- | --- |

32.

| 33. | hangsúlyozza, hogy a közúti közlekedéshez kapcsolódó aktív biztonság szempontjából fontos a műholdas helymeghatározó rendszerekből származó megbízható hely- és időmeghatározási információk felhasználása és az EGNOS-/GNSS-rendszer alkalmazása; az erőfeszítések fokozására szólít fel annak elérése érdekében, hogy a közúti közlekedéshez kapcsolódó aktív biztonság szempontjából az EGNOS-/GNSS-rendszer pontossága egy méternél jobb legyen, hogy a rendszer a jármű sebességének csökkentése helyett képes legyen automatikus beavatkozásra és a jármű útvonalának eltérítésére; szorgalmazza, hogy az EGNOS/GNSS-adatok fedélzeti ellenőrző rendszerekbe történő beépítése révén fokozzák a közúti biztonságot; |
| --- | --- |

33.

A balesetek elkerülését szolgáló biztonsági intézkedések

| 34. | örvendetesnek tartja, hogy 2015 novembere óta valamennyi új uniós tehergépjárművet és autóbuszt kötelezően el kell látni vészfékrendszerrel, de felszólítja a Bizottságot, hogy kötelező jelleggel írja elő a gyalogosokat, kerékpárosokat, könnyű, motorral hajtott kétkerekű járműveket és motorkerékpárokat felismerő rendszerrel ellátott automata vészfékasszisztensek személygépkocsikba, könnyű haszongépjárművekbe, buszokba és különösen nehéz tehergépjárművekbe történő beépítését, mivel azok az erőteljes önálló fékezés és az ennek köszönhető rövidebb fékút miatt jelentősen hozzájárulhatnak a balesetek elkerüléséhez; |
| --- | --- |

34.

| 35. | szorgalmazza a nehéz tehergépjárművek elülső részének biztonságosabb, oly módon történő kialakítását, hogy jobban észre lehessen venni a gyalogosokat és a kerékpárosokat, valamint az ütközéselhárításra és az ütközések következményeinek mérséklésére szolgáló akadályok létrehozását; |
| --- | --- |

35.

| 36. | szorgalmazza a sebességhatárok, a stoptáblák és a közlekedési lámpák jelzésére szolgáló, felülírható intelligens sebességhatároló rendszerek kötelező beépítését, amelyek azért avatkoznak be, hogy elősegítsék, hogy a járművezetők a sebességhatárokon belül maradjanak; felszólítja a tagállamokat, hogy gondoskodjanak a közúti jelzőtáblák kifogástalan állapotáról és az útburkolati jelzések jó láthatóságáról; hangsúlyozza, hogy az intelligens támogató rendszerek megfelelő működéséhez az aktuális sebességhatárokat feltüntető, frissített online autóstérképekre van szükség; |
| --- | --- |

36.

| 37. | hangsúlyozza, hogy a közúti közlekedés biztonságának javításához a járművekre szerelt egyértelmű jelzőfények segítségével meg kell könnyíteni, hogy a többi úthasználó észlelje a járművek lassulását, és elvárja a villogó féklámpa vagy a villogó vészjelző lámpa mint vészfékezés-visszajelző kötelező használatát; |
| --- | --- |

37.

| 38. | hangsúlyozza, hogy közúti közlekedés biztonsági vonatkozása miatt kötelező jelleggel elő kell írni egy felülírható sávtartássegítő rendszert, amely nemcsak figyelmeztet, hanem megfelelően be is avatkozik, anélkül azonban, hogy a járművezetőt megfosztaná a közvetlen beavatkozás lehetőségétől; hangsúlyozza, hogy e figyelmeztető rendszer használatához az szükséges, hogy az útburkolati jelzések jól felismerhető állapotban legyenek; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kiemeli, hogy a nehéz tehergépjárművek és buszok esetében a vezetők közvetlen rálátásának növelése és a holtterek csökkentése vagy kiküszöbölése elengedhetetlen e járművek közúti biztonságának növeléséhez; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy írjon elő a közvetlen rálátásra vonatkozó, ambiciózus és differenciált szabványokat, valamint írja elő elülső, oldalsó és hátsó kamerák, valamint kanyarodássegítő rendszerek kötelező beszerelését, gondoskodva arról, hogy ezek az intézkedések összhangban álljanak az (EU) 2015/719 irányelvvel, és ne járjanak az ezen irányelvben rögzített végrehajtási határidők elhalasztásával; |
| --- | --- |

39.

| 40. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az indításgátló alkoholszondák és a vezető figyelmetlenségét és fáradtságát felismerő rendszerek beszerelésének előfeltételeit, és ajánlja, hogy a hivatásos járművezetők, illetve a korábban alkohol hatása alatt közlekedési balesetet okozó és ezért ittas vezetésért elítélt járművezetők tekintetében rehabilitációs intézkedésként alkalmazzanak indításgátló alkoholszondát; |
| --- | --- |

40.

| 41. | megállapítja, hogy a tehergépjárművek a halálos közúti balesetek 15 %-ában érintettek, valamint hogy a veszélyeztetett úthasználók évente körülbelül 1 000 olyan halálos baleset áldozatává válnak, amely tehergépkocsival kapcsolatos; felszólítja ezért a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel a közvetlen rálátásra vonatkozó differenciált ambiciózus szabványok, az intelligens sebességhatároló rendszer, valamint a kerékpáros- és a gyalogosfelismerő rendszerrel ellátott automatikus vészfékező rendszer kötelező bevezetését a nehéz tehergépjárművek tekintetében; |
| --- | --- |

41.

A balesetek következményeinek mérséklését szolgáló biztonsági intézkedések

| 42. | megállapítja, hogy a gumiabroncsok levegőnyomása nagy jelentőséggel bír a közúti közlekedés biztonsága, az üzemanyag-fogyasztás, valamint a kibocsátás szempontjából; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy kötelező jelleggel írja elő gumiabroncsnyomás-ellenőrző rendszerek beszerelését; felszólítja továbbá a Bizottságot, hogy a gumiabroncsnyomás-ellenőrző rendszerekkel kapcsolatos, a valós körülmények közötti teljesítményre irányuló, az ENSZ Európai Gazdasági Bizottságában elfogadott módosításokat ültesse át az uniós jogba; |
| --- | --- |

42.

| 43. | szükségesnek tartja a biztonsági öv bekapcsolására figyelmeztető intelligens rendszer kötelező beépítését minden járműkategória esetében valamennyi első ülés, az M1 és N1 járműkategóriák esetében pedig valamennyi hátsó ülés tekintetében; |
| --- | --- |

43.

| 44. | úgy véli, hogy a nyaksérülések elkerülése érdekében fontos előírni az automatizált biztonságiöv-beállító rendszerek kötelező beépítését; |
| --- | --- |

44.

| 45. | felszólítja a Bizottságot, hogy a fedélzeti e-segélyhívó rendszer beépítésének kötelezettségét 2019-től a motorkerékpárokra, a nehéz tehergépjárművekre és a buszokra is terjessze ki, és hogy annak utólagos beszerelését is tegye elérhetővé, hogy minél több forgalomban lévő járműbe beszerelhető legyen; |
| --- | --- |

45.

| 46. | szorgalmazza az egész Unióra kiterjedő, pontos és megbízható baleseti statisztika összeállítását, ideértve a balesetek okaira vonatkozó statisztikákat, az expozíciós adatokat, valamint a sérülések és a balesetek áldozatainak számbavételét is, és megállapítja, hogy egy adatrögzítő feketedoboz e tekintetben különösen hasznos lehet, az adatoknak azonban névtelennek kell maradniuk, kiértékelésük pedig kizárólag baleseti kutatáshoz használható fel; |
| --- | --- |

46.

| 47. | szorgalmazza, hogy Unió-szerte gyűjtsenek adatokat a járművekben utazó, ütközéstől eltérő okokból meghalt vagy megsebesült áldozatokról; megállapítja, hogy nem áll rendelkezésre adat a járművekben bekövetkezett hőguta áldozatairól; |
| --- | --- |

47.

| 48. | az utasbiztonság védelmének maximalizálása érdekében hatékonyabb tűzvédelmi szabályokat követel a különböző meghajtású buszok – többek között a CNG-meghajtású autóbuszok – tekintetében; |
| --- | --- |

48.

| 49. | megállapítja, hogy a tehergépjárművek átalakított első aláfutásgátlója 20 %-kal csökkenthetné a személygépkocsik és a tehergépjárművek közötti frontális összeütközés során bekövetkező halálos balesetek számát; felszólítja a Bizottságot, hogy minden új tehergépjármű tekintetében tegye kötelezővé a jobb energiaelnyelő képességű első aláfutásgátló használatát; |
| --- | --- |

49.

| 50. | a frontális, az oldalirányú és a járművek hátsó részét érintő ütközések kötelező tesztelését követeli az alábbiak esetében:






  a) | magasított üléspozíciójú és 2 500 kg-ot meghaladó össztömegű városi terepjárók (SUV-ok); valamint |
| --- | --- | --- |

50.

a)

magasított üléspozíciójú és 2 500 kg-ot meghaladó össztömegű városi terepjárók (SUV-ok); valamint

| b) | elektromos meghajtású és egyéb új meghajtási technológiával rendelkező járművek; |
| --- | --- |

b)

elektromos meghajtású és egyéb új meghajtási technológiával rendelkező járművek;

| 51. | felszólítja a Bizottságot, hogy aktualizálja továbbá a gépjárművek passzív biztonsági rendszereire vonatkozó tesztelési követelményeket, hogy azok a frontális és hátulról történő ütközések esetén valamennyi veszélyeztetett úthasználó védelmére – tehát nemcsak a gyalogosokéra, hanem a kerékpárosokéra is – kiterjedjenek; |
| --- | --- |

51.

| 52. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy elegendő és reális idő álljon a piac rendelkezésére az említett intézkedésekhez való alkalmazkodáshoz; |
| --- | --- |

52.

| 53. | hangsúlyozza, hogy a nehéz tehergépjárművek méreteinek és össztömegének megállapításáról szóló (EU) 2015/719 irányelv komoly lehetőséget rejt magában a tehergépkocsik biztonságának javítása tekintetében; felszólítja a Bizottságot, hogy gyorsítsa fel az irányelvvel kapcsolatos munkát, és haladéktalanul terjessze elő értékelését; |
| --- | --- |

53.

o

o o

| 54. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

54.

---

(1)  HL L 200., 2009.7.31., 1. o.

(2)  HL L 35., 2009.2.4., 1. o.

(3)  HL L 127., 2014.4.29., 134. o.

(4)  HL L 68., 2015.3.13., 9. o.

(5)  HL L 115., 2015.5.6., 1. o.

(6)  HL L 123., 2015.5.19., 77. o.

(7)  HL C 316., 2017.9.22., 155. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0228.

(9)  HL C 75., 2016.2.26., 49. o.

(10)  HL C 56. E, 2013.2.26., 54. o.

(11)  HL C 168. E, 2013.6.14., 72. o.

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/10

---

P8_TA(2017)0427

A kohéziós politika eszközeinek régiók általi alkalmazása a demográfiai változások kezelésére

Az Európai Parlament 2017. november 14-i állásfoglalása a kohéziós politika eszközeinek régiók által a demográfiai változások kezelésére való alkalmazásáról (2016/2245(INI))

(2018/C 356/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 174. és 175. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 174. és 175. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1301/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1301/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1304/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2013. december 17-i 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2013. december 17-i 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló 1082/2006/EK rendeletnek a csoportosulások létrehozásának és működésének egyértelművé tétele, egyszerűsítése és javítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. december 17-i 1302/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló 1082/2006/EK rendeletnek a csoportosulások létrehozásának és működésének egyértelművé tétele, egyszerűsítése és javítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. december 17-i 1302/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel a szigetek sajátos helyzetéről szóló, 2016. február 4-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szigetek sajátos helyzetéről szóló, 2016. február 4-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a Kohéziós Alapról és az 1084/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1300/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kohéziós Alapról és az 1084/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1300/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (7),

| — | tekintettel 2017. április 4-i állásfoglalására a nőkről és szerepükről a vidéki térségekben (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2017. április 4-i állásfoglalására a nőkről és szerepükről a vidéki térségekben (8),

| — | tekintettel 2016. május 10-i állásfoglalására a kohéziós politikáról az EU hegyvidéki régióiban (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2016. május 10-i állásfoglalására a kohéziós politikáról az EU hegyvidéki régióiban (9),

| — | tekintettel a tevékeny időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás 2012-es európai évének végrehajtásáról, eredményeiről és átfogó értékeléséről szóló jelentésről szóló, 2015. szeptember 9-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tevékeny időskor és a nemzedékek közötti szolidaritás 2012-es európai évének végrehajtásáról, eredményeiről és átfogó értékeléséről szóló jelentésről szóló, 2015. szeptember 9-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel az „Új területfejlesztési eszközök a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó kohéziós politikában: integrált területi beruházás (ITI) és közösségvezérelt helyi fejlesztés (CLLD)” című, 2016. május 10-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új területfejlesztési eszközök a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó kohéziós politikában: integrált területi beruházás (ITI) és közösségvezérelt helyi fejlesztés (CLLD)” című, 2016. május 10-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a demográfiai változásokról és az EU jövőbeli kohéziós politikájára gyakorolt hatásaikról szóló, 2011. november 15-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a demográfiai változásokról és az EU jövőbeli kohéziós politikájára gyakorolt hatásaikról szóló, 2011. november 15-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel „A demográfiai kihívás és a nemzedékek közötti szolidaritás” című, 2010. november 11-i állásfoglalására (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A demográfiai kihívás és a nemzedékek közötti szolidaritás” című, 2010. november 11-i állásfoglalására (13),

| — | tekintettel a hegyvidéki régiók, szigetek és gyéren lakott területek gazdasági és társadalmi fejlődésére irányuló európai stratégiáról szóló, 2010. szeptember 22-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a hegyvidéki régiók, szigetek és gyéren lakott területek gazdasági és társadalmi fejlődésére irányuló európai stratégiáról szóló, 2010. szeptember 22-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel az Európa demográfiai jövőjéről szóló 2008. február 21-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa demográfiai jövőjéről szóló 2008. február 21-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel a demográfiai kihívásokról és a nemzedékek közötti szolidaritásról szóló 2006. március 23-i állásfoglalására (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel a demográfiai kihívásokról és a nemzedékek közötti szolidaritásról szóló 2006. március 23-i állásfoglalására (16),

| — | tekintettel a Bizottságnak a „Gazdasági és költségvetési prognózisok az EU 28 tagállamára vonatkozóan (2013–2060)” című jelentésére (Európai Gazdaság 3|2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a „Gazdasági és költségvetési prognózisok az EU 28 tagállamára vonatkozóan (2013–2060)” című jelentésére (Európai Gazdaság 3|2015),

| — | tekintettel a Bizottság 2014. július 23-i, „A növekedést és a munkahelyteremtést szolgáló beruházások: a fejlődés és a jó kormányzás előmozdítása az Unió régióiban és városaiban” című, a gazdasági, szociális és területi kohézióról szóló hatodik jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2014. július 23-i, „A növekedést és a munkahelyteremtést szolgáló beruházások: a fejlődés és a jó kormányzás előmozdítása az Unió régióiban és városaiban” című, a gazdasági, szociális és területi kohézióról szóló hatodik jelentésére,

| — | tekintettel a Bizottság „Kezdeményezés a dolgozó szülők és gondozók körében a munka és a magánélet közötti egyensúly támogatására” című, 2017. április 26-i közleményére (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Kezdeményezés a dolgozó szülők és gondozók körében a munka és a magánélet közötti egyensúly támogatására” című, 2017. április 26-i közleményére (COM(2017)0252),

| — | tekintettel „Az Unióban az idősödő népesség hatásának kezelése (2009-es jelentés az idősödésről)” című, 2009. április 29-i bizottsági közleményre (COM(2009)0180), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Unióban az idősödő népesség hatásának kezelése (2009-es jelentés az idősödésről)” című, 2009. április 29-i bizottsági közleményre (COM(2009)0180),

| — | tekintettel a Bizottságnak „A nemzedékek közötti szolidaritás előmozdítása” című 2007. május 10-i közleményére (COM(2007)0244), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „A nemzedékek közötti szolidaritás előmozdítása” című 2007. május 10-i közleményére (COM(2007)0244),

| — | tekintettel a Bizottságnak az „Európa demográfiai jövője: kovácsoljunk lehetőséget a kihívásból!” című 2006. október 12-i közleményére (COM(2006)0571), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az „Európa demográfiai jövője: kovácsoljunk lehetőséget a kihívásból!” című 2006. október 12-i közleményére (COM(2006)0571),

| — | tekintettel a „Zöld könyv: a demográfiai változások kihívása és a nemzedékek közötti szolidaritás új formái” című, 2005. március 16-i bizottsági közleményre (COM(2005)0094), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Zöld könyv: a demográfiai változások kihívása és a nemzedékek közötti szolidaritás új formái” című, 2005. március 16-i bizottsági közleményre (COM(2005)0094),

| — | tekintettel a Bizottság „Európai digitális egységes piaci stratégia” című, 2015. május 6-i közleményére (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Európai digitális egységes piaci stratégia” című, 2015. május 6-i közleményére (COM(2015)0192),

| — | tekintettel a Régiók Európai Bizottságának 2016. június 16-i, a demográfiai kihívásra adott uniós válaszról szóló véleményére (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Európai Bizottságának 2016. június 16-i, a demográfiai kihívásra adott uniós válaszról szóló véleményére (17),

| — | tekintettel az Európai Parlament Uniós Belső Politikák Főigazgatósága, „B” Tematikus Főosztályának 2013. szeptemberi, „Hogyan kezelhetik a regionális és a kohéziós politikák a demográfiai kihívásokat?” című tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Uniós Belső Politikák Főigazgatósága, „B” Tematikus Főosztályának 2013. szeptemberi, „Hogyan kezelhetik a regionális és a kohéziós politikák a demográfiai kihívásokat?” című tanulmányára,

| — | tekintettel az Európai Területi Tervezési Megfigyelő Hálózat (ESPON) „Területi potenciálok feltérképezése és új szakpolitikák kialakítása Európa bizonyos területein: szigeteken, hegyvidékeken, gyéren lakott és part menti régiókban” (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Területi Tervezési Megfigyelő Hálózat (ESPON) „Területi potenciálok feltérképezése és új szakpolitikák kialakítása Európa bizonyos területein: szigeteken, hegyvidékeken, gyéren lakott és part menti régiókban” (18),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság módosítások formájában megfogalmazott álláspontjára (A8-0329/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság módosítások formájában megfogalmazott álláspontjára (A8-0329/2017),

| A. | mivel a demográfiai változás valóságos probléma Európában és világszerte, és az EU számára napjainkban az egyik fő kihívást jelenti nemcsak általánosságban véve, hanem a helyi fejlesztési és területi fellendítési szakpolitikák tekintetében is, egyidejűleg a foglalkoztatási ügyekkel, az ellenőrizetlen globalizációval, az éghajlatváltozással, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttéréssel, az ipari és technológiai váltás jelentette kihívásokkal, valamint a szociális és gazdasági befogadással együtt; |
| --- | --- |

A.

mivel a demográfiai változás valóságos probléma Európában és világszerte, és az EU számára napjainkban az egyik fő kihívást jelenti nemcsak általánosságban véve, hanem a helyi fejlesztési és területi fellendítési szakpolitikák tekintetében is, egyidejűleg a foglalkoztatási ügyekkel, az ellenőrizetlen globalizációval, az éghajlatváltozással, az alacsony szén-dioxid-kibocsátású gazdaságra való áttéréssel, az ipari és technológiai váltás jelentette kihívásokkal, valamint a szociális és gazdasági befogadással együtt;

| B. | mivel az európai népességet a legtöbb posztindusztriális társadalomhoz hasonlóan évtizedek óta növekvő élettartam és alacsony születési ráta jellemzi, ami a népesség szerkezetének és az életkorpiramis módosulásának veszélyét hordozza, mellékhatásként pedig a foglalkoztatásra alkalmas korban lévő lakosság fogyatkozását és elidősödő társadalmat eredményez; mivel az egész Európai Uniót sújtó gazdasági válság számos – elsősorban vidéki – területre és régióra erőteljes hatást gyakorolt, és a legkonkrétabban szegénységhez és elnéptelenedéshez vezetett; mivel a nemek között tartósan fennálló bérszakadék és a növekvő nyugdíjszakadék erőteljesen akadályozza a nők munkaerőpiaci részvételét; |
| --- | --- |

B.

mivel az európai népességet a legtöbb posztindusztriális társadalomhoz hasonlóan évtizedek óta növekvő élettartam és alacsony születési ráta jellemzi, ami a népesség szerkezetének és az életkorpiramis módosulásának veszélyét hordozza, mellékhatásként pedig a foglalkoztatásra alkalmas korban lévő lakosság fogyatkozását és elidősödő társadalmat eredményez; mivel az egész Európai Uniót sújtó gazdasági válság számos – elsősorban vidéki – területre és régióra erőteljes hatást gyakorolt, és a legkonkrétabban szegénységhez és elnéptelenedéshez vezetett; mivel a nemek között tartósan fennálló bérszakadék és a növekvő nyugdíjszakadék erőteljesen akadályozza a nők munkaerőpiaci részvételét;

| C. | mivel a lakosság fejlődő országokban való gyors növekedése és az EU lakosságának demográfiai visszaesése nyomán várható az Európai Unió világ népességében való részesedése százalékos arányának visszaesése a 2015-ös 6,9 %-ról 5,1 %-ra 2060-ban (19); |
| --- | --- |

C.

mivel a lakosság fejlődő országokban való gyors növekedése és az EU lakosságának demográfiai visszaesése nyomán várható az Európai Unió világ népességében való részesedése százalékos arányának visszaesése a 2015-ös 6,9 %-ról 5,1 %-ra 2060-ban (19);

| D. | mivel az előrejelzések szerint a 273 NUTS 2 szintű régióból 132-ben a lakosság csökkenése várható 2015 és 2050 között (20); mivel ez a csökkenés különösen a helyi igazgatási egységeket (LAU) érinti; |
| --- | --- |

D.

mivel az előrejelzések szerint a 273 NUTS 2 szintű régióból 132-ben a lakosság csökkenése várható 2015 és 2050 között (20); mivel ez a csökkenés különösen a helyi igazgatási egységeket (LAU) érinti;

| E. | mivel az Unió és valamennyi tagállama elsődleges célkitűzése a növekedés előmozdítása annak mindhárom – intelligens, fenntartható és inkluzív – vetületében; |
| --- | --- |

E.

mivel az Unió és valamennyi tagállama elsődleges célkitűzése a növekedés előmozdítása annak mindhárom – intelligens, fenntartható és inkluzív – vetületében;

| F. | mivel a földrajzi, illetve demográfiai sajátosságok a fejlesztési problémák felerősítésére szolgálnak; mivel ennélfogva a Lisszaboni Szerződés a gazdasági és a társadalmi kohézió mellett a területi kohéziót is célul tűzte ki; |
| --- | --- |

F.

mivel a földrajzi, illetve demográfiai sajátosságok a fejlesztési problémák felerősítésére szolgálnak; mivel ennélfogva a Lisszaboni Szerződés a gazdasági és a társadalmi kohézió mellett a területi kohéziót is célul tűzte ki;

| G. | mivel a demográfiai változás a vele járó természetes dinamika és a migrációs mozgások következtében nem minden országot és régiót érint egységesen, azaz míg a legtöbb városi területen a népesség növekedése tapasztalható, addig a legtöbb vidéki és távoli zónában csökkenésről van szó, a legkülső régiókban pedig rendkívül eltérő helyzetek fordulnak elő; mivel az ilyen egyensúlyhiányok komoly kihívást jelentenek mind a népesség csökkenése, mind annak növekedése által érintett területek számára; mivel az elszigetelt és a nehezen megközelíthető zónákat veszélyezteti a leginkább a demográfiai visszaesés; mivel másrészt fel kel hívni a figyelmet a „szuburbanizáció” (külvárosiasodás) hatásaira, amely a helyi és regionális hatóságokat egyaránt nyomás alá helyezi a nagyvárosok környékén; |
| --- | --- |

G.

mivel a demográfiai változás a vele járó természetes dinamika és a migrációs mozgások következtében nem minden országot és régiót érint egységesen, azaz míg a legtöbb városi területen a népesség növekedése tapasztalható, addig a legtöbb vidéki és távoli zónában csökkenésről van szó, a legkülső régiókban pedig rendkívül eltérő helyzetek fordulnak elő; mivel az ilyen egyensúlyhiányok komoly kihívást jelentenek mind a népesség csökkenése, mind annak növekedése által érintett területek számára; mivel az elszigetelt és a nehezen megközelíthető zónákat veszélyezteti a leginkább a demográfiai visszaesés; mivel másrészt fel kel hívni a figyelmet a „szuburbanizáció” (külvárosiasodás) hatásaira, amely a helyi és regionális hatóságokat egyaránt nyomás alá helyezi a nagyvárosok környékén;

| H. | mivel az európai régiók nem homogén területek; mivel munkanélküliséggel és szegénységgel küzdenek, és különleges kihívásokkal kell szembenézniük, különösen a demográfiai változások tekintetében, ami alapvető fontosságúvá emeli a szubregionális egyenlőtlenségek csökkentésére irányuló célzott eszközök létrehozását és a jobb területi egyensúly előmozdítását a városi, városkörnyéki és vidéki területek között. |
| --- | --- |

H.

mivel az európai régiók nem homogén területek; mivel munkanélküliséggel és szegénységgel küzdenek, és különleges kihívásokkal kell szembenézniük, különösen a demográfiai változások tekintetében, ami alapvető fontosságúvá emeli a szubregionális egyenlőtlenségek csökkentésére irányuló célzott eszközök létrehozását és a jobb területi egyensúly előmozdítását a városi, városkörnyéki és vidéki területek között.

| I. | mivel a nőket és különösen az egyedülálló anyákat jobban fenyegeti a szegénység és a kirekesztés kockázata; |
| --- | --- |

I.

mivel a nőket és különösen az egyedülálló anyákat jobban fenyegeti a szegénység és a kirekesztés kockázata;

| J. | mivel a demográfiai változások kihívást jelentenek a társadalmi kohézió és a népesség egésze jólétének biztosítása, továbbá a kiegyensúlyozott gazdasági fejlődés szempontjából; mivel a demográfiai változások kihatással vannak az infrastruktúrára, a szolgáltatások elérhetőségére és minőségére, ami összekapcsolódási megoszlottság vagy egészségügyi sivatagok formájában nyilvánul meg, és gyakran a városi és vidéki lakosság közötti kapcsolatok elégtelenségének eredménye; |
| --- | --- |

J.

mivel a demográfiai változások kihívást jelentenek a társadalmi kohézió és a népesség egésze jólétének biztosítása, továbbá a kiegyensúlyozott gazdasági fejlődés szempontjából; mivel a demográfiai változások kihatással vannak az infrastruktúrára, a szolgáltatások elérhetőségére és minőségére, ami összekapcsolódási megoszlottság vagy egészségügyi sivatagok formájában nyilvánul meg, és gyakran a városi és vidéki lakosság közötti kapcsolatok elégtelenségének eredménye;

| K. | mivel a demográfiai változások jelentős szakpolitikai kihívásokat vonnak maguk után a kohéziós politika számos területéhez kapcsolódó különböző területeken; mivel a regionális politika és az európai strukturális és beruházási alapok – köztük a Kohéziós Alap – kulcsfontosságú eszközök e változás kezeléséhez; |
| --- | --- |

K.

mivel a demográfiai változások jelentős szakpolitikai kihívásokat vonnak maguk után a kohéziós politika számos területéhez kapcsolódó különböző területeken; mivel a regionális politika és az európai strukturális és beruházási alapok – köztük a Kohéziós Alap – kulcsfontosságú eszközök e változás kezeléséhez;

| L. | mivel az Európai Unióban 113 millióan élnek nem urbanizált térségekben, amelyekben 12 millió mezőgazdasági üzem és 172 millió hektár mezőgazdasági terület található, és e térségek jelentős szerepet töltenek be az európai gazdaságokban, kultúrákban és ökoszisztémákban; |
| --- | --- |

L.

mivel az Európai Unióban 113 millióan élnek nem urbanizált térségekben, amelyekben 12 millió mezőgazdasági üzem és 172 millió hektár mezőgazdasági terület található, és e térségek jelentős szerepet töltenek be az európai gazdaságokban, kultúrákban és ökoszisztémákban;

| M. | mivel a megfelelő infrastruktúra és a szolgáltatások megfelelő szintje fontos tényezők a ritkán lakott vagy elvándorlás sújtotta régiók népességszerkezetének kezelésében, ahol nagyobb a beruházások és a munkahelyek jelentősége; |
| --- | --- |

M.

mivel a megfelelő infrastruktúra és a szolgáltatások megfelelő szintje fontos tényezők a ritkán lakott vagy elvándorlás sújtotta régiók népességszerkezetének kezelésében, ahol nagyobb a beruházások és a munkahelyek jelentősége;

| N. | mivel a megfelelő infrastruktúra és a közszolgáltatásokhoz és jó minőségű munkahelyekhez való hozzáférés fontos tényezők, amelyek befolyásolják a valamely adott területen való maradásra vagy az onnan eltávozásra vonatkozó döntést; |
| --- | --- |

N.

mivel a megfelelő infrastruktúra és a közszolgáltatásokhoz és jó minőségű munkahelyekhez való hozzáférés fontos tényezők, amelyek befolyásolják a valamely adott területen való maradásra vagy az onnan eltávozásra vonatkozó döntést;

| O. | mivel a nőket jobban fenyegeti a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázata, mint a férfiakat, különösen 60 év felett; |
| --- | --- |

O.

mivel a nőket jobban fenyegeti a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázata, mint a férfiakat, különösen 60 év felett;

| P. | figyelembe véve, hogy a demográfiai változás leginkább az elmaradott régiókat érinti; |
| --- | --- |

P.

figyelembe véve, hogy a demográfiai változás leginkább az elmaradott régiókat érinti;

| Q. | mivel a vidéki területeket érintő demográfiai változás nem csupán súlyos demográfiai következményekkel, hanem gazdasági és társadalmi következményekkel, területi zavarokkal, továbbá az életminőséget és a környezetet érintő következményekkel is jár; |
| --- | --- |

Q.

mivel a vidéki területeket érintő demográfiai változás nem csupán súlyos demográfiai következményekkel, hanem gazdasági és társadalmi következményekkel, területi zavarokkal, továbbá az életminőséget és a környezetet érintő következményekkel is jár;

| R. | mivel a nemek közötti egyenlőség alapvető jog, az Unió közös értéke, és a növekedéssel, foglalkoztatással és társadalmi kohézióval kapcsolatos uniós célkitűzések megvalósításának nélkülözhetetlen feltétele; |
| --- | --- |

R.

mivel a nemek közötti egyenlőség alapvető jog, az Unió közös értéke, és a növekedéssel, foglalkoztatással és társadalmi kohézióval kapcsolatos uniós célkitűzések megvalósításának nélkülözhetetlen feltétele;

| S. | mivel a nemek közötti egyenlőség fontos eszköz a gazdasági fejlődés és társadalmi kohézió szempontjából; |
| --- | --- |

S.

mivel a nemek közötti egyenlőség fontos eszköz a gazdasági fejlődés és társadalmi kohézió szempontjából;

| T. | mivel a kedvezőtlen demográfiai változás növeli a generációk közötti erőteljesebb szolidaritás iránti igényt; |
| --- | --- |

T.

mivel a kedvezőtlen demográfiai változás növeli a generációk közötti erőteljesebb szolidaritás iránti igényt;

Általános rész

| 1. | hangsúlyozza, hogy a demográfiai változások jelentős gazdasági, társadalmi, költségvetési és környezeti nyomást helyeznek a tagállami kormányokra, a helyi és regionális hatóságokra a közszolgáltatások – különösen a jóléti és a szociális szolgáltatások –, az infrastruktúra létrehozása és fenntartása, továbbá az ökoszisztémák fenntartható területrendezés útján történő megőrzéséről való gondoskodás terén; hangsúlyozza, hogy ezt a nyomást tovább súlyosbítja majd az aktív népesség számának csökkenése és az eltartottak magasabb aránya; kiemeli a kiváló minőségű magán- és közszolgáltatások döntő szerepét; hangsúlyozza az elérhető magas színvonalú és megfizethető köz- és magánszolgáltatások fontosságát a nemek közötti egyenlőséget garantáló eszközként; |
| --- | --- |

1.

| 2. | úgy véli, hogy a demográfiai változásokra összehangolt módon kell megoldást találni valamennyi európai, nemzeti, regionális és helyi hatóság fellépése révén, illetve a helyi és regionális helyzetet tükröző alkalmazkodási stratégiák bevetésével, egy hatékony többszintű kormányzás konkretizálásával nemcsak a sajátos régiókat célzó konkrét szakpolitikák megalkotásában, hanem azok végrehajtásában is; véleménye szerint egy ilyen összehangolt és integrált reagálás célja a polgárok életminőségének a javítása és a jobb gazdasági lehetőségek biztosítása kell, hogy legyen, továbbá az érintett régiókban a társadalmi és közszolgáltatások minőségébe, elérhetőségébe és megfizethetőségébe való beruházás; úgy véli továbbá, hogy be kell vonni a civil társadalom képviselőit és más érdekelt feleket is; rámutat arra, hogy valamennyi globális megközelítésnek tükröznie kell a városok, a vidéki területek és a halászati és tengerparti területek szerepét, továbbá azokét, amelyek a földrajzi vagy demográfiai helyzet miatti egyedi problémákkal küzdenek, és figyelembe kell vennie azokat az egyedi kihívásokat, amelyek a legkülső régiókat, a ritkán lakott legészakibb régiókat és a szigeti, határ menti vagy hegyvidéki régiókat sújtják, ahogy azt a Lisszaboni Szerződés kifejezetten elismeri; kéri a tagállamokat és a Bizottságot, hogy vegyék figyelembe a különböző politikák által a nemek közötti egyenlőségre és a demográfiai változásokra gyakorolt befolyást; |
| --- | --- |

2.

| 3. | elismeri, hogy a demográfiai változások, bár új kihívásokkal járnak, de helyi szintű fejlesztési lehetőségeket is kínálnak a városi társadalmak igényeinek átalakulása folytán, különösen az élelmiszer, a szabadidő és a pihenés tekintetében, a mezőgazdaságban, az erdészetben és a halászatban a minőségi, biztonságos és differenciált termékeknek köszönhetően rejlő lehetőségek révén; úgy véli, hogy általában a faluturizmus és az ökoturizmus, az e-kereskedelem és különösen az idősek gazdasága (az ún. ezüst gazdaság) ugyancsak lehetőségeket teremt a helyi szintű fejlesztéshez, emelve a mezőgazdasági és nem mezőgazdasági hazai termékek – úgymint kézműves termékek, hímzések és kerámiák – értékét a földrajzi jelzések oltalmának európai rendszere által; e tekintetben hangsúlyozza az intelligens szakosodási stratégiák jelentőségét, amelyek segítik a régiókat és a helyi területeket a nagy hozzáadott értéket képviselő tevékenységek azonosításában és a vonzó innovatív ökoszisztémák kialakításában, egy olyan valóban multifunkcionális vidékfejlesztési stratégiából kiindulva, amely a földtervezésbe integrálja a körforgásos gazdaságot; rámutat arra, hogy szintén jelentős ágazat a falusi turizmus, amely segít dinamikus életmódot fenntartani a vidéki területeken; hangsúlyozza, hogy fontos a szociális párbeszéd és a szociális partnerek, továbbá valamennyi más helyi érdekelt fél és hatóság bevonása az esb-alapok programozásának és végrehajtásának valamennyi szakaszába, hogy jobban előre jelezhetők legyenek a demográfiai változás által a helyi munkaerőpiacokra kifejtett hatások, és új stratégiákat lehessen kidolgozni az említett kihívások kezelésére; |
| --- | --- |

3.

Az EU-n belüli demográfiai változások jellemzői

| 4. | megjegyzi, hogy az EU számos részén jelenleg tapasztalt demográfiai változásokkal kapcsolatos fő problémákat az alacsony népsűrűség, a korfa összeomlása miatti elöregedés, a csökkenő születésszám és ebből adódóan a gyermekkorú és a fiatal népesség drasztikus csökkenése, a folyamatos elnéptelenedés, a képzett munkaerő hiánya, a munkanélküliség, a munkahelyek miatt a fiatalok elvándorlása, továbbá a demográfiai szerkezet változásai jelentik; elismeri, hogy a hagyományos tevékenységek, termékek és termelési rendszerek és a helyi know-how megszűnése, a női munka láthatatlansága, a vállalkozások alacsony aránya, a beruházások hiánya miatti alacsony vagy hiányzó területi versenyképesség, illetve a biodiverzitás elvesztése, az erdők kivágás és a tűz kockázata miatti pusztulása mind a demográfiai változással összefüggő komoly problémák; hangsúlyozza, hogy e tendenciák hatása vidékenként másképpen érezhető, különösen a munkavállalás reményében a nagy városi központokba elvándorló lakosság mozgásának tulajdoníthatóan; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy az uniós demográfiai politika egyik fő célkitűzése kell legyen valamennyi olyan terület – illetve e területek sajátosságainak – figyelembe vétele, amelyeknek demográfiai egyensúlyhiánnyal kell szembenézniük – ezek olyan tényezők, amelyekhez a kohéziós politika régóta igyekszik alkalmazkodni, és amelyekhez való alkalmazkodás érdekében 2020 után még többet kell majd a kohéziós politikának tennie; kitart amellett, hogy a demográfiai változás minden területet érint, vidéki és városi területeket egyaránt, azonban a következményei eltérőek és különféle tényezőktől függnek, például a változás intenzitásától és sebességétől, illetve a bevándorlókat fogadó régiókat vagy a csökkenő népességű régiókat érintő tényezőktől; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kiemeli, hogy elő kell mozdítani és támogatni kell az olyan hagyományos technikákat és gyártási módszereket alkalmazó hegyvidéki és vidéki mezőgazdasági kis- és középvállalkozásokat, amelyek integráltan és fenntarthatóan használják ki a természeti erőforrásokat, például a legelőket és a különböző takarmánynövény-fajtákat, különleges minőségű termékeket állítanak elő, és hozzájárulhatnak az említett területeken az elnéptelenedés visszafordításához vagy csökkentéséhez; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy az Uniót érintő demográfiai jelenségek nem újkeletűek, de – különösen a társadalmi és gazdasági nyomások következtében – most eddig soha nem látott mértékben fokozódtak; felhívja a figyelmet az időskorúak számának folyamatos növekedésére – évente mintegy kétmillióan érik el a 60 éves kort –, amely hatással van a területi, lakhatási, közlekedési és egyéb típusú infrastruktúrákra és szolgáltatásokra; aggodalommal állapítja meg, hogy a munkaképes korú népesség hirtelen csökkenése által jellemzett régiókat különösen súlyosan érintik a demográfiai kihívások; elismeri, hogy a beruházások hiánya, a bizonytalan infrastruktúra, a csökkent összeköttetések, a szociális szolgáltatásokhoz való korlátozott hozzáférés, valamint a munkahelyhiány az elnéptelenedés fő tényezői; hangsúlyozza, hogy a demográfiai változások erőteljes hatást gyakorolhatnak a nyugdíjakra, valamint a környezeti fenntarthatóságra, mivel a vidéki térségek elnéptelenedése és a növekvő urbanizáció egyaránt kihat az ökorendszerekre, a természetvédelemre és a természeti erőforrások felhasználására, különös tekintettel a városi földhasználatra, az infrastruktúrára, a lakáspiacokra és a növényzetre; |
| --- | --- |

7.

| 8. | úgy véli, hogy a demográfiai változások nemi dimenzióját is átfogó módon figyelembe kell venni, mivel a demográfiai hanyatlással küzdő régiókat a nemek és az életkor tekintetében fennálló, az elvándorlás következtében kialakuló egyensúlytalanságok is sújtják; úgy véli, hogy a demográfiai kihívások kezelését a nemek közötti egyenlőséget lehetővé tevő politikai keretben lehet és kell megtenni, ezért a nemi megoszlás tényezőjét figyelembe kell venni a demográfiai kérdésekről folytatott valamennyi vitában; úgy ítéli meg tehát, hogy a nemek esélyegyenlőségének valamennyi esb-alapban történő végrehajtását a jövőben még jobban meg kell erősíteni; |
| --- | --- |

8.

| 9. | emlékeztet arra, hogy az Európa 2020 stratégia hét kiemelt kezdeményezése – amelyek célja a problémák leküzdése és az Unió foglalkoztatással, innovációval, oktatással, a szegénység csökkentésével, az éghajlattal és az energiával kapcsolatos alapvető prioritásainak meghatározása – közül a legtöbb foglalkozik a demográfiai kihívásokkal; hangsúlyozza, hogy a stratégia és kiemelt kezdeményezései végrehajtásának kulcsa a kohéziós politika eszközeinek pénzügyi támogatása, ideértve a népességváltozással és a népesség elöregedésével kapcsolatos rendelkezéseket is; és hogy az említett vetületeket valamennyi európai uniós eszközben hangsúlyozni kell; |
| --- | --- |

9.

| 10. | úgy ítéli meg, hogy a csökkenő és elöregedő népesség kihívásai miatt objektív, alapos és átfogó átértékelésre lesz szükség számos olyan működő gazdasági, szociális és politikai szakpolitika és program esetében, amelyek hosszú távú perspektívát kell, hogy érvényesítsenek; |
| --- | --- |

10.

Az uniós politikák összehangolása

| 11. | kéri az uniós eszközök nagyobb fokú összehangolását különösen a közös agrárpolitika, az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok), többek között a kohéziós alap, az európai területi együttműködés, az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) és az európai összekapcsolódási eszköz esetében, annak érdekében, hogy átfogóbb megközelítést lehessen biztosítani a demográfiai változások vonatkozásában; figyelembe véve, hogy a mostanáig alkalmazott mechanizmusok nem akadályozták meg a demográfiai egyensúlyhiányok fokozódását, a jelenlegi politikáknak és a fenti mechanizmusok működésének az alapos felülvizsgálatára van szükség; üdvözli ezzel összefüggésben az esb-alapok és az ESBA közötti szinergikus hatások maximalizálására tett törekvéseket; megismétli, hogy a Bizottságnak stratégiát kell elfogadnia a demográfiai változásról, amely a következő területeket helyezi előtérbe: tisztességes foglalkoztatás és a munkaügyi kapcsolatok minősége, különös tekintettel a munka új formáira és társadalmi funkciójára; a gazdasági tevékenység és a foglalkoztatás előmozdítására irányuló szakpolitikák területi vetülete, a demográfiai kihívásokkal küzdő területek számára hozzáférést és versenyképességet biztosító infrastruktúrák előmozdítása, a vállalkozások letelepedése érdekében; a versenyképes minőségű és árú IKT-lefedettség egyetemessé tétele a legritkábban lakott területeken; a jóléti állam alapvető szolgáltatásainak biztosítása a demográfiai kihívásokkal küzdő területeken; helyi szintű tömegközlekedés a közszolgáltatásokhoz való hozzáférés biztosítására; a magánélet és a szakmai karrier közötti jobb egyensúly, a fenntartható generációs megújulás és az eltartásra szoruló személyeknek járó megfelelő gondozás biztosítása céljára tervezett szakpolitikák; a migránsok és a nemzetközi védelem alatt álló menekültek fogadásáról, beilleszkedéséről és visszatérítéséről szóló szakpolitikák; továbbá a vidéki életről szóló tájékoztatás vonzóbb új kereteinek kiterjedtebb használata; hangsúlyozza a meglévő kezdeményezések – úgymint a tevékeny és egészséges időskor témájára vonatkozó európai innovációs partnerség, a saját lakókörnyezetben való életvitel segítését szolgáló, valamint az EIT digitális és egészségügyi tudásinnovációs központok – fontosságát; felhívja a Bizottságot, hogy az európai régiók előtt álló demográfiai kihívások kezelésekor vegye figyelembe az említett kezdeményezések által már kidolgozott megoldásokat; hangsúlyozza az európai képesítési keretrendszer fontosságát az élethosszig tartó tanulás tekintetében, mivel ezzel támogatni lehet az oktatást és a képzést az elnéptelenedéssel fenyegetett területeken; úgy ítéli meg, hogy a minőségi jogalkotásra vonatkozó kezdeményezésnek magában kell foglalnia a lehetséges demográfiai hatások elemzését a valamennyi európai jogalkotási kezdeményezést megelőző hatáselemzésben; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza, hogy fontos, hogy az Unió valamennyi szakpolitikai területen érvényesítse a demográfiai szempontokat, és szerepeltesse azokat azokban a költségvetési fejezetekben, amelyek célja az említett politikák fejlesztése, konkrétan a mezőgazdaság, a környezetvédelem, az információs társadalom, a K+F+I, a foglalkoztatás, az oktatás, a szociális politika és a közlekedés területén; szükségesnek tekinti a demográfiai tervezés és kritériumok demográfiai hatásáról szóló jelentéseknek az említett politikák nem kívánatos eredményei és hatásai értékelésében történő szerepeltetését, a demográfiai változás olyan megközelítésének előnyben részesítése céljából, amely a regionális és helyi önkormányzatokat is bevonja; véleménye szerint különös figyelmet kell fordítani a vidéki térségekre, amelyek különösen erőteljesen szembesülnek az említett demográfiai problémákkal; hangsúlyozza ezzel összefüggésben az „intelligens falu” kezdeményezést, amelynek segítségével – korszerű technológiák, úgymint az 5G és az innováció révén – a vidéki közösségek újraéleszthetők; hangsúlyozza emellett a vidéki és a városi térségek közötti megerősített együttműködés fontosságát; hangsúlyozza, hogy egyetemes hozzáférést kell biztosítani magas színvonalú, megfizethető szociális és állami szolgáltatásokhoz és infrastruktúrákhoz – különösen a gyermekek és az idősek számára –, a társadalmi befogadás előmozdítása, a nemek közötti egyenlőség biztosítása és a demográfiai változás hatásainak enyhítése érdekében; hangsúlyozza, hogy a közösségek megőrzése érdekében – különösen az elnéptelenedéssel fenyegetett területeken – új fizetett munkalehetőségeket kell biztosítani, különösen a nők számára, és gondoskodni kell a szakmai és a magánélet közötti kielégítő egyensúly előmozdításának feltételeiről; véleménye szerint fontos ragaszkodni a városi és a vidéki területek mint egymást kiegészítő funkcionális terek globális földrajzi szintű megközelítéséhez; hangsúlyozza, hogy fokozottabban integrálni kell a különféle alapokat, hogy helyi részvételen alapuló és fenntartható, valódi fejlődés valósuljon meg; rámutat arra, hogy az uniós demográfiai politikának jobb teljességre, valamint a tagállamokkal való, illetve a horizontális koordinálásra kell törekednie; emlékeztet arra, hogy az Unió nem pusztán finanszírozza a területi fejlesztést, hanem nagymértékben meghatározza a helyi és regionális hatóságoknak az említett alapok felhasználására való lehetőségeit a társadalmi és területi egyenlőtlenségek elleni küzdelem céljából; kitart amellett, hogy bár egyszerűsödött az állami támogatás korszerűsítésének folyamata, és bővült az értesítést nem igénylő kivételek köre, a jelenlegi keret továbbra is nagyon bonyolult és költséges a kisebb helyi és regionális hatóságok számára; úgy ítéli meg, hogy bár 2014 folyamán egyszerűsödtek a közbeszerzési szabályok, még mindig túl sok akadály áll a helyi és a regionális hatóságok előtt ahhoz, hogy fejlesszék az említett érzékeny területek termelési struktúráját; |
| --- | --- |

12.

| 13. | úgy véli, hogy az EU-nak támogatnia kell a tagállamokban a migrációs és integrációs politikákat, tiszteletben tartva az adott tagállamok jogait és hatásköreit, akárcsak a szubszidiaritás elvét, a negatív demográfiai tendenciák lefékezése érdekében; hangsúlyozza a családteremtő és családtámogató szakpolitikák fontos szerepét; úgy véli, hogy a helyi és regionális önkormányzatok számára lehetővé kell tenni az integrációs politikák sikeres helyi végrehajtását; úgy ítéli meg, hogy helyi és regionális önkormányzatoknak kiemelt szerepet kell vállalniuk a demográfiai kihívások kezelésére irányuló intézkedésekben, kéri, hogy a növekedésről szóló éves felmérésben és az országspecifikus ajánlásokban vegyék figyelembe a tagállamokon belüli regionális eltéréseket és a régiók közötti egyenlőtlenségeket; úgy véli, hogy a határ menti régiókban az együttműködés során figyelembe kell venni a határokon átnyúló kezdeményezésekkel kapcsolatos óhajokat és lehetőségeket is; e téren képzési programok kidolgozását javasolja annak érdekében, hogy jobb felvilágosítást adjanak a problémakörről, és növeljék az azzal kapcsolatos tudatosságot, úgy ítéli meg, hogy a demográfiai problémák kezelése során egész Európára kiterjedő integrált megközelítést kell alkalmazni, és hogy a probléma Európa egyik részén történő megoldása nem érinthet kedvezőtlenül más európai területeket; felszólít arra, hogy európai szinten hozzanak létre a bevált gyakorlatok és a jó tapasztalatok cseréjét szolgáló hálózatokat, amelyek révén a regionális és helyi hatóságok, valamint a civil társadalom szereplői is kölcsönösen megtanulhatják egymástól a demográfiai változások által generált problémák kezelését; |
| --- | --- |

13.

Az európai alapok hatékonyságának fokozása

| 14. | hangsúlyozza, hogy az esb-alapoknak javítaniuk kell a demográfiai változás kezelésével kapcsolatos hatékonyságukat a következő programozási időszakban, az alábbiak segítségével: erőteljesebb és célirányosabb összpontosítás a végleges rendeletekben a demográfiai változásra mint kiemelt területre, a tagállamok, a régiók és a helyi önkormányzatok támogatását célzó iránymutatások terjesztése, valamint az esb-alapok lehetőségeinek a megvizsgálása, hogy mennyire szolgálhatnák a demográfiai változások kezelése célját a partnerségi megállapodások és az operatív programok kialakítása és végrehajtása során; előrelátóbb szemlélet a demográfiával kapcsolatos szakpolitikai döntéshozatalban, valamint az intézményi tanulásra vonatkozó bevált gyakorlatok és tapasztalatok cseréje; az irányító hatóságok és helyi érdekelt felek technikai támogatása a demográfiai változások nemzeti és helyi szintű kezelésére irányuló hatékony politikák végrehajtása érdekében; a helyi önkormányzatok aktív részvétele az alapok végrehajtására irányuló programok tervezésében, irányításában és belső értékelésében, továbbá a demográfiai kihívásokkal küzdő területek NUTS 3 szinten és helyi igazgatási szinteken történő szükséges azonosításában; ösztönzi technikai segítség és képzés nyújtását a helyi érdekelt felek és a demográfiai változás kezelésére irányuló eredményes szakpolitikák nemzeti, regionális és helyi szintű végrehajtásáért felelős irányító hatóságok számára; úgy ítéli meg, hogy a NUTS 2 szintű regionális támogatások gyakran elfedik egyes tagállamok társadalmi és területi, régión belüli, sőt régiók feletti egyenlőtlenségeit; kéri, hogy megfelelő léptékű uniós térképek készüljenek a területi problémák tükrözése érdekében, hogy a támogatást a leghátrányosabb helyzetű területekre lehessen irányítani; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kéri, hogy az Európai Regionális Fejlesztési Alap nagyobb mértékben, több támogatással járuljon hozzá az elöregedés, a vidékiség és a népesség kivándorlása magasabb arányaival jellemzett területekhez, hogy javuljanak ezek közlekedési és távközlési infrastruktúrái, csökkenjen a digitális szakadék, és jobb közszolgáltatások álljanak rendelkezésre; hangsúlyozza ebben az összefüggésben az „e-egészségügy” jelentőségét; felhívja a tagállamokat és a régiókat, hogy jobban összpontosítsák a rendelkezésre álló beruházásokat a demográfiai változások és hatásuk kezelésére; |
| --- | --- |

15.

| 16. | sürgeti a Bizottságot, hogy a kohéziós politika intézkedéseinek segítségével fékezze meg a ritkán lakott régiókból való fokozódó elvándorlást, ahol a megfelelő infrastruktúra és a szolgáltatások megfelelő szintje alapvető előfeltételei különösen a gyermekes családok megtartásának; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza, hogy az Európai Szociális Alapnak (ESZA) fokoznia kell a fiatalok képzésében és oktatásában kifejtett erőfeszítéseit, elő kell mozdítania a foglalkoztathatóságot, valamint segítenie kell a jobb munka-magánélet egyensúly kialakításában, illetve az idősek szociális és digitális elszigetelődésének megakadályozásában; hangsúlyozza továbbá, hogy az alapnak a hanyatlófélben lévő régiók előkészítő programjai révén javítania kell a foglalkoztatási kilátásokat, továbbá a nők, a fiatalok és az idős polgárok társadalmi befogadásának fellendítése által; ezzel összefüggésben rámutat arra, hogy az Európai Szociális Alap legkülső régiók támogatására való felhasználásakor gondot fognak fordítani a munka és a családi élet közötti jobb egyensúly biztosítására; kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg egy végleges egyedi alap létrehozását a meglévő alapokon belül, a súlyos és tartós demográfiai hátrányokkal küzdő területek megsegítése céljából; kéri, hogy az alap elosztására a tényleges földtervezéssel összhangban kerüljön sor, amely meghatározza a rövid, közép- és hosszú távú prioritásokat; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy foglalják bele a Kohéziós Alapot a jövőben kialakítandó stratégiákba a demográfiai változások áthidalása érdekében, továbbá emlékeztet arra, hogy az Alapot az Unió gazdasági, társadalmi és területi kohéziójának megerősítése céljából hozták létre; úgy véli, hogy a regionális, határokon átnyúló, transznacionális és makroregionális együttműködés elősegítése érdekében az ESZA-nak jobban kellene támogatnia az innovatív szociális projektek fejlesztését és irányítását, valamint azon, az egész EU-ra kiterjedő, transznacionális kísérleti projekteket, amelyek középpontjában szociális és foglalkoztatási kérdések állnak, hogy így képesek legyenek megbirkózni a demográfiai változások által generált közös kihívásokkal; |
| --- | --- |

17.

| 18. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy – amint azt az Európai Számvevőszék 5/2017. sz. különjelentése hangsúlyozta – a munkanélküli, képzésben vagy oktatásban nem részesült fiatalok segítésére szánt uniós ifjúsági garancia nem sok előrehaladást mutat fel, eredményei pedig elmaradnak a kezdeti várakozásoktól; |
| --- | --- |

18.

| 19. | sajnálja, hogy az ESBA-nak – a területi töredezettség elkerülése érdekében – segítenie kell az alacsonyabb demográfiai dinamikájú területeket azáltal, hogy növeli a kiemelt uniós területekre, vagyis az energiába, a közlekedésbe, az oktatásba, az üzleti életbe, az innovációs kutatásba, a kkv-kba, az oktatásba és a szociális infrastruktúrába irányuló beruházást; úgy véli, hogy a 2020 utáni kohéziós politika kidolgozása során meg kell vitatni egy külön státusz létrehozásának megfontolását a demográfiai szempontból hátrányos helyzetű régiók számára; |
| --- | --- |

19.

A kohéziós politika jövője a demográfiai változások kezelésének vonatkozásában

| 20. | úgy véli, hogy a kohéziós politika megfelelő eszközökkel rendelkezik a demográfiai változás kezelésére, különösen más uniós, nemzeti és regionális szakpolitikákkal összekapcsolva, mind az elöregedés, mind pedig a népességfogyás tekintetében is, és ezért a kohéziós politikának sokkal meghatározóbb szerepet kell játszania annak érdekében, hogy támogassa a régiók demográfiai változásokhoz való alkalmazkodását; úgy véli, hogy ennek tükröződnie kell a demográfiai változás kezelésére irányuló alap-specifikus rendeletekben is, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 174. cikkében foglalt kifejezett felhatalmazással összhangban; kéri az EUMSZ 174. cikkében és a 1303/2013/EU rendelet 121. cikkében foglalt, „súlyos és állandó demográfiai hátrány” fogalmának pontos meghatározását, hogy a demográfiai kihívásokat statisztikai szempontból elemezni lehessen; hangsúlyozza a város és a vidék kapcsolatainak fontosságát, és kéri a Bizottságot, hogy reagáljon az integrált fenntartható városfejlesztési stratégiák fenntartható városi-vidéki fejlesztési partnerségekkel való kiegészítésének lehetőségére; úgy véli, hogy a Bizottságnak proaktív intézkedéseket kell tennie a demográfiai változás kedvezőtlen hatásainak megakadályozására, és technikai segítséget kell nyújtania az elnéptelenedéssel leginkább sújtott régiók számára; |
| --- | --- |

20.

| 21. | hangsúlyozza, hogy a kohéziós politikának elő kell mozdítania a nők, különösen a munkakereséssel küzdő anyák foglalkoztathatóságát és befogadását, ezért kéri a nők hozzáférését a képzési és tanulási programokhoz, rámutat ugyanakkor arra, hogy a megszerzett képesítéseknek összhangban kell állnia a munkaerőpiac igényeivel; hangsúlyozza, hogy segíteni kell a fiatal anyákat a munkába való visszatérésben azáltal, hogy minden életkorú gyermek számára egész napos megbízható gyermekgondozási lehetőségeket – többek között iskola előtti tanulási lehetőségeket – biztosítanak, hogy megállítható legyen az elnéptelenedés; |
| --- | --- |

21.

| 22. | úgy véli, hogy a demográfiai kihívások kezelése érdekében a régióknak proaktívabb módon kell felhasználnia az esb-alapokat, hogy kezelhető legyen az ifjúsági munkanélküliség, és a fiatalok lehetőséget kaphassanak a megfelelő életpálya megkezdésére; megállapítja, hogy ezt a fiatalok képzési programjainak és vállalkozásának támogatásával lehet elérni; |
| --- | --- |

22.

| 23. | kéri, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendeletben (CPR) hozzanak létre egy jogi keretrendszert a súlyos és állandó demográfiai hátránnyal küzdő területek meghatározására; hangsúlyozza, hogy a demográfiával kapcsolatos szakpolitikai döntéshozatalban előrelátóbb szemléletre van szükség, minthogy a demográfiai mintákban mutatkozó regionális eltérés minden valószínűség szerint erős aszimmetrikus szocioökonómiai hatást fog gyakorolni az európai területekre, ami tovább fokozza Európa regionális egyenlőtlenségeit; kéri az új eszközök adminisztrációjának megerősítését és egyszerűsítését, hogy megerősíthető legyen az alulról építkező megközelítés és a többszintű kormányzás – úgymint a közösségvezérelt helyi fejlesztés és az integrált területi beruházások –, a helyi és a regionális szint további integrálásának céljából, tekintettel a regionális fejlesztés integrált és átfogó megközelítésére; portál alapú szolgáltatások kialakítására szólít fel, amelyek előmozdítanák a meglévő vidéki vállalkozásoknak a városi székhelyű vállalkozásokkal való jobb összeköttetését; kiemeli annak fontosságát, hogy a jövőbeni kohéziós politika keretében jobban figyelembe vegyék a régiókon belüli szinteken megjelenő konkrét területi sajátosságokat; hangsúlyozza, hogy az esb-alapok programjai sikerének egyik fő akadálya számos regionális és helyi önkormányzat esetében az elegendő kapacitás és az erős kormányzás hiánya, és ezzel összefüggésben kapacitásépítő eszközöket szorgalmaz; |
| --- | --- |

23.

| 24. | felkéri a Bizottságot, hogy fontolja meg olyan új kritériumok meghatározását, amelyek képesek pontosan megkülönböztetni a demográfiai kihívásokkal küzdő területeket demográfiai, gazdasági, környezetre gyakorolt hatás szerinti változók útján, és hogy végezzen tanulmányokat a GDP mutatót kiegészítő potenciális környezeti és szocioökonómiai mutatókról, többek között a társadalmi tőkét, a várható élettartamot és a környezet minőségét tartalmazó kritériumokkal; úgy véli, hogy a GDP és a népsűrűség a súlyos és tartós demográfiai hátránnyal küzdő terület jellemzéséhez önmagukban nem elégséges mutatók; felkéri a Bizottságot, hogy a kohéziós politikába még egy a GDP mutatótól eltérő, olyan új dinamikus mutatókat – mint például a demográfiai mutatók és különösen az EU regionális társadalmi fejlődési indexe – is építsen be, hogy teljesebb képet kaphasson az adott területek előtt álló demográfiai kihívásokról, vagy hogy fontolja meg az említett régiók számára egy kiegészítő külön juttatás lehetőségét, ahogy erre a jelenlegi programozási időszakban arra a ritkán lakott térségek esetében sor került (CPR, VII. melléklet, 9. pont); konkrét eszközök az esb-alapokban a demográfiai változás kezelését illetően rejlő lehetőségek és azok tényleges hatásai nyomon követésére és értékelésére, iránymutatások biztosítása és a fontos demográfiai mutatók további fejlesztése útján; kiemeli a naprakész, megbízható és részletezett statisztikák meglétének fontosságát a hatékonyabb és objektívebb szakpolitikai igazgatás, nevezetesen az alacsony népsűrűségű területek sajátos jellemzőinek részletesebb megismerése céljából; ezért a megfelelő európai demográfiai szakpolitika kialakítása céljából felkéri az EUROSTAT-ot a vonatkozó statisztikai – nevezetesen a demográfiai, családi, társadalmi és gazdasági mutatókkal kapcsolatosan begyűjtött – adatok nagyobb fokú részletezésére, és azok legalább szubregionális, azaz NUTS III. régiók szintjére történő lebontására; |
| --- | --- |

24.

| 25. | úgy véli, hogy az ezutáni kohéziós politikának magában kell foglalnia a demográfiai kihívások által leginkább érintett területekre vonatkozó konkrét intézkedéseket, továbbá nagyobb rugalmasságot kell tanúsítania a tematikus célkitűzések, illetve a társfinanszírozási arányok megválasztásában, hogy ugyanazon tagállamon belül, helyi részvétel mellett meghatározhatók legyenek a régiók közötti és a régiókon belüli stratégiák; felhívja a Bizottságot, hogy a demográfiai fejlesztés nemzeti stratégiájának meglétét tekintse új előzetes feltételnek; |
| --- | --- |

25.

| 26. | felhívja a Bizottságot, hogy hozzon létre a demográfiához kapcsolódó, új kiemelt kezdeményezést az Európa 2020 stratégián belül, amelyet a meglévő esb-alapok finanszíroznak, és ez tartalmazzon az alábbi három kategóriába tartozó cselekvéssorozatokat; intelligens növekedés, olyan intézkedések útján, amelyek segítik a demográfiai kihívásokkal sújtott régiókat az IKT, a K+F+I és a kkv-k területén; inkluzív növekedés, a fiatal népesség területen való megtartására, a fenntartható generációs megújulás biztosításával és az önfoglalkoztatásra irányuló konkrét fellépésekkel, továbbá a bevándorlók társadalmi beilleszkedésével kapcsolatos intézkedésekkel; és fenntartható növekedés, olyan intézkedésekkel, amelyek segítik az említett régiókban a „zöld gazdaságba” történő beruházást, ideértve a fenntartható közlekedési rendszereket is; üdvözli az „Uniós fellépés az intelligens falvakért” programot, amely szorgalmazza, hogy a szakpolitikák külön szenteljenek figyelmet a vidéki és városi területek közötti digitális szakadék áthidalására, illetve az összekapcsolódás és a vidéki területek digitalizálásának potenciáljára, és amely támogatja az intelligens szigetekre vonatkozó kezdeményezést mint az európai szigeti hatóságok alulról induló kezdeményezését, illetve a szigeti életminőség fenntartható és integrált megoldásokkal való javítására törekvő közösségeket is; |
| --- | --- |

26.

| 27. | úgy véli, hogy a 2020 utáni többéves pénzügyi keretnek határozott és erőteljes lendületet kell adnia a demográfiai kihívások kezeléséhez, figyelembe véve az aktuális demográfiai helyzetet és fejlődést, és olyan megoldások előmozdítását is magába kell foglalnia, amelyek célzott intézkedéseket alkalmaznak, adott esetben a finanszírozás terén költségvetési jogcím formájában; kéri a közös agrárpolitikát, hogy a vidékfejlesztésre irányuló és az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapból (EMVA) finanszírozott „második pillére” révén erősítse meg a digitális és társadalmi befogadást ösztönző szolgáltatásokat és infrastruktúrákat, továbbá fordítsa vissza a társadalmi és gazdasági hanyatlás tendenciáit és a súlyos és tartós demográfiai hátránnyal küzdő területek elnéptelenedését; felszólítja a nemzeti, regionális és helyi hatóságokat, hogy a demográfiai változás negatív következményeinek elkerülése érdekében cseréljenek tapasztalatokat, bevált gyakorlatokat és új megközelítéseket; úgy ítéli meg, hogy a transzeurópai közlekedési hálózatoknak (TEN-T) és tengeri gyorsforgalmi utaknak érinteniük kell a súlyos és tartós demográfiai hátránnyal küzdő területeket; |
| --- | --- |

27.

| 28. | hangsúlyozza az egységes közösségvezérelt helyi fejlesztés módszertanának hozzáadott értékét valamennyi esb-alapban, az integrált és személyre szabott, alulról építkező megoldások kidolgozása és végrehajtása érdekében; sajnálatát fejezi ki amiatt ugyanakkor, hogy a közösségvezérelt helyi fejlesztés csak az EMVA keretében kötelező, és hogy az ERFA, az ESZA és az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) esetében visszafejlődik a helyi és a részvételi megközelítés; felhívja a Bizottságot, hogy valamennyi esb-alapban tegye kötelezővé a közösségvezérelt helyi fejlesztés alkalmazását; |
| --- | --- |

28.

o

o o

| 29. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

29.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 320. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 289. o.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 470. o.

(4)  HL L 347., 2013.12.20., 259. o.

(5)  HL L 347., 2013.12.20., 303. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0049.

(7)  HL L 347., 2013.12.20., 281. o.

(8)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0099.

(9)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0213.

(10)  HL C 316., 2017.9.22., 145. o.

(11)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0211.

(12)  HL C 153. E, 2013.5.31., 9. o.

(13)  HL C 74. E, 2012.3.13., 19. o.

(14)  HL C 50. E, 2012.2.21., 55. o.

(15)  HL C 184. E, 2009.8.6., 75. o.

(16)  HL C 292. E, 2006.12.1., 131. o.

(17)  HL C 17., 2017.1.18., 40. o.

(18)  Az ESPON munkadokumentuma. Luxembourg, ESPON európai területi együttműködési csoportosulás, 2017. március.

(19)  Eurostat: „Az EU a világban”, 2016. évi kiadás.

(20)  Eurostat, Eurostat regionális évkönyv, 2016. évi kiadás.

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/20 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/20

---

P8_TA(2017)0428

Cselekvési terv a lakossági pénzügyi szolgáltatásokról

Az Európai Parlament 2017. november 14-i állásfoglalása a lakossági pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó cselekvési tervről (2017/2066(INI))

(2018/C 356/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az egységes piaci lakossági pénzügyi szolgáltatásokról szóló, 2007. április 30-i bizottsági zöld könyvre (COM(2007)0226), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egységes piaci lakossági pénzügyi szolgáltatásokról szóló, 2007. április 30-i bizottsági zöld könyvre (COM(2007)0226),

| — | tekintettel a fogyasztói hitelmegállapodásokról és a 87/102/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. április 23-i 2008/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) (a fogyasztói hitelmegállapodásokról szóló irányelv); |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyasztói hitelmegállapodásokról és a 87/102/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. április 23-i 2008/48/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (1) (a fogyasztói hitelmegállapodásokról szóló irányelv);

| — | tekintettel a gépjármű-felelősségbiztosításról és a biztosítási kötelezettség ellenőrzéséről szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/103/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) (gépjármű-biztosítási irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gépjármű-felelősségbiztosításról és a biztosítási kötelezettség ellenőrzéséről szóló, 2009. szeptember 16-i 2009/103/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2) (gépjármű-biztosítási irányelv),

| — | tekintettel a Közösségben történő, határokon átnyúló fizetésekről és a 2560/2001/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. szeptember 16-i 924/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közösségben történő, határokon átnyúló fizetésekről és a 2560/2001/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2009. szeptember 16-i 924/2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel a kártyás, internetes és mobiltelefonos fizetések integrált európai piacának megteremtéséről szóló, 2012. január 11-i bizottsági zöld könyvre (COM(2011)0941), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kártyás, internetes és mobiltelefonos fizetések integrált európai piacának megteremtéséről szóló, 2012. január 11-i bizottsági zöld könyvre (COM(2011)0941),

| — | tekintettel az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóságnak az összehasonlító weboldalakkal kapcsolatos követendő gyakorlatokról szóló, 2014-es jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóságnak az összehasonlító weboldalakkal kapcsolatos követendő gyakorlatokról szóló, 2014-es jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság európai intézményekhez intézett, a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények közös kockázatértékelési és átláthatósági keretrendszeréről szóló, 2016. áprilisi véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Biztosítás- és Foglalkoztatóinyugdíj-hatóság európai intézményekhez intézett, a foglalkoztatói nyugellátást szolgáltató intézmények közös kockázatértékelési és átláthatósági keretrendszeréről szóló, 2016. áprilisi véleményére,

| — | tekintettel a lakóingatlanokhoz kapcsolódó fogyasztói hitelmegállapodásokról, valamint a 2008/48/EK és a 2013/36/EU irányelv és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. február 4-i 2014/17/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4) (jelzáloghitel-irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a lakóingatlanokhoz kapcsolódó fogyasztói hitelmegállapodásokról, valamint a 2008/48/EK és a 2013/36/EU irányelv és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról szóló, 2014. február 4-i 2014/17/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4) (jelzáloghitel-irányelv),

| — | tekintettel a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi eszközök piacairól, valamint a 2002/92/EK irányelv és a 2011/61/EU irányelv módosításáról szóló, 2014. május 15-i 2014/65/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (5),

| — | tekintettel a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról, valamint az 1999/93/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. július 23-i 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piacon történő elektronikus tranzakciókhoz kapcsolódó elektronikus azonosításról és bizalmi szolgáltatásokról, valamint az 1999/93/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. július 23-i 910/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6),

| — | tekintettel a fizetési számlákhoz kapcsolódó díjak összehasonlíthatóságáról, a fizetésiszámla-váltásról és az alapszintű fizetési számla nyitásáról, illetve használatáról szóló, 2014. július 23-i 2014/92/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7) (a fizetési számlákról szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fizetési számlákhoz kapcsolódó díjak összehasonlíthatóságáról, a fizetésiszámla-váltásról és az alapszintű fizetési számla nyitásáról, illetve használatáról szóló, 2014. július 23-i 2014/92/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (7) (a fizetési számlákról szóló irányelv),

| — | tekintettel az európai felügyeleti hatóságok (EFH-k) és a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének (PFER) működéséről szóló, 2014. augusztus 8-i bizottsági jelentésére (COM(2014)0509), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai felügyeleti hatóságok (EFH-k) és a Pénzügyi Felügyeletek Európai Rendszerének (PFER) működéséről szóló, 2014. augusztus 8-i bizottsági jelentésére (COM(2014)0509),

| — | tekintettel a kártyaalapú fizetési műveletek bankközi jutalékairól szóló, 2015. április 29-i (EU) 2015/751 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kártyaalapú fizetési műveletek bankközi jutalékairól szóló, 2015. április 29-i (EU) 2015/751 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8),

| — | tekintettel a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról és a 2002/65/EK, a 2009/110/EK és a 2013/36/EU irányelv és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról, valamint a 2007/64/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2015. november 25-i (EU) 2015/2366 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a belső piaci pénzforgalmi szolgáltatásokról és a 2002/65/EK, a 2009/110/EK és a 2013/36/EU irányelv és az 1093/2010/EU rendelet módosításáról, valamint a 2007/64/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló 2015. november 25-i (EU) 2015/2366 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (9),

| — | tekintettel a biztosítási értékesítésről szóló, 2016. január 20-i (EU) 2016/97 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (10) (a biztosítási értékesítésről szóló irányelv), |
| --- | --- |

—

tekintettel a biztosítási értékesítésről szóló, 2016. január 20-i (EU) 2016/97 európai parlamenti és tanácsi irányelvre (10) (a biztosítási értékesítésről szóló irányelv),

| — | tekintettel a Bizottság „A lakossági pénzügyi szolgáltatásokról: Jobb termékek, bővebb választék és több lehetőség a fogyasztók és a vállalkozások számára” című, 2015. december 10-i zöld könyvére (COM(2015)0630), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A lakossági pénzügyi szolgáltatásokról: Jobb termékek, bővebb választék és több lehetőség a fogyasztók és a vállalkozások számára” című, 2015. december 10-i zöld könyvére (COM(2015)0630),

| — | tekintettel az Európai Bankhatóság 2016. március 21-i válaszára a Bizottság által a lakossági pénzügyi szolgáltatásokról közzétett zöld könyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bankhatóság 2016. március 21-i válaszára a Bizottság által a lakossági pénzügyi szolgáltatásokról közzétett zöld könyvre,

| — | tekintettel a 2016. júliusi, a pénzügyi termékekre és szolgáltatásokra vonatkozó 446. számú Eurobarométer tematikus felmérésre; |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2016. júliusi, a pénzügyi termékekre és szolgáltatásokra vonatkozó 446. számú Eurobarométer tematikus felmérésre;

| — | tekintettel a lakossági pénzügyi szolgáltatásokról szóló zöld könyvre vonatkozó, 2016. november 22-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a lakossági pénzügyi szolgáltatásokról szóló zöld könyvre vonatkozó, 2016. november 22-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a Better Finance 2016. évi, „Nyugdíj-előtakarékosság: tényleges jövedelmezőség” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Better Finance 2016. évi, „Nyugdíj-előtakarékosság: tényleges jövedelmezőség” című jelentésére,

| — | tekintettel a pénzügyi technológiáról (FinTech) – a technológiának a pénzügyi szektor jövőjére tett hatásáról szóló, 2017. május 17-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzügyi technológiáról (FinTech) – a technológiának a pénzügyi szektor jövőjére tett hatásáról szóló, 2017. május 17-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel a 2017. március 21-i, az európai felügyeleti hatóságokról szóló európai bizottsági konzultációs dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2017. március 21-i, az európai felügyeleti hatóságokról szóló európai bizottsági konzultációs dokumentumra,

| — | tekintettel a Bizottság „A lakossági pénzügyi szolgáltatásokról: Jobb termékek, bővebb választék” című, 2017. március 23-i cselekvési tervére (COM(2017)0139), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A lakossági pénzügyi szolgáltatásokról: Jobb termékek, bővebb választék” című, 2017. március 23-i cselekvési tervére (COM(2017)0139),

| — | tekintettel az Egyesült Királyság Pénzügyi Magatartási Hatósága 2017. júniusi vagyonkezelői piaci tanulmányára; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyesült Királyság Pénzügyi Magatartási Hatósága 2017. júniusi vagyonkezelői piaci tanulmányára;

| — | tekintettel a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló 1. jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzeti parlamenteknek az Európai Unióban betöltött szerepéről szóló 1. jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A8-0326/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság véleményére (A8-0326/2017),

| A. | mivel a lakossági pénzügyi szolgáltatások uniós piaca továbbra is fejletlen és nagymértékben széttagolt, bár e téren jelenleg több tagállamban is folyik az intézkedések kidolgozása; mivel sürgős és hatékony fellépésre van szükség a végfelhasználók érdekét szolgáló innováció elősegítése érdekében, amely egyúttal lehetővé teszi a lakossági pénzügyi szolgáltatások uniós piacában rejlő potenciál teljes mértékű kiaknázását, valamint fokozná a versenyképességet, alacsonyabb árakat eredményezne, továbbá fokozná a termékek választékát és sokszínűségét; |
| --- | --- |

A.

mivel a lakossági pénzügyi szolgáltatások uniós piaca továbbra is fejletlen és nagymértékben széttagolt, bár e téren jelenleg több tagállamban is folyik az intézkedések kidolgozása; mivel sürgős és hatékony fellépésre van szükség a végfelhasználók érdekét szolgáló innováció elősegítése érdekében, amely egyúttal lehetővé teszi a lakossági pénzügyi szolgáltatások uniós piacában rejlő potenciál teljes mértékű kiaknázását, valamint fokozná a versenyképességet, alacsonyabb árakat eredményezne, továbbá fokozná a termékek választékát és sokszínűségét;

| B. | mivel céltudatosan továbbra is a nemzeti határok lebontására és a lakossági pénzügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos innovációt akadályozó jelenlegi irányzatok megfékezésére kell törekedni; felkéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy legyen ambiciózusabb a tőkepiaci unió keretében történő határokon átnyúló lakossági befektetések területén, nem csupán a könnyebb problémákat kezelve, hanem felszámolva az említett piacot gátló jelentősebb akadályokat is, ideértve a nyelvi akadályokat, a csalásokkal vagy bűncselekményekkel kapcsolatos aggályokat, az adóügyi következményekkel kapcsolatos bizonytalanságot, az értékpapírok és a társasági jog kapcsán fennálló különbségeket, a jogorvoslati és fizetésképtelenségi eljárások kevéssé ismert voltát és a fogyasztóvédelmi keretekbe vetett bizalom hiányát; |
| --- | --- |

B.

mivel céltudatosan továbbra is a nemzeti határok lebontására és a lakossági pénzügyi szolgáltatásokkal kapcsolatos innovációt akadályozó jelenlegi irányzatok megfékezésére kell törekedni; felkéri a Bizottságot és a Tanácsot, hogy legyen ambiciózusabb a tőkepiaci unió keretében történő határokon átnyúló lakossági befektetések területén, nem csupán a könnyebb problémákat kezelve, hanem felszámolva az említett piacot gátló jelentősebb akadályokat is, ideértve a nyelvi akadályokat, a csalásokkal vagy bűncselekményekkel kapcsolatos aggályokat, az adóügyi következményekkel kapcsolatos bizonytalanságot, az értékpapírok és a társasági jog kapcsán fennálló különbségeket, a jogorvoslati és fizetésképtelenségi eljárások kevéssé ismert voltát és a fogyasztóvédelmi keretekbe vetett bizalom hiányát;

| C. | mivel a lakossági pénzügyi szolgáltatások európai piaca csak úgy képzelhető el, ha valódi többletértéket jelent a fogyasztó és a pénzügyi szolgáltató számára a valódi verseny és a fogyasztóvédelem biztosítása révén, nevezetesen a gazdasági életben való részvételhez szükséges, valamint a kiszolgáltatott fogyasztókat célzó termékekkel kapcsolatban; |
| --- | --- |

C.

mivel a lakossági pénzügyi szolgáltatások európai piaca csak úgy képzelhető el, ha valódi többletértéket jelent a fogyasztó és a pénzügyi szolgáltató számára a valódi verseny és a fogyasztóvédelem biztosítása révén, nevezetesen a gazdasági életben való részvételhez szükséges, valamint a kiszolgáltatott fogyasztókat célzó termékekkel kapcsolatban;

| D. | mivel a 446. számú Eurobarométer tematikus felmérés arra a következtetésre jut, hogy ha pénzügyi termékekről vagy szolgáltatásokról van szó, az európaiak továbbra is nagyrészt saját országukban vásárolnak, és gyakran nem is adnak hangot olyan igénynek vagy kívánságnak, hogy ezekhez a szolgáltatásokhoz külföldön is hozzáférjenek, bár néhány tényleges akadály is megakadályozza őket ebben; mivel még a saját tagállamon belül is az emberek csak egy kis hányada keresi a vonzóbb ajánlatokat és vált szolgáltatót; mivel a (határokon átnyúló) verseny ebből eredő hiánya akadályozhatja, hogy a fogyasztók és a kisbefektetők az általuk vásárolt pénzügyi termékekre és szolgáltatásokra vonatkozóan a legkedvezőbb ajánlatot kapják; |
| --- | --- |

D.

mivel a 446. számú Eurobarométer tematikus felmérés arra a következtetésre jut, hogy ha pénzügyi termékekről vagy szolgáltatásokról van szó, az európaiak továbbra is nagyrészt saját országukban vásárolnak, és gyakran nem is adnak hangot olyan igénynek vagy kívánságnak, hogy ezekhez a szolgáltatásokhoz külföldön is hozzáférjenek, bár néhány tényleges akadály is megakadályozza őket ebben; mivel még a saját tagállamon belül is az emberek csak egy kis hányada keresi a vonzóbb ajánlatokat és vált szolgáltatót; mivel a (határokon átnyúló) verseny ebből eredő hiánya akadályozhatja, hogy a fogyasztók és a kisbefektetők az általuk vásárolt pénzügyi termékekre és szolgáltatásokra vonatkozóan a legkedvezőbb ajánlatot kapják;

| E. | mivel a pénzügyi technológia (FinTech) fogalmának meghatározását a Parlament 2017. május 17-i állásfoglalása tartalmazza, amely kimondja, hogy a pénzügyi technológián az új technológiák által lehetővé vált vagy azok által biztosított pénzügyi műveleteket értjük, ami a teljes pénzügyi ágazatot annak minden elemében – a bankoktól kezdve a biztosítókon és nyugdíjalapokon át a befektetési tanácsadásig, pénzügyi szolgáltatásokig és a piaci infrastruktúrákig – érinti; mivel a technológiák lakossági pénzügyi szolgáltatások nyújtására való alkalmazása potenciálisan segíthet a belső piac előtt álló bizonyos akadályok leküzdésében és az ágazat műveleti hatékonyságának növelésében; mivel a digitalizáció önmagában nem elegendő ezen akadályok felszámolásához; mivel a határokon átnyúló lakossági pénzügyi szolgáltatások szorosabb integrációja, valamint az e piac által kínált lehetőségekre vonatkozó jobb információ segíthet a tájékozott kereslet növelésében, ami növeli az e terület minőségi szabványaival kapcsolatos elvárásokat; |
| --- | --- |

E.

mivel a pénzügyi technológia (FinTech) fogalmának meghatározását a Parlament 2017. május 17-i állásfoglalása tartalmazza, amely kimondja, hogy a pénzügyi technológián az új technológiák által lehetővé vált vagy azok által biztosított pénzügyi műveleteket értjük, ami a teljes pénzügyi ágazatot annak minden elemében – a bankoktól kezdve a biztosítókon és nyugdíjalapokon át a befektetési tanácsadásig, pénzügyi szolgáltatásokig és a piaci infrastruktúrákig – érinti; mivel a technológiák lakossági pénzügyi szolgáltatások nyújtására való alkalmazása potenciálisan segíthet a belső piac előtt álló bizonyos akadályok leküzdésében és az ágazat műveleti hatékonyságának növelésében; mivel a digitalizáció önmagában nem elegendő ezen akadályok felszámolásához; mivel a határokon átnyúló lakossági pénzügyi szolgáltatások szorosabb integrációja, valamint az e piac által kínált lehetőségekre vonatkozó jobb információ segíthet a tájékozott kereslet növelésében, ami növeli az e terület minőségi szabványaival kapcsolatos elvárásokat;

| 1. | megjegyzi, hogy a Bizottságnak a lakossági pénzügyi szolgáltatásokra vonatkozó cselekvési tervében szerepel pár olyan probléma, amelyeket a Parlament lakossági pénzügyi szolgáltatásokról szóló zöld könyvről szóló jelentésében felvetett, törekedve a lakossági pénzügyi szolgáltatások valóban technológiaalapú egységes piacának megteremtésére, egyúttal védve a fogyasztókat, ösztönözve a versenyt, biztosítva az adatok védelmét, csökkentve az árakat és fellépve az adókijátszás, adókikerülés, adócsalás és a pénzmosás ellen; úgy véli azonban, hogy a cselekvési terv nem kellően ambiciózus azon célkitűzés tekintetében, hogy olyan szabályozási környezet alakuljon ki, amely átláthatóságot, növekedést és innovációt eredményez, biztosítva az üzleti vállalkozások és a fogyasztók által a lakossági pénzügyi termékekbe vetett bizalmat; megjegyzi, hogy folyamatosan magasak és átláthatatlanok a magánnyugdíjakkal, befektetési alapokkal és egyéb, a lakossági befektetők számára a tényleges hozamot jelentősen csökkentő lakossági termékekkel kapcsolatos díjak és jutalékok; mindazonáltal osztja a Bizottság azon nézetét, miszerint az elmúlt években a pénzügyi szolgáltatások területén kidolgozott jogalkotási aktusok – többek között a MiFID2 és az IDD – átültetését és végrehajtását folytatni kell és azoknak elsőbbséget kell biztosítani, egyúttal szükség esetén új jogalkotási kezdeményezéseket kell benyújtani; |
| --- | --- |

1.

| 2. | üdvözli az új pénzügyi szolgáltatások és intézmények fejlődését, amelyek hozzájárulnak a pénzügyi piacokon folyó versenyhez és új lehetőségeket teremtenek a fogyasztók számára; megjegyzi azonban, hogy 2016-ban Európában a pénzügyi technológiával kapcsolatos finanszírozás – az Egyesült Államokhoz (12,8 milliárd USD) és Kínához (8,6 milliárd USD) képest – csak 2,2 milliárd USD-t tett ki, ami azt mutatja, hogy a technológiai fejlesztéseket illetően gyors szemléletváltásra és megfelelő szabályozási válaszra van sürgősen szükség annak érdekében, hogy Európa vezető innovációs piaccá váljon; hangsúlyozza, hogy a lakossági pénzügyi szolgáltatások valódi egységes piaca, ahol biztosított a fogyasztóvédelem magas szintje, valamint az újonnan belépők azonos versenyfeltételei, az innovatív pénzügyi szolgáltatások központjaként vonzóvá fogja tenni az Uniót, és a fogyasztók számára több és jobb választási lehetőséget fog kínálni, alacsonyabb díjakért; hangsúlyozza, hogy ugyan az új technológiák szabályozási kihívásokat jelentenek, jelentős innovációs lehetőséget is kínálnak, amely a végfelhasználók javára válik, és emellett ösztönzik a gazdasági növekedést és a munkahelyteremtést is; |
| --- | --- |

2.

| 3. | létfontosságúnak tartja annak biztosítását, hogy a pénzügyi szolgáltatások valamennyi típusát – ideértve többek között folyószámlák és takarékszámlák nyitását, bankkártyák kiadását, fogyasztási hiteleket, jelzáloghiteleket, biztosításokat, állampapírokat – határokon átnyúló módon is nyújtani lehessen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | a lakossági pénzügyi szolgáltatások belső piacának elveivel ellentétesnek tartja annak előírását, hogy a fogyasztónak abban a tagállamban, ahol a pénzügyi terméket – ideértve az állampapírokat is – kínálják, lakóhellyel kell rendelkeznie, vagy az említett tagállam által kiállított nemzeti személyazonosító okmányt kell birtokolnia; |
| --- | --- |

4.

| 5. | úgy véli, hogy hasznos lenne az állampapírok lakossági befektetők általi megvásárlásának elősegítése; |
| --- | --- |

5.

| 6. | úgy véli, hogy amint az a 2017. február 14-i, az uniós versenypolitikáról szóló éves jelentésről szóló állásfoglalásának 135. cikkében (13) is szerepel, a folyószámláknak és a takarékbetét-számláknak nem szabad a felhasználó által fizetendő díjakat keletkeztetnie, kivéve, ha azok konkrét szolgáltatásokhoz kapcsolódnak; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy az ATM-eken keresztül történő készpénzhez való hozzáférés alapvető szolgáltatás, amelyet diszkriminációs és visszaélésszerű gyakorlatoktól mentesen kell biztosítani, és ezért nem vethetők ki rá túlzott költségek; |
| --- | --- |

7.

| 8. | emlékezteti a Bizottságot, hogy továbbra is gyakorlat a bankkártyahasználat megszüntetése amennyiben a tulajdonos egy másik tagállamba költözik, és felszólít, hogy hozzanak intézkedéseket ezen a területen, többek között a nemzeti hatóságok figyelmeztetése révén; |
| --- | --- |

8.

| 9. | üdvözli, hogy a cselekvési terv számos fontos kérdést próbál rendezni, és egyes területeken a Bizottság számára egyértelmű ütemtervet felállítva konkrét cselekvést irányoz elő; |
| --- | --- |

9.

| 10. | úgy véli, hogy a Bizottságnak proaktívabb szerepet kell játszania a tőkepiaci unió felhasználása tekintetében, szorosan bevonva a Parlamentet a Párizsi Megállapodás végrehajtásának részeként a fenntartható és felelős beruházások növekvő piacának támogatásába, a fenntartható beruházások előmozdítása révén azáltal, hogy a jegyzett társaságok és pénzügyi közvetítők hatékony és egységes környezeti, társadalmi és irányítási információkat nyújtanak, valamint hogy ezeket a kritériumokat megfelelően fontolóra veszik befektetéskezelő rendszerekben és a közzétételi előírásokban; továbbá sürgeti a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a környezeti, társadalmi és irányítási (ESG) kritériumokon alapuló „hitelminősítési szolgáltatásokat” és a zöld kötvények piacának egységes keretét a vonatkozó bizottsági tanulmányra és a zöld finanszírozással foglalkozó G20-csoport munkájára építve; kéri a Bizottságot, hogy nyújtson be javaslatot az uniós megtakarítási számla létrehozásáról annak érdekében, hogy Európában lehetővé tegye a hosszú távú finanszírozást és támogassa az ökológiai átmenetet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy az alapvető pénzügyi központok dinamikus piacokat biztosítsanak a lakossági szolgáltatások számára; |
| --- | --- |

11.

| 12. | úgy véli, hogy a fogyasztóvédelem és az átláthatóság magas szintje kulcsfontosságú a lakossági pénzügyi szolgáltatások egységes piacának kifejlesztéséhez; ragaszkodik különösen ahhoz, hogy az alapvető fizetési számláról szóló irányelv, illetve egyéb szükséges intézkedések, például pénzügyi oktatási szakpolitikák révén biztosítani kell a kiszolgáltatott fogyasztók védelmét; úgy véli, hogy minden tagállamban meg kell erősíteni, megfelelően végre kell hajtani – és szükség esetén közöttük harmonizálni kell – az uniós és nemzeti pénzügyi fogyasztóvédelmi jogszabályokat; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felkéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy érvényesüljön az „azonos szolgáltatás, azonos kockázat, azonos szabály és azonos felügyelet” elve, hogy ne torzuljon a piaci verseny, különösen új piaci szereplők megjelenésével; hangsúlyozza, hogy a szabályoknak nem szabad gátolniuk az innovációt; sürgeti a Bizottságot, hogy tisztázza a közérdekkel kapcsolatos rendelkezések alkalmazását, amelyeket jelenleg a tagállamok arra használhatnak, hogy megakadályozzák az új termékek piacukra való belépését, valamint hatalmazza fel az európai felügyeleti hatóságokat, hogy aktív közvetítőként lépjenek fel a tagállamok között, ha az említett rendelkezések alkalmazásával kapcsolatban ellentmondó értelmezések állnak fenn; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy a lakossági pénzügyi szolgáltatások európai piacának mind a kínálati, mind a keresleti oldalról előnyösnek kell lennie a kkv-k számára; megjegyzi, hogy a kínálati oldal tekintetében ez azt jelenti, hogy javítani kell a kkv-k finanszírozási forrásokhoz való hozzáférését, a keresleti oldalon pedig lehetővé kell tenni a kkv-k számára, hogy könnyebben férjenek hozzá a határokon átnyúló piacokhoz; hangsúlyozza, hogy a fokozódó piaci versenynek nem szabad hátrányos helyzetbe hoznia azokat a lakossági pénzügyi szolgáltatásokat nyújtó kkv-kat, amelyek helyi alapon működnek; |
| --- | --- |

14.

| 15. | sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy az európai pénzügyi felügyeletek (az EBH, az ESMA és az EIOPA) megfelelő forrásokkal és felhatalmazással rendelkezzenek annak érdekében, a fogyasztók védelme érdekében teljes körűen elláthassák szabályozási és felügyeleti feladataikat. |
| --- | --- |

15.

| 16. | sürgeti a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a lakossági pénzügyi termékekre vonatkozó 29. rendszer bevezetésének lehetőségét; felhívja továbbá a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az egységes alapértelmezett opciók harmonizált jogi kerete létrehozásának lehetőségét a leggyakrabban használt uniós pénzügyi termékek számára, az alapszintű bankszámlákhoz és a páneurópai magánnyugdíj-biztosítási termékhez (PEPP) kapcsolódó modell alapján; |
| --- | --- |

16.

1. intézkedés – Az eurótól eltérő pénznemben denominált ügyletek díjainak csökkentése

| 17. | emlékeztet arra, hogy a határokon átnyúló, euróövezeten kívüli fizetések díjai továbbra is magasak; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy gyorsan tegyen javaslatot a 924/2009/EK rendelet módosítására annak érdekében, hogy csökkentsék a határokon átnyúló ügyletek díjait valamennyi tagállamban; e tekintetben sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy nincs közös európai online banki fizetési eszköz, például egy Unió-szerte működő, európai tulajdonú hitelkártya vagy betéti kártya; |
| --- | --- |

17.

2. intézkedés – A valutaátváltás átláthatósága

| 18. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi szabályozás végrehajtása kulcsfontosságú a „dinamikus átváltás” átláthatósága hiányának kezelése érdekében; rámutat, hogy a 2015/2366/EU irányelv előírja a kereskedők az irányú kötelezettségét, hogy egyértelműen kiemeljék és ismertessék a fogyasztók számára a dinamikus átváltás végleges költségét, azokban az esetekben is, amikor a fogyasztók valutaváltással járó ATM-készpénzfelvételt végeznek; hangsúlyozza azonban, hogy a fogyasztóknak meg kell adni a lehetőséget a legjobb árfolyam kiválasztásához, és tudatni kell velük a további díjakat és költségeket a tranzakciók, a külföldi kifizetések, az ATM-készpénzfelvételek vonatkozásában, többek között a dinamikus valutaváltás esetében is; felkéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy a szolgáltatók a költségek és díjak PSD2 keretében előírt közzététele részeként tegyenek közzé minden költségként felszámolt árfolyam felárat, és hogy a különféle pénzügyi szolgáltatók által kínált árfolyamokat átlátható módon mutassák be; megjegyzi, hogy a fogyasztók pénzügyi kultúrájának fejlesztése alapvető e cél eléréséhez; javasolja, hogy uniós szinten végezzenek próbavásárlásokat annak érdekében, hogy felmérjék a határokon átnyúló hozzáféréssel kapcsolatos korlátozásokat, a szolgáltatások minőségét, az uniós jog betartását, valamint hogy a nyilvánosság számára beszámoljanak ezekről, továbbá hogy figyelemmel kísérjék a termékekkel és szolgáltatásokkal kapcsolatos fejleményeket; |
| --- | --- |

18.

3. intézkedés – A termékváltás megkönnyítése

| 19. | sajnálja, hogy a legtöbb banki és nem életbiztosítási termék esetében a szolgáltatóváltás mértéke alacsony a fogyasztóknál, ami akadályozza a határokon átnyúló lakossági piacokra való belépést, és ezért ösztönzi a Bizottságot, hogy tegye könnyebbé a fogyasztók számára, hogy az EU egész területén kedvezőbb lakossági pénzügyi szolgáltatásokra válthassanak és pénzügyi szerződéseket felmondhassanak annak érdekében, hogy a kölcsönök és egyéb pénzügyi termékek határokon átnyúlóan legyenek hozzáférhetőek; kiemeli, hogy nagy lehetőség rejlik a határokon átnyúló biztosítási termékek, mint például a gépjármű-biztosítás nyújtásában; megjegyzi, hogy a szerződéskötés szabadságának elve lehetővé teszi a pénzügyi intézmények számára annak eldöntését, hogy kivel kössenek szerződést; e tekintetben sürgeti a Bizottságot, hogy ismerje el a rablóhitelezés és a gyorskölcsönök ellenőrzésének fontosságát, amelyek a magas kamatlábak miatt a kiszolgáltatott fogyasztók és kkv-k kihasználását eredményezték; |
| --- | --- |

19.

| 20. | helyesli a Bizottság törekvését a fizetési számlákról szóló irányelv eredményeinek felhasználására annak érdekében, hogy könnyebb legyen pénzügyi szolgáltatót és terméket váltani; felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen be célzottan a pénzügyi ágazatra irányuló, az indokolatlan területi alapú tartalomkorlátozás megszüntetését célzó jogalkotási kezdeményezéseket annak érdekében, hogy a fogyasztók könnyebben átválthassanak más tagállamokban kínált, kedvezőbb lakossági pénzügyi szolgáltatásokra; megállapítja, hogy ennek elérése érdekében kulcsfontosságú lesz a megfelelő tájékoztatás és fogyasztóvédelem; |
| --- | --- |

20.

4. intézkedés – Minőségi összehasonlító honlapok

| 21. | hangsúlyozza egy jól felépített és könnyen használható, az európai lakossági pénzügyi piacok valamennyi részére kiterjedő uniós összehasonlító portál hasznosságát; ösztönzi a Bizottságot, hogy ezt szem előtt tartva tekintse át a tagállamokban már működő, meglévő független portálok összességét; hangsúlyozza, hogy az összehasonlító eszközöknek pontosaknak és a fogyasztók számára lényegeseknek kell lenniük, és nem csak a termékek árára, hanem azok minőségére is összpontosítaniuk kell, figyelembe véve más kritériumokat is, mint például a fiókhálózatok rendelkezésre állását, a személyes kapcsolattartást és az üzleti gyakorlatok fenntarthatóságát, továbbá szem előtt kell tartaniuk, hogy csak a hasonló termékeket lehet egymással összevetni; rámutat, hogy a fogyasztói félreértések elkerülése érdekében a termékeket csak hasonló termékekkel szabad összehasonlítani; |
| --- | --- |

21.

| 22. | sürgeti a Bizottságot, hogy mozdítson elő olyan eszközöket, mint például az egyablakos ügyintézés, amelyek fokozni fogják a versenyt és támogatni fogják a lakossági pénzügyi szolgáltatásokat nyújtó cégeket; |
| --- | --- |

22.

5. intézkedés – Jobb gépjármű-biztosítás

| 23. | úgy véli, hogy a gépjármű-biztosítási irányelv Bizottság által végzett REFIT-felülvizsgálatát követően alapvető fontosságú az irányelv módosítása annak biztosításához, hogy a közlekedési balesetek áldozatai kártérítésben részesüljenek, valamint a kármentességi díjkedvezmények határokon átnyúló hordozhatóságának és elismerésének megkönnyítése érdekében, továbbá hogy a Bíróság ítéletei fényében minél hamarabb felül kell vizsgálni a gépjármű-biztosítási irányelv hatályát a kármentességi díjkedvezmények el nem ismerése problémájának orvoslása, valamint annak biztosítása érdekében, hogy az irányelv alkalmazandó legyen azokra a körülményekre, amelyekre a társjogalkotók szándéka szerint azt alkalmazni kell; |
| --- | --- |

23.

6. intézkedés – Az autókölcsönzési díjak átláthatósága

| 24. | felszólítja a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy szükségesek-e további kezdeményezések a biztosításokat fogalmazó autókölcsönző cégek vonatkozásában a tagállamok összes autókölcsönző cégére érvényes átlátható árképzés biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

24.

7. intézkedés – A fogyasztói hitelek egységes piacának elmélyítése

| 25. | hangsúlyozza, hogy prioritássá kell tenni a fogyasztók túlzott eladósodottságának kezelését, amennyiben a Bizottság fel kívánja tárni a hitelekhez való határokon átnyúló hozzáférés megkönnyítésének módjait; intézkedésre szólít fel azzal kapcsolatban, hogy miként lehet összehangolni az adóssági helyzetre vonatkozó információkat az uniós jogszabályok teljes körű betartásával – beleértve az adatvédelmi és a fogyasztóvédelmi jogszabályokat – olyan módon, hogy az egyes hitelezők tudják, hogy az ügyfél mennyire van eladósodva, mielőtt számára még több hitelt nyújtanának, ami hatékonyabb piacot eredményezne, ahol a hitelezők versenyezhetnek egymással; e célból felszólít arra, hogy végezzenek átfogó értékelést a fogyasztók túlzott eladósodottságának okait illetően; rámutat, hogy a pénzügyi oktatás eredményes módja a túlzott eladósodás kockázatának kitett fogyasztók védelmének; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a pénzügyi oktatást és támogassa a különböző érdekelt felek együttműködését ezen a fontos területen; emlékeztet – a fogyasztói adatok vagy nagy adathalmazok pénzintézetek általi fokozottabb felhasználásával összefüggésben – az általános adatvédelmi rendelet (GDPR) rendelkezéseire, amelyek garantálják az érintettnek azt a jogot, hogy magyarázatot kapjon az automatizált folyamatok során hozott döntésre, és hogy megtámadhassa ezt a döntést; hangsúlyozza, hogy garantálni kell a helytelen adatok megváltoztatásának lehetőségét, és azt, hogy csak ellenőrizhető és releváns adatokat lehessen felhasználni; felszólítja az összes érdekelt felet, hogy fokozzák az e jogok érvényesítésének biztosítása érdekében tett erőfeszítéseiket; úgy véli, hogy a személyes adatok felhasználásába való beleegyezésnek dinamikusnak kell lennie, és hogy az érintettek számára lehetővé kell tenni, hogy megváltoztathassák és kiigazíthassák beleegyezésüket; |
| --- | --- |

25.

8. intézkedés – Tisztességes fogyasztóvédelmi szabályok

| 26. | kéri a Bizottságtól annak gondos elemzését, hogy a nemzeti fogyasztóvédelmi szabályozások és gyakorlatok nem minősülnek-e a határokon átnyúló beruházással szembeni tisztességtelen korlátozásoknak, valamint hogy a kialakult belső piaci jogszabályokkal és ítélkezési gyakorlattal összhangban indokolják-e őket közérdeken alapuló nyomós okok, továbbá hogy szükségesek és arányosak-e az elérendő célok tekintetében; hangsúlyozza, hogy a vonatkozó európai fogyasztóvédelmi szabályok gyakran szándékosan hagynak bizonyos mozgásteret a nemzeti átültetés számára, hogy lehetővé tegyék az uniós jog meglévő nemzeti jogszabályokba való beillesztését; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a nemzeti korlátozások megszüntetését nem szabad olyan módon elérni, hogy annak következtében csökkenjen a fogyasztóvédelem szinte, valamint hogy a fogyasztóvédelemnek a jogszabályok kidolgozása tekintetében továbbra is útmutatást nyújtó prioritásnak kell maradnia; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a lakossági pénzügyi termékek és szolgáltatások nyújtói által az uniós jogszabályok miatt végzett papírmunka nagy részét a jog valójában nem írja elő szigorúan, és kevés, vagy semmilyen gyakorlati haszna nincs a fogyasztók számára, miközben olyan terhet jelent, amely szükségtelenül magasabb költségeket eredményezhet a fogyasztók számára; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül az ilyen dokumentációt és azt úgy észszerűsítse, hogy közben ne áldozza fel annak fogyasztóvédelmi előnyeit; hangsúlyozza, hogy a releváns és átfogó információkhoz való hozzáférés alapvető fontosságú ahhoz, hogy a fogyasztók tájékozott pénzügyi döntéseket hozhassanak; megjegyzi azonban, hogy az információ minősége a legfontosabb, nem pedig a mennyisége; hangsúlyozza, hogy a lehető leghatékonyabban össze kell hangolni a fogyasztók tájékoztatása kapcsán a különféle uniós jogi aktusokban rögzített előírásokat; hangsúlyozza, hogy el kell kerülni a kettős vagy ellentmondásos közzétételi követelményeket, hogy ne alakuljon ki felesleges bürokrácia, ne legyenek felesleges költségek, és ne zavarják össze az ügyfeleket; |
| --- | --- |

26.

| 27. | felhívja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra egy gyűjtőjogszabály bevezetését azzal a céllal, hogy a jelenlegi, a MiFID-, IDD-, ABAK- stb. irányelveket magában foglaló, egymástól elszigetelt részekből álló „összetoldozott” rendszer helyett egy szilárd, következetes és átlátható fogyasztóvédelmi keretrendszert hozzon létre, megszüntetve a pénzügyi szolgáltatók számára a rendszer felesleges bonyolultságát, ideértve a tagállamok közötti felügyeleti konvergenciát is; felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő az ágazati jogszabályokban az európai felügyeleti hatóságok fogyasztóvédelemmel kapcsolatos megbízatásának kiterjedtebb alkalmazását, valamint hogy ezt vegye figyelembe az európai felügyeleti hatóságok finanszírozásának és irányításának küszöbön álló felülvizsgálatakor; felhívja a Bizottságot, hogy bízza meg az európai felügyeleti hatóságokat azzal, hogy irányítsák az üzletvitellel kapcsolatos felügyeleti gyakorlatok tagállamok közötti összehangolására irányuló munkát; |
| --- | --- |

27.

| 28. | üdvözli a Bizottság arra irányuló szándékát, hogy kampányt kíván rendezni a FIT-NET hálózat ismertségének növelése érdekében, amely hálózat segítséget nyújt a fogyasztóknak, hogy anélkül érvényesíthessék jogaikat, hogy bírósághoz kellene fordulniuk, mivel illetékes alternatív vitarendezési fórumot keres számukra; úgy véli, hogy a FIN-NET hálózatnak tovább kell javítania lefedettségét, pontosítania kell szerepét, valamint fejlesztenie kell honlapját; |
| --- | --- |

28.

9. intézkedés – A hitelképesség-vizsgálatok javítása

| 29. | felkéri a Bizottságot, hogy a túlzott eladósodottság növekedése kockázatának hatékonyabb mérséklése érdekében az egész Európára kiterjedő online hitelezés elősegítése során tegyen javaslatot harmonizált, határokon átnyúló hitelképesség-vizsgálati standardokra és elvekre, kellően figyelembe véve a jelzáloghitel-irányelv és a fogyasztói hitelmegállapodásokról szóló irányelv végrehajtásáról közzétett jelentések következtetéseit; |
| --- | --- |

29.

10. intézkedés – Pénzügyi technológia a lakossági pénzügyi szolgáltatások terén

| 30. | elismeri a fogyasztók azon jogát, hogy a fizetések kezdeményezéséhez szoftvereket használjanak, valamint hogy saját magukra vonatkozóan információkat osszanak meg; |
| --- | --- |

30.

| 31. | támogatja a Bizottság azon szándékát, hogy a pénzügyi technológiára vonatkozóan átfogó cselekvési tervet terjeszt elő a tőkepiaci unióval és a digitális egységes piaccal kapcsolatos stratégiái keretében, hozzájárulva a pénzügyi szolgáltatások hatékony és jól működő, integrált, technológián alapuló egységes piacához, amely minden európai végfelhasználó számára előnyökkel szolgál, egyúttal biztosítja az egyenlő feltételeket; támogatja a pénzügyi technológiával foglalkozó munkacsoport Bizottság általi létrehozását; rámutat, hogy a pénzügyi technológiára szakosodott vállalkozások fejlődéséből származó új helyzet miatt számos megfelelő új biztosítékot kell kialakítani, ilyenek többek között a fogyasztók új termékekre vonatkozó oktatása, vagy a pénzmosás elleni, valamint a pénzügyi technológiai hitelezési platformok tőkeáttételére vonatkozó szabályok; |
| --- | --- |

31.

| 32. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a pénzügyi technológiáról (FinTech) – a technológiának a pénzügyi szektor jövőjére tett hatásáról szóló állásfoglalását és támogassa a fogyasztóvédelmet, a biztonságot, az innovációt, a tisztességes versenyt, és biztosítsa, hogy az „egyforma szolgáltatás, egyforma kockázat, egyforma szabályok, egyforma felügyelet” elve minden társaságra vonatkozzon, függetlenül azok ágazatától vagy elhelyezkedésétől; hangsúlyozza, hogy a pénzügyi technológián (FinTech) az új technológiák által lehetővé vált vagy azok által biztosított pénzügyi műveleteket értjük, ami a teljes pénzügyi ágazatot annak minden elemében – a bankoktól kezdve a biztosítókon és nyugdíjalapokon át a befektetési tanácsadásig, pénzügyi szolgáltatásokig és a piaci infrastruktúrákig – érinti; |
| --- | --- |

32.

| 33. | sürgeti a Bizottságot, hogy hozzon létre olyan környezetet, amely ösztönzi az innovatív megoldásokat; megállapítja, hogy az olyan innovatív vállalatok, mint például a pénzügyi technológiákra szakosodott vállalatok biztosítják a hatékony lakossági pénzügyi szolgáltatási piac létrehozásához szükséges versenyt; |
| --- | --- |

33.

| 34. | kiemeli, hogy a pénzügyi technológia gyűjtőnév alatt megjelenő különböző új pénzügyi intézmények ugyanolyan felelősséggel tartoznak a fogyasztókkal és a pénzügyi stabilitással szemben, mint a hasonló profilú hagyományos intézmények és szolgáltatások; |
| --- | --- |

34.

11. intézkedés – digitális személyazonosság-ellenőrzés

| 35. | hangsúlyozza, hogy az elektronikus aláírásban és az elektronikus személyazonosításban lehetőségek rejlenek a tranzakciók megkönnyítése tekintetében, és felszólítja a Bizottságot, hogy építsen az eIDAS-rendelet munkájára; hangsúlyozza, hogy tekintettel kell lenni azokra a személyekre, akik nem képesek vagy nem hajlandók elektronikus aláírást vagy elektronikus személyazonosítás használni; támogatja az elektronikus személyazonosítás határokon átnyúló interoperabilitását a pénzügyi szolgáltatási ágazatban, és felszólít az egyenlő versenyfeltételek biztosítására a tagállamokban (és esetlegesen az EGT-országokban és Svájcban); kéri továbbá, hogy a Bizottság sürgősen értékelje az elektronikus azonosítási technikákkal kapcsolatos jelenlegi szabályozási akadályokat, és hangsúlyozza, hogy bármely kezdeményezésnek technológiai szempontból semlegesnek kell lennie; |
| --- | --- |

35.

| 36. | ismét hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a Bizottság azonosítsa és megszüntesse a pénzügyi szolgáltatások páneurópai elektronikus aláírási rendszerek útján történő igénybevételének jogszabályi akadályait, elősegítve az egész Unióra kiterjedő, határokon átnyúló digitális vevőfogadást anélkül, hogy ez kihatna a meglévő rendszerek biztonsági szintjére vagy megfelelési képességükre a negyedik pénzmosási irányelv követelményeinek vonatkozásában; |
| --- | --- |

36.

12. intézkedés – Pénzügyi szolgáltatások online értékesítése

| 37. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi uniós jogi keretet hozzá kell igazítani a digitális valósághoz, a távolsági online értékesítéssel kapcsolatos fogyasztóvédelmi kockázatok csökkentése érdekében, új lehetőségeket teremtve az európai induló, illetve pénzügyi technológiára szakosodott vállalkozásoknak; rámutat a pénzügyi termékeknek álcázott online szerencsejátékokkal, azaz a bináris opciókkal kapcsolatos fogyasztói kockázatokra; úgy véli, hogy erős és harmonizált európai felügyeletre van szükség a fogyasztók védelme és a szabályozási joghézagok elkerülése érdekében; hangsúlyozza, hogy az európai fogyasztóvédelmi előírások attól függetlenül alkalmazandók, hogy az értékesítésre hagyományos módon vagy korszerű értékesítési csatornákon keresztül kerül sor; |
| --- | --- |

37.

| 38. | hangsúlyozza a kiberbiztonság fontosságát, és sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság ezzel nem foglalkozik a cselekvési tervben, felszólítja ezért a Bizottságot, hogy munkacsoportja tevékenysége részeként foglalkozzon ezzel; |
| --- | --- |

38.

| 39. | hangsúlyozza, hogy fenn kell tartani a nélkülözhetetlen közérdekű szolgáltatást nyújtó lakossági bankokat, amelyek különösen előnyösek a kkv-k és az idős és a kiszolgáltatott helyzetben lévő fogyasztók számára, akik kisebb valószínűséggel veszik igénybe az internetes bankolást és előnyben részesítik a személyes kapcsolattartást; elismeri, hogy a fiókbezárások helyi szinten gyengíthetik a pénzügyi infrastruktúrát és a helyi közösségekre nézve különösen károsak lehetnek; |
| --- | --- |

39.

| 40. | megjegyzi, hogy a fogyasztói adatok vagy nagy adathalmazok pénzintézetek által történő fokozottabb felhasználása előnyökkel járhat a fogyasztók számára, például a kockázatok és a tőke hatékonyabb elosztásán alapuló, személyre szabottabb, szegmentált és olcsóbb ajánlatok kidolgozásához vezethet; aggodalmát fejezi ki másrészről a dinamikus árképzés fejlesztése és amiatt, hogy ez a fogyasztók számára potenciálisan kedvezőtlenebb lehet a hitelezési és a biztosítási ágazatban az ajánlatok összehasonlíthatóságát, és így a hatékony versenyt, valamint a közös kockázatviselést és a kockázatmegosztást illetően is; |
| --- | --- |

40.

o

o o

| 41. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

41.

---

(1)  HL L 133., 2008.5.22., 66. o.

(2)  HL L 263., 2009.10.7., 11. o.

(3)  HL L 266., 2009.10.9., 11. o.

(4)  HL L 60., 2014.2.28., 34. o.

(5)  HL L 173., 2014.6.12., 349. o.

(6)  HL L 257., 2014.8.28., 73. o.

(7)  HL L 257., 2014.8.28., 214. o.

(8)  HL L 123., 2015.5.19., 1. o.

(9)  HL L 337., 2015.12.23., 35. o.

(10)  HL L 26., 2016.2.2., 19. o.

(11)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0434.

(12)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0211.

(13)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0027.

---

2017. november 15., szerda

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/29 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/29

---

P8_TA(2017)0438

Jogállamiság Máltán

Az Európai Parlament 2017. november 15-i állásfoglalása a jogállamiság helyzetéről Máltán (2017/2935(RSP))

(2018/C 356/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 4., 5., 6., 9. és 10. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 4., 5., 6., 9. és 10. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 20. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 20. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 6., 7., 8., 10. 11., 12. és 47. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 6., 7., 8., 10. 11., 12. és 47. cikkére,

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményre (EJEE) és az Emberi Jogok Európai Bíróságának kapcsolódó ítélkezési gyakorlatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményre (EJEE) és az Emberi Jogok Európai Bíróságának kapcsolódó ítélkezési gyakorlatára,

| — | tekintettel a megvásárolható uniós állampolgárságról szóló, 2014. január 16-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a megvásárolható uniós állampolgárságról szóló, 2014. január 16-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és a számos, valamennyi tagállamra nézve kötelező emberi jogi ENSZ-szerződésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára és a számos, valamennyi tagállamra nézve kötelező emberi jogi ENSZ-szerződésre,

| — | tekintettel a Bizottságnak „A jogállamiság megerősítésére irányuló új uniós keret” című, 2014. március 11-i közleményére (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „A jogállamiság megerősítésére irányuló új uniós keret” című, 2014. március 11-i közleményére (COM(2014)0158),

| — | tekintettel a médiaszabadság máltai helyzetéről 2017. október 24-én tartott plenáris vitára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a médiaszabadság máltai helyzetéről 2017. október 24-én tartott plenáris vitára,

| — | tekintettel az Oknyomozó Újságírók Nemzetközi Konzorciuma és az Európai Oknyomozó Együttműködések hálózata munkájának köszönhetően az ún. „Panama-iratokból” és „máltai aktákból” napvilágra került információkra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Oknyomozó Újságírók Nemzetközi Konzorciuma és az Európai Oknyomozó Együttműködések hálózata munkájának köszönhetően az ún. „Panama-iratokból” és „máltai aktákból” napvilágra került információkra,

| — | tekintettel a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó uniós mechanizmus létrehozásáról szóló, a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó, 2016. október 25-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó uniós mechanizmus létrehozásáról szóló, a Bizottságnak szóló ajánlásokat tartalmazó, 2016. október 25-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a vállalatok és állami szervek bizalmas információit közérdekből leleplező bejelentők védelmére szolgáló jogszerű intézkedésekről szóló, 2017. október 24-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vállalatok és állami szervek bizalmas információit közérdekből leleplező bejelentők védelmére szolgáló jogszerű intézkedésekről szóló, 2017. október 24-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a pénzmosás, adókikerülés és adókijátszás tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó vizsgálóbizottság (PANA bizottság) jelentésére és ajánlásaira, valamint e jelentésnek a PANA bizottság máltai kiküldetéséről szóló mellékletére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a pénzmosás, adókikerülés és adókijátszás tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó vizsgálóbizottság (PANA bizottság) jelentésére és ajánlásaira, valamint e jelentésnek a PANA bizottság máltai kiküldetéséről szóló mellékletére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Európai Unió az emberi méltóság, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartásának értékein alapul, és mivel ezek az értékek univerzálisak és közösek a tagállamokban; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió az emberi méltóság, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartásának értékein alapul, és mivel ezek az értékek univerzálisak és közösek a tagállamokban;

| B. | mivel az EU Alapjogi Chartája az elsődleges uniós jog része; mivel az Alapjogi Charta 11. cikke és az emberi jogok európai egyezményének 10. cikke rögzíti a véleménynyilvánítás szabadságát és a tömegtájékoztatás szabadságát és sokszínűségét; mivel az Uniónak az EUSZ 2. cikke, 3. cikkének (1) bekezdése és 7. cikke szerint megvan az a lehetősége, hogy fellépjen az alapját képező közös értékek védelme érdekében; mivel a jogállamiság-mechanizmust valamennyi tagállam tekintetében azonos szigorral kell alkalmazni; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU Alapjogi Chartája az elsődleges uniós jog része; mivel az Alapjogi Charta 11. cikke és az emberi jogok európai egyezményének 10. cikke rögzíti a véleménynyilvánítás szabadságát és a tömegtájékoztatás szabadságát és sokszínűségét; mivel az Uniónak az EUSZ 2. cikke, 3. cikkének (1) bekezdése és 7. cikke szerint megvan az a lehetősége, hogy fellépjen az alapját képező közös értékek védelme érdekében; mivel a jogállamiság-mechanizmust valamennyi tagállam tekintetében azonos szigorral kell alkalmazni;

| C. | mivel az EU egy alkotmányos rendszer, amely a kölcsönös bizalom vélelme, vagyis annak előfeltételezése alapján működik, hogy a tagállamok tiszteletben tartják a demokráciát, a jogállamiságot és az alapvető jogokat; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU egy alkotmányos rendszer, amely a kölcsönös bizalom vélelme, vagyis annak előfeltételezése alapján működik, hogy a tagállamok tiszteletben tartják a demokráciát, a jogállamiságot és az alapvető jogokat;

| D. | mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke és az EJEE 6. cikke rögzíti a bírói kar függetlenségét, amely alapvető követelmény a hatalommegosztás demokratikus elve tekintetében; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke és az EJEE 6. cikke rögzíti a bírói kar függetlenségét, amely alapvető követelmény a hatalommegosztás demokratikus elve tekintetében;

| E. | mivel Daphne Caruana Galizia, korrupcióellenes oknyomozó újságírót és bloggert 2017. október 16-án egy autójába rejtett pokolgéppel elkövetett merénylet során meggyilkolták; |
| --- | --- |

E.

mivel Daphne Caruana Galizia, korrupcióellenes oknyomozó újságírót és bloggert 2017. október 16-án egy autójába rejtett pokolgéppel elkövetett merénylet során meggyilkolták;

| F. | mivel e merényletet követően utcai demonstrációkra és civil társadalmi tiltakozásokra került sor Máltán, melyeken az igazság feltárását, a felelősségre vonást és a jogállamiság tiszteletben tartását követelték; |
| --- | --- |

F.

mivel e merényletet követően utcai demonstrációkra és civil társadalmi tiltakozásokra került sor Máltán, melyeken az igazság feltárását, a felelősségre vonást és a jogállamiság tiszteletben tartását követelték;

| G. | mivel a tömegtájékoztatás sokszínűségét megfigyelő eszköz Máltáról szóló, 2016. évi országjelentése a médiapiac sokszínűségét és politikai függetlenségét vizsgálva közepes (magashoz közeli) kockázat fennállását állapította meg, továbbá kockázatnövelő tényezőket azonosított a médiapiacra vonatkozó adatok hiányával, az újságírók védelmének és önszabályozásának hiányával, a szerkesztői autonómia hiányával, a médiaorgánumok politikai körök általi közvetlen tulajdonlásával és a médiaműveltségre irányuló szakpolitika hiányával összefüggésben (4); |
| --- | --- |

G.

mivel a tömegtájékoztatás sokszínűségét megfigyelő eszköz Máltáról szóló, 2016. évi országjelentése a médiapiac sokszínűségét és politikai függetlenségét vizsgálva közepes (magashoz közeli) kockázat fennállását állapította meg, továbbá kockázatnövelő tényezőket azonosított a médiapiacra vonatkozó adatok hiányával, az újságírók védelmének és önszabályozásának hiányával, a szerkesztői autonómia hiányával, a médiaorgánumok politikai körök általi közvetlen tulajdonlásával és a médiaműveltségre irányuló szakpolitika hiányával összefüggésben (4);

| H. | mivel Riporterek Határok Nélkül sajtószabadságra vonatkozó globális indexe szerint a Máltán széles körben, különösen politikusok által újságírókkal szemben alkalmazott, rágalmazásra vonatkozó jogszabályok, melyek szankcióként pénzbüntetést vagy szabadságvesztést is előírhatnak, alapvetően korlátozzák a véleményszabadságot Máltán (5); |
| --- | --- |

H.

mivel Riporterek Határok Nélkül sajtószabadságra vonatkozó globális indexe szerint a Máltán széles körben, különösen politikusok által újságírókkal szemben alkalmazott, rágalmazásra vonatkozó jogszabályok, melyek szankcióként pénzbüntetést vagy szabadságvesztést is előírhatnak, alapvetően korlátozzák a véleményszabadságot Máltán (5);

| I. | mivel a máltai parlamentben jelenleg folyik egy a máltai kormány által előterjesztett törvényjavaslat vitája, amely eltörölné a rágalmazás bűncselekményét és ad hoc jelleggel tiltaná a bármilyen jogszabály alapján indított rágalmazási vagy hírnévrontási perekben az ideiglenes intézkedések vagy végzések minden formájának igénybevételét (6); |
| --- | --- |

I.

mivel a máltai parlamentben jelenleg folyik egy a máltai kormány által előterjesztett törvényjavaslat vitája, amely eltörölné a rágalmazás bűncselekményét és ad hoc jelleggel tiltaná a bármilyen jogszabály alapján indított rágalmazási vagy hírnévrontási perekben az ideiglenes intézkedések vagy végzések minden formájának igénybevételét (6);

| J. | mivel Daphne Caruana Galizia ellen rágalmazás miatt számos eljárás volt folyamatban, amelyeket a teljes máltai politikai spektrumot lefedő, különböző politikai szereplők indítottak; |
| --- | --- |

J.

mivel Daphne Caruana Galizia ellen rágalmazás miatt számos eljárás volt folyamatban, amelyeket a teljes máltai politikai spektrumot lefedő, különböző politikai szereplők indítottak;

| K. | whereas Ms Caruana Galizia had her bank accounts frozen this year by a court order issuing precautionary warrants relating to a libel case brought by a government minister, before the outcome of the case had been reached; |
| --- | --- |

K.

whereas Ms Caruana Galizia had her bank accounts frozen this year by a court order issuing precautionary warrants relating to a libel case brought by a government minister, before the outcome of the case had been reached;

| L. | mivel a máltai médiaorgánumok beszámoltak arról, hogy a pénzmosás gyanújával gyakran összefüggésbe hozott Pilatus Bank jelentős nyomást gyakorolt rájuk annak érdekében, hogy a bankkal kapcsolatos sajtóközleményeket vonjanak vissza vagy távolítsanak el; mivel a Pilatus Bank hírnévrontás miatt pert indított az Egyesült Államokban a máltai média ellen; mivel egy pénzügyi információelemzési egység (a továbbiakban: FIAU) által készített, kiszivárogtatott megfelelőségi jelentésből kiderül, hogy a Pilatus Bank ügyfelei túlnyomórészt azerbajdzsáni politikai közszereplők, ám a bank – a pénzmosási irányelvben előírtakkal ellentétben – nem alkalmazott fokozott ügyfél-átvilágítási intézkedéseket ezen ügyfelek esetében; mivel egy kormánypárti parlamenti képviselő vizsgálatot kért a FIAU jelentést kiszivárogtató személyt érintően; |
| --- | --- |

L.

mivel a máltai médiaorgánumok beszámoltak arról, hogy a pénzmosás gyanújával gyakran összefüggésbe hozott Pilatus Bank jelentős nyomást gyakorolt rájuk annak érdekében, hogy a bankkal kapcsolatos sajtóközleményeket vonjanak vissza vagy távolítsanak el; mivel a Pilatus Bank hírnévrontás miatt pert indított az Egyesült Államokban a máltai média ellen; mivel egy pénzügyi információelemzési egység (a továbbiakban: FIAU) által készített, kiszivárogtatott megfelelőségi jelentésből kiderül, hogy a Pilatus Bank ügyfelei túlnyomórészt azerbajdzsáni politikai közszereplők, ám a bank – a pénzmosási irányelvben előírtakkal ellentétben – nem alkalmazott fokozott ügyfél-átvilágítási intézkedéseket ezen ügyfelek esetében; mivel egy kormánypárti parlamenti képviselő vizsgálatot kért a FIAU jelentést kiszivárogtató személyt érintően;

| M. | mivel Daphne Caruana Galizia meggyilkolását megelőzően egy, a máltai politikai közszereplőkkel szembeni korrupciós és pénzmosási ügy kirobbantásában központi szerepet játszó, visszaélést bejelentő személy elmenekült az országból; |
| --- | --- |

M.

mivel Daphne Caruana Galizia meggyilkolását megelőzően egy, a máltai politikai közszereplőkkel szembeni korrupciós és pénzmosási ügy kirobbantásában központi szerepet játszó, visszaélést bejelentő személy elmenekült az országból;

| N. | mivel a máltai kormány 2013-ban életbe léptette a visszaélést bejelentő személyek védelméről szóló törvényt (7), és ezzel azon kevés uniós tagállam egyike lett, amely kifejezetten a visszaélést bejelentő személyek védelmét szolgáló intézkedéseket iktattak törvénybe; |
| --- | --- |

N.

mivel a máltai kormány 2013-ban életbe léptette a visszaélést bejelentő személyek védelméről szóló törvényt (7), és ezzel azon kevés uniós tagállam egyike lett, amely kifejezetten a visszaélést bejelentő személyek védelmét szolgáló intézkedéseket iktattak törvénybe;

| O. | mivel a máltai alkotmány és törvények értelmében a rendőrfőkapitányt a miniszterelnök nevezi ki, a legfőbb ügyészt az államelnök nevezi ki a miniszterelnök javaslatára, a bírói kar tagjai pedig – 2017 januárja óta – kinevezésüket megelőzően egy bizottsági átvilágításon esnek át (8); mivel Máltán veszélyeztetheti a bűnüldöző és igazságügyi szervek függetlenségét az, hogy a rendőrfőkapitány, a FIAU vezetője és a legfőbb ügyész kinevezése kormányzati hatáskörbe tartozik; |
| --- | --- |

O.

mivel a máltai alkotmány és törvények értelmében a rendőrfőkapitányt a miniszterelnök nevezi ki, a legfőbb ügyészt az államelnök nevezi ki a miniszterelnök javaslatára, a bírói kar tagjai pedig – 2017 januárja óta – kinevezésüket megelőzően egy bizottsági átvilágításon esnek át (8); mivel Máltán veszélyeztetheti a bűnüldöző és igazságügyi szervek függetlenségét az, hogy a rendőrfőkapitány, a FIAU vezetője és a legfőbb ügyész kinevezése kormányzati hatáskörbe tartozik;

| P. | mivel különböző médiabeszámolók szerint a máltai állami vállalatoknál rengeteg új munkahelyet hirdettek néhány héttel a 2017. júniusi választások előtt, ami aggodalmakat vethet fel azzal kapcsolatban, hogy mindez csupán választási célokat szolgált-e; |
| --- | --- |

P.

mivel különböző médiabeszámolók szerint a máltai állami vállalatoknál rengeteg új munkahelyet hirdettek néhány héttel a 2017. júniusi választások előtt, ami aggodalmakat vethet fel azzal kapcsolatban, hogy mindez csupán választási célokat szolgált-e;

| Q. | mivel Málta elutasította, hogy csatlakozzon az Európai Ügyészséghez, egy olyan független uniós testülethez, amely az uniós csalások és az Unió pénzügyi érdekeit sértő egyéb bűncselekmények esetében jogosult a nyomozati és a vádhatósági eljárás lefolytatására; |
| --- | --- |

Q.

mivel Málta elutasította, hogy csatlakozzon az Európai Ügyészséghez, egy olyan független uniós testülethez, amely az uniós csalások és az Unió pénzügyi érdekeit sértő egyéb bűncselekmények esetében jogosult a nyomozati és a vádhatósági eljárás lefolytatására;

| R. | mivel a 2016. áprilisban napfényre került Panama-iratokból kiderül, hogy az Oknyomozó Újságírók Nemzetközi Konzorciumának a Panama-iratokhoz kapcsolódó adatbázisában összesen 714 máltai kötődésű vállalat szerepel; mivel ezek az iratok egy jelenlegi minisztert és egy az előző kormányzat alatt tevékenykedő korábbi minisztert, továbbá magas rangú tisztviselőket érintő kompromittáló információkat tartalmaztak; |
| --- | --- |

R.

mivel a 2016. áprilisban napfényre került Panama-iratokból kiderül, hogy az Oknyomozó Újságírók Nemzetközi Konzorciumának a Panama-iratokhoz kapcsolódó adatbázisában összesen 714 máltai kötődésű vállalat szerepel; mivel ezek az iratok egy jelenlegi minisztert és egy az előző kormányzat alatt tevékenykedő korábbi minisztert, továbbá magas rangú tisztviselőket érintő kompromittáló információkat tartalmaztak;

| S. | mivel az Európai Parlament a panamai dokumentumokra irányuló vizsgálata keretében 2017 februárjában küldöttségi látogatást szervezett Máltára; mivel a látogatásról szóló küldöttségi jelentés szerint okkal feltételezhető, hogy a máltai rendőrség nem rendelkezik megfelelő eszközökkel ahhoz, hogy optimálisan elláthassa feladatát, sőt, fennáll a hivatali visszaélés lehetősége; mivel a küldöttség rámutatott, hogy a máltai pénzmosási ügyekben rendkívül alacsony az elmarasztaló ítéletek és elkobzások száma a FIAU által megtett rendőrségi bejelentések átlagos számához képest; mivel egy kormányzati tisztviselő és egy volt miniszter is visszautasította a PANA bizottság azon kérését, hogy e látogatás keretében találkozzon a bizottsággal; |
| --- | --- |

S.

mivel az Európai Parlament a panamai dokumentumokra irányuló vizsgálata keretében 2017 februárjában küldöttségi látogatást szervezett Máltára; mivel a látogatásról szóló küldöttségi jelentés szerint okkal feltételezhető, hogy a máltai rendőrség nem rendelkezik megfelelő eszközökkel ahhoz, hogy optimálisan elláthassa feladatát, sőt, fennáll a hivatali visszaélés lehetősége; mivel a küldöttség rámutatott, hogy a máltai pénzmosási ügyekben rendkívül alacsony az elmarasztaló ítéletek és elkobzások száma a FIAU által megtett rendőrségi bejelentések átlagos számához képest; mivel egy kormányzati tisztviselő és egy volt miniszter is visszautasította a PANA bizottság azon kérését, hogy e látogatás keretében találkozzon a bizottsággal;

| T. | mivel 2017 májusában megjelent a máltai FIAU két 2016. évi bizalmas jelentése, melyek szerint alapos gyanú van egy kormányzati tisztviselő pénzmosásban való érintettségére; mivel egy harmadik, ugyanakkor közzétett jelentés részleteket közöl a FIAU Pilatus Banknál végzett helyszíni ellenőrzéséről, mely során állítólag megállapították, hogy a bank megsértette a pénzmosás elleni máltai jogszabályokat; mivel a Pilatus Bank engedélyezési eljárása igen gyorsan lezajlott ahhoz képest, hogy átlagosan mennyi idő szükséges a tőkekövetelményekről szóló irányelvben rögzített normáknak való megfelelés garantálásához; |
| --- | --- |

T.

mivel 2017 májusában megjelent a máltai FIAU két 2016. évi bizalmas jelentése, melyek szerint alapos gyanú van egy kormányzati tisztviselő pénzmosásban való érintettségére; mivel egy harmadik, ugyanakkor közzétett jelentés részleteket közöl a FIAU Pilatus Banknál végzett helyszíni ellenőrzéséről, mely során állítólag megállapították, hogy a bank megsértette a pénzmosás elleni máltai jogszabályokat; mivel a Pilatus Bank engedélyezési eljárása igen gyorsan lezajlott ahhoz képest, hogy átlagosan mennyi idő szükséges a tőkekövetelményekről szóló irányelvben rögzített normáknak való megfelelés garantálásához;

| U. | mivel a FIAU vezetője és a rendőrfőkapitány – vagyis két közvetlenül a kormány által kinevezett tisztviselő – röviddel e jelentések elkészülte után lemondott posztjáról; mivel a politikai közszereplők – köztük a kormány egyik tagja – pénzmosásban való érintettségére vonatkozó súlyos állítások kivizsgálására rendőrségi nyomozás nem indult; mivel a fent említett ügyekben bírók kijelölésére került sor; mivel a FIAU-jelentések sajtónak történt kiszivárogtatását követően a FIAU személyzetének két tagját menesztették állásából; |
| --- | --- |

U.

mivel a FIAU vezetője és a rendőrfőkapitány – vagyis két közvetlenül a kormány által kinevezett tisztviselő – röviddel e jelentések elkészülte után lemondott posztjáról; mivel a politikai közszereplők – köztük a kormány egyik tagja – pénzmosásban való érintettségére vonatkozó súlyos állítások kivizsgálására rendőrségi nyomozás nem indult; mivel a fent említett ügyekben bírók kijelölésére került sor; mivel a FIAU-jelentések sajtónak történt kiszivárogtatását követően a FIAU személyzetének két tagját menesztették állásából;

| V. | mivel az Európai Bizottságot legkésőbb 2017 júniusában tájékoztatták ezekről a vádakról, és további vizsgálatot kértek Máltával kapcsolatban, valamint azzal kapcsolatban, hogy Málta tiszteletben tartja-e a harmadik pénzmosási irányelvet és a tőkekövetelményekről szóló irányelvet, illetve megfelelően végrehajtja-e azokat; |
| --- | --- |

V.

mivel az Európai Bizottságot legkésőbb 2017 júniusában tájékoztatták ezekről a vádakról, és további vizsgálatot kértek Máltával kapcsolatban, valamint azzal kapcsolatban, hogy Málta tiszteletben tartja-e a harmadik pénzmosási irányelvet és a tőkekövetelményekről szóló irányelvet, illetve megfelelően végrehajtja-e azokat;

| W. | mivel az uniós polgárság az EU egyik fő vívmánya, és mivel a Szerződések értelmében a tartózkodási és állampolgársági ügyek a tagállamok kizárólagos hatáskörébe tartoznak; mivel az EU hatáskörrel rendelkezik arra, hogy figyelemmel kísérje a tagállamok korrupcióellenes gyakorlatait; |
| --- | --- |

W.

mivel az uniós polgárság az EU egyik fő vívmánya, és mivel a Szerződések értelmében a tartózkodási és állampolgársági ügyek a tagállamok kizárólagos hatáskörébe tartoznak; mivel az EU hatáskörrel rendelkezik arra, hogy figyelemmel kísérje a tagállamok korrupcióellenes gyakorlatait;

| X. | mivel az Európai Unió Bíróságának állandó ítélkezési gyakorlata is megerősíti, hogy az állampolgárság megszerzésének és elvesztésének feltételeit az uniós jog megfelelő figyelembevétele mellett az egyes tagállamok állapítják meg; mivel a Maastrichti Szerződés hatálybalépése óta a tagállami állampolgárság megadása egyúttal az uniós polgárság, és ennek révén további lényeges jogosultságok megadását is jelenti, ezért a honosítással kapcsolatos tagállami döntések a többi tagállam és az EU számára sem közömbösek; |
| --- | --- |

X.

mivel az Európai Unió Bíróságának állandó ítélkezési gyakorlata is megerősíti, hogy az állampolgárság megszerzésének és elvesztésének feltételeit az uniós jog megfelelő figyelembevétele mellett az egyes tagállamok állapítják meg; mivel a Maastrichti Szerződés hatálybalépése óta a tagállami állampolgárság megadása egyúttal az uniós polgárság, és ennek révén további lényeges jogosultságok megadását is jelenti, ezért a honosítással kapcsolatos tagállami döntések a többi tagállam és az EU számára sem közömbösek;

| Y. | mivel a máltai kormány 2014-ben létrehozott egy egyéni befektetői programot, amelynek keretében harmadik országbeli állampolgárok részére 650 000 EUR áron máltai állampolgárságot és így uniós polgárságot értékesít; mivel az állampolgárságot ilyen módon megszerző személyek listája továbbra sem egyértelmű, mivel nevüket nem jelölik meg és nem teszik közzé a honosítással állampolgárságot szerző személyek listáján; mivel a FIAU egy 2016-os kiszivárgott jelentése aggályokat vetett fel az e program ügyvitele során elkövetett lehetséges korrupcióval kapcsolatban; |
| --- | --- |

Y.

mivel a máltai kormány 2014-ben létrehozott egy egyéni befektetői programot, amelynek keretében harmadik országbeli állampolgárok részére 650 000 EUR áron máltai állampolgárságot és így uniós polgárságot értékesít; mivel az állampolgárságot ilyen módon megszerző személyek listája továbbra sem egyértelmű, mivel nevüket nem jelölik meg és nem teszik közzé a honosítással állampolgárságot szerző személyek listáján; mivel a FIAU egy 2016-os kiszivárgott jelentése aggályokat vetett fel az e program ügyvitele során elkövetett lehetséges korrupcióval kapcsolatban;

| Z. | mivel ennek az egyéni befektetői programnak az irányítását a kormány a Nexia BT-nek, azaz egy olyan közvetítőnek ítélte oda, amelyről a Panama-iratok úgy tesznek említést, hogy máltai politikai közszereplők – köztük a kormány egy tagja – számára bizalmi vagyonkezelési konstrukciókat és offshore társaságokat hozott létre; mivel a Panama-iratok arra utalnak, hogy a Nexia BT nem járt el kellő gondossággal a tényleges tulajdonos azonosításához szükséges információk feltárása terén; |
| --- | --- |

Z.

mivel ennek az egyéni befektetői programnak az irányítását a kormány a Nexia BT-nek, azaz egy olyan közvetítőnek ítélte oda, amelyről a Panama-iratok úgy tesznek említést, hogy máltai politikai közszereplők – köztük a kormány egy tagja – számára bizalmi vagyonkezelési konstrukciókat és offshore társaságokat hozott létre; mivel a Panama-iratok arra utalnak, hogy a Nexia BT nem járt el kellő gondossággal a tényleges tulajdonos azonosításához szükséges információk feltárása terén;

| AA. | mivel az Europol pénzügyi információs csoportjának „A gyanútól a cselekvésig – a pénzügyi információs adatok operatív hatásainak javítása” című jelentése kiemeli, hogy bizonyos felek – köztük bűnszervezetek – bűncselekményből származó jövedelmek tisztára mosása érdekében visszaéltek a máltai internetalapú iparágak bizonyos aspektusaival; mivel ebből nem szabad az iparág egészére nézve következtetéseket levonni; |
| --- | --- |

AA.

mivel az Europol pénzügyi információs csoportjának „A gyanútól a cselekvésig – a pénzügyi információs adatok operatív hatásainak javítása” című jelentése kiemeli, hogy bizonyos felek – köztük bűnszervezetek – bűncselekményből származó jövedelmek tisztára mosása érdekében visszaéltek a máltai internetalapú iparágak bizonyos aspektusaival; mivel ebből nem szabad az iparág egészére nézve következtetéseket levonni;

| 1. | határozottan elítéli a Daphne Caruana Galizia elleni merényletet és felszólítja a máltai kormányt, hogy minden szükséges erőforrást használjon fel annak érdekében, hogy gyilkosait bíróság elé állítsák; |
| --- | --- |

1.

| 2. | független nemzetközi vizsgálatot kér Daphne Caruana Galizia meggyilkolásával kapcsolatban; tudomásul veszi, hogy a máltai hatóságok nemzetközi bűnüldözési szerveket, köztük az USA Szövetségi Nyomozóirodáját és holland igazságügyi szakértőket is felkértek a nyomozásban való részvételre; kéri az Europol teljes körű bevonását a nyomozás teljes időtartamára; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megjegyzi, hogy az oknyomozó újságírók és a visszaélést bejelentő személyek védelme alapvető társadalmi érdek; felhívja a máltai hatóságokat és minden uniós tagállamot, hogy biztosítsák az újságírók és a visszaélést bejelentő személyek személyi biztonságát és megélhetését; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja az Elnökök Értekezletét, hogy hozza létre az „Oknyomozó Újságírók Európai Daphne Caruana Galizia Díját”, amelyet a kiemelkedő európai oknyomozó újságírói tevékenységért évente ítélnének oda; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az utóbbi évek máltai fejleményei komoly aggályokat vetettek fel a jogállamisággal, a demokráciával és az alapvető jogokkal kapcsolatban, többek között a média szabadságát és a rendőrség és a bírói kar függetlenségét illetően; |
| --- | --- |

5.

| 6. | felszólítja a Bizottságot, hogy folytasson párbeszédet a máltai kormánnyal a jogállamiság máltai működéséről és biztosítsa az európai értékek tiszteletben tartását; felhívja a Bizottságot, hogy értékeléséről teljes körűen tájékoztassa a Parlamentet; megismétli, hogy a Parlament 2016. október 25-i, a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó uniós mechanizmus létrehozásáról szóló állásfoglalásának megfelelően rendszeres, valamennyi tagállam, valamint a Tanács, a Bizottság és a Parlament részvételével zajló ellenőrzési folyamatra és párbeszédre van szükség az EU alapvető értékeinek – a demokrácia, az alapjogok és a jogállamiság – megóvása érdekében; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a máltai rendőrség nem vizsgált ki a korrupcióval, a pénzmosás elleni szabályok és a bankfelügyeleti kötelezettségek megsértésével kapcsolatban számos súlyos vádat, ami veszélyezteti a jogállamiságot ebben a tagállamban; elismeri, hogy e vádak némelyikével kapcsolatban több hivatalos nyomozás van folyamatban; sajnálatát fejezi ki különösen amiatt, hogy Máltán a mai napig nem került sor rendőrségi nyomozásra a Panama-iratokban és a kiszivárgott FIAU-jelentésekben a politikai közszereplőkről napvilágra került információkkal kapcsolatban, és megjegyzi, hogy a FIAU-jelentésekben megnevezettek közül egyesek továbbra is a kormány tagjai; felhívja a máltai rendőrfőkapitányt, hogy indítson ilyen nyomozást; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tudomásul veszi a máltai főbírónak a jogállamisággal kapcsolatos észrevételeit, és támogatja azt a megállapítását, hogy megfelelő bűnüldözés nélkül Máltán nem biztosítható a jogállamiság védelme (9); |
| --- | --- |

8.

| 9. | aggodalmát fejezi ki a PANA bizottság máltai látogatását követően készített jelentése miatt, amely rögzíti, hogy a szabályszerűség, a csalás és a pénzügyi bűnözés ügyében illetékes közintézmények nagymértékben átpolitizáltak; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a Bizottságot annak ellenőrzésére, hogy Málta megfelel-e a harmadik pénzmosási irányelvnek és a tőkekövetelményekről szóló irányelvnek; megjegyzi, hogy Málta több olyan tagállam egyike, amelyekkel szemben a Bizottság megtette a kötelezettségszegési eljárás első lépéseit amiatt, hogy a 2017. június 26-i határidőre nem ültették át a negyedik pénzmosási irányelvet; tudomásul veszi, hogy az irányelv átültetése folyamatban van; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felhívja a máltai hatóságokat, hogy csatlakozzanak az Európai Ügyészséghez annak érdekben, hogy a többi részt vevő tagállammal együtt lépjenek fel az uniós csalásokkal és az Unió pénzügyi érdekeit sértő egyéb bűncselekményekkel szemben; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja a máltai felügyeleti és igazságügyi hatóságokat, hogy vizsgálják ki a Pilatus Bank engedélyezési eljárását, különösen a tőkekövetelményekről szóló irányelvben a pénzintézetek vezetőtestületére vonatkozóan említett szakmai alkalmassági és üzleti megbízhatósági követelmények teljesítése tekintetében, továbbá vizsgálja ki, hogy a Nexia BT megfelel-e a pénzmosási irányelvnek; |
| --- | --- |

12.

| 13. | megismétli az e ház tagjai által gyakran kifejezésre juttatott általános aggodalmát az állampolgárság befektetési konstrukciók keretében való értékesítésével kapcsolatban, ami Máltán és más uniós tagállamokban is zajlik; felszólítja Máltát annak egyértelművé tételére, hogy kik vásároltak máltai útlevelet az ehhez kapcsolódó jogokkal együtt, valamint hogy milyen biztosítékok léteznek annak garantálására, hogy ezek az új állampolgárok az állampolgárság megvásárlása előtt legalább egy évet ténylegesen Máltán töltsenek; felhívja a Bizottságot az ilyen tagállami letelepedési programok figyelemmel kísérésére, mivel a tagállamoknak az állampolgársággal kapcsolatos hatáskörük gyakorlása során megfelelően tiszteletben kell tartaniuk az uniós jogot; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felszólítja Máltát és a többi tagállamot is, hogy biztosítsák az adócsalás elleni küzdelem prioritásként való kezelését, és az e célra szükséges erőforrásokat; |
| --- | --- |

14.

| 15. | sajnálatát fejezi ki a Bizottság azon döntése miatt, hogy 2017-ben nem tesz közzé uniós korrupcióellenes jelentést; |
| --- | --- |

15.

| 16. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Európai Tanácsnak, valamint a Máltai Köztársaság elnökének. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  HL C 482., 2016.12.23., 117. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0409.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0402.

(4)  Nenadic, Iva, 2016. „Media Pluralism Monitor 2016 – Monitoring Risks for Media Pluralism in the EU and Beyond. Country report: Malta”. A tömegtájékoztatás szabadságával és sokszínűségével foglalkozó központ. Letölthető innen: http://cmpf.eui.eu/media-pluralism-monitor/mpm-2016-results/malta/

(5)  Lásd itt: https://rsf.org/en/malta

(6)  Málta kormánya, „a média- és rágalmazási ügyekben, valamint az ezekből következő vagy ezekhez kapcsolódó irányadó szabályozás naprakésszé tételéről szóló törvényre irányuló javaslat”, 26. cikk (6) bekezdés. Lásd itt: http://justiceservices.gov.mt/DownloadDocument.aspx?app=lp&itemid=28292&l=1

(7)  Lásd itt: http://www.justiceservices.gov.mt/DownloadDocument.aspx?app=lp&itemid=25151&l=1

(8)  2016. évi XLIV. törvény, 5. cikk (96A), http://www.justiceservices.gov.mt/DownloadDocument.aspx?app=lp&itemid=27835&l=1

(9)  http://www.independent.com.mt/articles/2017-10-02/local-news/Chief-Justice-boldly-speaks-out-about-rule-of-law-need-for-proper-law-enforcement-6736179695

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/34 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/34

---

P8_TA(2017)0439

A WTO 11. miniszteri konferenciáját előkészítő többoldalú tárgyalások

Az Európai Parlament 2017. november 15-i állásfoglalása a WTO 11. miniszteri konferenciáját (Buenos Aires, 2017. december 10–13.) előkészítő többoldalú tárgyalásokról (2017/2861(RSP))

(2018/C 356/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) 2001. november 14-i dohai miniszteri nyilatkozatára (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kereskedelmi Világszervezet (WTO) 2001. november 14-i dohai miniszteri nyilatkozatára (1),

| — | tekintettel a WTO 2005. december 18-i hongkongi miniszteri nyilatkozatára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a WTO 2005. december 18-i hongkongi miniszteri nyilatkozatára (2),

| — | tekintettel a dohai fejlesztési menetrendről szóló korábbi, különösen 2008. október 9-i (3), 2009. december 16-i (4), 2011. szeptember 14-i (5), 2013. november 21-i (6) és 2015. november 26-i (7) állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a dohai fejlesztési menetrendről szóló korábbi, különösen 2008. október 9-i (3), 2009. december 16-i (4), 2011. szeptember 14-i (5), 2013. november 21-i (6) és 2015. november 26-i (7) állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a 9. miniszteri konferencia (Bali, 2013. december) eredményeire és különösen a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodásra (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 9. miniszteri konferencia (Bali, 2013. december) eredményeire és különösen a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodásra (8),

| — | tekintettel a 10. miniszteri konferencia (Nairobi, 2015. december) eredményeire és a 2015. december 19-én elfogadott miniszteri nyilatkozatra (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 10. miniszteri konferencia (Nairobi, 2015. december) eredményeire és a 2015. december 19-én elfogadott miniszteri nyilatkozatra (9),

| — | tekintettel a WTO-ról szóló parlamenti konferencia Genfben megtartott évi ülésén 2016. június 14-én konszenzussal elfogadott zárónyilatkozatra (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a WTO-ról szóló parlamenti konferencia Genfben megtartott évi ülésén 2016. június 14-én konszenzussal elfogadott zárónyilatkozatra (10),

| — | tekintettel az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaira (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fenntartható fejlesztési céljaira (11),

| — | tekintettel a kereskedelemösztönző támogatás hatodik átfogó felülvizsgálatára, amelyre Genfben, 2017. július 11–13-án került sor (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kereskedelemösztönző támogatás hatodik átfogó felülvizsgálatára, amelyre Genfben, 2017. július 11–13-án került sor (12),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a WTO megalakulása óta központi szerepet játszik a többoldalúság erősítésében, az inkluzív gazdasági világrend előmozdításában és a nyitott, szabályozott és megkülönböztetésmentes többoldalú kereskedelmi rendszer kiépítésében; mivel a dohai forduló 2001-ben azzal a célkitűzéssel indult, hogy új kereskedelmi lehetőségeket hoznak létre, megerősítik a többoldalú kereskedelmi szabályokat és megoldást keresnek a kereskedelmi rendszer jelenlegi egyensúlytalanságaira azzal, hogy a fejlődő országok – és különösen a legkevésbé fejlettek – szükségleteit és érdekeit helyezik a tárgyalások középpontjába; |
| --- | --- |

A.

mivel a WTO megalakulása óta központi szerepet játszik a többoldalúság erősítésében, az inkluzív gazdasági világrend előmozdításában és a nyitott, szabályozott és megkülönböztetésmentes többoldalú kereskedelmi rendszer kiépítésében; mivel a dohai forduló 2001-ben azzal a célkitűzéssel indult, hogy új kereskedelmi lehetőségeket hoznak létre, megerősítik a többoldalú kereskedelmi szabályokat és megoldást keresnek a kereskedelmi rendszer jelenlegi egyensúlytalanságaira azzal, hogy a fejlődő országok – és különösen a legkevésbé fejlettek – szükségleteit és érdekeit helyezik a tárgyalások középpontjába;

| B. | mivel az EU mindig is a kereskedelem erős, többoldalú és szabályozott megközelítéséért küzdött, elismerve, hogy a kiegészítő megközelítések – így a kétoldalú, regionális és plurilaterális megállapodások – szintén elősegíthetik a kereskedelmi nyitást és a gazdasági fejlődést, különösen a liberalizáció megindításával és a WTO által kevésbé figyelemmel követett szakpolitikai területek szabályozási és fegyelmi szintjének emelésével, illetve támaszai lehetnek a többoldalú rendszernek, amennyiben e megállapodások WTO-kompatibilisak, közös szabályokon épülnek fel és megteremtik az esetleges jövőbeli többoldalúság kiépítésének feltételeit; |
| --- | --- |

B.

mivel az EU mindig is a kereskedelem erős, többoldalú és szabályozott megközelítéséért küzdött, elismerve, hogy a kiegészítő megközelítések – így a kétoldalú, regionális és plurilaterális megállapodások – szintén elősegíthetik a kereskedelmi nyitást és a gazdasági fejlődést, különösen a liberalizáció megindításával és a WTO által kevésbé figyelemmel követett szakpolitikai területek szabályozási és fegyelmi szintjének emelésével, illetve támaszai lehetnek a többoldalú rendszernek, amennyiben e megállapodások WTO-kompatibilisak, közös szabályokon épülnek fel és megteremtik az esetleges jövőbeli többoldalúság kiépítésének feltételeit;

| C. | mivel a 2013. évi 9. miniszteri konferencia eredményei rendszerszintű jelentőséggel bírtak – különösen a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás megkötése, amely a WTO 1995. évi alapítása óta megkötött legfontosabb többoldalú kereskedelmi egyezmény; |
| --- | --- |

C.

mivel a 2013. évi 9. miniszteri konferencia eredményei rendszerszintű jelentőséggel bírtak – különösen a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás megkötése, amely a WTO 1995. évi alapítása óta megkötött legfontosabb többoldalú kereskedelmi egyezmény;

| D. | mivel egyes WTO-tagok megpróbálják aláaknázni a nemzetközi kereskedelmi vitarendezés jelenlegi modelljét; mivel a WTO Fellebbezési Testületében a bírák létszáma a működőképességhez szükséges minimális szinthez közelít; mivel az Egyesült Államok nemrégiben elutasította az EU és néhány latin-amerikai ország arra irányuló javaslatát, hogy indítsák meg az egyre több megüresedett hely betöltését célzó kiválasztási eljárást; mivel ennek a zsákutcának – a Fellebbezési Testületben a hét helyből már kettő betöltetlen – az lehet az eredménye, hogy összeomlik az a rendszer, amely alapvetően fontos a világ leghatalmasabb kereskedő nemzetei közötti viták rendezéséhez; |
| --- | --- |

D.

mivel egyes WTO-tagok megpróbálják aláaknázni a nemzetközi kereskedelmi vitarendezés jelenlegi modelljét; mivel a WTO Fellebbezési Testületében a bírák létszáma a működőképességhez szükséges minimális szinthez közelít; mivel az Egyesült Államok nemrégiben elutasította az EU és néhány latin-amerikai ország arra irányuló javaslatát, hogy indítsák meg az egyre több megüresedett hely betöltését célzó kiválasztási eljárást; mivel ennek a zsákutcának – a Fellebbezési Testületben a hét helyből már kettő betöltetlen – az lehet az eredménye, hogy összeomlik az a rendszer, amely alapvetően fontos a világ leghatalmasabb kereskedő nemzetei közötti viták rendezéséhez;

| E. | mivel a 2015. évi 10. miniszteri konferencia eredményei szintén kiemelkedő fontosságúak: egy sor – hat – miniszteri határozat született a mezőgazdaság, a gyapot és a legkevésbé fejlett országok tárgyában, beleértve a mezőgazdasági exporttámogatások eltörlésére vonatkozó kötelezettségvállalást, ami valószínűleg a legfontosabb eredmény a mezőgazdaság terén a WTO létrejötte óta; |
| --- | --- |

E.

mivel a 2015. évi 10. miniszteri konferencia eredményei szintén kiemelkedő fontosságúak: egy sor – hat – miniszteri határozat született a mezőgazdaság, a gyapot és a legkevésbé fejlett országok tárgyában, beleértve a mezőgazdasági exporttámogatások eltörlésére vonatkozó kötelezettségvállalást, ami valószínűleg a legfontosabb eredmény a mezőgazdaság terén a WTO létrejötte óta;

| F. | mivel a dohai fejlesztési menetrend továbbfejlesztéséről folytatott legutóbbi megbeszélések egyértelműen felszínre hozták, hogy a WTO tagjai különbözőképpen ítélik meg a tárgyalások további menetét, és szükség van az ambíciók újrafogalmazására, amennyiben valamennyi tárgyalási pillér tekintetében realisztikus eredményeket tűzünk ki célul, e felülvizsgálatnak pedig teljes mértékben figyelembe kell vennie a mai kereskedelemi környezet realitásait; |
| --- | --- |

F.

mivel a dohai fejlesztési menetrend továbbfejlesztéséről folytatott legutóbbi megbeszélések egyértelműen felszínre hozták, hogy a WTO tagjai különbözőképpen ítélik meg a tárgyalások további menetét, és szükség van az ambíciók újrafogalmazására, amennyiben valamennyi tárgyalási pillér tekintetében realisztikus eredményeket tűzünk ki célul, e felülvizsgálatnak pedig teljes mértékben figyelembe kell vennie a mai kereskedelemi környezet realitásait;

| G. | mivel a gazdaság digitális átalakulása új csatornákat nyit meg a kereskedelem előtt, megkönnyítve a kis és közepes méretű vállalkozások (kkv-k) számára, hogy az e-kereskedelem révén bekapcsolódhassanak a világkereskedelembe; mivel ezt a kérdést egyre inkább úgy tekintik, mint amely kapcsán a WTO-nak kiemelt szerep juthat; |
| --- | --- |

G.

mivel a gazdaság digitális átalakulása új csatornákat nyit meg a kereskedelem előtt, megkönnyítve a kis és közepes méretű vállalkozások (kkv-k) számára, hogy az e-kereskedelem révén bekapcsolódhassanak a világkereskedelembe; mivel ezt a kérdést egyre inkább úgy tekintik, mint amely kapcsán a WTO-nak kiemelt szerep juthat;

| H. | mivel a WTO 11. miniszteri konferenciájára Buenos Airesben (Argentína) kerül sor 2017. december 10-tőldecember 13-ig; |
| --- | --- |

H.

mivel a WTO 11. miniszteri konferenciájára Buenos Airesben (Argentína) kerül sor 2017. december 10-tőldecember 13-ig;

| 1. | megismétli, hogy teljes mértékben elkötelezett a sokoldalúság tartós értékei mellett, és felhív egy szabad, tisztességes és szabályozott kereskedelmen alapuló, mindenki javát szolgáló kereskedelmi menetrend megalkotására, amely támogatja a fenntartható fejlődés menetrendjét azzal, hogy elsődleges fontosságot tulajdonít a szociális, környezeti és emberi jogoknak, és biztosítja, hogy a sokoldalúan megállapított és harmonizált szabályokat mindenki tekintetében egyenlően alkalmazzák; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy építeni kell a 9. és a 10. miniszteri konferencia közösen elfogadott eredményeire ahhoz, hogy 2017 decemberében a buenos airesi 11. miniszteri konferencián garantáltan lényeges előrelépésekre kerüljön sor a sokoldalú kereskedelmi szerkezet fenntartása és megerősítése céljából; hangsúlyozza, hogy a feleknek ugyanakkor új szakpolitikai célkitűzéseket kell követniük például a digitális kereskedés és a beruházások megkönnyítése tekintetében; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sürgeti valamennyi WTO-tagot, hogy használják ki a legutóbbi előrehaladásban rejlő lendületet, szem előtt tartva a többoldalú kereskedelmi rendszer erősítésének stratégiai célját és hogy szükség van a WTO – mint a kereskedelemről folytatott tárgyalások központja – szerepének megerősítésére, egyidejűleg elismerve a jelenlegi kihívásokat kezelő újabb megközelítések jogosságát; kijelenti, hogy a rugalmasság, a nyitottság, az inkluzivitás és a politikai elkötelezettség kulcsfontosságú lesz a dohai fejlesztési menetrend fennmaradó kérdéseinek globális, kiegyensúlyozott és realisztikus megoldása felé vezető úton; véleménye szerint a dohai forduló 2001. évi beindítása óta a világ drámai mértékben megváltozott gazdasági, politikai és technológiai tekintetben, és az új kihívások – mint az elektronikus kereskedés, a digitális kereskedelem, a beruházások átláthatósága, a támogatások és a kapacitásfelesleg, a globális értékláncok, a közbeszerzések, a szolgáltatások hazai szabályozása, a mikro-, kis- és közepes vállalkozások és a kereskedelmi, munkaügyi és környezeti, a dohai menetrenden kívül eső menetrendek közötti nagyobb kompatibilitás – tisztázásra szorulnak és a róluk folytatott megbeszéléseket a dohai forduló kiemelt kérdésének háttérbe szorítása nélkül is le lehet folytatni; hangsúlyozza, hogy képessé kell tenni a fejlődő országokat arra, hogy megtalálják saját megoldásaikat annak érdekében, hogy egyenlő esélyekkel rendelkezzenek az új ágazatokban; |
| --- | --- |

3.

| 4. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a WTO hatékony és tényleges tárgyalási fórumként működjön a tagjai számára fontos valamennyi kérdésben, és platformot biztosítson a globális kereskedelem kérdéseiről folytatott nyílt vitához; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza, hogy Buenos Airesbe megfelelően előrehaladott megszövegezett javaslatokkal kell utazni az átláthatóbb és inkluzívabb kereskedelmi tárgyalások érdekében, mivel a miniszteri konferenciát bizottsági szinten folytatott tárgyalásokkal alaposan elő kell készíteni; figyelembe ajánlja e tekintetben a halászati támogatásokról folyó előrehaladott tárgyalásokat mint a túlhalászat és az illegális, nem bejelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem eszközét; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tudomásul veszi a belső mezőgazdasági támogatásokra vonatkozóan előterjesztett javaslatokat, beleértve az EU és Brazília közös javaslatát; véleménye szerint az e kérdésről folyó vitában történő előrelépés alapvető eredménye lehetne a 11. miniszteri konferenciának; megismétli e tekintetben, hogy végleges megoldást kell találni az állami biztonsági élelmiszerkészlet-tartalékolásra, a gyapottámogatásra és a szubvenciókra, összhangban a nairobi miniszteri határozattal; hangsúlyozza, hogy az erre vonatkozó tárgyalások és lehetséges eredményeik nem befolyásolhatják a közös mezőgazdasági politika jövőjéről folyó megbeszéléseket; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megerősíti, hogy fontos a tárgyalások előrehaladása és eredmények felmutatása a tagok által felvetett más kérdésekben is, mint: a szolgáltatások belső szabályozása, az e-kereskedelem, a beruházások megkönnyítése, a horizontális támogatások, valamint az átláthatóság javítása és a kkv-k javát szolgáló jó szabályozási gyakorlatok; |
| --- | --- |

7.

| 8. | véleménye szerint a 2017. évi miniszteri konferencia eredményeiben világosan meg kell jeleníteni a 2030-as fenntartható fejlődési célok fontosságának elismerését és a Párizsi Megállapodás – azaz az éghajlatváltozás elleni küzdelem – iránti elkötelezettséget, valamint azt a szerepet, amelyet a kereskedelem játszhat ezek elérése tekintetében, továbbá konkrét fellépéseket kell meghatároznia e téren, ahol a globális standardok és a minden oldal számára egyenlő feltételek a globális kereskedelem javát szolgálják; |
| --- | --- |

8.

| 9. | újólag megerősíti, hogy kapcsolat áll fenn a nemek közötti egyenlőség és az inkluzív fejlesztés között, hangsúlyozva, hogy a nők szerepvállalásának erősítése kulcskérdés a szegénység kiküszöbölése szempontjából, a nők kereskedelemben való részvétele előtti akadályok elhárítása pedig kritikus fontosságú a gazdaság fejlődése számára; elismeri, hogy szükség van olyan fellépések kidolgozására, amelyekkel kezelhető a nők gazdaságban való részvételét korlátozó számos tényező; felhívja a WTO tagjait, hogy a 2017. évi miniszteri konferencia eredményei között szerepeljen egy nemi szempontokat érvényesítő kereskedelempolitikával foglalkozó munkaprogram is; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a figyelmet a kereskedelemösztönző támogatásról szóló, 2017 júliusában Genfben, „A kereskedelem, az inkluzivitás és a konnektivitás előmozdítása a fenntartható fejlődés érdekében” címmel megrendezett hatodik felülvizsgálati konferenciára, amely egyebek mellett a digitális szakadék áthidalásának szükségességével foglalkozott; |
| --- | --- |

10.

| 11. | támogatja azt a nézetet, amely szerint e téren konkrét fellépésekre van szükség az elektronikus kereskedelem megkönnyítése és a digitális lehetőségek kereskedelemi realitássá formálása céljából; hangsúlyozza, hogy a jobb konnektivitás több üzleti lehetőséget jelent, mert könnyebbé és olcsóbbá teszi a piacok elérését a fejlődő országok mikro-, kis- és közepes vállalkozásait működtetők számára; megállapítja e tekintetben, hogy az infrastruktúrába történő beruházások továbbra is alapvető kihívást jelentenek, és kulcsfontosságú, hogy a téren eredmények szülessenek; felhívja ezért a WTO-tagokat, hogy mozdítsák elő az infrastrukturális beruházásokat, ösztönözve egyebek mellett a köz- és magánszféra közötti partnerségeket; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza a lehetséges kereskedelempolitikai válaszok megbeszélésének fontosságát az árukereskedelem terén növekvő szolgáltatásközpontúság (az ún. „5 mód”) jelenségének tekintetében; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felszólítja a Bizottságot, hogy folytassa erőfeszítéseit az elektronikus kereskedelemre irányuló többoldalú kötelező szabályegyüttes kidolgozása tekintetében a WTO-ban; támogatja az Európai Unió „Az online ügyleteket megkönnyítő környezet” című, 2017 júniusában a Szolgáltatáskereskedelmi Tanács tagjainak benyújtott közleményét, amely az olyannyira szükséges és aktuális közös elvek együttesét tartalmazza a fogyasztóvédelemre, a kéretlen üzenetekre, az ügyfélazonosítási és bizalmi szolgáltatásokra, valamint az elektronikus úton kötött szerződésekre vonatkozólag, mely elvek növelni fogják az online fogyasztók bizalmát és a digitális kereskedelmet megkönnyítő környezetet teremtenek; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ösztönöz a környezetvédelmi termékekre vonatkozó megállapodásról folytatott többoldalú kereskedelmi tárgyalások újrafelvételére; |
| --- | --- |

14.

| 15. | üdvözli a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás 2017. február 22-i hatálybalépését; véleménye szerint ez a megállapodás jelentős haszonnal jár majd valamennyi WTO-tag – és különösen a fejlődő országok és az érintett gazdasági szereplők – számára, mivel növeli az átláthatóságot és a jogbiztonságot, továbbá csökkenti az adminisztratív költségeket és a vámeljárások időigényét; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy valamennyi WTO-tag teljesítse a Nairobiban és Balin elfogadott határozatokat, beleértve új exportlehetőségek feltárását a legkevésbé fejlett országok szolgáltatói számára a WTO szolgáltatási mentessége alapján, továbbá a származási szabályokra vonatkozó rendeletek egyszerűsítését; tudomásul veszi, hogy a WTO-tagok részéről növekszik az érdeklődés a szolgáltatások elősegítéséről szóló megállapodás iránt; felszólít határozottabb többoldalú erőfeszítésekre a származási szabályok jelentős mértékű egyszerűsítése és harmonizálása érdekében; |
| --- | --- |

16.

| 17. | hangsúlyozza a WTO lényegi jelentőségét a szabályozott világkereskedelmi rendszer számára, és kritikus fontosságúnak tartja határozatai végrehajtásának, a kötelező érvényű vállalások alkalmazásának és a kereskedelmi viták rendezésének biztosítását, továbbá egyedülálló hozzájárulását a fokozottabb átláthatóság és a független szakmai értékelés előmozdításához, nevezetesen a kereskedelempolitikai felülvizsgálati mechanizmus révén; hangot add fokozott aggodalmának amiatt, hogy a Fellebbezési Testületben több hely továbbra is betöltetlen, ami súlyosan korlátozza ezen alapvetően fontos testület működését és azzal fenyeget, hogy aláássa a vitarendezési mechanizmus jelenlegi és megfelelő működését, továbbá hangsúlyozza, hogy e helyek betöltésére vonatkozóan sürgősen döntést kell hozni; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy szükség van a 11. miniszteri konferencia záró nyilatkozatára, amelyben a tagok pontosítják az új területeket, illetve a dohai forduló menetrendjében szerepelő azon területeket, amelyek tekintetében tárgyalásokat kezdenek vagy folytatják az eddigieket; |
| --- | --- |

18.

| 19. | felhívja a Bizottságot és a Tanácsot annak biztosítására, hogy a Parlament továbbra is szorosan bekapcsolódhasson a 11. miniszteri konferencia előkészítésébe, és a 2017. évi miniszteri konferencia folyamán késlekedés nélkül tájékoztatást kapjon és konzultáljanak vele; felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is igyekezzék a többi WTO-tagot rábírni a WTO parlamenti dimenziója jelentőségének növelésére; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felhívja a WTO-tagokat a demokratikus legitimitás és átláthatóság biztosítására a WTO parlamenti dimenziójának erősítése által; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy szükség van annak biztosítására, hogy a parlamenti képviselők nagyobb mértékben hozzáférhessenek a kereskedelmi tárgyalásokhoz és bevonják őket a WTO-határozatok megfogalmazásába és végrehajtásába, a kereskedelempolitikákat pedig a polgárok érdekét nézve megfelelően vizsgálják; |
| --- | --- |

20.

| 21. | sajnálja, hogy a 2017. október 9–10-én lezajlott marrákesi miniszteri minikonferencia nem hozott jelentős előrelépést a 11. miniszteri konferencia tekintetében; felhívja valamennyi felet, hogy teljes mértékben vállalják fel felelősségüket és a politikai nyilatkozatokban megjelenő szándékokat a tárgyalások során fordítsák le konkrét fellépésekre annak érdekében, hogy a 11. miniszteri konferencián Buenos Airesben pozitív eredmények szülessenek, valamint szilárd alapot teremtsenek a 2017. évi miniszteri konferencián túli fellépésekhez és határozatokhoz; |
| --- | --- |

21.

| 22. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a WTO főigazgatójának. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  WTO dohai miniszteri nyilatkozat, WT/MIN(01)/DEC/1 (2001. november 14.)

https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/min01_e/mindecl_e.htm

(2)  WTO hongkongi miniszteri nyilatkozat, WT/MIN(05)/DEC (2005. december 18.)

https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/min05_e/final_text_e.htm

(3)  HL C 9. E, 2010.1.15., 31. o.

(4)  HL C 286. E, 2010.10.22., 1. o.

(5)  HL C 51. E, 2013.2.22., 84. o.

(6)  HL C 436., 2016.11.24., 6. o.

(7)  HL C 366., 2017.10.27., 140. o.

(8)  WTO dohai miniszteri nyilatkozat, WT/MIN(13)/DEC/1 (2013. december 7.)

https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc9_e/balideclaration_e.htm

(9)  WTO dohai miniszteri nyilatkozat, WT/MIN(15)/DEC/1 (2015. december 19.)

https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc10_e/nairobipackage_e.htm

(10)  http://www.ipu.org/splz-e/trade16/outcome.pdf

(11)  http://www.un.org/sustainabledevelopment/sustainable-development-goals/

(12)  https://www.wto.org/english/tratop_e/devel_e/a4t_e/gr17_e/gr17programme_e.htm

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/38 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/38

---

P8_TA(2017)0441

Cselekvési terv a természetért, az emberekért és a gazdaságért

Az Európai Parlament 2017. november 15-i állásfoglalása a természetre, az emberekre és a gazdaságra vonatkozó cselekvési tervről (2017/2819(RSP))

(2018/C 356/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a „Cselekvési terv a természetért, az emberekért és a gazdaságért” című bizottsági közleményre (COM(2017)0198), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Cselekvési terv a természetért, az emberekért és a gazdaságért” című bizottsági közleményre (COM(2017)0198),

| — | tekintettel a biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós stratégia félidős értékeléséről szóló, 2016. február 2-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a biológiai sokféleséggel kapcsolatos uniós stratégia félidős értékeléséről szóló, 2016. február 2-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel az uniós természetvédelmi jogszabályok (a madárvédelmi, illetve az élőhelyvédelmi irányelv) célravezetőségi vizsgálatára (SWD(2016)0472), |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós természetvédelmi jogszabályok (a madárvédelmi, illetve az élőhelyvédelmi irányelv) célravezetőségi vizsgálatára (SWD(2016)0472),

| — | tekintettel a „Tovább kell törekedni a Natura 2000 hálózat teljes potenciáljának kihasználására” című, 1/2017. sz. európai számvevőszéki különjelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Tovább kell törekedni a Natura 2000 hálózat teljes potenciáljának kihasználására” című, 1/2017. sz. európai számvevőszéki különjelentésre,

| — | tekintettel „A 2007 és 2012 közötti időszakra vonatkozó, élőhelyvédelmi és a madárvédelmi uniós irányelv szerinti jelentéstétel: A természet állapota az Európai Unióban” című bizottsági jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A 2007 és 2012 közötti időszakra vonatkozó, élőhelyvédelmi és a madárvédelmi uniós irányelv szerinti jelentéstétel: A természet állapota az Európai Unióban” című bizottsági jelentésre,

| — | tekintettel az Eurostat által 2016 novemberében közzétett, a biológiai sokféleségre vonatkozó statisztikákra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurostat által 2016 novemberében közzétett, a biológiai sokféleségre vonatkozó statisztikákra,

| — | tekintettel a természetre, az emberekre és a gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési tervről szóló, 2017. június 19-i tanácsi következtetésekre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a természetre, az emberekre és a gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési tervről szóló, 2017. június 19-i tanácsi következtetésekre (2),

| — | tekintettel a Bizottsághoz intézett, a természetre, az emberekre és a gazdaságra vonatkozó cselekvési tervről szóló kérdésre (O-000067/2017 – B8-0608/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottsághoz intézett, a természetre, az emberekre és a gazdaságra vonatkozó cselekvési tervről szóló kérdésre (O-000067/2017 – B8-0608/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a védettségi helyzet napjainkban a madárfajok csak körülbelül fele, illetve a többi védett faj és élőhely ennél kisebb aránya esetében mondható jónak az Unióban, és mivel a Natura 2000 területeknek csak 50 %-a rendelkezik megőrzési célkitűzéseket és intézkedéseket tartalmazó gazdálkodási tervvel; |
| --- | --- |

A.

mivel a védettségi helyzet napjainkban a madárfajok csak körülbelül fele, illetve a többi védett faj és élőhely ennél kisebb aránya esetében mondható jónak az Unióban, és mivel a Natura 2000 területeknek csak 50 %-a rendelkezik megőrzési célkitűzéseket és intézkedéseket tartalmazó gazdálkodási tervvel;

| B. | mivel a természetvédelmi irányelvek fontos szerepet játszanak a Biológiai Sokféleség Egyezménynek a biológiai sokféleségre irányuló, 2011 és 2020 közötti időszakra vonatkozó stratégiai tervében, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendben, valamint az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodásban foglalt célkitűzések elérésének támogatása terén; |
| --- | --- |

B.

mivel a természetvédelmi irányelvek fontos szerepet játszanak a Biológiai Sokféleség Egyezménynek a biológiai sokféleségre irányuló, 2011 és 2020 közötti időszakra vonatkozó stratégiai tervében, a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendben, valamint az éghajlatváltozásról szóló Párizsi Megállapodásban foglalt célkitűzések elérésének támogatása terén;

| C. | mivel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) „A természet állapota az Európai Unióban, 2015” című értékelése szerint a tagállamok beszámolója alapján a szárazföldi ökoszisztémákra nézve a mezőgazdaság és a természeti feltételek megváltoztatása, a tengeri ökoszisztémákra nézve pedig az élő erőforrások használata (halászat) és a szennyezés jelenti a legnagyobb nyomást és fenyegetést; mivel e tevékenységek mindegyike emberi eredetű, és erőteljes káros hatást gyakorol a természetre; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Környezetvédelmi Ügynökség (EEA) „A természet állapota az Európai Unióban, 2015” című értékelése szerint a tagállamok beszámolója alapján a szárazföldi ökoszisztémákra nézve a mezőgazdaság és a természeti feltételek megváltoztatása, a tengeri ökoszisztémákra nézve pedig az élő erőforrások használata (halászat) és a szennyezés jelenti a legnagyobb nyomást és fenyegetést; mivel e tevékenységek mindegyike emberi eredetű, és erőteljes káros hatást gyakorol a természetre;

| D. | mivel az Eurostat biológiai sokféleségre vonatkozó 2016-os statisztikái szerint 1990 és 2014 között az Unióban élő 167 általánosan elterjedt madárfaj mindegyikének csökkent az állománya (3); |
| --- | --- |

D.

mivel az Eurostat biológiai sokféleségre vonatkozó 2016-os statisztikái szerint 1990 és 2014 között az Unióban élő 167 általánosan elterjedt madárfaj mindegyikének csökkent az állománya (3);

Általános megjegyzések

| 1. | üdvözli a természetre, az emberekre és a gazdaságra vonatkozó cselekvési tervet mint a természetvédelmi irányelvek célkitűzéseinek elérésében a helyes irányba tett lépést; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aggodalommal jegyzi azonban meg, hogy az Európa 2020 biológiai sokféleséggel kapcsolatos stratégiájának és a Biológiai Sokféleség Egyezménynek a céljai további azonnali és jelentős erőfeszítések nélkül nem fognak teljesülni; hangsúlyozza, hogy a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2010-es uniós stratégia céljai nem teljesültek; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megállapítja, hogy az egészséges és ellenálló ökoszisztémák eredményesebben tudják mérsékelni az éghajlatváltozás hatásait, és könnyebben tudnak alkalmazkodni azokhoz, ezért jobban kordában tudják tartani a globális felmelegedést; megállapítja továbbá, hogy jobban ellenállnak a szélsőséges időjárási helyzeteknek, és könnyebben regenerálódnak az ilyen eseményeket követően, továbbá széles körű hasznokkal járnak, amelyektől az emberek függenek; |
| --- | --- |

3.

| 4. | megállapítja, hogy Európában ma a vadon élő fajok közel negyedét a kihalás veszélye fenyegeti, és az ökoszisztémák többségének olyan mértékben leromlott az állapota, hogy már nem tudja biztosítani értékes szolgáltatásait; megállapítja, hogy ez óriási társadalmi és gazdasági károkat okoz az Uniónak, mivel a biodiverzitás csökkenése mögött meghúzódó fő tényezők – például az élőhelyek pusztulása, a természeti erőforrások kizsákmányolása, az idegenhonos inváziós fajok betelepedése és elterjedése, valamint az éghajlatváltozás – egyre erősödnek, semlegesítve a biodiverzitás csökkenésének megállítását célzó intézkedések pozitív hatásait; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megjegyzi, hogy a cselekvési terv arra irányul, hogy „gyorsabban megvalósuljanak az Európa 2020 stratégia céljai a biodiverzitás és az ökoszisztéma-szolgáltatások csökkenésének feltartóztatását és visszafordítását illetően”; sajnálatosnak véli azonban, hogy nincs egyéb utalás a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, 2020-ig teljesítendő stratégiára vagy az ahhoz kapcsolódó félidős felülvizsgálat következtetéseire; |
| --- | --- |

5.

| 6. | megismétli, hogy további jelentős és folyamatos erőfeszítésre van szükség a 2020-as célkitűzések eléréséhez, és felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy kezeljék ezt nagyobb politikai prioritásként; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy biztosítani kell az uniós természetvédelmi jogszabályok teljes körű és hű végrehajtását; |
| --- | --- |

7.

| 8. | hangsúlyozza, hogy az üvegházhatásúgáz-kibocsátás, a levegőszennyezés és egyéb szennyező anyagok csökkentése, valamint az energiahatékonyság és az anyagfelhasználás hatékonyságának fokozása terén tett jelentős előrelépés mellett több intézkedésre van szükség a tagállamok részéről annak érdekében, hogy teljes körűen alkalmazzák a biológiai sokféleség, a természeti erőforrások és a közegészség jobb védelmére irányuló megegyezés szerinti szakpolitikákat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy a szakpolitikák és a tudás további integrációjára van szükség a bolygónk felélése nélkül megvalósuló jólétre vonatkozó cél érdekében, ami a hetedik környezetvédelmi cselekvési program hosszú távú jövőképe; |
| --- | --- |

9.

| 10. | sajnálja a cselekvési terv korlátozott időtartamát, és felszólítja a Bizottságot, hogy haladéktalanul kezdjen hozzá a biológiai sokféleséggel kapcsolatos, a 2020 utáni időszakra szóló, következő stratégia elkészítéséhez; |
| --- | --- |

10.

Valamennyi szereplő bevonása

| 11. | üdvözli a cselekvési tervben meghatározott négy kiemelt területet, és hangsúlyozza, hogy szükség van valamennyi érintett szereplő nemzeti, regionális és helyi szintű aktív bevonására, hogy az előirányzandó konkrét fellépésekkel hatékonyan lehessen kezelni a madárvédelmi és az élőhelyvédelmi irányelv végrehajtásában fellépő hiányosságokat; |
| --- | --- |

11.

| 12. | emlékeztet arra, hogy az Európai Számvevőszék 1/2017. sz. különjelentésében megállapította, hogy nem volt elég fejlett a tagállamokban az illetékes hatóságok és az egyéb érdekelt felek közötti koordináció; |
| --- | --- |

12.

| 13. | felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson hatékony támogatást a nemzeti és regionális szereplőknek a természetvédelmi jogszabályok végrehajtása és a környezetvédelmi ellenőrzések javítása terén, többek között kompetencia- és kapacitásépítés, valamint az erőforrások hatékonyabb elosztása révén; |
| --- | --- |

13.

| 14. | üdvözli, hogy a Bizottság az Unió valamennyi hivatalos nyelvén frissíteni és továbbfejleszteni szándékozza az útmutató dokumentumokat, hogy előmozdítsa a jogszabályok ismeretének helyi szinten történő javítását, és segítse a közigazgatási szerveket azok helyes alkalmazásában, továbbá felszólítja e tekintetben az Európai Bizottságot, hogy e folyamatba vonjon be minden érdekelt felet, illetve egyeztessen velük; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kiemeli az uniós természetvédelmi jogszabályok jobb végrehajtásának biztosításában a civil társadalom által játszott szerepet, és az Aarhusi Egyezmény rendelkezéseinek fontosságát e tekintetben; |
| --- | --- |

15.

| 16. | felszólítja a Bizottságot, hogy nyújtson be új jogalkotási javaslatot a bírósági felülvizsgálathoz való hozzáférés minimumszabályairól, valamint terjessze elő az Egyezményt végrehajtó aarhusi rendelet felülvizsgálatát, annak érdekében, hogy figyelembe vegyék az Aarhusi Egyezmény megfelelési bizottságának közelmúltbeli ajánlását; |
| --- | --- |

16.

| 17. | üdvözli a tényt, hogy a természetvédelmi irányelvekben rögzített természetvédelmi célkitűzések és követelmények veszélyeztetése nélkül, a végrehajtási megközelítéseknek a sajátos nemzeti körülmények figyelembevételében rejlő rugalmassága hozzájárul a természetvédelmi és a társadalmi-gazdasági tevékenységek közötti szükségtelen konfliktusok és problémák csökkentéséhez és fokozatos megszüntetéséhez, valamint az irányelvek mellékleteinek alkalmazásából eredő gyakorlati kihívások leküzdéséhez; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felhívja a Bizottságot, hogy tisztázza a Régiók Bizottságának a tudatosság növelésére, valamint a helyi részvétel és a tudáscsere előmozdítására irányuló szerepét; |
| --- | --- |

18.

Védett fajok és élőhelyek

| 19. | hangsúlyozza, hogy a tagállamoknak biztosítaniuk kell, hogy a Natura 2000 területek ne károsodjanak, és megőrzési intézkedéseket kell tenniük a védett fajok és élőhelyek kedvező védettségi állapotban való megtartása vagy ilyen állapotba való visszaállítása érdekében; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felszólít a természetvédelmi irányelvek teljes körű végrehajtására annak biztosítása érdekében, hogy a meghozott természetvédelmi intézkedések összhangban legyenek a legújabb technikai és tudományos eredményekkel; |
| --- | --- |

20.

| 21. | sajnálja, hogy a cselekvési terv nem állapít meg prioritási stratégiát és konkrét fellépéseket a beporzók védelmének növelésére, különösen az egészségügyi kockázatok és az élősködő fajok (elsősorban a varroaatka) elleni küzdelemre irányuló erőfeszítések, valamint a kutatási munka koordinálása, az elemzési módszerek harmonizálása és a beporzókra vonatkozó tudományos adatok európai szintű megosztása keretében, ahogyan azt a Parlament már kérte; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ismételten sürgeti a Bizottságot, hogy terjesszen elő a veszélyeztetett beporzók védelmére és megóvására irányuló uniós stratégiát, hogy azok Európában tapasztalható lesújtó arányú halandóságának alapvető kérdését átfogóan és horizontálisan lehessen kezelni, különösen a méhek esetében, amelyek felbecsülhetetlen értékű környezeti és gazdasági szolgáltatást nyújtanak; |
| --- | --- |

22.

| 23. | javasolja, hogy a varroaatka elleni küzdelmet uniós szinten tegyék kötelezővé, támogassák a méhészeknek a méhek védelmével kapcsolatos képzését, továbbá ösztönözzék a mezőgazdasági termelőket, a helyi és regionális hatóságokat, valamint az összes polgárt, hogy a méztermelő források hozzáférhetőségének növelése érdekében mozdítsák elő a növényfajok, különösen a virágos növényfajok fejlődését a vidéki és városi területeken; |
| --- | --- |

23.

| 24. | emlékeztet, hogy továbbra is aggodalomra ad okot a madarak, és különösen a vándorló fajok illegális legyilkolása a Földközi-tenger térségében, és a ragadozó madaraké is néhány tagállamban; hangsúlyozza, hogy a több tagállamon átvonuló vándormadárfajok kezelése érdekében tudományos adatokon alapuló, európai szinten koordinált tervre van szükség; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felszólít az idegenhonos inváziós fajokról szóló rendelet teljes körű és tényleges végrehajtására és ennek az uniós költségvetés révén történő megfelelő finanszírozására; hangsúlyozza, hogy egy fajnak az Unió számára veszélyt jelentő idegenhonos inváziós fajok jegyzékébe történő belefoglalását szabványosított és összehangolt kockázatértékelésre kell alapozni; úgy véli, hogy az idegenhonos inváziós fajokat érintő kérdések kezelése sürgős prioritást jelent, különösen a Natura 2000 területeken; üdvözli az idegenhonos fajokkal foglalkozó európai információs hálózat (EASIN) elnevezésű online platformot, amely megkönnyíti az idegenhonos fajokkal kapcsolatos adatokhoz való hozzájutást; |
| --- | --- |

25.

| 26. | hangsúlyozza, hogy a közös európai természeti környezetünk védelme elengedhetetlen mind a gazdaságaink, mind a jóllétünk szempontjából, és hogy a Natura 2000 hálózat becsült értéke évi 200–300 milliárd eurót tesz ki, és a turizmus és a rekreációs tevékenységek révén jövedelmet termelhet a helyi közösségek számára; hangsúlyozza továbbá, hogy az egészséges ökoszisztémák létfontosságú szolgáltatásokat nyújtanak többek között a tiszta víz, a szén-dioxid-tárolás, a beporzó rovarok, valamint az áradások, a lavinák és a parti menti erózió elleni védelem formájában (4); rámutat ezért, hogy a Natura 2000 hálózatba történő befektetés gazdasági szempontból is rendkívül észszerű; |
| --- | --- |

26.

| 27. | emlékeztet arra, hogy a Natura 2000 hálózat tengeri területeinek létrehozása lényegesen elmarad a szárazföldi területekhez képest; felhívja az érintett tagállamokat e probléma megoldására, valamint felhívja a Bizottságot, hogy könnyítse meg a tengeri területek környezetvédelmének javításához szükséges, harmadik országokkal való együttműködést; |
| --- | --- |

27.

| 28. | üdvözli az ökoszisztéma-szolgáltatásoknak a döntéshozatalba történő integrálására irányuló fellépést; sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy a cselekvési tervben nem szerepel arra irányuló konkrét kezdeményezés, hogy összességében ne csökkenjen a biológiai sokféleség; |
| --- | --- |

28.

Kapcsolattartás más szakpolitikai területekkel

| 29. | hangsúlyozza, hogy sürgősen cselekedni kell a biodiverzitást csökkentő fő okok – mint az élőhelyek megsemmisülése és pusztulása – kezelése érdekében, amelyek elsősorban a túlzott talajhasználatra, a szennyezésre, az intenzív földművelésre, a szintetikus kémiai peszticidek használatára, az idegenhonos inváziós fajok terjedésére és az éghajlatváltozásra vezethetők vissza, és hangsúlyozza továbbá, hogy biztosítani kell a különböző uniós szakpolitikák koherenciáját; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kiemeli, hogy a célravezetőségi vizsgálat szerint javítani kell a koherenciát a közös agrárpolitikával (KAP), és hangsúlyozza, hogy a fajok és élőhelyek aggasztó csökkenése a mezőgazdasággal áll kapcsolatban; felszólítja a Bizottságot, hogy értékelje a KAP biodiverzitásra kifejtett hatását; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rámutat, hogy a mezőgazdasághoz és erdőgazdálkodáshoz kapcsolódó, többek között a Natura 2000 területeken lévő ökoszisztémák helyreállítása, megőrzése és javítása egyike az EU 6 fő vidékfejlesztési prioritásának; emlékeztet arra, hogy a mezőgazdasági ágazat szereplői számos erőfeszítést tettek, különösen a KAP 2013-as felülvizsgálatakor bevezetett ökologizálási intézkedések keretében; |
| --- | --- |

31.

| 32. | megerősíti a Bizottság és a tagállamok annak biztosítására irányuló felhívását, hogy a KAP forrásait irányítsák át a biodiverzitás-csökkenéssel kapcsolatos tevékenységek támogatásától a környezetvédelmi szempontból fenntartható mezőgazdasági gyakorlatok finanszírozása és a kapcsolódó biodiverzitás fenntartása felé; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felhívja továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a földtulajdonosokkal és földhasználókkal együttműködve vizsgálja meg a piaci alapú díjazás fejében nyújtott, úgynevezett „zöld és kék szolgáltatások” (tájgondozás, természet- és vízgazdálkodás) lehetőségét; |
| --- | --- |

33.

| 34. | felhívja a figyelmet arra, hogy az élőhelyvédelmi irányelvben különleges védelemre szorulóként azonosított fajok Európa néhány régiójában jó védettségi állapotot értek el, és emiatt más fajokat és haszonállatokat veszélyeztethetnek, és így megzavarhatják az ökoszisztémák természetes egyensúlyát; felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki olyan értékelési eljárást, amely bizonyos régiókban lehetővé teszi a fajok védettségi helyzetének módosítását, amennyiben elérték a kívánt védettségi állapotot; |
| --- | --- |

34.

| 35. | emlékeztet, hogy az emberek és a nagyragadozók, különösen a farkas együttélése egyes régiókban negatív hatással lehet az ökoszisztémák és a lakott vidéki területek fenntartható fejlődésére, különösen a hagyományos mezőgazdasággal, a fenntartható turizmussal és egyéb társadalmi-gazdasági tevékenységekkel összefüggésben; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak konkrét intézkedéseket e kérdések kezelésére, hogy ne veszélyeztessék a vidéki térségek fenntartható fejlődését, és vegyék figyelembe az élőhelyvédelmi irányelvben rendelkezésre álló rugalmasságot; |
| --- | --- |

35.

| 36. | felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa az olyan intézkedéseket, mint az állatállományok nagyragadozók elleni védelmére irányuló, a mezőgazdasági termelők számára biztosított képzések, valamint az állatállomány-védelemre vonatkozó bevált módszerek Unió-szerte történő megosztása; |
| --- | --- |

36.

| 37. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a KAP-ot nem úgy dolgozták ki, hogy védje a hagyományos legeltetéses állattenyésztés eltűnőben lévő gyakorlatát, amely az élőhelykezelés és a természetvédelem fontos, hagyományos eszköze; felszólít arra, hogy a cselekvési terv támogasson egy fejlesztési keretet a Natura 2000 hálózatban történő legeltetéses állattenyésztésre vonatkozóan; |
| --- | --- |

37.

| 38. | felszólítja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra különösen az alkalmazkodó betakarításkezelést mint bevált gyakorlatot arra, hogy fenntarthatóan gazdálkodjanak az Unióban található kellő nagyságú vízimadár-állományokkal, illetve védjék a csökkenő vízimadár-állományokat; |
| --- | --- |

38.

| 39. | hangsúlyozza, hogy a biodiverzitás jelentős veszteségeket szenved a tengeri területeken, és úgy véli, hogy a közös halászati politikának elő kell mozdítania a biológiai sokféleséget, valamint a fenntartható fogyasztási és termelési szerkezeteket; felszólít a közös halászati politika biodiverzitásra kifejtett hatásának értékelésére; |
| --- | --- |

39.

Finanszírozás

| 40. | üdvözli a Számvevőszék jelentését a Natura 2000 hálózatról, és egyetért az arra vonatkozó értékelésével, hogy az uniós finanszírozást nem vették kellőképpen igénybe a hálózat irányításának támogatásához; |
| --- | --- |

40.

| 41. | hangsúlyozza, hogy elsősorban a tagállamok felelőssége a Natura 2000 területek finanszírozása, és kiemeli, hogy a természetvédelmi irányelvek végrehajtásának hiányosságait valószínűleg kifejezetten a finanszírozás elmaradása okozta, ahogy azt a célravezetőségi vizsgálat megállapította; |
| --- | --- |

41.

| 42. | hangsúlyozza hogy a 2020-as célok elérése érdekében a biodiverzitás megőrzésére irányuló új pénzügyi mechanizmusok esetleges létrehozása valószínűtlen a jelenlegi többéves pénzügyi keret időtartama miatt; felszólít a meglévő eszközök, többek között a LIFE, a KAP és a strukturális alapok maximális kihasználására; |
| --- | --- |

42.

| 43. | üdvözli, hogy a Bizottság a közeljövőben javaslatot kíván tenni a természetre és a biológiai diverzitásra rendelkezésre álló keretösszeg 10 %-kal való növelésére a LIFE programban; |
| --- | --- |

43.

| 44. | megállapítja, hogy a következő többéves pénzügyi keretet illetően több előkészítő munkára van szükség mind felülvizsgálat, mind előrejelzés formájában, hogy megfelelő finanszírozást lehessen biztosítani a természetvédelem, a biodiverzitás és a fenntartható mezőgazdaság számára a Natura 2000 területeken; úgy véli, hogy e tekintetben rendkívül fontos a korábbi kiadások átfogó felülvizsgálata, amely kiemelné a korábbi intézkedések eredményeiből nyert tapasztalatokat; |
| --- | --- |

44.

| 45. | felszólít, hogy a következő többéves pénzügyi keretbe foglaljanak bele a biodiverzitás megőrzésére irányuló új pénzügyi mechanizmusokat; felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a mezőgazdaság-, vidék- és regionális fejlesztésre irányuló jövőbeli pénzügyi mechanizmusok tartalmazzanak kifejezetten a biodiverzitásra és a Natura 2000 hálózat irányítására létrehozott keretösszeget, amelyet a nemzeti és regionális hatóságok közösen irányítanának; |
| --- | --- |

45.

| 46. | felszólítja a Bizottságot, hogy hatékonyabban igazítsa a finanszírozási rendszereket a Natura 2000 célkitűzéseihez, és vezessen be Natura 2000 horizontális teljesítménymutatókat valamennyi vonatkozó uniós finanszírozás számára; felszólítja a Bizottságot, hogy a Natura 2000 kiadásainak nyomon követésére alakítson ki mechanizmust az átláthatóság, az elszámoltathatóság és a hatékonyság javítása érdekében, és ezeket építse bele a következő többéves pénzügyi keretbe; |
| --- | --- |

46.

| 47. | megismétli, hogy a Natura 2000 program finanszírozása rendszerint társfinanszírozás révén valósul meg; felszólítja a tagállamokat, hogy jelentősen növeljék a Natura 2000-hez kapcsolódó finanszírozásukat annak érdekében, hogy a társfinanszírozás vonzóbb arányú legyen, javítsanak az alap nagyobb mértékű felhasználásán, valamint hozzanak intézkedéseket a kérelmezőkre és a projekt kedvezményezettjeire háruló adminisztratív terhek csökkentésére; |
| --- | --- |

47.

| 48. | hangsúlyozza a köz- és magánfinanszírozásban rejlő potenciált arra, hogy ökoszisztéma-szolgáltatásokat, környezetbarát infrastruktúrát és a természeti tőkével kapcsolatos egyéb területeket fejlesszenek, és üdvözli, hogy a Természetitőke-finanszírozási Eszköz a 2017 és 2019 közötti végrehajtási időszakban továbbra is támogatnia fogja a biológiai sokféleséggel kapcsolatos projekteket; |
| --- | --- |

48.

| 49. | felhívja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a nagyragadozókra vonatkozó határokon átnyúló kezelési tervek finanszírozását és kidolgozását, és javasoljon ehhez eszközöket, továbbá kéri a nagyragadozók szerepének alapos vizsgálatát és a kiigazító intézkedések lehetséges bevezetését is annak biztosítása érdekében, hogy fennmaradjon a biológiai sokféleség, a mezőgazdasági táj és az állatállományok hegyvidéki területeken történő legeltetésének többévszázados gyakorlata; |
| --- | --- |

49.

Környezetbarát infrastruktúra

| 50. | üdvözli a cselekvési tervben megfogalmazott kötelezettségvállalást, hogy útmutatást nyújtanak olyan környezetbarát infrastruktúra kialakításának támogatásához, amely biztosítja a Natura 2000 jobb összeköttetését, de emlékeztet, hogy felszólított egy, a környezetbarát infrastruktúra transzeurópai hálózatának (TEN-G) kidolgozására irányuló valódi javaslatra; |
| --- | --- |

50.

| 51. | megállapítja annak fontosságát, hogy az illetékes tagállami hatóságok valamennyi érdekelt fél bevonásával jobban használják ki az integrált területfejlesztési eljárásokat, javítsák a TEN-G horizontális megértését és az ágazatspecifikus ismereteket, valamint tegyék lehetővé a fokozott összeköttetés és általában a környezetbarát infrastruktúra vidékfejlesztés és regionális fejlesztés révén történő finanszírozását; megjegyzi, hogy e szempontoknak kell iránymutatásul szolgálniuk az infrastrukturális beruházások tervezése tekintetében a 2020 utáni időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret számára; megállapítja, hogy a környezetbarát infrastruktúra koncepciója ugyancsak hozzájárul a fenntartható gazdaság megteremtéséhez az ökoszisztémák szolgáltatásainak fenntartása révén, a közlekedési és energetikai infrastruktúrák negatív következményeinek mérséklése mellett; |
| --- | --- |

51.

| 52. | megállapítja, hogy tanulmányozni kell a környezetbarát infrastruktúráknak az időjárás- és éghajlatváltozáshoz kapcsolódó természeti katasztrófák hatásainak csökkentésében játszott szerepét, mivel ezek hozzájárulnak Európában és a világon a legpusztítóbb és leghalálosabb természeti katasztrófák közé sorolt szélsőséges időjárási és éghajlati jelenségek negatív hatásainak csökkentéséhez; |
| --- | --- |

52.

o

o o

| 53. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak. |
| --- | --- |

53.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0034.

(2)  http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2017/06/19/conclusions-eu-action-plan-nature/pdf

(3)  http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Biodiversity_statistics

(4)  http://ec.europa.eu/environment/nature/pdf/state_of_nature_en.pdf

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/44 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/44

---

P8_TA(2017)0442

A jogállamiság és a demokrácia helyzete Lengyelországban

Az Európai Parlament 2017. november 15-i állásfoglalása a jogállamiság és a demokrácia Lengyelországban tapasztalható helyzetéről (2017/2931(RSP))

(2018/C 356/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az uniós szerződésekre, különösen az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 3., 4., 6. és 7. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós szerződésekre, különösen az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 3., 4., 6. és 7. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára,

| — | tekintettel a Lengyel Köztársaság alkotmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Lengyel Köztársaság alkotmányára,

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményre (EJEE) és az Emberi Jogok Európai Bíróságának (EJEB) ítélkezési gyakorlatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményre (EJEE) és az Emberi Jogok Európai Bíróságának (EJEB) ítélkezési gyakorlatára,

| — | tekintettel a Bizottság „A jogállamiság megerősítésére irányuló új uniós keret” című 2014. március 11-i közleményére (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „A jogállamiság megerősítésére irányuló új uniós keret” című 2014. március 11-i közleményére (COM(2014)0158),

| — | tekintettel a lengyelországi helyzetről szóló, 2016. április 13-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a lengyelországi helyzetről szóló, 2016. április 13-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a legutóbbi lengyelországi fejleményekről és azoknak az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített alapvető jogokra gyakorolt hatásáról szóló, 2016. szeptember 14-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a legutóbbi lengyelországi fejleményekről és azoknak az Európai Unió Alapjogi Chartájában rögzített alapvető jogokra gyakorolt hatásáról szóló, 2016. szeptember 14-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a Bizottság 2016. december 21-i jogállamisági ajánlására (3), amely a 2016. július 27-i ajánlás kiegészítése, figyelembe véve a legújabb lengyelországi fejleményeket az új alkotmánybírósági elnök kinevezésének tükrében, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2016. december 21-i jogállamisági ajánlására (3), amely a 2016. július 27-i ajánlás kiegészítése, figyelembe véve a legújabb lengyelországi fejleményeket az új alkotmánybírósági elnök kinevezésének tükrében,

| — | tekintettel a Bizottság harmadik, 2017. július 26-i jogállamisági ajánlására (4), amelyben komoly aggodalmának ad hangot a lengyelországi igazságszolgáltatás tervezett reformjával kapcsolatban, amely a Bizottság értékelése szerint tovább súlyosbítja a 2016 januárjában a Bizottság által elindított jogállamisági eljárásban megállapított, a jogállamiságot érő rendszerszintű fenyegetést Lengyelországban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság harmadik, 2017. július 26-i jogállamisági ajánlására (4), amelyben komoly aggodalmának ad hangot a lengyelországi igazságszolgáltatás tervezett reformjával kapcsolatban, amely a Bizottság értékelése szerint tovább súlyosbítja a 2016 januárjában a Bizottság által elindított jogállamisági eljárásban megállapított, a jogállamiságot érő rendszerszintű fenyegetést Lengyelországban,

| — | tekintettel a lengyel kormány 2017. február 20-i válaszára, melyben elutasítja azt a feltételezést, hogy rendszerszintű fenyegetés érné a jogállamiságot Lengyelországban, valamint a lengyel kormány 2017. augusztus 29-i válaszára, melyben elutasítja az igazságszolgáltatás reformjával kapcsolatban a Bizottság részéről megfogalmazott aggályokat, és kétségbe vonja a Bizottság igazságszolgáltatási rendszer értékelésére vonatkozó hatáskörét; |
| --- | --- |

—

tekintettel a lengyel kormány 2017. február 20-i válaszára, melyben elutasítja azt a feltételezést, hogy rendszerszintű fenyegetés érné a jogállamiságot Lengyelországban, valamint a lengyel kormány 2017. augusztus 29-i válaszára, melyben elutasítja az igazságszolgáltatás reformjával kapcsolatban a Bizottság részéről megfogalmazott aggályokat, és kétségbe vonja a Bizottság igazságszolgáltatási rendszer értékelésére vonatkozó hatáskörét;

| — | tekintettel a Bizottság által Lengyelország ellen indított kötelezettségszegési eljárásokra, így a 2017. július 29-i eljárásra, valamint a rendes bíróságok szervezetéről szóló törvényre vonatkozó, 2017. szeptember 12-i, indokolással ellátott véleményére, amely megállapította, hogy a lengyel jog összeegyeztethetetlen az uniós joggal, nevezetesen az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 157. cikkével, a nemek közötti egyenlőségről és a foglalkoztatottságról szóló 2006/54/EK irányelvvel és az EUSZ 19. cikke (1) bekezdésével, az EU Alapjogi Chartája 47. cikkével együtt értelmezve, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által Lengyelország ellen indított kötelezettségszegési eljárásokra, így a 2017. július 29-i eljárásra, valamint a rendes bíróságok szervezetéről szóló törvényre vonatkozó, 2017. szeptember 12-i, indokolással ellátott véleményére, amely megállapította, hogy a lengyel jog összeegyeztethetetlen az uniós joggal, nevezetesen az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 157. cikkével, a nemek közötti egyenlőségről és a foglalkoztatottságról szóló 2006/54/EK irányelvvel és az EUSZ 19. cikke (1) bekezdésével, az EU Alapjogi Chartája 47. cikkével együtt értelmezve,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságban a Bizottság első alelnökével, Frans Timmermans-szal 2017. március 22-én, augusztus 31-én és november 6-án folytatott eszmecserékre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságban a Bizottság első alelnökével, Frans Timmermans-szal 2017. március 22-én, augusztus 31-én és november 6-án folytatott eszmecserékre,

| — | tekintettel az Általános Ügyek Tanácsa 2017. május 16-i és 2017. szeptember 25-i ülésein a jogállamiság Lengyelországban tapasztalható helyzetéről folytatott eszmecserékre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Általános Ügyek Tanácsa 2017. május 16-i és 2017. szeptember 25-i ülésein a jogállamiság Lengyelországban tapasztalható helyzetéről folytatott eszmecserékre,

| — | tekintettel a Velencei Bizottságnak az alkotmánybírósági törvényről szóló, 2016. október 14-i véleményére, illetve a Velencei Bizottság elnökének 2017. január 24-i nyilatkozatára, melyben komoly aggodalmának ad hangot a lengyelországi „helyzet romlása” miatt, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Velencei Bizottságnak az alkotmánybírósági törvényről szóló, 2016. október 14-i véleményére, illetve a Velencei Bizottság elnökének 2017. január 24-i nyilatkozatára, melyben komoly aggodalmának ad hangot a lengyelországi „helyzet romlása” miatt,

| — | tekintettel arra, hogy 2017. május 18-án eltávolították az Alkotmánybíróság weboldaláról és online adatbázisából az alábbi határozatokat érintő három ítéletet: a 2016. március 9-i, K 47/15 számú ügyben hozott határozat (amely kimondja, hogy a lengyel parlament alkotmánybírósági törvényre vonatkozóan elfogadott módosításai alkotmányellenesek), a 2016. augusztus 11-i, K 39/16 számú ügyben hozott határozat (amely vitatja az alkotmánybíróság működését módosító második törvény fő rendelkezéseinek jogszerűségét), valamint a 2016. november 7-i, K 44/16 számú ügyben hozott határozat (az alkotmánybíróság elnöke és alelnöke kinevezésének jogszerűségéről), |
| --- | --- |

—

tekintettel arra, hogy 2017. május 18-án eltávolították az Alkotmánybíróság weboldaláról és online adatbázisából az alábbi határozatokat érintő három ítéletet: a 2016. március 9-i, K 47/15 számú ügyben hozott határozat (amely kimondja, hogy a lengyel parlament alkotmánybírósági törvényre vonatkozóan elfogadott módosításai alkotmányellenesek), a 2016. augusztus 11-i, K 39/16 számú ügyben hozott határozat (amely vitatja az alkotmánybíróság működését módosító második törvény fő rendelkezéseinek jogszerűségét), valamint a 2016. november 7-i, K 44/16 számú ügyben hozott határozat (az alkotmánybíróság elnöke és alelnöke kinevezésének jogszerűségéről),

| — | tekintettel a lengyel parlament által 2017 júniusában és júliusában hozott, az igazságszolgáltatás reformjára vonatkozó négy törvényre, nevezetesen: az Országos Bírói és Ügyészi Iskoláról szóló törvény, a rendes bíróságok szervezeti felépítéséről szóló törvény és egyes más törvények módosításáról szóló törvény (a továbbiakban: az Országos Bírói Iskoláról szóló törvény), a nemzeti igazságszolgáltatási tanácsról szóló törvény és egyes más törvények módosításáról szóló törvény (a továbbiakban: az Országos Bírói Iskoláról szóló törvény), a rendes bíróságok szervezeti felépítéséről szóló törvény módosításáról szóló törvény (a továbbiakban: a bíróságok szervezeti felépítéséről szóló törvény), a legfelsőbb bíróságról szóló törvény, amely komoly aggodalmakat keltett a hatalmi ágak szétválasztásának megsértését és az igazságszolgáltatás függetlenségének felszámolását illetően, |
| --- | --- |

—

tekintettel a lengyel parlament által 2017 júniusában és júliusában hozott, az igazságszolgáltatás reformjára vonatkozó négy törvényre, nevezetesen: az Országos Bírói és Ügyészi Iskoláról szóló törvény, a rendes bíróságok szervezeti felépítéséről szóló törvény és egyes más törvények módosításáról szóló törvény (a továbbiakban: az Országos Bírói Iskoláról szóló törvény), a nemzeti igazságszolgáltatási tanácsról szóló törvény és egyes más törvények módosításáról szóló törvény (a továbbiakban: az Országos Bírói Iskoláról szóló törvény), a rendes bíróságok szervezeti felépítéséről szóló törvény módosításáról szóló törvény (a továbbiakban: a bíróságok szervezeti felépítéséről szóló törvény), a legfelsőbb bíróságról szóló törvény, amely komoly aggodalmakat keltett a hatalmi ágak szétválasztásának megsértését és az igazságszolgáltatás függetlenségének felszámolását illetően,

| — | tekintettel az Európai Parlament elnökének 2017. július 18-i levelére, amelyben a parlamenti képviselőcsoportok elnökeinek túlnyomó többsége által osztott aggodalmának adott hangot az igazságszolgáltatás reformjáról szóló törvénnyel kapcsolatban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament elnökének 2017. július 18-i levelére, amelyben a parlamenti képviselőcsoportok elnökeinek túlnyomó többsége által osztott aggodalmának adott hangot az igazságszolgáltatás reformjáról szóló törvénnyel kapcsolatban,

| — | tekintettel a lengyel elnök 2017. július 27-i határozatára, melyben megvétózott két vitatott törvényt, melyeket a lengyel parlament ugyanabban a hónapban fogadott el, és amelyek komolyan veszélyeztették az igazságszolgáltatás függetlenségét Lengyelországban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a lengyel elnök 2017. július 27-i határozatára, melyben megvétózott két vitatott törvényt, melyeket a lengyel parlament ugyanabban a hónapban fogadott el, és amelyek komolyan veszélyeztették az igazságszolgáltatás függetlenségét Lengyelországban,

| — | tekintettel a lengyel elnöknek a nemzeti igazságszolgáltatási tanácsot és a legfelsőbb bíróságot érintő két javaslatára, amelyek aggályokat vetettek fel a tekintetben, hogy összeegyeztethetőek-e a lengyel alkotmánnyal, és amelyek nem kínálnak megoldást a hatalmi ágak szétválasztásával vagy az igazságszolgáltatás függetlenségével kapcsolatos problémákra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a lengyel elnöknek a nemzeti igazságszolgáltatási tanácsot és a legfelsőbb bíróságot érintő két javaslatára, amelyek aggályokat vetettek fel a tekintetben, hogy összeegyeztethetőek-e a lengyel alkotmánnyal, és amelyek nem kínálnak megoldást a hatalmi ágak szétválasztásával vagy az igazságszolgáltatás függetlenségével kapcsolatos problémákra,

| — | tekintettel a lengyel alkotmánybíróság 2017. október 24-i határozatára, miszerint a Legfelsőbb Bíróság, illetve az Alkotmánybíróság bírái Nagykamarája elnökeinek kinevezésére vonatkozó ítéletek alkotmányellenesek, |
| --- | --- |

—

tekintettel a lengyel alkotmánybíróság 2017. október 24-i határozatára, miszerint a Legfelsőbb Bíróság, illetve az Alkotmánybíróság bírái Nagykamarája elnökeinek kinevezésére vonatkozó ítéletek alkotmányellenesek,

| — | tekintettel az Európai Unió Bíróságának a C-441/17 sz. ügyben hozott, a białowieżai erdőben folytatott nagyarányú fakitermelés leállítását célzó, 2017. július 27-i ideiglenes határozatára, amelyet nem hajtott végre a lengyel kormány, továbbá azokra az aggodalmakra, miszerint a fakitermelés folytatása „komoly és helyrehozhatatlan károkat” okozna az erdőben, miközben a Bíróság dolgozik az ügyön, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bíróságának a C-441/17 sz. ügyben hozott, a białowieżai erdőben folytatott nagyarányú fakitermelés leállítását célzó, 2017. július 27-i ideiglenes határozatára, amelyet nem hajtott végre a lengyel kormány, továbbá azokra az aggodalmakra, miszerint a fakitermelés folytatása „komoly és helyrehozhatatlan károkat” okozna az erdőben, miközben a Bíróság dolgozik az ügyön,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Európai Bírósága által hozott, a Belaruszba irányuló, csoportos visszaküldések leállítására irányuló, 2017. június 8-i ideiglenes határozatokra, tekintettel a Lengyelország belügyminisztere által 2017 januárjában előterjesztett, a külföldiekről szóló törvény módosításaira vonatkozó javaslatokra, amelyek aggályokat vetnek fel az európai és nemzetközi joggal való összeegyeztethetőség tekintetében, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Európai Bírósága által hozott, a Belaruszba irányuló, csoportos visszaküldések leállítására irányuló, 2017. június 8-i ideiglenes határozatokra, tekintettel a Lengyelország belügyminisztere által 2017 januárjában előterjesztett, a külföldiekről szóló törvény módosításaira vonatkozó javaslatokra, amelyek aggályokat vetnek fel az európai és nemzetközi joggal való összeegyeztethetőség tekintetében,

| — | tekintettel a nyilvános gyülekezésre vonatkozó, 2016 decemberében módosított jogszabályra, amely a gyülekezési jog jelentős korlátozását teszi lehetővé, többek között előnyben részesíti a hazafias, vallásos és történelmi események tiszteletére rendezett úgynevezett „rendszeres/ciklikus gyűléseket”, illetve lehetőséget ad a hatóságoknak arra, hogy betiltsák az ellentüntetéseket, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nyilvános gyülekezésre vonatkozó, 2016 decemberében módosított jogszabályra, amely a gyülekezési jog jelentős korlátozását teszi lehetővé, többek között előnyben részesíti a hazafias, vallásos és történelmi események tiszteletére rendezett úgynevezett „rendszeres/ciklikus gyűléseket”, illetve lehetőséget ad a hatóságoknak arra, hogy betiltsák az ellentüntetéseket,

| — | tekintettel A Szabadságért Nemzeti Intézet – Civil Társadalom Fejlesztésével Foglalkozó Központról szóló, 2017. szeptember 15-i törvényre, amely a civil társadalmi szervezeteknek juttatott közpénzekhez –így az uniós alapokhoz – való hozzáférést a kormány ellenőrzése alá helyezi, aggodalmat keltve az NGO-k, többek között a nőjogi szervezetek megfelelő finanszírozásával kapcsolatban, |
| --- | --- |

—

tekintettel A Szabadságért Nemzeti Intézet – Civil Társadalom Fejlesztésével Foglalkozó Központról szóló, 2017. szeptember 15-i törvényre, amely a civil társadalmi szervezeteknek juttatott közpénzekhez –így az uniós alapokhoz – való hozzáférést a kormány ellenőrzése alá helyezi, aggodalmat keltve az NGO-k, többek között a nőjogi szervezetek megfelelő finanszírozásával kapcsolatban,

| — | tekintettel a jogállamiság és az alapjogok Lengyelországban tapasztalható helyzetéről nemzetközi NGO-k által készített jelentésekre, így az Amnesty International „Lengyelország: tüntetések az emberi jogok védelme érdekében” című, 2017. október 19-i jelentésére és a Human Rights Watch „A fékek és ellensúlyok meggyengítése – Támadás alatt a jogállam és az emberi jogok Lengyelországban” című, 2017. október 24-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a jogállamiság és az alapjogok Lengyelországban tapasztalható helyzetéről nemzetközi NGO-k által készített jelentésekre, így az Amnesty International „Lengyelország: tüntetések az emberi jogok védelme érdekében” című, 2017. október 19-i jelentésére és a Human Rights Watch „A fékek és ellensúlyok meggyengítése – Támadás alatt a jogállam és az emberi jogok Lengyelországban” című, 2017. október 24-i jelentésére,

| — | tekintettel az EBESZ/ODIHR nemzeti igazságszolgáltatási tanácsról szóló törvény és egyes más lengyelországi törvények módosítástervezetéről szóló 2017. május 5-i; A Civil Társadalom Fejlesztésével Foglalkozó Nemzeti Szabadság Intézetre vonatkozó lengyel törvénytervezetről szóló 2017. augusztus 22-i; valamint a lengyel legfelsőbb bíróságra vonatkozó törvényjavaslat egyes rendelkezéseiről szóló 2017. augusztus 30-i véleményére, amelyek megállapították, hogy a javasolt rendelkezések természetükből adódóan összeegyeztethetetlenek a nemzetközi normákkal és az EBESZ kötelezettségvállalásaival, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EBESZ/ODIHR nemzeti igazságszolgáltatási tanácsról szóló törvény és egyes más lengyelországi törvények módosítástervezetéről szóló 2017. május 5-i; A Civil Társadalom Fejlesztésével Foglalkozó Nemzeti Szabadság Intézetre vonatkozó lengyel törvénytervezetről szóló 2017. augusztus 22-i; valamint a lengyel legfelsőbb bíróságra vonatkozó törvényjavaslat egyes rendelkezéseiről szóló 2017. augusztus 30-i véleményére, amelyek megállapították, hogy a javasolt rendelkezések természetükből adódóan összeegyeztethetetlenek a nemzetközi normákkal és az EBESZ kötelezettségvállalásaival,

| — | tekintettel ENSZ Emberi Jogi Bizottsága által 2016. október 31-én elfogadott, a Lengyelország hetedik időközi jelentéséről szóló záró észrevételekre, melyekben arra hívják fel Lengyelországot, hogy tegyen lépéseket az Alkotmánybíróság és az igazságszolgáltatás függetlenségének megőrzésére, illetve a visszaélések elkerülése érdekében pontosabban határozza meg a terrorizmus bűncselekményének fogalmát, |
| --- | --- |

—

tekintettel ENSZ Emberi Jogi Bizottsága által 2016. október 31-én elfogadott, a Lengyelország hetedik időközi jelentéséről szóló záró észrevételekre, melyekben arra hívják fel Lengyelországot, hogy tegyen lépéseket az Alkotmánybíróság és az igazságszolgáltatás függetlenségének megőrzésére, illetve a visszaélések elkerülése érdekében pontosabban határozza meg a terrorizmus bűncselekményének fogalmát,

| — | tekintettel Kanada felszólalására az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2017. május 9-i ülésén a Lengyelországra vonatkozó időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékeléssel kapcsolatban, valamint az ENSZ emberi jogi főbiztosának Lengyelországhoz címzett, 2017. október 23-i levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel Kanada felszólalására az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2017. május 9-i ülésén a Lengyelországra vonatkozó időszakos egyetemes emberi jogi helyzetértékeléssel kapcsolatban, valamint az ENSZ emberi jogi főbiztosának Lengyelországhoz címzett, 2017. október 23-i levelére,

| — | tekintettel az ENSZ bírók és ügyvédek függetlenségével foglalkozó különleges előadójának 2017. október 27-i lengyelországi látogatásakor tett előzetes észrevételeire, amelyekben a lengyelországi igazságszolgáltatás helyzetének függetlenségére vonatkozó aggodalmaknak adott hangot, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ bírók és ügyvédek függetlenségével foglalkozó különleges előadójának 2017. október 27-i lengyelországi látogatásakor tett előzetes észrevételeire, amelyekben a lengyelországi igazságszolgáltatás helyzetének függetlenségére vonatkozó aggodalmaknak adott hangot,

| — | tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének „Az Európa Tanács tagállamaiban a jogállamiságot érő új fenyegetések: válogatott példák” című, 2017. október 11-i 2188 (2017). számú állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének „Az Európa Tanács tagállamaiban a jogállamiságot érő új fenyegetések: válogatott példák” című, 2017. október 11-i 2188 (2017). számú állásfoglalására,

| — | tekintettel a kormány politikáival és jogalkotásával szembeni ismételt tömeges tiltakozásokra, ideértve a 2016. októberi „fekete ruhás tiltakozást” is, amely megakadályozta a jelenlegi abortusztörvény tervezett módosítását, a 2017. május 6-i„szabadság menetet”, valamint az igazságszolgáltatás átalakítására vonatkozó törvények elfogadását követő, 2017. júliusi tiltakozásokat, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kormány politikáival és jogalkotásával szembeni ismételt tömeges tiltakozásokra, ideértve a 2016. októberi „fekete ruhás tiltakozást” is, amely megakadályozta a jelenlegi abortusztörvény tervezett módosítását, a 2017. május 6-i„szabadság menetet”, valamint az igazságszolgáltatás átalakítására vonatkozó törvények elfogadását követő, 2017. júliusi tiltakozásokat,

| — | tekintettel a nők és a lányok sürgősségi fogamzásgátló tablettához való hozzáférését korlátozó, 2017. júniusi törvényre; tekintettel az Egészségügyi Világszervezet 2017. júniusi tájékoztatójára, amely biztonságosnak nyilvánítja a sürgősségi fogamzásgátló tablettát, és a szükséges reproduktív egészségügyi ellátás részeként ajánlja az ahhoz való hozzáférés biztosítását; tekintettel az „ellaOne – uliprisztál-acetát” emberi felhasználásra szánt gyógyszer forgalomba hozatali engedélyét módosító C(2009)4049 határozatról szóló 2015. január 7-i bizottsági végrehajtási határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nők és a lányok sürgősségi fogamzásgátló tablettához való hozzáférését korlátozó, 2017. júniusi törvényre; tekintettel az Egészségügyi Világszervezet 2017. júniusi tájékoztatójára, amely biztonságosnak nyilvánítja a sürgősségi fogamzásgátló tablettát, és a szükséges reproduktív egészségügyi ellátás részeként ajánlja az ahhoz való hozzáférés biztosítását; tekintettel az „ellaOne – uliprisztál-acetát” emberi felhasználásra szánt gyógyszer forgalomba hozatali engedélyét módosító C(2009)4049 határozatról szóló 2015. január 7-i bizottsági végrehajtási határozatra,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Unió az emberi méltóság, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul; mivel a tagállamok osztoznak ezeken az értékeken, egy olyan társadalomban, ahol a pluralizmus, a megkülönböztetésmentesség, a tolerancia, az igazság, a szolidaritás és a nemek közötti egyenlőség érvényesül; mivel a 2003-ban tartott népszavazás alkalmával a lengyel emberek jóváhagyták a szóban forgó értékek következetes betartását; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió az emberi méltóság, a szabadság, a demokrácia, az egyenlőség, a jogállamiság, valamint az emberi jogok – ideértve a kisebbségekhez tartozó személyek jogait – tiszteletben tartásának értékein alapul; mivel a tagállamok osztoznak ezeken az értékeken, egy olyan társadalomban, ahol a pluralizmus, a megkülönböztetésmentesség, a tolerancia, az igazság, a szolidaritás és a nemek közötti egyenlőség érvényesül; mivel a 2003-ban tartott népszavazás alkalmával a lengyel emberek jóváhagyták a szóban forgó értékek következetes betartását;

| B. | mivel a lengyel alkotmány 9. cikke kimondja, hogy a Lengyel Köztársaság tiszteletben tartja a rá vonatkozó nemzetközi jogot; |
| --- | --- |

B.

mivel a lengyel alkotmány 9. cikke kimondja, hogy a Lengyel Köztársaság tiszteletben tartja a rá vonatkozó nemzetközi jogot;

| C. | mivel az EU működése a kölcsönös bizalom vélelmén alapul, amely szerint a tagállamok az az emberi jogok európai egyezményében és az Alapjogi Chartában rögzítetteknek megfelelően a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok alapján járnak el; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU működése a kölcsönös bizalom vélelmén alapul, amely szerint a tagállamok az az emberi jogok európai egyezményében és az Alapjogi Chartában rögzítetteknek megfelelően a demokrácia, a jogállamiság és az alapvető jogok alapján járnak el;

| D. | mivel a jogállamiság egyike azon közös értékeknek, amelyeken az EU alapul, és mivel a Szerződések értelmében a Bizottság a Parlamenttel és a Tanáccsal együtt felelős a jogállamiság mint az EU egyik alapvető értéke, valamint az uniós jogszabályok, értékek és elvek tiszteletben tartásának biztosításáért; |
| --- | --- |

D.

mivel a jogállamiság egyike azon közös értékeknek, amelyeken az EU alapul, és mivel a Szerződések értelmében a Bizottság a Parlamenttel és a Tanáccsal együtt felelős a jogállamiság mint az EU egyik alapvető értéke, valamint az uniós jogszabályok, értékek és elvek tiszteletben tartásának biztosításáért;

| E. | mivel ezen elvek közé tartozik: a jogszerűség, amely magában hordozza az átlátható, elszámoltatható demokratikus és pluralista törvényhozási eljárást; a jogbiztonság; a végrehajtói hatalom önkényességének tilalma; a független és pártatlan bíróságok; az alapvető jogok maradéktalan tiszteletben tartására is kiterjedő hatékony bírói jogorvoslat; továbbá a törvény előtti egyenlőség; |
| --- | --- |

E.

mivel ezen elvek közé tartozik: a jogszerűség, amely magában hordozza az átlátható, elszámoltatható demokratikus és pluralista törvényhozási eljárást; a jogbiztonság; a végrehajtói hatalom önkényességének tilalma; a független és pártatlan bíróságok; az alapvető jogok maradéktalan tiszteletben tartására is kiterjedő hatékony bírói jogorvoslat; továbbá a törvény előtti egyenlőség;

| F. | mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke és az EJEE 6. cikke rögzíti a bírói kar függetlenségét, amely alapvető követelmény a hatalmi ágak szétválasztásának demokratikus elve tekintetében, amelyet a lengyel alkotmány 10. cikke is tükröz; |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 47. cikke és az EJEE 6. cikke rögzíti a bírói kar függetlenségét, amely alapvető követelmény a hatalmi ágak szétválasztásának demokratikus elve tekintetében, amelyet a lengyel alkotmány 10. cikke is tükröz;

| G. | mivel meg kell védeni az egyesülés szabadságát; mivel egy élénk civil társadalom és pluralisztikus média létfontosságú szerepet játszanak a nyílt és plurális társadalom és a demokratikus folyamatban való részvétel előmozdításában, valamint a kormányok elszámoltathatóságának megerősítésében; mivel az NGO-kat megfelelően kell finanszírozni; |
| --- | --- |

G.

mivel meg kell védeni az egyesülés szabadságát; mivel egy élénk civil társadalom és pluralisztikus média létfontosságú szerepet játszanak a nyílt és plurális társadalom és a demokratikus folyamatban való részvétel előmozdításában, valamint a kormányok elszámoltathatóságának megerősítésében; mivel az NGO-kat megfelelően kell finanszírozni;

| H. | mivel a lengyel kormány megtagadta a Bíróság a bialowiezai erdőben folytatott fakitermelésről szóló határozatának végrehajtását, és mivel elutasítja az EJEB a Belaruszba való visszaküldésekről szóló ideiglenes határozatainak tiszteletben tartását, és ez látható szimbóluma annak, hogy Lengyelország nem tartja tiszteletben az uniós Szerződéseket; |
| --- | --- |

H.

mivel a lengyel kormány megtagadta a Bíróság a bialowiezai erdőben folytatott fakitermelésről szóló határozatának végrehajtását, és mivel elutasítja az EJEB a Belaruszba való visszaküldésekről szóló ideiglenes határozatainak tiszteletben tartását, és ez látható szimbóluma annak, hogy Lengyelország nem tartja tiszteletben az uniós Szerződéseket;

| I. | mivel tucatnyi tiltakozó ellen indult szabálysértési eljárás, és némely esetben büntető eljárás; mivel jelentések szerint több mint 300 embert idézett be a rendőrség a 2017 októberi tiltakozásokban való részvételük kapcsán; |
| --- | --- |

I.

mivel tucatnyi tiltakozó ellen indult szabálysértési eljárás, és némely esetben büntető eljárás; mivel jelentések szerint több mint 300 embert idézett be a rendőrség a 2017 októberi tiltakozásokban való részvételük kapcsán;

| J. | mivel az Alapjogi Charta, az EJEE, valamint az EJEB ítélkezési gyakorlata szerint a nők szexuális és reproduktív egészséghez fűződő joga több emberi joghoz kapcsolódik, többek között az élethez és méltósághoz fűződő joghoz, az embertelen vagy megalázó bánásmódtól való mentességhez fűződő joghoz, az egészségügyi ellátáshoz való hozzáféréshez, a magánélethez való joghoz, az oktatáshoz fűződő joghoz, valamint a hátrányos megkülönböztetés tilalmához, amint azt a lengyel alkotmány is tükrözi; |
| --- | --- |

J.

mivel az Alapjogi Charta, az EJEE, valamint az EJEB ítélkezési gyakorlata szerint a nők szexuális és reproduktív egészséghez fűződő joga több emberi joghoz kapcsolódik, többek között az élethez és méltósághoz fűződő joghoz, az embertelen vagy megalázó bánásmódtól való mentességhez fűződő joghoz, az egészségügyi ellátáshoz való hozzáféréshez, a magánélethez való joghoz, az oktatáshoz fűződő joghoz, valamint a hátrányos megkülönböztetés tilalmához, amint azt a lengyel alkotmány is tükrözi;

| K. | mivel a szexuális és reproduktív egészséggel és jogokkal kapcsolatos szolgáltatásokhoz, például a biztonságos és legális terhességmegszakításhoz való hozzáférés megtagadása a nők alapvető jogai megsértésének tekinthető; mivel az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága felszólította Lengyelországot, hogy tartózkodjon minden olyan jogalkotási reform elfogadásától, amely a nők biztonságos és legális terhességmegszakításhoz való hozzáférését szabályozó, már eleve szigorú jogszabályokhoz képest visszalépést jelentene; mivel az EJEB számos ügyben hozott ítéletet Lengyelország ellen a törvény korlátozó értelmezése miatt; |
| --- | --- |

K.

mivel a szexuális és reproduktív egészséggel és jogokkal kapcsolatos szolgáltatásokhoz, például a biztonságos és legális terhességmegszakításhoz való hozzáférés megtagadása a nők alapvető jogai megsértésének tekinthető; mivel az ENSZ Emberi Jogi Bizottsága felszólította Lengyelországot, hogy tartózkodjon minden olyan jogalkotási reform elfogadásától, amely a nők biztonságos és legális terhességmegszakításhoz való hozzáférését szabályozó, már eleve szigorú jogszabályokhoz képest visszalépést jelentene; mivel az EJEB számos ügyben hozott ítéletet Lengyelország ellen a törvény korlátozó értelmezése miatt;

| 1. | hangsúlyozza, hogy alapvető jelentőségű az EUSZ 2. cikkében és a lengyel alkotmányban felsorolt közös európai értékek fenntartása, valamint az Európai Unió Alapjogi Chartájában lefektetett alapvető jogok biztosítása; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megismétli a 2016. április 13-i és a 2016. szeptember 14-i állásfoglalásában kifejtett álláspontját; megismétli, hogy aggodalommal tölti el, hogy számos területen gyors jogalkotási fejleményekre kerül sor megfelelő konzultáció vagy alkotmányossági felülvizsgálat nélkül, ezáltal kockáztatva az alapvető emberi jogok, a demokratikus fékek és ellensúlyok és a jogállamiság szisztematikus ellehetetlenítését; ismételten aggodalmának ad hangot az ilyen, az állami média, a büntetőjog, a rendőrségi törvény, a közszolgálati törvény, a terrorizmus elleni jogszabályok, az NGO-kra vonatkozó jogszabályok, a menedékjog, a gyülekezés szabadsága és a nők jogai terén bekövetkezett változásokkal kapcsolatban; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mély sajnálatát és növekvő aggodalmát fejezi ki annak kapcsán, hogy nem született kompromisszumos megoldás a Alkotmánybíróság megfelelő működésének (függetlenségének és legitimitásának, valamennyi határozata közzétételének és végrehajtásának) problémájára, ami súlyosan aláássa a lengyel alkotmányt, valamint a demokráciát és a jogállamiságot Lengyelországban; sajnálattal mutat rá, hogy a lengyel kormány nem hajlandó figyelembe venni a lengyel lakosság és a nemzeti, nemzetközi és uniós intézmények részéről érkező építő kritikát, valamint hogy nem jelentettek be intézkedést a szóban forgó aggályok kezelésére; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mélységes aggodalmának ad hangot a lengyel igazságszolgáltatást érintő, újraszövegezett jogszabályokkal kapcsolatosan, különös tekintettel arra, hogy ezek szerkezetileg alááshatják a bírói függetlenséget és meggyengíthetik a jogállamiságot; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megjegyzi, hogy Duda elnök 2017. július 27-én megvétózott a lengyel parlament által korábban elfogadott két, ellentmondásos törvényt, arra hivatkozva, hogy azok összeegyeztethetetlenek a lengyel alkotmánnyal, valamint hogy komolyan veszélyeztetik az igazságszolgáltatás függetlenségét Lengyelországban; az igazságügyi reformra vonatkozó, nemzeti szintű, átfogó, valamennyi érdekelt fél részvételével lefolytatandó vitára szólít fel, annak érdekében, hogy a reform fenntartsa a jogállamiságot és megfeleljen a bírói függetlenség európai normáinak; felhívja a lengyel elnököt, hogy csak akkor írja alá az új jogszabályokat, ha azok teljes körűen szavatolják az igazságszolgáltatás függetlenségét; |
| --- | --- |

5.

| 6. | támogatja a jogállamiságra vonatkozó, bizottsági ajánlásokat, valamint a Bizottság által Lengyelországgal szemben az uniós jog megsértése miatt indított kötelezettségszegési eljárást; tudomásul veszi a Bizottság azon határozott szándékát, hogy a Szerződések őreként nyomon kövesse a lengyelországi helyzetet és az ajánlásai nyomán a lengyel hatóságok által hozott intézkedéseket, továbbra is teljes mértékben támogatva Lengyelországot a jogállamiság megerősítését célzó, megfelelő megoldások keresésében; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sürgeti a lengyel parlamentet és kormányt, hogy hajtsák végre maradéktalanul a Bizottság és a Velencei Bizottság valamennyi ajánlását, továbbá hogy tartózkodjanak az olyan reformok végrehajtásától, amelyek veszélyeztetnék a jogállamiságot és különösen az igazságszolgáltatás függetlenségét; e tekintetben kéri a jogszabályok elfogadásának későbbi időpontra halasztását, míg a Bizottság és a Velencei Bizottság megfelelő értékelést nem végez az ügyben; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja a lengyel kormányt, hogy hajtsa végre a Bíróság C-441/17. számú ügyben hozott, 2017. július 27-i ideiglenes határozatát, valamint hogy azonnali hatállyal függessze fel a bialowiezai erdőben folytatott, nagyszabású fakitermelést, amely azzal fenyeget, hogy súlyos és visszafordíthatatlan károkat okoz ezen az UNESCO által világörökségnek nyilvánított területen; felhívja a lengyel kormányt, hogy állítsa le a Belaruszba irányuló, csoportos visszaküldéseket, és teljesítse az EJEB 2017. június 8-i, kötelező érvényű ideiglenes határozatait, továbbá biztosítsa, hogy mindenki, aki Lengyelország határain menedéket vagy nemzetközi védelmet kérelmez, teljes mértékben hozzáférjen a lengyel menekültügyi eljáráshoz, összhangban a nemzetközi kötelezettségekkel és az uniós jogszabályokkal; |
| --- | --- |

8.

| 9. | felhívja a lengyel kormányt, hogy tartsa tiszteletben a gyülekezés szabadságához való jogot azáltal, hogy a gyülekezés szabadságáról szóló hatályos jogszabályból törli a kormány által jóváhagyott „ciklikus” gyülekezésnek prioritást biztosító rendelkezéseket; felhívja a hatóságokat, hogy ne alkalmazzanak büntetőjogi szankciókat a békés gyülekezésekben vagy ellentüntetésekben részt vevő személyek ellen, továbbá hogy ejtsék a békés tiltakozókkal szemben emelt büntetőjogi vádakat; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a lengyel kormányt, hogy helyezze hatályon kívül A Szabadságért Nemzeti Intézet – Civil Társadalom Fejlesztésével Foglalkozó Központot létrehozó jogszabályt, amely akadályozza a kormánnyal szemben kritikus civil társadalmi szervezetek állami finanszírozáshoz való hozzáférését, valamint hogy biztosítsa, hogy az állami pénzeszközök civil társadalmi szervezetek közti elosztására méltányos, pártatlan és átlátható módon kerüljön sor, a pluralisztikus képviselet garantálása mellett; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aggodalmának ad hangot azoknak a médiában megjelent beszámolóknak a kapcsán, amelyek szerint a rendőrség megfigyeli az ellenzéki és civil társadalmi vezetőket, valamint sürgeti a lengyel hatóságokat, hogy vizsgálják ki ezeket a jelentéseket és teljes mértékben tartsák tiszteletben a polgárok magánélethez való jogát; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felszólítja a lengyel kormányt, hogy határozottan álljon ki a nők és lányok jogai mellett azzal, hogy megkülönböztetés nélkül ingyenessé és hozzáférhetővé teszi a fogamzásgátlást, és orvosi rendelvény nélkül rendelkezésre bocsáthatóvá teszi a sürgősségi fogamzásgátló szereket; ezzel összefüggésben szorgalmazza, hogy vonják vissza a nők és a lányok sürgősségi fogamzásgátló tablettához való hozzáférését korlátozó törvényt; |
| --- | --- |

12.

| 13. | határozottan bírál minden olyan jogalkotási javaslatot, amely a magzat súlyos vagy élettel összeegyeztethetetlen rendellenessége esetén tiltaná az abortuszt; hangsúlyozza, hogy az egészségügyi ellátáshoz – és ezen belül a szexuális és reproduktív egészségügyi ellátáshoz – való általános hozzáférés, valamint az ehhez kapcsolódó jogok alapvető emberi jogok; határozottan megerősíti, hogy támogatja a nőjogi szervezeteket, mivel azok a közelmúltban büntetőeljárások célpontjaivá váltak; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felhívja a lengyel kormányt, hogy teljesítse a Szerződésekben, az Alapjogi Chartában, az emberi jogok európai egyezményében és a nemzetközi emberi jogi normák által rögzített, jogállamisággal és alapjogokkal kapcsolatos valamennyi rendelkezést, valamint hogy folytasson közvetlen párbeszédet a Bizottsággal; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felszólítja a Bizottságot, hogy rendszeresen, alaposan és átlátható módon tájékoztassa a Parlamentet az előrelépésről és a meghozott intézkedésekről; |
| --- | --- |

15.

| 16. | úgy véli, hogy a jelenlegi lengyelországi helyzet az EUSZ 2. cikkében hivatkozott értékek súlyos megsértésének egyértelmű kockázatát hordozza magában; utasítja az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságot, hogy eljárási szabályzata 83. cikke (1) bekezdése a) pontjának megfelelően készítsen különjelentést annak érdekében, hogy a plenáris ülés szavazzon a Tanácsot az EUSZ 7. cikkének (1) bekezdése szerinti intézkedésre felhívó, indokolással ellátott javaslatról; |
| --- | --- |

16.

| 17. | megismétli, hogy a Parlament 2016. október 25-i, a Bizottságnak szóló ajánlásokkal a demokráciával, a jogállamisággal és az alapvető jogokkal foglalkozó uniós mechanizmus létrehozásáról szóló állásfoglalásának (5) megfelelően rendszeres, valamennyi tagállam, valamint a Tanács, a Bizottság és a Parlament részvételével zajló ellenőrzési folyamatra és párbeszédre van szükség az EU alapvető értékeinek – a demokrácia, az alapjogok és a jogállamiság – megóvása érdekében; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felszólítja a lengyel kormányt, hogy tegyen megfelelő lépéseket a 2017. november 11-én (szombaton) Varsóban tartott idegengyűlölő és fasiszta felvonulással kapcsolatban, és határozottan ítélje el azt; |
| --- | --- |

18.

| 19. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak és a Tanácsnak, Lengyelország elnökének, kormányának és parlamentjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Európa Tanácsnak és az EBESZ-nek. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0123.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0344.

(3)  A Bizottság (EU) 2017/146 ajánlása (2016. december 21.) a lengyelországi jogállamiságról a Bizottság (EU) 2016/1374 ajánlásának kiegészítésére (HL L 22., 2017.1.27., 65. o.).

(4)  A Bizottság (EU) 2017/1520 ajánlása (2017. július 26.) a lengyelországi jogállamiságról valamint az (EU) 2016/1374 és az (EU) 2017/146 ajánlás kiegészítéséről (HL L 228., 2017.9.2., 19. o.).

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0409.

---

2017. november 16., csütörtök

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/50 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/50

---

P8_TA(2017)0443

A véleménynyilvánítás szabadsága Szudánban, nevezetesen Mohamed Zine el-Abidine esete

Az Európai Parlament 2017. november 16-i állásfoglalása a véleménynyilvánítás szabadságáról Szudánban, nevezetesen Mohamed Zine el-Abidine esetéről (2017/2961(RSP))

(2018/C 356/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a szudáni helyzetről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2012. június 13-i (1), a 2013. október 10-i (2), a 2014. december 18-i (3) és a 2016. október 6-i (4) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a szudáni helyzetről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2012. június 13-i (1), a 2013. október 10-i (2), a 2014. december 18-i (3) és a 2016. október 6-i (4) állásfoglalására,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2017. évi ülésén képviselendő uniós prioritásokról szóló, 2017. március 16-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2017. évi ülésén képviselendő uniós prioritásokról szóló, 2017. március 16-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára,

| — | tekintettel a Cotonoui Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Cotonoui Megállapodásra,

| — | tekintettel a sajtóra és kiadványokra vonatkozó 2009. évi szudáni törvényre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a sajtóra és kiadványokra vonatkozó 2009. évi szudáni törvényre,

| — | tekintettel az információszabadságra vonatkozó 2015. évi szudáni törvényre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az információszabadságra vonatkozó 2015. évi szudáni törvényre,

| — | tekintettel a véleménynyilvánítás szabadságáról és az információhoz való hozzáférésről szóló pán-afrikai konferencia 2017. március 26-i kampalai nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a véleménynyilvánítás szabadságáról és az információhoz való hozzáférésről szóló pán-afrikai konferencia 2017. március 26-i kampalai nyilatkozatára,

| — | tekintettel az EU, Norvégia, az Egyesült Államok és Kanada 2016. december 7-i, a szudáni politikai foglyokkal és cenzúrával kapcsolatban tett közös nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU, Norvégia, az Egyesült Államok és Kanada 2016. december 7-i, a szudáni politikai foglyokkal és cenzúrával kapcsolatban tett közös nyilatkozatára,

| — | tekintettel a véleménynyilvánításnak az interneten és egyéb környezetben való szabadságáról szóló uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a véleménynyilvánításnak az interneten és egyéb környezetben való szabadságáról szóló uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel az ENSZ független szakértőjének, Aristide Nononsinak a 2017. május 11–21-i szudáni misszióját követően a szudáni emberi jogi helyzettel kapcsolatban tett nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ független szakértőjének, Aristide Nononsinak a 2017. május 11–21-i szudáni misszióját követően a szudáni emberi jogi helyzettel kapcsolatban tett nyilatkozatára,

| — | tekintettel Sztilianidesz biztos 2017. október 22–23-i szudáni látogatására, |
| --- | --- |

—

tekintettel Sztilianidesz biztos 2017. október 22–23-i szudáni látogatására,

| — | tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) az EU nevében az újságírókkal szemben elkövetett bűncselekmények büntetlensége elleni küzdelem nemzetközi napja alkalmából tett 2017. november 2-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) az EU nevében az újságírókkal szemben elkövetett bűncselekmények büntetlensége elleni küzdelem nemzetközi napja alkalmából tett 2017. november 2-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Riporterek Határok Nélkül 2017. évi sajtószabadság-indexére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Riporterek Határok Nélkül 2017. évi sajtószabadság-indexére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel Mohamed Zine el-Abidine 2012. február 23-án az Al-Tayar újságban megjelent cikkében korrupcióval vádolta Omar el-Basír szudáni elnök családját; |
| --- | --- |

A.

mivel Mohamed Zine el-Abidine 2012. február 23-án az Al-Tayar újságban megjelent cikkében korrupcióval vádolta Omar el-Basír szudáni elnök családját;

| B. | mivel a szudáni nemzeti államvédelmi és titkosszolgálati szervek (NISS) vádat emeltek Mohamed Zine el-Abidine és a főszerkesztő, Osmar Mirgani ellen; |
| --- | --- |

B.

mivel a szudáni nemzeti államvédelmi és titkosszolgálati szervek (NISS) vádat emeltek Mohamed Zine el-Abidine és a főszerkesztő, Osmar Mirgani ellen;

| C. | mivel 2017. október 23-án egy szudáni bíróság öt év próbaidőre felfüggesztett börtönbüntetésre ítélte Mohamed Zine el-Abidine-t azzal a váddal, hogy megsértette az újságírók etikai kódexét; |
| --- | --- |

C.

mivel 2017. október 23-án egy szudáni bíróság öt év próbaidőre felfüggesztett börtönbüntetésre ítélte Mohamed Zine el-Abidine-t azzal a váddal, hogy megsértette az újságírók etikai kódexét;

| D. | mivel az Al-Tayar főszerkesztőjét, Osman Mirganit 10 000 szudáni font pénzbírság kifizetésére vagy hathónapos börtönbüntetésre ítélték ugyanazokkal a vádakkal, és miután a Szudáni Újságírók Szövetsége kifizette a pénzbírságot, szabadon bocsátották; |
| --- | --- |

D.

mivel az Al-Tayar főszerkesztőjét, Osman Mirganit 10 000 szudáni font pénzbírság kifizetésére vagy hathónapos börtönbüntetésre ítélték ugyanazokkal a vádakkal, és miután a Szudáni Újságírók Szövetsége kifizette a pénzbírságot, szabadon bocsátották;

| E. | mivel a Mohamed Zine el-Abidine-t és Osman Mirganit is képviselő ügyvéd kifejezésre juttatta azon szándékát, hogy fellebbez az ellenük hozott ítélettel szemben; |
| --- | --- |

E.

mivel a Mohamed Zine el-Abidine-t és Osman Mirganit is képviselő ügyvéd kifejezésre juttatta azon szándékát, hogy fellebbez az ellenük hozott ítélettel szemben;

| F. | mivel beszámolók szerint az NISS kihallgat és fogva tart újságírókat, és mivel számos pert indított szudáni újságírókkal szemben, és önkényesen elkobozta például az Al-Tayar, az Al-Jareeda az Al-Watan, az Al-Youm Al-Tali, az Al-Ayam és az Akhir Lahza újságok azon teljes példányszámait, amelyek a kormányt bíráló cikkeket közöltek; |
| --- | --- |

F.

mivel beszámolók szerint az NISS kihallgat és fogva tart újságírókat, és mivel számos pert indított szudáni újságírókkal szemben, és önkényesen elkobozta például az Al-Tayar, az Al-Jareeda az Al-Watan, az Al-Youm Al-Tali, az Al-Ayam és az Akhir Lahza újságok azon teljes példányszámait, amelyek a kormányt bíráló cikkeket közöltek;

| G. | mivel 2016-ban 12 újságot érintő legalább 44 eset volt, ahol ilyen kiadványokat koboztak el, többek között egyetlen hét alatt az Al-Jareeda öt példányát kobozták el; mivel 2016. augusztus 14-én a sajtóval és kiadványokkal foglalkozó nemzeti tanács határozatlan időre felfüggesztette az Elaf, az Al-Mustagilla, az Al-Watan és az Awal Al-Nahar újságok kiadását; |
| --- | --- |

G.

mivel 2016-ban 12 újságot érintő legalább 44 eset volt, ahol ilyen kiadványokat koboztak el, többek között egyetlen hét alatt az Al-Jareeda öt példányát kobozták el; mivel 2016. augusztus 14-én a sajtóval és kiadványokkal foglalkozó nemzeti tanács határozatlan időre felfüggesztette az Elaf, az Al-Mustagilla, az Al-Watan és az Awal Al-Nahar újságok kiadását;

| H. | mivel a szabad, független és pártatlan média a demokratikus társadalmak egyik alapvető eleme; |
| --- | --- |

H.

mivel a szabad, független és pártatlan média a demokratikus társadalmak egyik alapvető eleme;

| I. | mivel 2017. január 8-án Szudán aláírta a „Médiaszabadság az arab világban” kérdésről született nyilatkozatot, és ezzel Palesztina, Tunézia és Jordánia után a negyedik aláíró fél lett; mivel a médiaügyekért felelős államminiszter kijelentette, hogy a kormány elkötelezett a szudáni sajtószabadság tiszteletben tartása mellett; |
| --- | --- |

I.

mivel 2017. január 8-án Szudán aláírta a „Médiaszabadság az arab világban” kérdésről született nyilatkozatot, és ezzel Palesztina, Tunézia és Jordánia után a negyedik aláíró fél lett; mivel a médiaügyekért felelős államminiszter kijelentette, hogy a kormány elkötelezett a szudáni sajtószabadság tiszteletben tartása mellett;

| J. | mivel a Riporterek Határok Nélkül 2017. évi sajtószabadság-indexében Szudánt a legkevésbé szabad országok közé sorolja: 180 helyből a 174. helyet foglalja el az ország „a média zaklatása, cenzúra, újságok példányszámainak elkobzása, médiumok bezárása és az internet korlátozása miatt”; |
| --- | --- |

J.

mivel a Riporterek Határok Nélkül 2017. évi sajtószabadság-indexében Szudánt a legkevésbé szabad országok közé sorolja: 180 helyből a 174. helyet foglalja el az ország „a média zaklatása, cenzúra, újságok példányszámainak elkobzása, médiumok bezárása és az internet korlátozása miatt”;

| K. | mivel az ENSZ független szakértőjének a szudáni emberi jogi helyzetről szóló jelentése 2017 júliusában megállapította, hogy az NISS által az Al-Jareeda újsággal szemben alkalmazott cenzúra megsértette Szudán ideiglenes nemzeti alkotmányát; |
| --- | --- |

K.

mivel az ENSZ független szakértőjének a szudáni emberi jogi helyzetről szóló jelentése 2017 júliusában megállapította, hogy az NISS által az Al-Jareeda újsággal szemben alkalmazott cenzúra megsértette Szudán ideiglenes nemzeti alkotmányát;

| L. | mivel Szudán aláírta, de nem ratifikálta a 2005-ben felülvizsgált Cotonoui Megállapodást; |
| --- | --- |

L.

mivel Szudán aláírta, de nem ratifikálta a 2005-ben felülvizsgált Cotonoui Megállapodást;

| M. | mivel Federica Mogherini alelnök/főképviselő 2017. november 14-én, a szudáni elnök, Omar el-Basír ugandai látogatásán nyilatkozatot adott ki, amelyben mindkét felet emlékeztette a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumára, arra, hogy tartsák magukat a nemzetközi jog szerinti kötelezettségeikhez és hajtsák végre azokat; |
| --- | --- |

M.

mivel Federica Mogherini alelnök/főképviselő 2017. november 14-én, a szudáni elnök, Omar el-Basír ugandai látogatásán nyilatkozatot adott ki, amelyben mindkét felet emlékeztette a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumára, arra, hogy tartsák magukat a nemzetközi jog szerinti kötelezettségeikhez és hajtsák végre azokat;

| N. | mivel az emberi, polgári és politikai jogok továbbra sem érvényesülnek Szudánban; |
| --- | --- |

N.

mivel az emberi, polgári és politikai jogok továbbra sem érvényesülnek Szudánban;

| 1. | komoly aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy 2017. október 23-án a kartúmi sajtóbíróság öt év próbaidőre felfüggesztett börtönbüntetésre ítélte Mohamed Zine el-Abidine-t, és felszólítja a szudáni hatóságokat, hogy haladéktalanul vizsgálják felül az ellene felhozott összes vádat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mélységesen aggódik a véleménynyilvánítás szabadsága, a folyamatos cenzúra és az újságok elkobzása, valamint az újságírók abbéli korlátozása miatt, hogy szabadon kinyilváníthassák véleményüket Szudánban; megjegyzi, hogy a politikák és politikusok elszámoltathatósága a nyilvánosság előtt nem szabad, hogy a szabad sajtó elnyomását eredményezze; továbbá aggodalommal állapítja meg, hogy a rutinszerű elkobzások és a működés felfüggesztése hosszú távú pénzügyi megszorításokat rótt az újságokra; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sajnálattal állapítja meg, hogy számos beszámoló érkezett a médiaszabadság sorozatos megsértéséről, illetve arról, hogy az NISS folyamatosan zaklatja az újságírókat, és határozottan kéri a szudáni hatóságokat, hogy gondoskodjanak róla, hogy az NISS hatásköre és módszerei megfeleljenek a nemzetközi normáknak; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy a szabad, független és pártatlan média, amelyben a nyílt vita kulcsszerepet tölt be, a demokratikus társadalmak egyik alapvető eleme; felhívja az Uniót, hogy fokozottan törekedjen a véleménynyilvánítás szabadságának külső politikái és eszközei révén való előmozdítására; |
| --- | --- |

4.

| 5. | határozottan kéri a szudáni hatóságokat, hogy haladéktalanul vessenek véget az újságírók és az online vagy offline véleménynyilvánítás szabadságát védelmezők elleni zaklatás, megfélemlítés és támadás minden formájának, és hajtsanak végre demokratikus reformokat, ezáltal biztosítva az emberi jogok, így a véleménynyilvánítás szabadságának védelmét és előmozdítását az országban, Szudán ideiglenes nemzeti alkotmányával és a nemzetközi kötelezettségvállalásokkal – többek között a Cotonoui Megállapodással – összhangban; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy az államnak, az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatával összhangban elsődleges felelőssége van az emberi jogok előmozdítása és védelme terén; felhívja a szudáni hatóságokat, hogy állítsák helyre és tartsák tiszteletben a nemzetközi jog szerinti emberi jogokat és alapvető szabadságokat, ideértve a véleménynyilvánítás szabadságát is; |
| --- | --- |

6.

| 7. | elismeri Sztilianidesz biztos közelmúltban végrehajtott missziójának, illetve annak fontosságát, hogy a széles körben ismert, így az alapvető szabadságjogokkal kapcsolatos aggodalmakat eljuttassák a szudáni hatóságokhoz; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja az Uniót és tagállamait, hogy technikai segítségnyújtás és kapacitásépítő programok révén támogassák a civil társadalmi szervezeteket, hogy hatékonyabban állhassanak ki az emberi jogok és a jogállamiság védelme mellett, és hatékonyabban elősegíthessék az emberi jogi helyzet javulását Szudánban; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aggodalmának ad hangot a sajtóra és kiadványokra vonatkozó 2017. évi törvénytervezettel kapcsolatban, amely további, az online kiadványokra vonatkozó korlátozásokat tartalmaz, illetve újságok és újságírók felfüggesztését helyezi kilátásba; arra bíztatja Szudán kormányát, hogy módosítsa a sajtóra és kiadványokra vonatkozó 2009. évi szudáni törvényt, hogy az több védelmet biztosítson az újságíróknak és újságkiadóknak; |
| --- | --- |

9.

| 10. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés társelnökeinek, az Afrikai Unió Bizottságának és a Pánafrikai Parlamentnek, valamint a szudáni kormánynak. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  HL C 332. E, 2013.11.15., 49. o.

(2)  HL C 181., 2016.5.19., 87. o.

(3)  HL C 294., 2016.8.12., 28. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0379.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0089.

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/53 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/53

---

P8_TA(2017)0444

Terrorista támadások Szomáliában

Az Európai Parlament 2017. november 16-i állásfoglalása a szomáliai terrortámadásokról (2017/2962(RSP))

(2018/C 356/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Szomáliáról szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Szomáliáról szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel a dadaabi menekülttáborról szóló, 2017. május 18-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a dadaabi menekülttáborról szóló, 2017. május 18-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) mogadishui (Szomália) támadásokról szóló, 2017. október 15-i nyilatkozatára és az alelnök/főképviselő szóvivőjének a szomáliai támadásról szóló, 2017. október 30-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) mogadishui (Szomália) támadásokról szóló, 2017. október 15-i nyilatkozatára és az alelnök/főképviselő szóvivőjének a szomáliai támadásról szóló, 2017. október 30-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Tanács Szomáliáról szóló, 2017. április 3-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács Szomáliáról szóló, 2017. április 3-i következtetéseire,

| — | tekintettel az EU Szomáliával foglalkozó független szakértővel folytatott interaktív párbeszédben való 2017. szeptember 27-i felszólalására az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 36. ülésszakán, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU Szomáliával foglalkozó független szakértővel folytatott interaktív párbeszédben való 2017. szeptember 27-i felszólalására az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 36. ülésszakán,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2017. augusztus 30-án elfogadott 2372. (2017) számú és 2017. november 7-én elfogadott 2383. (2017) számú határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsa 2017. augusztus 30-án elfogadott 2372. (2017) számú és 2017. november 7-én elfogadott 2383. (2017) számú határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ főtitkárának az ENSZ Biztonsági Tanácsához intézett, Szomáliáról szóló, 2017. május 9-i és szeptember 5-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ főtitkárának az ENSZ Biztonsági Tanácsához intézett, Szomáliáról szóló, 2017. május 9-i és szeptember 5-i jelentésére,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a Mogadishuban végrehajtott terrortámadásról szóló, 2017. október 15-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a Mogadishuban végrehajtott terrortámadásról szóló, 2017. október 15-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Afrikai Unió (AU) Bizottsága elnökének a Mogadishuban végrehajtott terrortámadásról szóló, 2017. október 15-i nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió (AU) Bizottsága elnökének a Mogadishuban végrehajtott terrortámadásról szóló, 2017. október 15-i nyilatkozatára,

| — | tekintettel az Afrikai Unió szomáliai missziója (AMISOM) 2017. október 14-i és 28-i terrortámadásokat elítélő nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió szomáliai missziója (AMISOM) 2017. október 14-i és 28-i terrortámadásokat elítélő nyilatkozataira,

| — | tekintettel a 2017. május 11-én, Londonban megrendezett, Szomáliával kapcsolatos nemzetközi konferencia végleges nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2017. május 11-én, Londonban megrendezett, Szomáliával kapcsolatos nemzetközi konferencia végleges nyilatkozatára,

| — | tekintettel az EU és az Afrikai Unió Párizsi Megállapodás végrehajtásáról szóló, 2017. június 1-jei közös nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és az Afrikai Unió Párizsi Megállapodás végrehajtásáról szóló, 2017. június 1-jei közös nyilatkozatára,

| — | tekintettel az AMISOM 2017. november 8-i nyilatkozatára, amely szerint 2017 decemberétől a csapatok Szomáliából való fokozatos kivonását kezdeményezi, és 2020-ra az összes csapatot ki kívánja vonni az országból, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AMISOM 2017. november 8-i nyilatkozatára, amely szerint 2017 decemberétől a csapatok Szomáliából való fokozatos kivonását kezdeményezi, és 2020-ra az összes csapatot ki kívánja vonni az országból,

| — | tekintettel az AKCS és az EU között létrejött Cotonoui Partnerségi Megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS és az EU között létrejött Cotonoui Partnerségi Megállapodásra,

| — | tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogai Afrikai Bizottságának az emberi jogok és a népek jogainak előmozdítására és védelmére az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartája keretében kapott mandátumára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogai Afrikai Bizottságának az emberi jogok és a népek jogainak előmozdítására és védelmére az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartája keretében kapott mandátumára,

| — | tekintettel az ENSZ gyermekjogi egyezményére és a gyermekek fegyveres konfliktusba történő bevonásáról szóló fakultatív jegyzőkönyvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ gyermekjogi egyezményére és a gyermekek fegyveres konfliktusba történő bevonásáról szóló fakultatív jegyzőkönyvre,

| — | tekintettel az Afrikai Egységszervezetnek a terrorizmus megelőzéséről és az ellene folytatott küzdelemről szóló, 1999-ben elfogadott egyezményére; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Egységszervezetnek a terrorizmus megelőzéséről és az ellene folytatott küzdelemről szóló, 1999-ben elfogadott egyezményére;

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel 2017. október 14-én teherautóba rejtett, nagy erejű pokolgép rázta meg Mogadishu központját, és a támadásban legalább 358 ember életét vesztette, 228-an megsérültek, 56 ember tartózkodási helye pedig továbbra sem ismert; mivel a Mogadishu szívében elkövetett támadás az egyik legsúlyosabb terrorcselekmény volt, amelyet az elmúlt években a világon elkövettek; mivel 2017. október 28-án több mint 30-an vesztették életüket, amikor az elnöki palotához közel egy hotel előtt két bomba felrobbant; |
| --- | --- |

A.

mivel 2017. október 14-én teherautóba rejtett, nagy erejű pokolgép rázta meg Mogadishu központját, és a támadásban legalább 358 ember életét vesztette, 228-an megsérültek, 56 ember tartózkodási helye pedig továbbra sem ismert; mivel a Mogadishu szívében elkövetett támadás az egyik legsúlyosabb terrorcselekmény volt, amelyet az elmúlt években a világon elkövettek; mivel 2017. október 28-án több mint 30-an vesztették életüket, amikor az elnöki palotához közel egy hotel előtt két bomba felrobbant;

| B. | mivel bár ezekért a gyáva támadásokért semmilyen csoport sem vállalt felelősséget, azok az al-Sabab kézjegyét hordozzák magukon, mely szervezet immár láthatóan nem kívánja aláásni támogatottságát azzal, hogy a polgári lakosság körében ilyen sok áldozatot szedő támadásokkal hozza összefüggésbe magát; mivel a szomáliai lakosság több ízben is elítélte az al-Sabab erőszakos fellépéseit, és együttesen lépett fel a 2017. októberi bombatámadások ellen, amikor ezrek vonultak fel Mogadishu utcáin, hogy kifejezzék az al-Sababbal szembeni ellenállásukat; |
| --- | --- |

B.

mivel bár ezekért a gyáva támadásokért semmilyen csoport sem vállalt felelősséget, azok az al-Sabab kézjegyét hordozzák magukon, mely szervezet immár láthatóan nem kívánja aláásni támogatottságát azzal, hogy a polgári lakosság körében ilyen sok áldozatot szedő támadásokkal hozza összefüggésbe magát; mivel a szomáliai lakosság több ízben is elítélte az al-Sabab erőszakos fellépéseit, és együttesen lépett fel a 2017. októberi bombatámadások ellen, amikor ezrek vonultak fel Mogadishu utcáin, hogy kifejezzék az al-Sababbal szembeni ellenállásukat;

| C. | mivel az elmúlt hónapokban Mogadishuban és szerte az országban számos halálos terrortámadásra került sor, így többek között autóba rejtett pokolgépek robbantak, lövöldözések törtek ki, valamint célzott kivégzéseket és elrablásokat hajtottak végre, ami rámutat arra, hogy az ország továbbra is az erőszakos szélsőségesség veszélyével küzd; |
| --- | --- |

C.

mivel az elmúlt hónapokban Mogadishuban és szerte az országban számos halálos terrortámadásra került sor, így többek között autóba rejtett pokolgépek robbantak, lövöldözések törtek ki, valamint célzott kivégzéseket és elrablásokat hajtottak végre, ami rámutat arra, hogy az ország továbbra is az erőszakos szélsőségesség veszélyével küzd;

| D. | mivel a támadások többségét az al-Sabab terrorcselekményeinek tulajdonították, jóllehet, a Dáis is aktív az országban; |
| --- | --- |

D.

mivel a támadások többségét az al-Sabab terrorcselekményeinek tulajdonították, jóllehet, a Dáis is aktív az országban;

| E. | mivel Szomália elnöke, Mohamed Abdullah Mohamed – miután 2017 februárjában győzelmet aratott a meggyötört kelet-afrikai ország stabilitáshoz és prosperitáshoz való fokozatos visszatérése tekintetében mérföldkőnek tartott választásokon –kötelezettséget vállalt arra, hogy megszabadítja Szomáliát az al-Sababtól; |
| --- | --- |

E.

mivel Szomália elnöke, Mohamed Abdullah Mohamed – miután 2017 februárjában győzelmet aratott a meggyötört kelet-afrikai ország stabilitáshoz és prosperitáshoz való fokozatos visszatérése tekintetében mérföldkőnek tartott választásokon –kötelezettséget vállalt arra, hogy megszabadítja Szomáliát az al-Sababtól;

| F. | mivel a 2017-ben elkövetett sorozatos támadások, és nem utolsósorban a 2017. október 14-i szörnyűséges merénylet fényében egyáltalán nem egyértelmű, hogy a szomáliai biztonsági erők az AMISOM 2018-as tervezett kivonulását követően képesek lesznek külső segítség nélkül leküzdeni a terrorizmust; |
| --- | --- |

F.

mivel a 2017-ben elkövetett sorozatos támadások, és nem utolsósorban a 2017. október 14-i szörnyűséges merénylet fényében egyáltalán nem egyértelmű, hogy a szomáliai biztonsági erők az AMISOM 2018-as tervezett kivonulását követően képesek lesznek külső segítség nélkül leküzdeni a terrorizmust;

| G. | mivel az AMISOM katonai erőit számos alkalommal súlyos emberi jogi jogsértések elkövetésével vádolták, ideértve a válogatás nélküli gyilkosságokat és néhány esetben a szexuális kizsákmányolást és erőszakot; mivel súlyos aggályokat vet fel az ENSZ/AU megbízatása nélkül tevékenykedő külföldi csapatok Szomália területén való bevetése, tekintettel az AMISOM ellen a korábbiakban az emberi jogok állítólagos megsértése miatt felhozott vádakra; |
| --- | --- |

G.

mivel az AMISOM katonai erőit számos alkalommal súlyos emberi jogi jogsértések elkövetésével vádolták, ideértve a válogatás nélküli gyilkosságokat és néhány esetben a szexuális kizsákmányolást és erőszakot; mivel súlyos aggályokat vet fel az ENSZ/AU megbízatása nélkül tevékenykedő külföldi csapatok Szomália területén való bevetése, tekintettel az AMISOM ellen a korábbiakban az emberi jogok állítólagos megsértése miatt felhozott vádakra;

| H. | mivel az erőszakos szélsőségességen kívül a szárazság, a klánok közötti konfliktusok és a kényszer-kilakoltatások következtében csak az elmúlt évben több százezren kényszerültek lakóhelyük elhagyására, és sokan a kormány által ellenőrzött városi központokba kerültek; mivel sokan élnek nem biztonságos településeken, ahol különösen a nők és a leányok bántalmazásnak és szexuális erőszaknak vannak kitéve; |
| --- | --- |

H.

mivel az erőszakos szélsőségességen kívül a szárazság, a klánok közötti konfliktusok és a kényszer-kilakoltatások következtében csak az elmúlt évben több százezren kényszerültek lakóhelyük elhagyására, és sokan a kormány által ellenőrzött városi központokba kerültek; mivel sokan élnek nem biztonságos településeken, ahol különösen a nők és a leányok bántalmazásnak és szexuális erőszaknak vannak kitéve;

| I. | mivel az éhínség jelentette fenyegetés továbbra is jelentős Szomáliában, ahol közel 400 000 gyermek szenved akut alultápláltságban, és 3 millióan élnek válságos helyzetben vagy szorulnak szükséghelyzeti élelmezési segélyre; mivel Szomáliában a belső menekültek száma eléri az 1,1 milliót, és a régióban több mint 900 000 szomáliai menekült tartózkodik; |
| --- | --- |

I.

mivel az éhínség jelentette fenyegetés továbbra is jelentős Szomáliában, ahol közel 400 000 gyermek szenved akut alultápláltságban, és 3 millióan élnek válságos helyzetben vagy szorulnak szükséghelyzeti élelmezési segélyre; mivel Szomáliában a belső menekültek száma eléri az 1,1 milliót, és a régióban több mint 900 000 szomáliai menekült tartózkodik;

| J. | mivel 420 000 szomáliai él kenyai menekülttáborokban, ebből 350 000 a dadaabi táborban, és mivel Szomália és Kenya kormánya, valamint az UNHCR között megállapodás született 10 000 menekült Szomáliába, az al-Sabab ellenőrzése alá nem tartozó területekre való önkéntes visszatérésének elősegítéséről; mivel a visszatelepülők problémákba ütköznek a reintegráció során, és kevés esélyük van arra, hogy munkát találjanak; mivel a dadaabi táborban számos olyan, szomáliai származású menekült él, akik soha nem éltek a táboron kívül, és valójában hontalanok, azaz nem küldhetők Szomáliába; |
| --- | --- |

J.

mivel 420 000 szomáliai él kenyai menekülttáborokban, ebből 350 000 a dadaabi táborban, és mivel Szomália és Kenya kormánya, valamint az UNHCR között megállapodás született 10 000 menekült Szomáliába, az al-Sabab ellenőrzése alá nem tartozó területekre való önkéntes visszatérésének elősegítéséről; mivel a visszatelepülők problémákba ütköznek a reintegráció során, és kevés esélyük van arra, hogy munkát találjanak; mivel a dadaabi táborban számos olyan, szomáliai származású menekült él, akik soha nem éltek a táboron kívül, és valójában hontalanok, azaz nem küldhetők Szomáliába;

| K. | mivel az EU 2016 óta folyamatosan növelte a Szomáliának nyújtott éves humanitárius támogatását, különösen az országot sújtó súlyos szárazságra válaszul, és 2017-ben 120 millió EUR-t bocsátott humanitárius partnerek rendelkezésére, valamint 100 000 EUR sürgősségi segélyt szabadított fel a 2017. október 14-i mogadishui támadást követően fellépő orvosi szükségletek gyors kielégítésére irányuló erőfeszítések támogatására; mivel az EU azonnal mobilizálta az Atalanta művelet két hajóját, és sürgősségi segélyt szállító repülőgépeket indított, hogy sürgősségi egészségügyi felszereléssel lásson el mogadishui kórházakat; |
| --- | --- |

K.

mivel az EU 2016 óta folyamatosan növelte a Szomáliának nyújtott éves humanitárius támogatását, különösen az országot sújtó súlyos szárazságra válaszul, és 2017-ben 120 millió EUR-t bocsátott humanitárius partnerek rendelkezésére, valamint 100 000 EUR sürgősségi segélyt szabadított fel a 2017. október 14-i mogadishui támadást követően fellépő orvosi szükségletek gyors kielégítésére irányuló erőfeszítések támogatására; mivel az EU azonnal mobilizálta az Atalanta művelet két hajóját, és sürgősségi segélyt szállító repülőgépeket indított, hogy sürgősségi egészségügyi felszereléssel lásson el mogadishui kórházakat;

| L. | mivel az EU az Európai Fejlesztési Alapon keresztül 486 millió EUR-t biztosít (2014–2020), a hangsúlyt a paktum végrehajtására, valamint konkrétan az államépítésre és a béketeremtésre, az élelmezésbiztonságra, az ellenálló képesség növelésére és az oktatásra helyezve; mivel az EU elkötelezett amellett, hogy az Afrikai Békekeret révén támogassa az AMISOM-ot; |
| --- | --- |

L.

mivel az EU az Európai Fejlesztési Alapon keresztül 486 millió EUR-t biztosít (2014–2020), a hangsúlyt a paktum végrehajtására, valamint konkrétan az államépítésre és a béketeremtésre, az élelmezésbiztonságra, az ellenálló képesség növelésére és az oktatásra helyezve; mivel az EU elkötelezett amellett, hogy az Afrikai Békekeret révén támogassa az AMISOM-ot;

| M. | mivel 2016 decemberében a Világbank kötelezettséget vállalt a mélyszegénység elleni küzdelem fokozására, és bejelentette, hogy a fejlett országok rekordösszeg, nevezetesen 75 milliárd dollár biztosítására vállaltak kötelezettséget a Nemzetközi Fejlesztési Társulás (IDA) számára támogatások és kedvezményes kamatozású kölcsönök formájában; mivel ugyanakkor Szomália nem jogosult IDA-támogatásra, mivel egy, multilaterális és bilaterális hitelezőkkel szemben fennálló 5 milliárd dolláros adósságtömeg részeként több mint 300 millió dollárral tartozik a banknak és az IMF-nek; |
| --- | --- |

M.

mivel 2016 decemberében a Világbank kötelezettséget vállalt a mélyszegénység elleni küzdelem fokozására, és bejelentette, hogy a fejlett országok rekordösszeg, nevezetesen 75 milliárd dollár biztosítására vállaltak kötelezettséget a Nemzetközi Fejlesztési Társulás (IDA) számára támogatások és kedvezményes kamatozású kölcsönök formájában; mivel ugyanakkor Szomália nem jogosult IDA-támogatásra, mivel egy, multilaterális és bilaterális hitelezőkkel szemben fennálló 5 milliárd dolláros adósságtömeg részeként több mint 300 millió dollárral tartozik a banknak és az IMF-nek;

| N. | mivel az al-Sabab továbbra is megöl, önkényesen fogva tart és besoroz gyermekeket, és gyermekeket soroznak be a szomáliai katonaságba is, annak ellenére, hogy Szomália 2015 januárjában ratifikálta az ENSZ a gyermek jogairól szóló egyezményét és 2015 novemberében támogatta a biztonságos iskolákról szóló nyilatkozatot, kötelezettséget vállalva arra, hogy konkrét intézkedéseket tesz a tanulók és az oktatási intézmények védelme érdekében; |
| --- | --- |

N.

mivel az al-Sabab továbbra is megöl, önkényesen fogva tart és besoroz gyermekeket, és gyermekeket soroznak be a szomáliai katonaságba is, annak ellenére, hogy Szomália 2015 januárjában ratifikálta az ENSZ a gyermek jogairól szóló egyezményét és 2015 novemberében támogatta a biztonságos iskolákról szóló nyilatkozatot, kötelezettséget vállalva arra, hogy konkrét intézkedéseket tesz a tanulók és az oktatási intézmények védelme érdekében;

| O. | mivel működő polgári bírói testület hiányában a szomáliai kormány katonai bíróságokra támaszkodik polgári személyek ügyeinek tárgyalása és ítélethozatal céljából, ami nem garantálja a polgári alperesek jogainak tiszteletben tartását; mivel a Nemzeti Hírszerző és Biztonsági Hivatal (NISA) széleskörű nyomozati hatásköröket kapott, ugyanakkor jelenleg nem rendelkezik bűnüldözési felhatalmazással, melynek eredményeként jelentősen sérül a NISA által fogvatartottak tisztességes eljáráshoz való joga; |
| --- | --- |

O.

mivel működő polgári bírói testület hiányában a szomáliai kormány katonai bíróságokra támaszkodik polgári személyek ügyeinek tárgyalása és ítélethozatal céljából, ami nem garantálja a polgári alperesek jogainak tiszteletben tartását; mivel a Nemzeti Hírszerző és Biztonsági Hivatal (NISA) széleskörű nyomozati hatásköröket kapott, ugyanakkor jelenleg nem rendelkezik bűnüldözési felhatalmazással, melynek eredményeként jelentősen sérül a NISA által fogvatartottak tisztességes eljáráshoz való joga;

| P. | mivel a Transparency International szerint Szomália a tizedik éve a világ legkorruptabb országa; mivel a szomáliai kormány még mindig számos kihívással – például korrupcióval és a széles körű lakossági támogatottság hiányával – áll szemben, ami elkerülhetetlenül az állami intézmények iránti bizalom hiányához vezetett, aminek következtében nőtt a radikális iszlamista és terrorista csoportok támogatása; |
| --- | --- |

P.

mivel a Transparency International szerint Szomália a tizedik éve a világ legkorruptabb országa; mivel a szomáliai kormány még mindig számos kihívással – például korrupcióval és a széles körű lakossági támogatottság hiányával – áll szemben, ami elkerülhetetlenül az állami intézmények iránti bizalom hiányához vezetett, aminek következtében nőtt a radikális iszlamista és terrorista csoportok támogatása;

| 1. | legmélyebb együttérzését fejezi ki a közelmúltbeli szomáliai terrorcselekmények áldozatai és azok családtagjai iránt, és mélységes sajnálatának ad hangot a kioltott emberéletek miatt; ugyanakkor határozottan elítéli az al-Sabab felkelői csoportnak tulajdonított támadások elkövetőit; |
| --- | --- |

1.

| 2. | emlékeztet arra, hogy tartós stabilitást és békét csak a társadalmi befogadás, a fenntartható fejlődés és a demokratikus elveken és jogállamiságon alapuló jó kormányzás révén lehet elérni, teljes körűen tiszteletben tartva az emberek méltóságát és jogait; |
| --- | --- |

2.

| 3. | üdvözli a Bizottság 2017. október 14-i terrortámadást követő gyors veszélyhelyzeti reagálását; felhívja az EU-t és nemzetközi partnereit, hogy teljesítsék Szomáliával kapcsolatos kötelezettségeiket, elsőként azzal, hogy lépéseket tesznek az élelmezésbiztonság helyreállítására az éhínséghez vezető strukturális problémák elkerülése érdekében, a biztonság megőrzésére, a közösségi panaszok rendezésére, a közpénzek kezelésének javítására, valamint a hosszú távú stabilitás megvalósítása érdekében szükséges alkotmánymódosítás végrehajtásának elősegítésére; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a humanitárius csoportok, segélyszervezetek és az Európai Parlament ismételt figyelmeztetései ellenére Szomália továbbra is az éhínség szélén áll; emlékeztet arra, hogy a 2011-es éhínség idején növelte a halálesetek számát a bizonytalanság, valamint az, hogy az al-Sabab szélsőséges milicistái hátráltatták az élelmiszersegélyek akkoriban ellenőrzésük alatt tartott dél- és közép-szomáliai területekre való eljutását; felszólítja az összes felet, hogy működjenek együtt a humanitárius szervezetekkel, és teljes mértékben tartsák tiszteletben a humanitárius elveket, amelyek szerint teljes körű és akadálytalan hozzáférést kell biztosítani azok számára, akik segítségre szorulnak, különösen a vidéki térségekben; |
| --- | --- |

4.

| 5. | üdvözli a 2017 februárjában megszervezett választási folyamatot, amelynek eredményeképpen új elnököt választottak, és reményét fejezi ki, hogy a választások előmozdítják a politikai stabilitást, elősegítik a szükséges reformok elfogadását és továbbviszik a föderális projektet, a szövetségi tagállamokkal szoros együttműködésben; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy küzdjenek a mindent átható korrupció ellen, és kínáljanak lehetőségeket a fiatalok számára az al-Sababhoz való csatlakozásuk kockázatának csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

5.

| 6. | üdvözli a szomáliai nemzeti vezetői fórum arra irányuló döntését, hogy a 2020-as, „egy személy, egy szavazat” elve alapján megrendezendő választásokra készülve támogatja politikai pártok alapítását és bejegyzését, valamint azt, hogy megpróbálkozik az állami intézmények újjáépítésével, valamint fontos új törvényeket fogad el a politikai pártokról és a független nemzeti emberi jogi bizottsági felállításáról; rámutat arra, hogy erőfeszítéseket kell tenni a nők képviseletének javítására; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza az ország diaszpórájának és civil társadalmának jelentős hozzájárulását nemcsak a jó kormányzás helyreállításához, hanem a társadalmi és gazdasági fejlődéshez is, kiemelve a nők képviseletének és döntéshozatalban való részvételének jelentőségét; ezzel összefüggésben üdvözli, hogy nőtt a nők száma a szomáliai parlamentben (24 %) és kabinetben, rámutatva, hogy az EU-ban és Szomáliában egyaránt fokozottabb erőfeszítésekre van szükség a nemek közötti egyensúly javítása érdekében; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tudomásul veszi a Kormányközi Fejlesztési Hatóság (IGAD) nairobi nyilatkozatát a szomáliai menekültek helyzetének tartós megoldási lehetőségeiről és a Szomáliába hazatértek újbóli beilleszkedéséről; üdvözli az elkötelezettséget az átfogó regionális megközelítés elérése és egyúttal a védelem fenntartása és az önellátás elősegítése iránt a menekülteket befogadó országokban, amit a nemzetközi közösség támogatásával és a nemzetközi felelősségmegosztással összhangban kell megvalósítani, a New York-i nyilatkozat átfogó menekültügyi keretének megfelelően; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ugyanakkor kéri a Bizottságot, hogy fokozza a régióbeli szereplőkkel, így a helyi lakosságokkal, a regionális kormánnyal és nem kormányzati szervezetekkel való konzultációra irányuló erőfeszítéseit, hogy a helyi szinten azonosított problémák és igények kerüljenek előtérbe, konstruktív légkört kialakítva, valamint növelve a menekültek otthonukba való visszatérését szolgáló kapacitást; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aggodalmának ad hangot a NISA széles körű megbízatása miatt, valamint amiatt, ahogyan a feltételezett terrorcselekmények kapcsán katonai bíróságokon indított eljárások során többször is semmibe vette a jogszerű eljárás követelményét, és elszámoltathatóság nélkül rótt ki halálbüntetést; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felszólítja a szomáliai kormányt és az EU-t – a szomáliai jogállamiságra irányuló tevékenysége keretében –, hogy gondoskodjanak a NISA hatékony felügyeleti mechanizmusok révén történő szabályozásáról, és erősítsék meg a szomáliai nyomozóhivatal ahhoz szükséges műszaki szakértelmét, hogy alapos, hatékony és a lakosság jogait tiszteletben tartó nyomozásokat tudjon lefolytatni; |
| --- | --- |

11.

| 12. | üdvözli különösen, hogy a szomáliai vezetők 2017. április 16-án politikai megállapodást értek arról, hogy a regionális és a szövetségi erőket egy koherens nemzetbiztonsági struktúrába integrálják, amely fokozatosan képessé válik arra, hogy felelősséget vállaljon a biztonság garantálásáért, valamint azt, hogy gyorsan létrehozták a Nemzeti Biztonsági Tanácsot és a Nemzetbiztonsági Hivatalt; |
| --- | --- |

12.

| 13. | elismeri az AMISOM biztonság és stabilitás lehetővé tételében betöltött szerepét, amelynek köszönhetően Szomália politikai intézményeket tudott létrehozni, és sikerült kiterjesztenie az állami hatalmat, felkészülve a biztonsággal kapcsolatos feladatok szomáliai intézmények és erők számára való átadására; üdvözli, hogy az Afrikai Unió kivizsgálja az AMISON csapatai által állítólagosan elkövetett erőszakos szexuális cselekményeket; felhív az ENSZ főtitkára Szomáliáról szóló jelentéseiben foglalt ajánlások teljes körű végrehajtására, és az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2272. sz. (2016) határozatával összhangban sürgeti az AU-t és a csapatokat küldő országokat annak biztosítására, hogy az állításokat megfelelően és alaposan kivizsgálják, és a felelősöket bíróság elé állítsák; kiemeli annak fontosságát, hogy az AMISOM megbízatását ki lehessen terjeszteni a 2018 májusa utáni időszakra, és figyelmeztet arra, hogy a feladatok szomáliai csapatoknak való, idő előtti átadása alááshatja a hosszú távú stabilitást; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza a büntetlenség elleni küzdelem szükségességét, és hogy biztosítani kell az elszámoltathatóságot a Szomáliában elkövetett, emberiesség elleni bűncselekményekért és háborús bűncselekményekért; nyugtázza, hogy a szomáliai elnök amnesztiát javasolt bizonyos bűncselekmények tekintetében azoknak, akik felhagynak a terrorizmussal és az erőszakkal, és ki szeretnének lépni az al-Sababból vagy más terrorista csoportból, és ösztönzi az amnesztiával kapcsolatos szabályozás elfogadását; |
| --- | --- |

14.

| 15. | elítéli, hogy az al-Sabab milicistái gyermekeket toboroznak, és hogy a biztonsági erők is felhasználnak gyermekeket katonaként és informátorként, ideértve az elfogott vagy dezertált gyermekkatonák felhasználását is; emlékeztet, hogy a szomáliai kormány kötelezettséget vállalt arra, hogy rehabilitálja az egykori gyermekkatonákat, és bíróság elé állítja azokat, akik a besorozásukért felelnek; felhívja a nemzetközi adományozókat, beleértve az EU-t, hogy az erőszak ördögi köre felszámolásának kulcsfontosságú elemeként helyezzék előtérbe a rehabilitációs szolgáltatásokat, az oktatást és a biztonságos iskoláztatást; sürgeti a hatóságokat, hogy az al-Sababbal összefüggésbe hozható gyermekeket elsősorban áldozatként kezelje, és vegye figyelembe a gyermekek mindenek felett álló érdekét, a nemzetközi védelmi normákat irányadó elvekként követve; |
| --- | --- |

15.

| 16. | súlyos aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a természeti erőforrások – különösen a szén – továbbra is jelentős finanszírozási forrást jelentenek a terroristák számára, és hogy ez súlyos környezetkárosodást okoz Szomáliában; felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja meg a nyomonkövethetőségi és az átvilágítási rendszerek kiszélesítésének lehetőségét, hogy azok kiterjedjenek az összes olyan természeti erőforrásra, amelyet terrorcselekmények és erőszak szítására használnak fel; ezzel összefüggésben felhívja az összes felet, hogy biztosítsák az ENSZ Biztonsági Tanácsa szomáliai szén kivitelének tilalmáról szóló határozatának betartását; |
| --- | --- |

16.

| 17. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Afrikai Uniónak, Szomália elnökének, miniszterelnökének és parlamentjének, az ENSZ főtitkárának, az ENSZ Biztonsági Tanácsának, az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának, valamint az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlésnek. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0229.

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/58 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/58

---

P8_TA(2017)0445

Madagaszkár

Az Európai Parlament 2017. november 16-i állásfoglalása Madagaszkárról (2017/2963(RSP))

(2018/C 356/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Madagaszkárról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2009. május 7-én (1), a 2010. február 11-én (2) és a 2011. június 9-én (3) elfogadottakra, valamint az AKCS–EU közös parlamenti közgyűlés 2010. július 10–11-i madagaszkári tényfeltáró missziójára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Madagaszkárról szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a 2009. május 7-én (1), a 2010. február 11-én (2) és a 2011. június 9-én (3) elfogadottakra, valamint az AKCS–EU közös parlamenti közgyűlés 2010. július 10–11-i madagaszkári tényfeltáró missziójára,

| — | tekintettel a WHO által 2017. november 2-án közölt információra a pestis kitöréséről, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WHO által 2017. november 2-án közölt információra a pestis kitöréséről,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Bizottságának a Madagaszkár negyedik időközi jelentéséről szóló 2017. augusztus 22-i záró észrevételeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Bizottságának a Madagaszkár negyedik időközi jelentéséről szóló 2017. augusztus 22-i záró észrevételeire,

| — | tekintettel John H. Knoxnak, az ENSZ különleges előadójának 2016. októberi jelentésére, amely madagaszkári kiküldetésének következtetéseit tartalmazza, |
| --- | --- |

—

tekintettel John H. Knoxnak, az ENSZ különleges előadójának 2016. októberi jelentésére, amely madagaszkári kiküldetésének következtetéseit tartalmazza,

| — | tekintettel a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség (SADC) Madagaszkárról tartott 2011. május 20-i rendkívüli ülésére, és a SADC közvetítő csoportja által javasolt ütemtervre azt követően, hogy az EU, az Afrikai Unió és a SADC megszüntette a Madagaszkárral szembeni szankciókat, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Dél-afrikai Fejlesztési Közösség (SADC) Madagaszkárról tartott 2011. május 20-i rendkívüli ülésére, és a SADC közvetítő csoportja által javasolt ütemtervre azt követően, hogy az EU, az Afrikai Unió és a SADC megszüntette a Madagaszkárral szembeni szankciókat,

| — | tekintettel a különleges előadónak a biztonságos, tiszta, egészséges és fenntartható környezet élvezéséhez kapcsolódó emberi jogi kötelezettségekkel foglalkozó 2017. április 26-i jelentésére, amelyet madagaszkári látogatása után adott ki, |
| --- | --- |

—

tekintettel a különleges előadónak a biztonságos, tiszta, egészséges és fenntartható környezet élvezéséhez kapcsolódó emberi jogi kötelezettségekkel foglalkozó 2017. április 26-i jelentésére, amelyet madagaszkári látogatása után adott ki,

| — | tekintettel a felülvizsgált Cotonoui Megállapodás 8. és 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a felülvizsgált Cotonoui Megállapodás 8. és 9. cikkére,

| — | tekintettel Madagaszkár alkotmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Madagaszkár alkotmányára,

| — | tekintettel az emberi jogi jogvédőkről szóló uniós iránymutatásokra, valamint az online és offline véleménynyilvánítás szabadságáról szóló uniós emberi jogi iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogi jogvédőkről szóló uniós iránymutatásokra, valamint az online és offline véleménynyilvánítás szabadságáról szóló uniós emberi jogi iránymutatásokra,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára,

| — | tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICCPR), amelyet Madagaszkár 1969-ben írt alá és 1971-ben ratifikált, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára (ICCPR), amelyet Madagaszkár 1969-ben írt alá és 1971-ben ratifikált,

| — | tekintettel a demokráciáról, a választásokról és a kormányzásról szóló afrikai chartára (ACDEG), |
| --- | --- |

—

tekintettel a demokráciáról, a választásokról és a kormányzásról szóló afrikai chartára (ACDEG),

| — | tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok és a Népek Jogainak Afrikai Chartájára,

| — | tekintettel az Emberi Jogi Bizottság 120. genfi ülésére (2017. július 10–11.), amelyen felülvizsgálták Madagaszkár negyedik időközi jelentését, amely a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának Madagaszkár általi végrehajtását vizsgálja, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogi Bizottság 120. genfi ülésére (2017. július 10–11.), amelyen felülvizsgálták Madagaszkár negyedik időközi jelentését, amely a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányának Madagaszkár általi végrehajtását vizsgálja,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 135. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel az öt évig tartó politikai zűrzavar időszakát követően, amelynek során a donorok felfüggesztették fejlesztési támogatási programjaikat, Madagaszkár 2013 októberében hiteles és demokratikus parlamenti választásokat, 2013 decemberében pedig elnökválasztásokat tartott, amelynek eredményeként Hery Rajaonarimampianinát választották meg elnöknek; mivel a politikai helyzet továbbra is kiszámíthatatlan annak ellenére, hogy a donorországokkal folytatott kapcsolatok újrakezdése az új kormánnyal történő együttműködést érintő valamennyi megszorítást megszüntetett; |
| --- | --- |

A.

mivel az öt évig tartó politikai zűrzavar időszakát követően, amelynek során a donorok felfüggesztették fejlesztési támogatási programjaikat, Madagaszkár 2013 októberében hiteles és demokratikus parlamenti választásokat, 2013 decemberében pedig elnökválasztásokat tartott, amelynek eredményeként Hery Rajaonarimampianinát választották meg elnöknek; mivel a politikai helyzet továbbra is kiszámíthatatlan annak ellenére, hogy a donorországokkal folytatott kapcsolatok újrakezdése az új kormánnyal történő együttműködést érintő valamennyi megszorítást megszüntetett;

| B. | mivel az új kommunikációs szabályzat létrejötte, amelyet a madagaszkári újságírók erősen bíráltak a tekintetben, hogy az a büntető törvénykönyv alkalmazására hivatkozik a sajtóvétségek kapcsán, ami a szakma bűncselekménnyé nyilvánításához vezethet; mivel a helyzet nyugodtabb lett, ám láthatólag nem a jó irányba megy; |
| --- | --- |

B.

mivel az új kommunikációs szabályzat létrejötte, amelyet a madagaszkári újságírók erősen bíráltak a tekintetben, hogy az a büntető törvénykönyv alkalmazására hivatkozik a sajtóvétségek kapcsán, ami a szakma bűncselekménnyé nyilvánításához vezethet; mivel a helyzet nyugodtabb lett, ám láthatólag nem a jó irányba megy;

| C. | mivel elméletileg jövőre kerül sor az elnökválasztásokra, de pontos időpontot még nem állapítottak meg; mivel a madagaszkári elnök bejelentette, hogy támogatja az alkotmánymódosítást, ami lehetővé teszi számára, hogy hatalmon maradjon a választási időszak során, és azon szándékának adott hangot, hogy a választási törvény nemzeti független választási bizottság, szakértők, civil társadalom és ellenzék által kidolgozott javasolt módosításait meghamisítsa; mivel politikai ellenzéke és a civil társadalom egy része megtámadták e nyilatkozatokat, és a miatt aggódnak, hogy ez a választások elhalasztására és arra irányuló kísérlet lehet, hogy alkotmányos mandátumán túl is hatalmon maradhasson; mivel ez valószínűleg fokozza a feszültséget a már amúgy is törékeny politikai helyzetben; |
| --- | --- |

C.

mivel elméletileg jövőre kerül sor az elnökválasztásokra, de pontos időpontot még nem állapítottak meg; mivel a madagaszkári elnök bejelentette, hogy támogatja az alkotmánymódosítást, ami lehetővé teszi számára, hogy hatalmon maradjon a választási időszak során, és azon szándékának adott hangot, hogy a választási törvény nemzeti független választási bizottság, szakértők, civil társadalom és ellenzék által kidolgozott javasolt módosításait meghamisítsa; mivel politikai ellenzéke és a civil társadalom egy része megtámadták e nyilatkozatokat, és a miatt aggódnak, hogy ez a választások elhalasztására és arra irányuló kísérlet lehet, hogy alkotmányos mandátumán túl is hatalmon maradhasson; mivel ez valószínűleg fokozza a feszültséget a már amúgy is törékeny politikai helyzetben;

| D. | mivel az Amnesty International Dél-Afrikáért felelős regionális igazgatója 2017. július 10-én kijelentette, hogy az emberi jogok helyzete Madagaszkáron jelentősen gyengült a jogállamiság nyilvánvaló semmibevevése eredményeként; mivel hiányzik az igazságszolgáltatáshoz való szabad és tisztességes hozzáférés, a bebörtönzöttek több mint 50 %-a bírósági tárgyalás nélküli előzetes börtönbüntetésben van, a rendőrség törvénytelen kivégzéseket hajt végre, az emberijog-védőket pedig bebörtönzik; |
| --- | --- |

D.

mivel az Amnesty International Dél-Afrikáért felelős regionális igazgatója 2017. július 10-én kijelentette, hogy az emberi jogok helyzete Madagaszkáron jelentősen gyengült a jogállamiság nyilvánvaló semmibevevése eredményeként; mivel hiányzik az igazságszolgáltatáshoz való szabad és tisztességes hozzáférés, a bebörtönzöttek több mint 50 %-a bírósági tárgyalás nélküli előzetes börtönbüntetésben van, a rendőrség törvénytelen kivégzéseket hajt végre, az emberijog-védőket pedig bebörtönzik;

| E. | mivel az Amnesty International olyan eseteket dokumentált, amelyekben a bűnüldöző szervek tisztségviselői az emberek önbíráskodását követően bosszút álltak; mivel 2017 februárjában rendőrségi tisztviselők állítólag öt falvat felgyújtottak Antsakabary régióban, miután két kollégájukat a falu lakói állítólag megölték, egy idősebb asszony pedig a támadás közben belehalt égési sérüléseibe, mivel nem tudott elmenekülni; mivel az ügyet rendőrség most vizsgálja annak ellenére, hogy ő maga is részt vett a támadásban; |
| --- | --- |

E.

mivel az Amnesty International olyan eseteket dokumentált, amelyekben a bűnüldöző szervek tisztségviselői az emberek önbíráskodását követően bosszút álltak; mivel 2017 februárjában rendőrségi tisztviselők állítólag öt falvat felgyújtottak Antsakabary régióban, miután két kollégájukat a falu lakói állítólag megölték, egy idősebb asszony pedig a támadás közben belehalt égési sérüléseibe, mivel nem tudott elmenekülni; mivel az ügyet rendőrség most vizsgálja annak ellenére, hogy ő maga is részt vett a támadásban;

| F. | mivel újságírók és emberijog-védők a hatóság megfélemlítésének és zaklatásának vannak kitéve, hogy elnémítsák őket és akadályozzák oknyomozói vagy emberi jogi munkájukat; mivel a 2013-as választások óta számos médiavállalatot bezártak és cenzúráztak a „jogállamiság tiszteletben tartására” és az audiovizuális környezet Kommunikációs Minisztérium által előmozdított azonnali „megtisztítására” hivatkozva; |
| --- | --- |

F.

mivel újságírók és emberijog-védők a hatóság megfélemlítésének és zaklatásának vannak kitéve, hogy elnémítsák őket és akadályozzák oknyomozói vagy emberi jogi munkájukat; mivel a 2013-as választások óta számos médiavállalatot bezártak és cenzúráztak a „jogállamiság tiszteletben tartására” és az audiovizuális környezet Kommunikációs Minisztérium által előmozdított azonnali „megtisztítására” hivatkozva;

| G. | mivel 2013-ban a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (CITES) részes feleinek konferenciája Magagaszkárra vonatkozó cselekvési tervet fogadott el, amely megköveteli, hogy az ország fokozza jogérvényesítési erőfeszítéseit és a faállomány kivitelét helyezze embargó alá; mivel azóta a CITES titkársága és a CITES állandó bizottsága többször is kijelentette, hogy Madagaszkár nem teljesítette ezt a cselekvési tervet; mivel a CITES titkársága szerint az illegális fakitermelés és a környezetvédelmi törvények megsértése nagyrészt büntetlen marad; mivel ugyanakkor az illegális fakitermelést ellenzőket bíróságon elítélik, ahol nagy a korrupció kockázata; |
| --- | --- |

G.

mivel 2013-ban a veszélyeztetett vadon élő állat- és növényfajok nemzetközi kereskedelméről szóló egyezmény (CITES) részes feleinek konferenciája Magagaszkárra vonatkozó cselekvési tervet fogadott el, amely megköveteli, hogy az ország fokozza jogérvényesítési erőfeszítéseit és a faállomány kivitelét helyezze embargó alá; mivel azóta a CITES titkársága és a CITES állandó bizottsága többször is kijelentette, hogy Madagaszkár nem teljesítette ezt a cselekvési tervet; mivel a CITES titkársága szerint az illegális fakitermelés és a környezetvédelmi törvények megsértése nagyrészt büntetlen marad; mivel ugyanakkor az illegális fakitermelést ellenzőket bíróságon elítélik, ahol nagy a korrupció kockázata;

| H. | mivel Madagaszkár természeti szempontból az egyik legkivételesebb hely a Földön, de a legszegényebb konfliktusmentes ország a világon, mert a népesség 92 %-a kevesebb, mint napi 2 dollárból él, és a humán fejlettségi mutató szempontjából 188 országból a 154. helyen áll; |
| --- | --- |

H.

mivel Madagaszkár természeti szempontból az egyik legkivételesebb hely a Földön, de a legszegényebb konfliktusmentes ország a világon, mert a népesség 92 %-a kevesebb, mint napi 2 dollárból él, és a humán fejlettségi mutató szempontjából 188 országból a 154. helyen áll;

| I. | mivel a faanyagok és állatfajok illegális kereskedelme jelentősen veszélyezteti a környezetet és a biológiai sokféleséget Madagaszkáron, valamint a madagaszkáriak környezeti jogait; mivel a nyersanyag-kitermelő iparágak környezeti hatása, illetve ezen iparágak irányításában az átláthatóság hiánya gyakran veszélyezteti a helyi közösségeket és azok fenntartható fejlődését; mivel az illegális kereskedelmi hálózatok állítólag kapcsolatban állnak a szervezett bűnözéssel, ami veszélyezteti az ország demokratikus kormányzását; mivel az emberi jogokkal és a környezettel foglalkozó különleges előadó szerint az illegális fakitermelés és nemesfa-kereskedelem, valamint a bányászati koncessziók szorosan kapcsolódnak a helyi népesség ellen elkövetett erőszakhoz; |
| --- | --- |

I.

mivel a faanyagok és állatfajok illegális kereskedelme jelentősen veszélyezteti a környezetet és a biológiai sokféleséget Madagaszkáron, valamint a madagaszkáriak környezeti jogait; mivel a nyersanyag-kitermelő iparágak környezeti hatása, illetve ezen iparágak irányításában az átláthatóság hiánya gyakran veszélyezteti a helyi közösségeket és azok fenntartható fejlődését; mivel az illegális kereskedelmi hálózatok állítólag kapcsolatban állnak a szervezett bűnözéssel, ami veszélyezteti az ország demokratikus kormányzását; mivel az emberi jogokkal és a környezettel foglalkozó különleges előadó szerint az illegális fakitermelés és nemesfa-kereskedelem, valamint a bányászati koncessziók szorosan kapcsolódnak a helyi népesség ellen elkövetett erőszakhoz;

| J. | mivel Clovis Razafimalala környezetvédelmi aktivistát, aki elítélte a rózsafa és más faanyag illegális kereskedelmét és kitermelését, 2016. szeptember 16. óta lázadás, állami dokumentumok és javak megsemmisítése, valamint gyújtogatás koholt vádja alapján fogva tartják annak ellenére, hogy ellene nincsenek bizonyítékok; mivel a környezet- és emberijog-védő Ralevát 2017. szeptember 27-én„hamis személyiadat-használat” miatt letartóztatták, amikor kétségbe vonta egy aranybányászati társaság működését azt követően, hogy a bányászatot környezetkárosodás miatt betiltották; mivel 2017. október 26-án Ralevát két év felfüggesztett büntetésre ítélték; mivel Augustin Sarovy, egy, az illegális rózsafa-kereskedelem elleni fellépéssel foglalkozó NGO igazgatója miután halálos fenyegetéseket kapott, arra kényszerült, hogy Európába meneküljön; |
| --- | --- |

J.

mivel Clovis Razafimalala környezetvédelmi aktivistát, aki elítélte a rózsafa és más faanyag illegális kereskedelmét és kitermelését, 2016. szeptember 16. óta lázadás, állami dokumentumok és javak megsemmisítése, valamint gyújtogatás koholt vádja alapján fogva tartják annak ellenére, hogy ellene nincsenek bizonyítékok; mivel a környezet- és emberijog-védő Ralevát 2017. szeptember 27-én„hamis személyiadat-használat” miatt letartóztatták, amikor kétségbe vonta egy aranybányászati társaság működését azt követően, hogy a bányászatot környezetkárosodás miatt betiltották; mivel 2017. október 26-án Ralevát két év felfüggesztett büntetésre ítélték; mivel Augustin Sarovy, egy, az illegális rózsafa-kereskedelem elleni fellépéssel foglalkozó NGO igazgatója miután halálos fenyegetéseket kapott, arra kényszerült, hogy Európába meneküljön;

| K. | mivel Fernand Cello rádióvezetőt, aki arról ismert, hogy olyan érzékeny témákat vizsgál, mint például az illegális zafírbányászat, 2017. május 6-án bíróság elé állították „hamisítás és hamisítások használata” vádjával; mivel a Riporterek Határok Nélkül elítélte a Radio Jupiter igazgatója ellen a regionális hatóságok által alkalmazott durva bánásmódot, amely a vizsgálatai tárgyát képező emberek hamis állításain alapult; |
| --- | --- |

K.

mivel Fernand Cello rádióvezetőt, aki arról ismert, hogy olyan érzékeny témákat vizsgál, mint például az illegális zafírbányászat, 2017. május 6-án bíróság elé állították „hamisítás és hamisítások használata” vádjával; mivel a Riporterek Határok Nélkül elítélte a Radio Jupiter igazgatója ellen a regionális hatóságok által alkalmazott durva bánásmódot, amely a vizsgálatai tárgyát képező emberek hamis állításain alapult;

| L. | mivel Claudine Razaimamonjy letartóztatása, amelyet a Bianco (Bureau Indépendant Anti-Corruption – független korrupcióellenes hivatal) kezdeményezett a közpénzek több faluban történő hűtlen kezelése miatt, állami üggyé vált, mivel ő Hery Rajaonarimampianina államfő közeli szövetségese és tanácsadója; mivel letartóztatása előtt a csendőrség kihallgatásra bekérette Jacqueline Raharimanantsoa Saholiniainát, Sylvie Randriantsara Linahot és Claudine Razaimamonjyt; mivel valójában kiderült, hogy ez a három nő egy és ugyanaz a személy, Claudine Razaimamonjy, aki soha sem válaszolt a kihallgatásra történő behívásra; |
| --- | --- |

L.

mivel Claudine Razaimamonjy letartóztatása, amelyet a Bianco (Bureau Indépendant Anti-Corruption – független korrupcióellenes hivatal) kezdeményezett a közpénzek több faluban történő hűtlen kezelése miatt, állami üggyé vált, mivel ő Hery Rajaonarimampianina államfő közeli szövetségese és tanácsadója; mivel letartóztatása előtt a csendőrség kihallgatásra bekérette Jacqueline Raharimanantsoa Saholiniainát, Sylvie Randriantsara Linahot és Claudine Razaimamonjyt; mivel valójában kiderült, hogy ez a három nő egy és ugyanaz a személy, Claudine Razaimamonjy, aki soha sem válaszolt a kihallgatásra történő behívásra;

| M. | mivel a „Claudine-ügy” nyílt konfliktust robbantott ki a kormány és az igazságszolgáltatás között, és az igazságügyi miniszter személyesen és nyilvánosan kérte Claudine Razaimamonjy szabadon bocsátását, hogy rendőri őrizetének meghosszabbítását el lehessen kerülni; mivel a bírói kamara kijelentette, hogy sértve érzi magát a kormány ez ügyben foglalt álláspontjáért és az ügybe való közvetlen beavatkozásáért, és a hatalom szétválasztására hivatkozott, valamint hangsúlyozta, hogy az ügy nem áll kapcsolatban a politikával; mivel ebben az évben a bírók háromszor is sztrájkba léptek, hogy elítéljék a sorozatos megfélemlítéseket és a kormány beavatkozásait a munkájukba, és hogy megerősítsék függetlenségüket; |
| --- | --- |

M.

mivel a „Claudine-ügy” nyílt konfliktust robbantott ki a kormány és az igazságszolgáltatás között, és az igazságügyi miniszter személyesen és nyilvánosan kérte Claudine Razaimamonjy szabadon bocsátását, hogy rendőri őrizetének meghosszabbítását el lehessen kerülni; mivel a bírói kamara kijelentette, hogy sértve érzi magát a kormány ez ügyben foglalt álláspontjáért és az ügybe való közvetlen beavatkozásáért, és a hatalom szétválasztására hivatkozott, valamint hangsúlyozta, hogy az ügy nem áll kapcsolatban a politikával; mivel ebben az évben a bírók háromszor is sztrájkba léptek, hogy elítéljék a sorozatos megfélemlítéseket és a kormány beavatkozásait a munkájukba, és hogy megerősítsék függetlenségüket;

| N. | mivel az 1980-as évek óta Madagaszkárt minden évben pestisjárvány sújtja, de a 2017 augusztusában kezdődő legutóbbi különösen erőteljes volt és kiterjedt a nagyvárosokra és a nem endemikus területekre is; mivel több mint 1 800 esetet és 127 elhalálozást jelentettek; mivel a WHO szerint a járvány szokatlan természete és gyors terjedése a legutóbbi években az országot sújtó társadalmi-politikai válsághoz kapcsolódó egészségügyi rendszer gyengülésének tudható be; mivel a WHO becslései szerint a pestisjárvány esetleges országos szintű elterjedésének kockázata továbbra is nagy; |
| --- | --- |

N.

mivel az 1980-as évek óta Madagaszkárt minden évben pestisjárvány sújtja, de a 2017 augusztusában kezdődő legutóbbi különösen erőteljes volt és kiterjedt a nagyvárosokra és a nem endemikus területekre is; mivel több mint 1 800 esetet és 127 elhalálozást jelentettek; mivel a WHO szerint a járvány szokatlan természete és gyors terjedése a legutóbbi években az országot sújtó társadalmi-politikai válsághoz kapcsolódó egészségügyi rendszer gyengülésének tudható be; mivel a WHO becslései szerint a pestisjárvány esetleges országos szintű elterjedésének kockázata továbbra is nagy;

| O. | mivel a szokásjog domináns helyzete az országban kedvez az ártalmas hagyományos gyakorlatok alkalmazásának, többek között az elrendezett, a kényszer- és a korai házasságoknak; mivel a nők és a lányok továbbra is szexuális vagy más fizikai erőszak áldozatai, miközben a bejelentések száma alacsony és a büntetőeljárások ritkák; mivel az országban az abortusz továbbra is egy 1920-as törvény által tiltott; mivel naponta mintegy tíz nő hal meg gyermekszülésben; mivel az abortusz tilalma a terhesség titokban történő és veszélyes megszakításához vezethet, amelyet orvosilag képzetlen személyek végeznek; |
| --- | --- |

O.

mivel a szokásjog domináns helyzete az országban kedvez az ártalmas hagyományos gyakorlatok alkalmazásának, többek között az elrendezett, a kényszer- és a korai házasságoknak; mivel a nők és a lányok továbbra is szexuális vagy más fizikai erőszak áldozatai, miközben a bejelentések száma alacsony és a büntetőeljárások ritkák; mivel az országban az abortusz továbbra is egy 1920-as törvény által tiltott; mivel naponta mintegy tíz nő hal meg gyermekszülésben; mivel az abortusz tilalma a terhesség titokban történő és veszélyes megszakításához vezethet, amelyet orvosilag képzetlen személyek végeznek;

| 1. | üdvözli a jogállamiságnak a 2013. októberi és decemberi választásokkal történő visszaállítását; emlékezteti a madagaszkári hatóságokat, elsősorban pedig az elnököt, hogy az ő felelősségük állampolgáraik jogainak fenntartása és védelmezése az egész országban, többek között a visszaélések és a bűncselekmények megelőzése, valamint hogy kormányzati megbízatásukat a jogállamiság szigorú tiszteletben tartásával végezzék; sürgeti őket, hogy hozzanak meg minden szükséges intézkedést annak érdekében, hogy az ország állampolgárai számára biztosítani lehessen az alapvető szabadságoknak, többek között a véleménynyilvánítás szabadságának a gyakorlását; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reméli, hogy a következő választásokra békés és nyugodt légkörben kerül sor, és hogy azok demokratikusak és átláthatóak lesznek; hangsúlyozza, hogy meg kell őrizni az alkotmányos rendet és a politikai stabilitást, és hogy csak a valamennyi politikai szereplő közötti párbeszéd és megegyezés kiépítése biztosíthatja azt, hogy a választásokra 2018-ban sor kerüljön és azok hitelesek legyenek; felszólítja a nemzetközi közösséget, hogy minden lehetséges lépést tegyen meg annak biztosítása érdekében, hogy a 2018-as elnökválasztások tisztességesek és szabadok legyenek; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aggodalmának ad hangot az önbíráskodás dominanciája és a bűnüldöző szervek tisztségviselőinek törvénytelen kivégzésekben való közreműködése miatt; felszólít, hogy végezzenek független és pártatlan vizsgálatot az Antsakabary régióban felgyújtott öt falu ügyében, melynek során biztosítják az áldozatok biztonságát a megtorló támadásokkal szemben, ha az üggyel kapcsolatosan bizonyítékokkal szolgálnak; felszólítja a madagaszkári hatóságokat, hogy rendszeresen és pártatlanul vizsgálják ki a törvénytelen kivégzéseket, állítsák bíróság elé az elkövetőket, és biztosítsanak az áldozatok családtagjai számára megfelelő kompenzációt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felszólítja a madagaszkári hatóságokat, hogy tartsák tiszteletben a CITES-ből eredő kötelezettségeiket, többek között erősítsék meg az illegális fakitermelés és kereskedelem elleni törvények hatékony végrehajtását; |
| --- | --- |

4.

| 5. | üdvözli a bányászati kódex folyamatban levő felülvizsgálatát, és felszólítja a kormányt annak biztosítására, hogy a felülvizsgált kódex feleljen meg a nemzetközi követelményeknek, amelyek többek között az előzetes értékelésre és a leginkább érintett személyekkel való konzultációra, a jogorvoslathoz való hozzáférésre, valamint a környezeti károk minimalizálására vonatkoznak; felszólítja a kormányt, hogy vizsgálja felül az átmeneti kormány által kiadott bányászati engedélyeket, és függessze fel azokat, amelyek nem állnak összhangban a MECIE-rendelettel; |
| --- | --- |

5.

| 6. | elítéli az újságírók, emberijog-védők és környezetvédelmi aktivisták koholt vádak alapján történő önkényes fogva tartását; felszólít a velük szemben alkalmazott zaklatás és megfélemlítés végleges beszüntetésére, elítéli a média ellen a legutóbbi választásokat megelőzően hozott intézkedéseket, és felszólít valamennyi egyéni és kollektív szabadság teljes visszaállítására; felszólítja a madagaszkári kormányt, hogy vonja vissza a kommunikációs szabályzatban foglalt korlátozó elemeket; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felszólítja Madagaszkár kormányát, hogy engedje, hogy a „Claudine-ügyben” és az aktív és passzív korrupcióval kapcsolatos valamennyi ügyben az igazságszolgáltatás menjen a maga megszokott és független útján; kitart amellett, hogy a politika nem avatkozhat bele a bíróságok munkájába, és hogy a Bianco számára tegyék lehetővé, hogy szabadon végezze a korrupcióval kapcsolatos vizsgálatokat; ragaszkodik a hatalmi ágak elválasztása elvének szigorú tiszteletben tartásához, és hangsúlyozza, hogy minden körülmények között garantálni kell a bíróságok függetlenségét és pártatlanságát; kéri a madagaszkári hatóságokat, hogy kettőzzék meg a korrupció és a büntetlenség kezelésére irányuló erőfeszítéseiket, és biztosítsák, hogy minden korrupciós ügy bíróság elé kerüljön; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aggodalmának ad hangot a külföldi hitszónokok fokozódó tevékenységei miatt, akik arra kényszerítik a diákokat, hogy megtérjenek az iszlám szélsőséges irányzatához; |
| --- | --- |

8.

| 9. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak és tagállamainak be kell fektetniük az emberijog-védők mint a fenntartható fejlesztésben kulcsszerepet játszó szereplők támogatásába és védelmébe, többek között sürgős támogatásokat nyújtva a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (EIDHR) keretében a veszélyben lévő emberijog-védők támogatására létrehozott sürgősségi alapból; |
| --- | --- |

9.

| 10. | szorgalmazza, hogy a transznacionális vállalatok tartsák tiszteletben az emberi jogokat és a kellő gondosság elvét az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek alapján; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felszólítja az EU-t, hogy fordítson figyelmet annak biztosítására, hogy a hamarosan sorra kerülő elnökválasztás előkészítése inkluzív, átlátható és mindenki által elfogadott legyen, többek között a választás előkészítését támogató kétéves csomag segítségével; |
| --- | --- |

11.

| 12. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a Bizottságnak, a Tanácsnak, az AKCS–EU Miniszterek Tanácsának, Madagaszkár kormányának, az ENSZ főtitkárának, a Dél-afrikai Fejlesztési Közösségnek és az Afrikai Unió Bizottságának. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  HL C 212. E, 2010.8.5., 111. o.

(2)  HL C 341. E, 2010.12.16., 72. o.

(3)  HL C 380. E, 2012.12.11., 129. o.

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/62 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/62

---

P8_TA(2017)0447

EU–Új-Zéland partnerségi megállapodás a kapcsolatokról és az együttműködésről (állásfoglalás)

Az Európai Parlament 2017. november 16-i nem jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Új-Zéland közötti, a kapcsolatokról és az együttműködésről szóló partnerségi megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (15470/2016 – C8-0027/2017 – 2016/0366(NLE) – 2017/2050(INI))

(2018/C 356/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (15470/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (15470/2016),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Új-Zéland közötti, a kapcsolatokról és az együttműködésről szóló partnerségi megállapodás tervezetére (1) (09787/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Új-Zéland közötti, a kapcsolatokról és az együttműködésről szóló partnerségi megállapodás tervezetére (1) (09787/2016),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unióról szóló szerződés 37. cikkével, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkével, 212. cikkének (1) bekezdésével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával és 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0027/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unióról szóló szerződés 37. cikkével, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkével, 212. cikkének (1) bekezdésével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával és 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0027/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió és Új-Zéland közötti kapcsolatokról és együttműködésről szóló együttes nyilatkozatra (2), amelyet 2007-ben fogadtak el Lisszabonban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Új-Zéland közötti kapcsolatokról és együttműködésről szóló együttes nyilatkozatra (2), amelyet 2007-ben fogadtak el Lisszabonban,

| — | tekintettel 2016. február 25-i állásfoglalására az Ausztráliával és Új-Zélanddal kötendő szabadkereskedelmi megállapodásokra irányuló tárgyalások megnyitásáról (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2016. február 25-i állásfoglalására az Ausztráliával és Új-Zélanddal kötendő szabadkereskedelmi megállapodásokra irányuló tárgyalások megnyitásáról (3),

| — | tekintettel az Európai Unió és Új-Zéland közötti, 2012-ben aláírt megállapodásra, amely meghatározza az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való új-zélandi részvétel kereteit (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió és Új-Zéland közötti, 2012-ben aláírt megállapodásra, amely meghatározza az Európai Unió válságkezelési műveleteiben való új-zélandi részvétel kereteit (4),

| — | tekintettel az Európai Közösség és Új-Zéland kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodásra (5), amely 2009-ben lépett hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és Új-Zéland kormánya közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodásra (5), amely 2009-ben lépett hatályba,

| — | tekintettel az EU és Új-Zéland közötti 22. parlamentközi ülésre (IPM), amelyet 2017. március 23-án tartottak Brüsszelben, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU és Új-Zéland közötti 22. parlamentközi ülésre (IPM), amelyet 2017. március 23-án tartottak Brüsszelben,

| — | tekintettel a határozatra irányuló tervezetről szóló, 2017. november 16-i jogalkotási állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a határozatra irányuló tervezetről szóló, 2017. november 16-i jogalkotási állásfoglalására (6),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0333/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0333/2017),

| A. | mivel Új-Zéland szoros történelmi partnerségben áll az Európai Unióval és tagállamaival; |
| --- | --- |

A.

mivel Új-Zéland szoros történelmi partnerségben áll az Európai Unióval és tagállamaival;

| B. | mivel az Európai Unió és Új-Zéland közös értékeket és elveket vall egyebek mellett a demokratikus elvek, az emberi jogok, az alapvető szabadságok, a jogállamiság, többek között a nemzetközi jog tiszteletben tartása, valamint a béke és a biztonság tekintetében; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unió és Új-Zéland közös értékeket és elveket vall egyebek mellett a demokratikus elvek, az emberi jogok, az alapvető szabadságok, a jogállamiság, többek között a nemzetközi jog tiszteletben tartása, valamint a béke és a biztonság tekintetében;

| C. | mivel az Európai Unió továbbra is Új-Zéland harmadik legnagyobb kereskedelmi partnere, és mindkét fél széles körű gazdasági és kereskedelmi érdekeket tart fenn; |
| --- | --- |

C.

mivel az Európai Unió továbbra is Új-Zéland harmadik legnagyobb kereskedelmi partnere, és mindkét fél széles körű gazdasági és kereskedelmi érdekeket tart fenn;

| D. | mivel az EU első állandó új-zélandi nagykövete 2016 szeptemberében lépett hivatalba, ami azt jelenti, hogy az Európai Unió új-zélandi külképviselete teljes mértékben autonómmá válik; |
| --- | --- |

D.

mivel az EU első állandó új-zélandi nagykövete 2016 szeptemberében lépett hivatalba, ami azt jelenti, hogy az Európai Unió új-zélandi külképviselete teljes mértékben autonómmá válik;

| E. | mivel Új-Zéland jó kapcsolatokat ápol az EU számos legközelebbi partnerével, különösen Ausztráliával és az Egyesült Államokkal; e tekintetben nyugtázza az Új-Zéland és Egyesült Államok között stratégiai partnerségi keretet felállító 2010. évi Wellingtoni Nyilatkozatot, illetve a szorosabb gazdasági kapcsolatok kialakításáról szóló, Ausztráliával 1983-ban aláírt megállapodást; |
| --- | --- |

E.

mivel Új-Zéland jó kapcsolatokat ápol az EU számos legközelebbi partnerével, különösen Ausztráliával és az Egyesült Államokkal; e tekintetben nyugtázza az Új-Zéland és Egyesült Államok között stratégiai partnerségi keretet felállító 2010. évi Wellingtoni Nyilatkozatot, illetve a szorosabb gazdasági kapcsolatok kialakításáról szóló, Ausztráliával 1983-ban aláírt megállapodást;

| F. | mivel Új-Zéland – az OECD Fejlesztési Támogatási Bizottságának (DAC) tagja – értékes fejlesztési partner és a hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) keretében jelentős támogatást nyújt a GNI százalékában, hozzájárulva a fenntartható fejlődéshez és a szegénység csökkentéséhez a fejlődő országokban, és ezáltal egy igazságosabb és biztonságosabb világ kialakításához, valamint a jólét növeléséhez; |
| --- | --- |

F.

mivel Új-Zéland – az OECD Fejlesztési Támogatási Bizottságának (DAC) tagja – értékes fejlesztési partner és a hivatalos fejlesztési támogatás (ODA) keretében jelentős támogatást nyújt a GNI százalékában, hozzájárulva a fenntartható fejlődéshez és a szegénység csökkentéséhez a fejlődő országokban, és ezáltal egy igazságosabb és biztonságosabb világ kialakításához, valamint a jólét növeléséhez;

| G. | mivel az Egyesült Államokkal, az Egyesült Királysággal, Kanadával és Ausztráliával egyetemben Új-Zéland is tagja az „Öt Szem” hírszerzési szövetségnek; mivel több uniós tagállam (Franciaország, Németország, Olaszország, Hollandia, Belgium, Svédország, Dánia, Spanyolország) részét képezi a „Tizennégy Szem” néven ismert tágabb megállapodásnak; |
| --- | --- |

G.

mivel az Egyesült Államokkal, az Egyesült Királysággal, Kanadával és Ausztráliával egyetemben Új-Zéland is tagja az „Öt Szem” hírszerzési szövetségnek; mivel több uniós tagállam (Franciaország, Németország, Olaszország, Hollandia, Belgium, Svédország, Dánia, Spanyolország) részét képezi a „Tizennégy Szem” néven ismert tágabb megállapodásnak;

| H. | mivel Új-Zéland különös figyelmet fordít az ázsiai és csendes-óceáni régióval – különösen Kínával, Délkelet-Ázsiával és Japánnal – kialakított kapcsolatok fejlesztésére, és hozzájárul Délkelet-Ázsia és a Csendes-óceán délnyugati részének regionális stabilitásához; |
| --- | --- |

H.

mivel Új-Zéland különös figyelmet fordít az ázsiai és csendes-óceáni régióval – különösen Kínával, Délkelet-Ázsiával és Japánnal – kialakított kapcsolatok fejlesztésére, és hozzájárul Délkelet-Ázsia és a Csendes-óceán délnyugati részének regionális stabilitásához;

| I. | mivel az integrált ázsiai és csendes-óceáni térség, ahol Új-Zéland fontos szerepet játszik, hozzájárul egy globális, értékeken és szabályokon alapuló rendszer kialakításához, és ezáltal az Unió saját biztonságához; |
| --- | --- |

I.

mivel az integrált ázsiai és csendes-óceáni térség, ahol Új-Zéland fontos szerepet játszik, hozzájárul egy globális, értékeken és szabályokon alapuló rendszer kialakításához, és ezáltal az Unió saját biztonságához;

| J. | mivel Új-Zéland a Csendes-óceáni Szigetek Fórumának (PIF) alapító tagja és stratégiai partnerséget alakított ki a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségével (ASEAN); |
| --- | --- |

J.

mivel Új-Zéland a Csendes-óceáni Szigetek Fórumának (PIF) alapító tagja és stratégiai partnerséget alakított ki a Délkelet-ázsiai Nemzetek Szövetségével (ASEAN);

| K. | mivel Új-Zéland kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodást kötött Ausztráliával, Szingapúrral, Thaifölddel, Kínával, Hong Konggal, Tajvannal, Malajziával és Dél-Koreával, a csendes-óceáni stratégiai gazdasági partnerségi megállapodást keretében többoldalú kereskedelmi megállapodást kötött Szingapúrral, Chilével és Bruneijel, ASEAN–Ausztrália–Új-Zéland közötti szabadkereskedelmi megállapodást kötött, valamint Új-Zéland–Öböl-menti Együttműködési Tanács közötti szabadkereskedelmi megállapodást kötött; mivel Kína és Új-Zéland arra törekszenek, hogy továbbfejlesszék kereskedelmi megállapodásaikat; |
| --- | --- |

K.

mivel Új-Zéland kétoldalú szabadkereskedelmi megállapodást kötött Ausztráliával, Szingapúrral, Thaifölddel, Kínával, Hong Konggal, Tajvannal, Malajziával és Dél-Koreával, a csendes-óceáni stratégiai gazdasági partnerségi megállapodást keretében többoldalú kereskedelmi megállapodást kötött Szingapúrral, Chilével és Bruneijel, ASEAN–Ausztrália–Új-Zéland közötti szabadkereskedelmi megállapodást kötött, valamint Új-Zéland–Öböl-menti Együttműködési Tanács közötti szabadkereskedelmi megállapodást kötött; mivel Kína és Új-Zéland arra törekszenek, hogy továbbfejlesszék kereskedelmi megállapodásaikat;

| L. | mivel Új-Zéland is részes fele a Csendes-óceáni Partnerségnek (TPP) és ratifikálta azt, valamint aktívan részt vesz a Kína által vezetett, kelet-ázsiai átfogó regionális gazdasági partnerségről (RCEP) folyó tárgyalásokban; |
| --- | --- |

L.

mivel Új-Zéland is részes fele a Csendes-óceáni Partnerségnek (TPP) és ratifikálta azt, valamint aktívan részt vesz a Kína által vezetett, kelet-ázsiai átfogó regionális gazdasági partnerségről (RCEP) folyó tárgyalásokban;

| M. | mivel Új-Zéland 2015-től 2016-ig kétéves időszakra az ENSZ Biztonsági Tanácsának nem állandó tagja volt, és ez idő alatt két alkalommal is betöltötte az ENSZ BT elnöki tisztét, határozott vezetésről és jövőképről téve tanúbizonyságot; |
| --- | --- |

M.

mivel Új-Zéland 2015-től 2016-ig kétéves időszakra az ENSZ Biztonsági Tanácsának nem állandó tagja volt, és ez idő alatt két alkalommal is betöltötte az ENSZ BT elnöki tisztét, határozott vezetésről és jövőképről téve tanúbizonyságot;

| N. | mivel Új-Zéland régóta tagja a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetnek (OECD), a Nemzetközi Valutaalapnak (IMF), a Világbanknak és az Ázsiai Fejlesztési Banknak (ADB), valamint tagja az újonnan létrehozott, sanghaji székhelyű Ázsiai Infrastrukturális Beruházási Banknak (AIIB); |
| --- | --- |

N.

mivel Új-Zéland régóta tagja a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezetnek (OECD), a Nemzetközi Valutaalapnak (IMF), a Világbanknak és az Ázsiai Fejlesztési Banknak (ADB), valamint tagja az újonnan létrehozott, sanghaji székhelyű Ázsiai Infrastrukturális Beruházási Banknak (AIIB);

| O. | mivel Új-Zéland hozzájárult az ENSZ békefenntartó műveleteihez is, többek között Boszniában, Koszovóban, Sierra Leonéban és Afganisztánban; mivel újjáépítési csoportot vezetett az afganisztáni Bamyan tartományban és képzési missziót az afgán nemzeti hadsereg kialakításának elősegítése érdekében, valamint 2012-ig részt vett az afganisztáni EUPOL-misszióban, hogy segítséget nyújtson a jogállamiság és a közrend helyreállításában; |
| --- | --- |

O.

mivel Új-Zéland hozzájárult az ENSZ békefenntartó műveleteihez is, többek között Boszniában, Koszovóban, Sierra Leonéban és Afganisztánban; mivel újjáépítési csoportot vezetett az afganisztáni Bamyan tartományban és képzési missziót az afgán nemzeti hadsereg kialakításának elősegítése érdekében, valamint 2012-ig részt vett az afganisztáni EUPOL-misszióban, hogy segítséget nyújtson a jogállamiság és a közrend helyreállításában;

| P. | mivel Új-Zéland 2015 óta harci műveleteket nem folytató kiképző missziót vezet Irakban azzal a céllal, hogy az iraki biztonsági erők tagjait az ISIS elleni küzdelem keretében kiképezze; |
| --- | --- |

P.

mivel Új-Zéland 2015 óta harci műveleteket nem folytató kiképző missziót vezet Irakban azzal a céllal, hogy az iraki biztonsági erők tagjait az ISIS elleni küzdelem keretében kiképezze;

| Q. | mivel Új-Zéland volt az első ország a világon, amelyik 1893-ban általános választójogot fogadott el; |
| --- | --- |

Q.

mivel Új-Zéland volt az első ország a világon, amelyik 1893-ban általános választójogot fogadott el;

| R. | mivel Új-Zéland különösen az élelmiszer-termelés területén a környezetbarát termelés védelmezője, és az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményen belül átfogó, globális éghajlatváltozási megállapodások előmozdítója, továbbá sürgeti a COP21 Párizsi Megállapodás végrehajtását, valamint az éghajlatváltozás mérséklését célzó hatékony intézkedéseket valamennyi fejlett országban és fő kibocsátó fejlődő országban, többek között azáltal, hogy úttörő szerepet játszik egy nemzeti kibocsátáskereskedelmi rendszer létrehozásában; |
| --- | --- |

R.

mivel Új-Zéland különösen az élelmiszer-termelés területén a környezetbarát termelés védelmezője, és az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezményen belül átfogó, globális éghajlatváltozási megállapodások előmozdítója, továbbá sürgeti a COP21 Párizsi Megállapodás végrehajtását, valamint az éghajlatváltozás mérséklését célzó hatékony intézkedéseket valamennyi fejlett országban és fő kibocsátó fejlődő országban, többek között azáltal, hogy úttörő szerepet játszik egy nemzeti kibocsátáskereskedelmi rendszer létrehozásában;

| S. | mivel Új-Zéland és az Európai Unió együttműködnek a fenntartható fejlődés előmozdítása, valamint az éghajlatváltozás hatásaival szembeni reziliencia és az éghajlatváltozás mérséklése érdekében az ázsiai és csendes-óceáni régióban, különösen azáltal, hogy ösztönzik a megújuló energiaforrások rendszeres alkalmazását; |
| --- | --- |

S.

mivel Új-Zéland és az Európai Unió együttműködnek a fenntartható fejlődés előmozdítása, valamint az éghajlatváltozás hatásaival szembeni reziliencia és az éghajlatváltozás mérséklése érdekében az ázsiai és csendes-óceáni régióban, különösen azáltal, hogy ösztönzik a megújuló energiaforrások rendszeres alkalmazását;

| T. | mivel az Európai Unió és Új-Zéland együttműködnek a fenntartható fejlődés előmozdítása, valamint az éghajlatváltozás hatásainak mérséklése érdekében a csendes-óceáni térségben, kiemelt figyelmet fordítva a megújuló energiaforrások szerepére; |
| --- | --- |

T.

mivel az Európai Unió és Új-Zéland együttműködnek a fenntartható fejlődés előmozdítása, valamint az éghajlatváltozás hatásainak mérséklése érdekében a csendes-óceáni térségben, kiemelt figyelmet fordítva a megújuló energiaforrások szerepére;

| U. | mivel Új-Zéland hozzájárul a „Nemzetközi Alap Írországért” elnevezésű szervezethez, amely a gazdasági és társadalmi haladás előmozdítására, valamint a közösségek közötti párbeszéd és megbékélés ösztönzésére és elősegítésére törekszik; |
| --- | --- |

U.

mivel Új-Zéland hozzájárul a „Nemzetközi Alap Írországért” elnevezésű szervezethez, amely a gazdasági és társadalmi haladás előmozdítására, valamint a közösségek közötti párbeszéd és megbékélés ösztönzésére és elősegítésére törekszik;

| 1. | üdvözli a kapcsolatokról és az együttműködésről szóló partnerségi megállapodás megkötését (PARC), amely az elkövetkező évek számos kérdésében előretekintő politikai keretet nyújt a fenntartható fejlődés területén az EU–Új-Zéland közötti kapcsolatok és együttműködés továbbfejlesztéséhez, az új igényekkel és törekvésekkel összhangban; |
| --- | --- |

1.

| 2. | támogatja az EU–Új-Zéland közötti szabadkereskedelmi megállapodásra irányuló tárgyalások elindítását, amelyet a viszonosság és a kölcsönös előnyök szellemében, az egyes mezőgazdasági és más termékek érzékenységét figyelembe véve kell folytatni; hangsúlyozza, hogy ez fontos a politikai párbeszéd megerősítése és a gazdasági növekedéssel, a munkahelyteremtéssel, a kereskedelemmel és a beruházással kapcsolatos együttműködés javítása érdekében; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nagyra értékeli, hogy Bill English miniszterelnök hangsúlyozta és újólag megerősítette az Európával kialakított különleges kapcsolatok iránti elköteleződést, amikor 2017 januárjában – egy hónappal miniszterelnökké történő kinevezését követően – első hivatalos külföldi útján az Európai Unióba, az Európai Parlamentbe, Londonba és Berlinbe látogatott; |
| --- | --- |

3.

| 4. | elismeri az Új-Zéland és az uniós tagállamok közötti erős és történelmi kétoldalú kapcsolatokat, amelyek kulturális, gazdasági és emberek közötti aspektusokat is magukban foglalnak; |
| --- | --- |

4.

| 5. | hangsúlyozza az Európai Unió és Új-Zéland közötti együttműködést a béke, a biztonság, az ázsiai és csendes-óceáni térség regionális stabilitása, a mezőgazdaság, a fenntartható fejlődés, a tengeri ügyek és halászat, a közlekedés, a humanitárius segítségnyújtás, az egészségügyi intézkedések, az energiaügy, a környezetvédelem és az éghajlatváltozás területén; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kiemeli az Európai Unió és Új-Zéland közötti együttműködést a környezetvédelmi és az óceánpolitikai irányítás megerősítése terén, amely elengedhetetlen az erőforrások megőrzéséhez és fenntartható felhasználásához; |
| --- | --- |

6.

| 7. | tudomásul veszi a kutatásról és innovációról szóló EU–Új-Zéland közötti tudományos és technológiai együttműködési ütemtervet; további beruházásra és új lehetőségekre ösztönöz a tudományos, akadémiai és műszaki együttműködés területén; |
| --- | --- |

7.

| 8. | üdvözli a kapcsolatokról és az együttműködésről szóló partnerségi megállapodásnak a terrorizmus elleni küzdelemről szóló cikkeit, különösen pedig a terrorista csoportokkal és hálózatokkal kapcsolatos információk cseréjére vonatkozó kötelezettségvállalást, a terrorizmus, a terrorizmussal kapcsolatos propaganda, a radikalizálódás és a számítástechnikai bűnözés megelőzésével, felszámolásával és az ellene való fellépéssel kapcsolatos véleménycserét, egyben az emberi jogok védelmét és a jogállamiság tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kiemeli Új-Zéland részvételét a nemzetközi béke és biztonság előmozdítására irányuló uniós válságkezelési műveletekben és hozzájárulását az EUNAVFOR Atalanta műveletéhez, amelynek célja a kalóztámadások elleni fellépés az Afrika szarva régióban, az EUPOL Afganisztán műveletéhez, valamint az EUFOR Althaia műveletéhez Bosznia-Hercegovinában; |
| --- | --- |

9.

| 10. | elismerését fejezi ki a terrorizmus elleni nemzetközi koalícióban Új-Zéland által hosszú ideje vállalt elkötelezettség kapcsán; emlékeztet, hogy Új-Zéland jelentős szerepet játszhat a nemzetközi terrorizmus elleni küzdelemben az ázsiai és csendes-óceáni térségben; örömmel nyugtázza, hogy az ország már ma is támogatást nyújt a délkelet-ázsiai kormányoknak és NGO-knak az erőszakos szélsőségesség és a radikalizálódás ellen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | elismeri Új-Zéland 2016 végén, az ENSZ BT tagjaként betöltött társszerzői szerepét a Biztonsági Tanács szíriai helyzetről és közel-keleti békefolyamatról szóló határozataiban; |
| --- | --- |

11.

| 12. | üdvözli Új-Zéland hosszú ideje tartó elkötelezettségét a Nemzetközi Büntetőbíróság (NBB) irányába, és elismerését fejezi ki az NBB kialakítása és hatékonnyá tétele érdekében tett erőfeszítései és konstruktív hozzájárulása kapcsán, amely a béke és a nemzetközi igazságszolgáltatás megerősítésének eszköze; |
| --- | --- |

12.

| 13. | üdvözli, hogy Új-Zéland ratifikálta a COP21 éghajlatváltozási megállapodást, és örömmel nyugtázza, hogy az ország energiafelhasználásának több mint 80 %-a megújuló energiaforrásból származik; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tudomásul veszi az EU–Új-Zéland közötti csendes-óceáni energiaügyi partnerséget; felszólítja mindkét felet, hogy a „Fenntartható energiát mindenkinek!” ENSZ-kezdeményezéssel összhangban fokozzák a fenntartható energiával kapcsolatos együttműködést; |
| --- | --- |

14.

| 15. | elismeri Új-Zéland hozzájárulását a tengeri erőforrások védelméhez, megőrzéséhez és fenntartható használatához, valamint a tengeri kutatáshoz; |
| --- | --- |

15.

| 16. | úgy véli, hogy Új-Zéland fontos partner a csendes-óceáni régió és az Antarktisz környezetének védelmében és az ezzel kapcsolatos együttműködésben; |
| --- | --- |

16.

| 17. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint Új-Zéland kormányának és parlamentjének. |
| --- | --- |

17.

---

(1)  HL L 321., 2016.11.29., 3. o.

(2)  HL C 32., 2008.2.6., 1. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0064.

(4)  HL L 160., 2012.6.21., 2. o.

(5)  HL L 171., 2009.7.1., 28. o.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0446.

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/66 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/66

---

P8_TA(2017)0448

Az EU–Afrika-stratégia: a fejlődés fellendítése

Az Európai Parlament 2017. november 16-i állásfoglalása az EU–Afrika stratégiáról: a fejlődés fellendítése (2017/2083(INI))

(2018/C 356/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 208. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 21. cikkére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 208. cikkére,

| — | tekintettel „Az EU kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiája – Közös jövőkép, közös fellépés: Erősebb Európa” című, az Európai Tanács előtt annak 2016. június 28–29-i ülésén bemutatott dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiája – Közös jövőkép, közös fellépés: Erősebb Európa” című, az Európai Tanács előtt annak 2016. június 28–29-i ülésén bemutatott dokumentumra,

| — | tekintettel a Parlament és a Tanács, valamint a tagállamok kormányainak a Tanács és a Bizottság keretében ülésező képviselői által „A mi világunk, a mi méltóságunk, a mi jövőnk” címmel kiadott, a fejlesztési politikára vonatkozó új európai konszenzusról szóló, 2017. június 7-i közös nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament és a Tanács, valamint a tagállamok kormányainak a Tanács és a Bizottság keretében ülésező képviselői által „A mi világunk, a mi méltóságunk, a mi jövőnk” címmel kiadott, a fejlesztési politikára vonatkozó új európai konszenzusról szóló, 2017. június 7-i közös nyilatkozatra,

| — | tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődésről szóló csúcstalálkozójára, valamint az ENSZ Közgyűlése által 2015. szeptember 25-én elfogadott, „Világunk átalakítása: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című záródokumentumra és a 17 fenntartható fejlesztési célra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ fenntartható fejlődésről szóló csúcstalálkozójára, valamint az ENSZ Közgyűlése által 2015. szeptember 25-én elfogadott, „Világunk átalakítása: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című záródokumentumra és a 17 fenntartható fejlesztési célra,

| — | tekintettel a mezőgazdasági és élelmiszeripari rendszerekbe történő felelős beruházásra vonatkozó elvekre, amelyeket a Világélelmezés-biztonsági Bizottságban (CFS-RAI) dolgoztak ki annak érdekében, hogy hozzájáruljanak az első és második fenntartható fejlesztési cél eléréséhez, |
| --- | --- |

—

tekintettel a mezőgazdasági és élelmiszeripari rendszerekbe történő felelős beruházásra vonatkozó elvekre, amelyeket a Világélelmezés-biztonsági Bizottságban (CFS-RAI) dolgoztak ki annak érdekében, hogy hozzájáruljanak az első és második fenntartható fejlesztési cél eléréséhez,

| — | tekintettel a fejlesztésfinanszírozásra vonatkozó 2015. évi addisz-abebai cselekvési menetrendre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztésfinanszírozásra vonatkozó 2015. évi addisz-abebai cselekvési menetrendre,

| — | tekintettel az éghajlatváltozásra vonatkozó 2015. évi párizsi megállapodásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az éghajlatváltozásra vonatkozó 2015. évi párizsi megállapodásra,

| — | tekintettel a COP 22 afrikai dimenziójával foglalkozó, 2016. november 16-án megtartott afrikai cselekvési csúcstalálkozóra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a COP 22 afrikai dimenziójával foglalkozó, 2016. november 16-án megtartott afrikai cselekvési csúcstalálkozóra,

| — | tekintettel a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni uniós cselekvési tervről szóló, 2016. február 26-i bizottsági közleményre (COM(2016)0087), |
| --- | --- |

—

tekintettel a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni uniós cselekvési tervről szóló, 2016. február 26-i bizottsági közleményre (COM(2016)0087),

| — | tekintettel az egyfelől az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másfelől az Európai Közösség és tagállamai között kötött és Cotonouban 2000. június 23-án aláírt partnerségi megállapodásra (1) („Cotonoui Megállapodás”) és annak 2005-ben és 2010-ben felülvizsgált változataira; |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyfelől az afrikai, karibi és csendes-óceáni államok csoportjának tagjai, másfelől az Európai Közösség és tagállamai között kötött és Cotonouban 2000. június 23-án aláírt partnerségi megállapodásra (1) („Cotonoui Megállapodás”) és annak 2005-ben és 2010-ben felülvizsgált változataira;

| — | tekintettel a lisszaboni csúcstalálkozó alkalmával az afrikai és európai állam- és kormányfők által 2007. december 9-én elfogadott Afrika–EU közös stratégiára, valamint a 2007. októberben Accrában (a 2008–2010 közötti időszakra) és 2010 novemberben Tripoliban (a 2011–2013 közötti időszakra) elfogadott két cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a lisszaboni csúcstalálkozó alkalmával az afrikai és európai állam- és kormányfők által 2007. december 9-én elfogadott Afrika–EU közös stratégiára, valamint a 2007. októberben Accrában (a 2008–2010 közötti időszakra) és 2010 novemberben Tripoliban (a 2011–2013 közötti időszakra) elfogadott két cselekvési tervre,

| — | tekintettel a 2014. április 2–3-án Brüsszelben tartott 4. EU–Afrika csúcstalálkozó következtetéseire, valamint a megbeszélések formáját (kairói forma) és a két kontinens közötti együttműködés tengelyeit a 2014–2017 közötti időszak tekintetében meghatározó ütemtervre, továbbá a migrációról és a mobilitásról szóló EU–Afrika nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014. április 2–3-án Brüsszelben tartott 4. EU–Afrika csúcstalálkozó következtetéseire, valamint a megbeszélések formáját (kairói forma) és a két kontinens közötti együttműködés tengelyeit a 2014–2017 közötti időszak tekintetében meghatározó ütemtervre, továbbá a migrációról és a mobilitásról szóló EU–Afrika nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Afrikai Unió által 2014-ben elfogadott Agenda 2063-ra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió által 2014-ben elfogadott Agenda 2063-ra,

| — | tekintettel az Afrikai Unió intézményi reformjára vonatkozó ajánlásokra irányuló javaslatokról szóló, Paul Kagamé vezérkari főnök által készített, „The Imperative to Strengthen our Union” (Az Unió erősítésének szükségessége) című jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió intézményi reformjára vonatkozó ajánlásokra irányuló javaslatokról szóló, Paul Kagamé vezérkari főnök által készített, „The Imperative to Strengthen our Union” (Az Unió erősítésének szükségessége) című jelentésre,

| — | tekintettel a 2017. július 11. és 13. között Tuniszban megtartott 3. Interkontinentális Civil Társadalmi Fórum nyilatkozatára, amely a civil társadalmi szervezetek részvételének megerősítésére és arra szólít fel, hogy az embereket kell az EU–Afrika stratégia középpontjába állítani, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2017. július 11. és 13. között Tuniszban megtartott 3. Interkontinentális Civil Társadalmi Fórum nyilatkozatára, amely a civil társadalmi szervezetek részvételének megerősítésére és arra szólít fel, hogy az embereket kell az EU–Afrika stratégia középpontjába állítani,

| — | tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője által tett 2017. június 7-i, „Az ellenálló képesség stratégiai megközelítése az EU külső fellépéseiben” című közös nyilatkozatra (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője által tett 2017. június 7-i, „Az ellenálló képesség stratégiai megközelítése az EU külső fellépéseiben” című közös nyilatkozatra (JOIN(2017)0021),

| — | tekintettel az Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA), az EFFA-garancia és az EFFA-garanciaalap létrehozásáról szóló, 2017. szeptember 26-i (EU) 2017/1601 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Fenntartható Fejlődési Alap (EFFA), az EFFA-garancia és az EFFA-garanciaalap létrehozásáról szóló, 2017. szeptember 26-i (EU) 2017/1601 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz létrehozásáról szóló 230/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet módosító rendeletre irányuló, 2016. július 5-i bizottsági javaslatra (COM(2016)0447), |
| --- | --- |

—

tekintettel a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz létrehozásáról szóló 230/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletet módosító rendeletre irányuló, 2016. július 5-i bizottsági javaslatra (COM(2016)0447),

| — | tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője által tett, „Megújított partnerség az afrikai, karibi és csendes-óceáni országokkal” című, 2016. november 22-i közös nyilatkozatra (JOIN(2016)0052), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője által tett, „Megújított partnerség az afrikai, karibi és csendes-óceáni országokkal” című, 2016. november 22-i közös nyilatkozatra (JOIN(2016)0052),

| — | tekintettel a Bizottságnak az EU és Afrika közötti kapcsolatokkal foglalkozó különböző közleményeire, különösen a „Kairótól Lisszabonig – Az EU és Afrika stratégiai partnersége” című, 2007. június 27-i közleményre (COM(2007)0357), az „Egy évvel Lisszabon után: az Afrika–EU partnerség működése” című, 2008. október 17-i közleményre (COM(2008)0617) és „Az EU és Afrika közötti kapcsolatok megszilárdításáról – 1,5 milliárd ember, 80 ország, két földrész, egy jövő” című, 2010. november 10-i közleményére (COM(2010)0634), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az EU és Afrika közötti kapcsolatokkal foglalkozó különböző közleményeire, különösen a „Kairótól Lisszabonig – Az EU és Afrika stratégiai partnersége” című, 2007. június 27-i közleményre (COM(2007)0357), az „Egy évvel Lisszabon után: az Afrika–EU partnerség működése” című, 2008. október 17-i közleményre (COM(2008)0617) és „Az EU és Afrika közötti kapcsolatok megszilárdításáról – 1,5 milliárd ember, 80 ország, két földrész, egy jövő” című, 2010. november 10-i közleményére (COM(2010)0634),

| — | tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője által tett, „Új lendület az Afrika–EU partnerség számára” című, 2017. május 4-i közös nyilatkozatra (JOIN(2017)0017), és a témával kapcsolatos, 2017. június 19-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság és az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselője által tett, „Új lendület az Afrika–EU partnerség számára” című, 2017. május 4-i közös nyilatkozatra (JOIN(2017)0017), és a témával kapcsolatos, 2017. június 19-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az Unió, Afrika és az AKCS-országok kapcsolatairól szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen az AKCS–EU kapcsolatok 2020 utáni jövőjéről szóló, 2016. október 4-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió, Afrika és az AKCS-országok kapcsolatairól szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen az AKCS–EU kapcsolatok 2020 utáni jövőjéről szóló, 2016. október 4-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az „EU–Afrika vészhelyzeti alap: következmények a fejlesztés és a humanitárius segítségnyújtás szempontjából” című, 2016. szeptember 13-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „EU–Afrika vészhelyzeti alap: következmények a fejlesztés és a humanitárius segítségnyújtás szempontjából” című, 2016. szeptember 13-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2015. évi uniós jelentésről szóló, 2016. június 7-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a politikák fejlesztési célú koherenciájáról szóló 2015. évi uniós jelentésről szóló, 2016. június 7-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a fejlesztési együttműködés hatékonyságának fokozásáról szóló, 2016. november 22-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fejlesztési együttműködés hatékonyságának fokozásáról szóló, 2016. november 22-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A8-0334/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A8-0334/2017),

| A. | mivel az Európai Unió és az afrikai országok közötti kapcsolatok hosszú időre nyúlnak vissza, és sorsuk szorosan kötődik egymáséhoz; mivel az EU Afrika legfontosabb partnere a gazdaság és kereskedelem területén, valamint a fejlesztés, a humanitárius segélyezés és a biztonság terén; |
| --- | --- |

A.

mivel az Európai Unió és az afrikai országok közötti kapcsolatok hosszú időre nyúlnak vissza, és sorsuk szorosan kötődik egymáséhoz; mivel az EU Afrika legfontosabb partnere a gazdaság és kereskedelem területén, valamint a fejlesztés, a humanitárius segélyezés és a biztonság terén;

| B. | mivel új jövőképet kell adni az Afrika–EU partnerségnek, amely tükrözi mindkét kontinens politikai, gazdasági, környezeti és társadalmi helyzetének alakulását; mivel alkalmazkodni kell a nemzetközi színtér új szereplőihez, köztük Kínához, és egy megerősített, korszerűbbé tett és politikusabb partnerségre kell áttérni, amely alapvető közös érdekeink védelmére helyezi a hangsúlyt; |
| --- | --- |

B.

mivel új jövőképet kell adni az Afrika–EU partnerségnek, amely tükrözi mindkét kontinens politikai, gazdasági, környezeti és társadalmi helyzetének alakulását; mivel alkalmazkodni kell a nemzetközi színtér új szereplőihez, köztük Kínához, és egy megerősített, korszerűbbé tett és politikusabb partnerségre kell áttérni, amely alapvető közös érdekeink védelmére helyezi a hangsúlyt;

| C. | mivel az EU és Afrika közötti kapcsolatokat a kölcsönös megértés és érdekek elveire, valamint a közösen vallott értékekre kell alapozni egy viszonosságra épülő partnerség keretében; |
| --- | --- |

C.

mivel az EU és Afrika közötti kapcsolatokat a kölcsönös megértés és érdekek elveire, valamint a közösen vallott értékekre kell alapozni egy viszonosságra épülő partnerség keretében;

| D. | mivel az EU és az afrikai kontinens közötti kapcsolatok különböző jogi eszközök és különböző politikai stratégiák mentén alakulnak, és mivel a partnerség hatékonyabbá és fenntarthatóbbá tétele érdekében erősíteni kell a köztük levő szinergiákat és koherenciájukat; |
| --- | --- |

D.

mivel az EU és az afrikai kontinens közötti kapcsolatok különböző jogi eszközök és különböző politikai stratégiák mentén alakulnak, és mivel a partnerség hatékonyabbá és fenntarthatóbbá tétele érdekében erősíteni kell a köztük levő szinergiákat és koherenciájukat;

| E. | mivel az Unió és Afrika közötti legfontosabb partnerséget a Cotonoui Megállapodás képezi, amely 79 AKCS-államot köt össze az EU-val, és ezek közül 48 a Szubszaharai-Afrikában helyezkedik el; mivel az EU ezenfelül kapcsolatokat épített ki a Cotonoui Megállapodáson kívüli afrikai országokkal is; mivel az EU–AKCS partnerség akkor jött létre, amikor az AKCS-országok még nem alakították ki jelenlegi regionális vagy kontinentális együttműködési struktúráikat; mivel az Afrikai Unió 2003-as létrejötte és az EU–Afrika közös stratégia 2007-es elfogadása elengedhetetlenné teszi az EU és Afrika közötti különböző politikai keretrendszerek észszerűsítését; mivel az EU–Afrika közös stratégia egyértelműen megfogalmazza azt a célkitűzést, hogy Afrikát egy egészként kell kezelni; |
| --- | --- |

E.

mivel az Unió és Afrika közötti legfontosabb partnerséget a Cotonoui Megállapodás képezi, amely 79 AKCS-államot köt össze az EU-val, és ezek közül 48 a Szubszaharai-Afrikában helyezkedik el; mivel az EU ezenfelül kapcsolatokat épített ki a Cotonoui Megállapodáson kívüli afrikai országokkal is; mivel az EU–AKCS partnerség akkor jött létre, amikor az AKCS-országok még nem alakították ki jelenlegi regionális vagy kontinentális együttműködési struktúráikat; mivel az Afrikai Unió 2003-as létrejötte és az EU–Afrika közös stratégia 2007-es elfogadása elengedhetetlenné teszi az EU és Afrika közötti különböző politikai keretrendszerek észszerűsítését; mivel az EU–Afrika közös stratégia egyértelműen megfogalmazza azt a célkitűzést, hogy Afrikát egy egészként kell kezelni;

| F. | mivel az EU–Afrika csúcstalálkozón, az Unió a Mediterrán Térségért kormányközi szervezeten és az AKCS–EU együttműködési fórumokon keresztül az EU intenzív intézményi és politikai párbeszédet folytat az afrikai országokkal parlamentáris szinten, ideértve az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlést, az Európai Parlamentnek az Unió a Mediterrán Térségért Parlamenti Közgyűlésébe delegált küldöttségét vagy a Pánafrikai Parlament szintjét is; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU–Afrika csúcstalálkozón, az Unió a Mediterrán Térségért kormányközi szervezeten és az AKCS–EU együttműködési fórumokon keresztül az EU intenzív intézményi és politikai párbeszédet folytat az afrikai országokkal parlamentáris szinten, ideértve az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlést, az Európai Parlamentnek az Unió a Mediterrán Térségért Parlamenti Közgyűlésébe delegált küldöttségét vagy a Pánafrikai Parlament szintjét is;

| G. | mivel a 11. Európai Fejlesztési Alap (EFA) 30,5 milliárd eurós költségvetéssel rendelkezik, amelyből 900 millió eurót tartanak fenn az Afrikai Békekeret számára, és mivel az EFA tartalékából 1,4 milliárd eurót használnak majd fel az Uniós Szükséghelyzeti Alap Afrikáért céljára; mivel az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) keretében több mint 5 milliárd eurót különítettek el az afrikai országok számára, és a Fejlesztési Együttműködési Eszköz keretében 845 millió eurót irányoztak elő a pánafrikai programra az EU–Afrika közös stratégia végrehajtása érdekében; |
| --- | --- |

G.

mivel a 11. Európai Fejlesztési Alap (EFA) 30,5 milliárd eurós költségvetéssel rendelkezik, amelyből 900 millió eurót tartanak fenn az Afrikai Békekeret számára, és mivel az EFA tartalékából 1,4 milliárd eurót használnak majd fel az Uniós Szükséghelyzeti Alap Afrikáért céljára; mivel az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) keretében több mint 5 milliárd eurót különítettek el az afrikai országok számára, és a Fejlesztési Együttműködési Eszköz keretében 845 millió eurót irányoztak elő a pánafrikai programra az EU–Afrika közös stratégia végrehajtása érdekében;

| H. | mivel a 2017. november 29–30-án Abidjanban megrendezésre kerülő, a „Befektetés az ifjúságba” címet viselő következő AU–EU csúcstalálkozó lehetőséget kínál az alapvető közös érdekeik védelmét óhajtó partnerek közötti tényleges egyenlőség gazdasági feltételeinek megteremtésére, támogatására és fejlesztésére; |
| --- | --- |

H.

mivel a 2017. november 29–30-án Abidjanban megrendezésre kerülő, a „Befektetés az ifjúságba” címet viselő következő AU–EU csúcstalálkozó lehetőséget kínál az alapvető közös érdekeik védelmét óhajtó partnerek közötti tényleges egyenlőség gazdasági feltételeinek megteremtésére, támogatására és fejlesztésére;

| I. | mivel az új EU–Afrika közös stratégiának illeszkednie kell a Cotonou utáni, jövőbeli megállapodáshoz; |
| --- | --- |

I.

mivel az új EU–Afrika közös stratégiának illeszkednie kell a Cotonou utáni, jövőbeli megállapodáshoz;

| J. | mivel az EU már régóta partnere az afrikai kontinensnek, és a kontinens biztonságának egyik fő letéteményese, ami kiemelkedő fontossággal bír; mivel az európai kontinens biztonsága és fenntartható növekedése szorosan összefügg az afrikai kontinens stabilitásával és fejlődésével, és közvetlenül függ attól, ami fordítva is igaz; |
| --- | --- |

J.

mivel az EU már régóta partnere az afrikai kontinensnek, és a kontinens biztonságának egyik fő letéteményese, ami kiemelkedő fontossággal bír; mivel az európai kontinens biztonsága és fenntartható növekedése szorosan összefügg az afrikai kontinens stabilitásával és fejlődésével, és közvetlenül függ attól, ami fordítva is igaz;

| K. | mivel az afrikai kontinens fejlődéséhez és stabilitásához elengedhetetlen az Afrikai Béke- és Biztonsági Szervezet hatékony megvalósításának folyamatos támogatása, valamint az EU, az Afrikai Unió és az Afrikában jelen lévő más nemzetközi szereplők elkötelezettsége; |
| --- | --- |

K.

mivel az afrikai kontinens fejlődéséhez és stabilitásához elengedhetetlen az Afrikai Béke- és Biztonsági Szervezet hatékony megvalósításának folyamatos támogatása, valamint az EU, az Afrikai Unió és az Afrikában jelen lévő más nemzetközi szereplők elkötelezettsége;

| L. | mivel a migráció kiemelt helyen szerepel az EU globális kül- és biztonságpolitikai stratégiájában, és kiemelt témája az EU külkapcsolatainak, az Afrikához fűződő kapcsolatait is ideértve; mivel Afrikának és Európának közös érdeke és felelőssége a migráció és a mobilitás kezelése, ideértve az emberkereskedelem és embercsempészet elleni küzdelmet is, és mivel a migráció kezelése globális megoldást kíván, amelynek alapjai a szolidaritás, a felelősség megosztása, a migránsok jogainak és a nemzetközi jognak a tiszteletben tartása, valamint a fejlesztési együttműködés eszközeinek hatékony felhasználása; |
| --- | --- |

L.

mivel a migráció kiemelt helyen szerepel az EU globális kül- és biztonságpolitikai stratégiájában, és kiemelt témája az EU külkapcsolatainak, az Afrikához fűződő kapcsolatait is ideértve; mivel Afrikának és Európának közös érdeke és felelőssége a migráció és a mobilitás kezelése, ideértve az emberkereskedelem és embercsempészet elleni küzdelmet is, és mivel a migráció kezelése globális megoldást kíván, amelynek alapjai a szolidaritás, a felelősség megosztása, a migránsok jogainak és a nemzetközi jognak a tiszteletben tartása, valamint a fejlesztési együttműködés eszközeinek hatékony felhasználása;

| M. | mivel Afrikában több mint 218 millió ember mélyszegénységben él; mivel a Szubszaharai-Afrikában a mélyszegénységben élők aránya az 1990-es 56 %-ról 2012-re 43 %-ra csökkent; mivel a 47 legkevésbé fejlett ország közül 33 az afrikai kontinensen található, ami azt jelenti, hogy az EU–Afrika partnerség nélkülözhetetlen eszköz a 2030-ig tartó időszakra szóló fenntartható fejlesztési program és a fenntartható fejlesztési célok – különösen a szegénység felszámolása – megvalósításához; |
| --- | --- |

M.

mivel Afrikában több mint 218 millió ember mélyszegénységben él; mivel a Szubszaharai-Afrikában a mélyszegénységben élők aránya az 1990-es 56 %-ról 2012-re 43 %-ra csökkent; mivel a 47 legkevésbé fejlett ország közül 33 az afrikai kontinensen található, ami azt jelenti, hogy az EU–Afrika partnerség nélkülözhetetlen eszköz a 2030-ig tartó időszakra szóló fenntartható fejlesztési program és a fenntartható fejlesztési célok – különösen a szegénység felszámolása – megvalósításához;

| N. | mivel Afrikában az infrastrukturális szükségletek értékét évi 75 milliárd euróra becsülik, a fogyasztói piac értéke a várakozások szerint 2020-ra eléri az 1 000 milliárd dollárt, a folyamatosan bővülő közvetlen külföldi befektetések értéke becslések szerint 2020-ra előreláthatóan eléri a 144 milliárd dollárt, és a lakosság jelenleg 1 milliárd fő; |
| --- | --- |

N.

mivel Afrikában az infrastrukturális szükségletek értékét évi 75 milliárd euróra becsülik, a fogyasztói piac értéke a várakozások szerint 2020-ra eléri az 1 000 milliárd dollárt, a folyamatosan bővülő közvetlen külföldi befektetések értéke becslések szerint 2020-ra előreláthatóan eléri a 144 milliárd dollárt, és a lakosság jelenleg 1 milliárd fő;

| O. | mivel az afrikai exportot továbbra is nagyrészt nyersanyagok és feldolgozatlan termékek alkotják, és mivel a kereskedelmi kedvezmények megadása a szóban forgó export jelentős részének bevonását eredményezte; mivel a legtöbb afrikai termék szabad piacra jutása növeli az afrikai országok kapacitásait, és fokozza versenyképességüket és a globális piacokon való részvételüket, amennyiben ezt többek között olyan politikák kísérik, amelyek a tartósan fenntartható iparosítást és a vidéki termelékenységet célozzák, mint a fejlődés kulcsfontosságú irányait; |
| --- | --- |

O.

mivel az afrikai exportot továbbra is nagyrészt nyersanyagok és feldolgozatlan termékek alkotják, és mivel a kereskedelmi kedvezmények megadása a szóban forgó export jelentős részének bevonását eredményezte; mivel a legtöbb afrikai termék szabad piacra jutása növeli az afrikai országok kapacitásait, és fokozza versenyképességüket és a globális piacokon való részvételüket, amennyiben ezt többek között olyan politikák kísérik, amelyek a tartósan fenntartható iparosítást és a vidéki termelékenységet célozzák, mint a fejlődés kulcsfontosságú irányait;

| P. | mivel figyelembe kell venni a népesedési helyzet alakulását, hiszen egyes előrejelzések szerint 2050-ben Afrikában 2,5 milliárd – többségükben fiatal – ember élhet majd, miközben Európában várhatóan jelentősen idősebb népesség fog élni; mivel ezért alapvető fontosságú, hogy munkahelyek millióit hozzák létre, és segíteni és támogatni kell a nők és a fiatalok önállósulását az afrikai kontinensen, többek között az oktatás, az egészségügyi ellátásokhoz való hozzáférés és a képzés révén; |
| --- | --- |

P.

mivel figyelembe kell venni a népesedési helyzet alakulását, hiszen egyes előrejelzések szerint 2050-ben Afrikában 2,5 milliárd – többségükben fiatal – ember élhet majd, miközben Európában várhatóan jelentősen idősebb népesség fog élni; mivel ezért alapvető fontosságú, hogy munkahelyek millióit hozzák létre, és segíteni és támogatni kell a nők és a fiatalok önállósulását az afrikai kontinensen, többek között az oktatás, az egészségügyi ellátásokhoz való hozzáférés és a képzés révén;

Az EU és Afrika közötti politikai párbeszéd erősítése: a megújított stratégiai partnerség előfeltétele

| 1. | tudomásul veszi az „Új lendület az Afrika–EU partnerség számára” című új közleményt, amelynek célja új lendületet adni az Afrika–EU partnerségnek annak megerősítése és elmélyítése érdekében, a két kontinens virágzását és stabilitását tűzve ki célul, összhangban a fenntartható fejlesztési célok, a fejlesztési politikára vonatkozó, az európai fejlesztéspolitika iránymutatásait szolgáló új európai konszenzus, az EU kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiája és az Agenda 2063 keretében vállalt kötelezettségekkel; |
| --- | --- |

1.

| 2. | emlékeztet arra, hogy Afrika az EU egyik kulcsfontosságú stratégiai partnere, és létfontosságúnak tartja az EU és Afrika közötti kapcsolatok elmélyítését egy felülvizsgált és kiterjesztett párbeszéd keretében, amely magában foglalja az átláthatóság és felelősségteljes kormányzás elveit, hogy egy minden fél számára nyertes helyzetet teremtsenek, és egyenrangú és fenntartható együttműködést hozzanak létre a közös kihívásokra adott válasz és a közös előnyök elérése érdekében, miközben biztosítani kell a felelősségvállalás elvét, és figyelembe kell venni az egyes partnerországok sajátos körülményeit és fejlettségi szintjét; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a jövőbeli partnerséget, hogy az Afrikai Unió és az EU által azonosított kiemelt területekre összpontosítson, például a következőkre:






  — | gazdasági fejlődés (a kereskedelmen, a gazdasági partnerségi megállapodásokon, a megerősített regionális együttműködésen, a gazdaság diverzifikálásán, a fenntartható iparosításon és a jó minőségű munkahelyek létrehozásán keresztül), |
| --- | --- | --- |

3.

—

gazdasági fejlődés (a kereskedelmen, a gazdasági partnerségi megállapodásokon, a megerősített regionális együttműködésen, a gazdaság diverzifikálásán, a fenntartható iparosításon és a jó minőségű munkahelyek létrehozásán keresztül),

| — | felelősségteljes kormányzás, beleértve az emberi jogokat is, |
| --- | --- |

—

felelősségteljes kormányzás, beleértve az emberi jogokat is,

| — | humán fejlesztés az alapvető szükségleteket, például az oktatást, egészségügyet, az ivóvízhez és a higiéniás körülményekhez való hozzáférést lefedő közszolgáltatásokon, a nemek közötti egyenlőségen, a tudományon, a technológián és az innováción keresztül, |
| --- | --- |

—

humán fejlesztés az alapvető szükségleteket, például az oktatást, egészségügyet, az ivóvízhez és a higiéniás körülményekhez való hozzáférést lefedő közszolgáltatásokon, a nemek közötti egyenlőségen, a tudományon, a technológián és az innováción keresztül,

| — | biztonság és a terrorizmus elleni küzdelem, |
| --- | --- |

—

biztonság és a terrorizmus elleni küzdelem,

| — | migráció és mobilitás, |
| --- | --- |

—

migráció és mobilitás,

| — | környezetvédelem, beleértve az éghajlatváltozást is; |
| --- | --- |

—

környezetvédelem, beleértve az éghajlatváltozást is;

| 4. | emlékeztet arra, hogy a felelősségviselés legjobb módját a költségvetési támogatás jelenti, amely eszközöket biztosít a kormányok számára ahhoz, hogy saját igényeikről és prioritásaikról döntsenek; emlékeztet arra, hogy az általános vagy ágazati költségvetési támogatás a fejlesztési politikák támogatását és maximális teherbíró képesség biztosítását teszi lehetővé; |
| --- | --- |

4.

| 5. | üdvözli, hogy az Elefántcsontparton 2017 novemberében tartandó 5. AU–EU csúcstalálkozó központi témája az ifjúság, tekintettel arra, hogy az ifjúság mindkét kontinens jövője szempontjából fontos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | emlékeztet az AKCS–EU együttműködés fontosságára és hatékonyságára, valamint a fejlesztés terén elért eredményekre; hangsúlyozza, hogy ezt a jogilag kötelező keretet 2020 után is fenn kell tartani; hangsúlyozza, hogy fokozni kell ezt az együttműködést, összpontosítva a regionális dimenzióra is, ideértve az Afrikai Unióval, a regionális gazdasági közösségekkel és más regionális szervezetekkel folytatott szorosabb együttműködést; felhív a politikai párbeszéd stratégiaibb, átfogóbb és strukturáltabb megközelítésének kialakítására a Cotonou utáni megállapodásról folytatott tárgyalások keretében; |
| --- | --- |

6.

| 7. | szorgalmazza az AKCS–EU együttműködés parlamenti dimenziójának megerősítését; hangsúlyozza, hogy az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés az eszmecsere egyedülálló platformja, és kulcsszerepet játszik a demokrácia, a jogállamiság és az emberi jogok tiszteletben tartásának megerősítésében; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rámutat arra, hogy az európai szomszédságpolitika felülvizsgálata lehetőségeket kínál a szomszédságpolitika és a más afrikai államokra irányuló politika kibővített együttműködési keretrendszerek révén történő jobb összehangolására olyan regionális kérdésekben, mint a biztonság, az energia, sőt akár a migráció; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megerősíti, hogy az Afrika–EU partnerség keretében – az EUMSZ 210. cikkében megfogalmazottaknak megfelelően – összehangolt megközelítésre van szükség az uniós tagállamok között is, valamint az EU és tagállamai között; hasonlóképpen emlékeztet arra is, hogy a fenntartható fejlesztési célok elérése érdekében az EU-nak tiszteletben kell tartania a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia elvét az európai és afrikai szakpolitikai intézkedésekben és kezdeményezésekben egyaránt; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felszólít a fejlesztési szempontú szakpolitikai koherencia elvének az EU és Afrika közötti kereskedelmi kapcsolatokba történő hiánytalan beépítésére, ami maga után vonja a kereskedelemről és fenntartható fejlődésről szóló végrehajtható záradékok beillesztését az afrikai országokkal kötött valamennyi uniós kereskedelmi megállapodásba összhangban azzal a kötelezettséggel, amelyet a Bizottság „A mindenki számára előnyös kereskedelem” című stratégiában vállalt; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megismétli annak fontosságát, hogy a tagállamok teljesítsék azt a kötelezettségvállalásukat, hogy a bruttó nemzeti termékük 0,7 %-át az Afrikához fűződő együttműködési kapcsolatok megerősítése érdekében hivatalos fejlesztési támogatásra fordítják; |
| --- | --- |

11.

| 12. | támogatja azt a célt, hogy a globális kormányzással összefüggő kérdések kezelése érdekében szorosabbra kell fűzni az EU és Afrika közötti szövetséget; kiemeli e tekintetben, hogy erősíteni kell az Afrikai Unióval folytatott párbeszédet, valamint hogy a finanszírozásra vonatkozó kigali döntéssel összhangban fontos a külső finanszírozástól való függés csökkentése révén a pénzügyi önállóságának megteremtése; tudomásul veszi a Paul Kagamé által kidolgozott jelentésben előterjesztett javaslatokat, amely Afrika politikai integrációs folyamatának előmozdítása érdekében az Afrikai Unió megerősítésére törekszik; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza a civil társadalom – benne a nem kormányzati szervezetek, vallási szervezetek, ifjúsági és nőjogi szervezetek, a magánszektor, a szakszervezetek, a parlamenti közgyűlések, a helyi hatóságok és a diaszpóra, amelyek mindegyike sajátos jellemzőkkel rendelkezik – szerepét az EU és Afrika közötti politikai párbeszéd megerősítésében, hogy biztosítsák az emberekre összpontosító partnerséget; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy képességeik erősítése és különösen a szakértelem átadása révén fokozni kell a civil társadalom részvételét az Afrika–EU partnerségben, biztosítva részvételét az adott reformok és szakpolitikák megtervezésében és végrehajtásában; úgy véli, hogy a civil társadalmi szervezetek szerepvállalása elengedhetetlen a nyilvános elszámoltathatósághoz; támogatja az annak érdekében létrehozott különböző platformokat, hogy a civil társadalom kulcsszerepet játszhasson a partnerségben, köztük is a közös éves fórumot, amelynek célja az EU–Afrika ütemterv megvalósítása; sajnálatát fejezi ki azonban amiatt, hogy a közös éves fórumot soha nem hívták össze, és nyomatékosan kéri, hogy az EU és az Afrikai Unió teremtse elő az annak biztosításához szükséges pénzügyi és politikai eszközöket, hogy az összes érdekelt fél jelentős mértékben részt vegyen a partnerségben, többek között az 5. AU–EU csúcstalálkozó keretében; |
| --- | --- |

14.

Ellenállóbb államok és társadalmak felépítése minden ember és különösen a fiatalok számára a fenntartható fejlesztési célok teljesítése érdekében

| 15. | véleménye szerint az ellenálló képességet kell megtenni – a maga öt dimenziójában – az új EU–Afrika stratégia egyik fő tengelyének; |
| --- | --- |

15.

Politikai ellenálló képesség

| 16. | hangsúlyozza, hogy erősíteni kell a jó kormányzást, a demokráciát, a jogállamiságot és az emberi jogok tiszteletben tartását, de erőfeszítéseket kell tenni a korrupció elleni küzdelem érdekében is mindkét kontinensen, mivel ezek a tényezők elválaszthatatlanok a fenntartható fejlődéstől; |
| --- | --- |

16.

| 17. | ezért őszinte és befogadó, kölcsönös tiszteleten alapuló párbeszédet szorgalmaz, hogy ezek az értékek és elvek az együttműködés egyik fő irányát jelentsék, nevezetesen úgy, hogy a fejlesztési segélyezést szigorúan e feltételek teljesüléséhez kötik; |
| --- | --- |

17.

| 18. | hangsúlyozza, hogy az igazságosabb, stabilabb és biztonságosabb társadalmak építése szempontjából kiemelkedő jelentősége van annak, hogy mindkét kontinensen nagyobb eltökéltséggel kezeljék a kormányzás előtt álló kihívásokat; hangsúlyozza, hogy a felelősségvállalás erősítése érdekében továbbra is a meglévő nemzetközi jogi eszközök, jogszabályok, elvek és mechanizmusok alapján kell fenntartani az emberi jogokat és a kormányzást, ideértve az afrikai regionális kormányzási testületek eszközeit, elveit és mechanizmusait is, mint amilyen az emberi jogok és a népek jogainak afrikai chartája és annak jegyzőkönyvei, a demokráciáról, a választásokról és a kormányzásról szóló afrikai charta, az Emberi Jogok és a Népek Jogai Afrikai Bizottsága és az Afrikai Emberi Jogi és Népjogi Bíróság; |
| --- | --- |

18.

| 19. | emlékeztet arra, hogy a Nemzetközi Büntetőbíróság fontos szerepet játszik a büntetlenség elleni küzdelemben, valamint a béke, a biztonság, az egyenlőség, a méltányosság, az igazságosság és a jóvátétel általa képviselt értékeinek előmozdításában; felszólítja az Európai Uniót és az afrikai államokat, hogy továbbra is támogassák a Nemzetközi Büntetőbíróság Római Statútumát és a Nemzetközi Büntetőbíróságot; sürgeti a Római Statútum összes aláíróját, hogy minél hamarabb ratifikálják az okmányt; |
| --- | --- |

19.

| 20. | támogatja egy magas szintű közös Afrikai Unió–EU konferencia megszervezését a választási folyamatok, a demokrácia és a kormányzás tárgyában Afrikát és Európát illetően, és kéri, hogy az Európai Parlament, a Pánafrikai Parlament, az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés és az Unió a Mediterrán Térségért Parlamenti Közgyűlés ehhez teljes körűen társulhasson; szorgalmazza a különböző közgyűlések közötti kapcsolatok megerősítését a meghozott intézkedések szinergiájának és koherenciájának elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

20.

Ellenálló képesség a biztonság tekintetében

| 21. | ismételten megállapítja a biztonság és a fejlesztés közötti szoros kapcsolatot; rámutat arra, hogy jobban integrálni kell a biztonsági megfontolásokat és a fejlesztési célokat a törékeny helyzetű államok sajátos problémáinak kezelése és nagyobb ellenálló képességgel rendelkező államok és társadalmak előmozdítása érdekében; megjegyzi, hogy ezt speciális eszközökkel és további finanszírozással kell elvégezni; |
| --- | --- |

21.

| 22. | szorosabb együttműködést szorgalmaz az EU és Afrika között a biztonság és az igazságügy területén a nemzetközi jogi keretet illetően, hogy egy holisztikus megközelítés keretében kezeljék a problémákat, és jobban küzdjenek a szervezett bűnözés, az emberkereskedelem és az embercsempészet ellen, különös tekintettel a gyermekekre, valamint a terrorizmus ellen; véleménye szerint az Unió által kezdeményezett fellépéseknek szinergiában kell lenniük az afrikai országok által elfogadott – különösen a béke és biztonság kérdéskörében az Agenda 2063-ban megfogalmazott – stratégiákkal; |
| --- | --- |

22.

| 23. | hangsúlyozza, hogy a biztonság területén együttműködést kell létrehozni az EU, az Afrikai Unió, a regionális szervezetek és más érintett afrikai politikai szereplők között annak érdekében, hogy növeljék a fejlődő országok kapacitásait, megreformálják azok biztonsági ágazatait, és támogassák a korábbi harcosok lefegyverzése, leszerelése és reintegrációja terén folytatott tevékenységeket; |
| --- | --- |

23.

| 24. | emlékeztet arra, hogy a terrorizmus globális veszélyt jelent a regionális békére és stabilitásra, a fenntartható fejlődésre és a belső biztonságra, amely veszélyt a nemzeti kormányoknak, a regionális és nemzetközi szervezeteknek és az uniós ügynökségeknek összehangolt munkával kell kezelniük; felszólít az EU–Afrika stratégián belüli megerősített együttműködésre a büntetlenség megelőzése, a jogállamiság előmozdítása, továbbá a rendőrségi és igazságszolgáltatási kapacitások bővítése érdekében, az információ és a bevált gyakorlatok cseréjének megkönnyítése, valamint a terrorizmus és a szervezett bűnözés megelőzése, leküzdése, a finanszírozásának felszámolása és büntetőeljárás alá vonása céljából; megjegyzi, hogy a terrorizmusellenes stratégiának a vallások közötti párbeszéd előmozdítására, valamint az erőszakos szélsőségekhez vezető afrikai és európai radikalizálódás megelőzésére irányuló intézkedéseket is magában kell foglalnia, különösen a fiatalok körében; |
| --- | --- |

24.

| 25. | ismételten hangsúlyozza az EU Afrikában bevetett különböző misszióinak és műveleteinek fontosságát; üdvözli az Ötök Csoportja a Száhel-övezetért nevű közös erő létrehozását; szorgalmazza, hogy az afrikai és nemzetközi partnerekkel együttműködve fokozzák a békére és biztonságra irányuló európai fellépéseket, és támogassák az Afrikai Béke- és Biztonsági Szervezet teljes körű működőképessé tételét; kéri, hogy az Unió nyújtson kezdeti hozzájárulást az Afrikai Unió Békealapja számára a „közvetítés és diplomácia” keretébe tartozó tevékenységekhez; |
| --- | --- |

25.

Ellenálló képesség a környezetvédelem tekintetében

| 26. | megismétli, hogy Afrika különösen ki van téve az éghajlatváltozás következményeinek; véleménye szerint az EU-nak feltétlenül egy stratégiai megközelítést kell kidolgoznia az éghajlattal szembeni ellenálló képesség kialakítására, és ennek megfelelően támogatnia kell az afrikai országok, különösen a legkevésbé fejlett országok üvegházhatású gázok csökkentésére és az alkalmazkodásra irányuló erőfeszítéseit; hangsúlyozza az éghajlatváltozás jelentőségét, amely megsokszorozza a konfliktusok, az aszály, az éhínség és a migráció kockázatát, amit a nemrégiben Dél-Szudánban, Nigériában és Szomáliában kitört éhínségek is példáznak; ebben az összefüggésben emlékeztet arra, hogy feltétlenül elő kell mozdítani és tiszteletben kell tartani a 2015-ben tett párizsi kötelezettségvállalásokat, és mostantól 2020-ig 100 milliárd dollárt kell juttatni a fejlődő országoknak; újfajta EU–Afrika együttműködést szorgalmaz a finanszírozás akadályainak csökkentése és a technológiaátadás érdekében; |
| --- | --- |

26.

| 27. | hangsúlyozza, hogy Afrika gazdag és sokszínű természeti környezettel rendelkezik; szorgalmazza, hogy a biológiai sokféleség védelmét helyezzék az AU–EU politikai menetrend középpontjába; szorgalmazza, hogy az EU–Afrika stratégia a vadon élő állatok és növények jogellenes kereskedelme elleni uniós cselekvési terv prioritásaival összhangban működjön, és védelmezze a természeti örökséget, különösen a természetvédelmi parkokat; |
| --- | --- |

27.

| 28. | nagyobb mértékű beruházásokat szorgalmaz a megújuló energia és a körforgásos gazdaság terén, hogy még inkább ösztönözzék azokat az intézkedéseket, amelyek hozzájárulnak a környezet védelméhez, és munkalehetőségeket teremtenek; emlékeztet arra, hogy a megfizethető, megbízható, fenntartható és korszerű energiához való hozzáférés mindenki számára történő biztosítása elengedhetetlen az alapvető emberi szükségletek kielégítése, valamint lényegében az összes gazdasági tevékenység szempontjából, emellett a fejlődés elsődleges mozgatórugója; felhív az afrikai megújulóenergia-kezdeményezés (AREI) további uniós támogatására, és üdvözli a Bizottság arra irányuló javaslatát, hogy új EU–Afrika kutatási és innovációs partnerség induljon az éghajlatváltozás és a fenntartható energia témakörében; |
| --- | --- |

28.

| 29. | felszólítja az Afrika–EU partnerséget, hogy hosszú távon helyezze előtérbe a mezőgazdaságot és élelmezésbiztonságot, és mozdítsa elő az élelmezésbiztonsági és éghajlati intézkedések közötti szinergiákat; ebben az összefüggésben sürgeti az EU-t, hogy növelje a fenntartható mezőgazdaság, az agrárerdészet és a hagyományos földhasználatot tiszteletben tartó agrárökológiai gyakorlatok számára nyújtott támogatását, és biztosítsa a földhöz, a vízhez és a szabad forrású vetőmagokhoz való hozzáférést; emellett felszólítja az EU-t, hogy támogassa a kistermelőket/kisgazdálkodókat és állattenyésztőket az élelmezésbiztonság elérésében, mégpedig azáltal, hogy a Világélelmezés-biztonsági Bizottságnak a mezőgazdasági és élelmiszeripari rendszerekbe történő felelős beruházásra vonatkozó elveivel összhangban infrastruktúrát épít ki, és beruház abba, valamint támogatja a szövetkezetek létrehozását; kiemeli azt is, hogy a civil társadalmi szervezetek közösségi szinten képességekre és tapasztalatokra tettek szert a fenntartható mezőgazdasággal kapcsolatban; |
| --- | --- |

29.

| 30. | üdvözli azokat az uniós kezdeményezéseket, amelyek a természeti erőforrások jobb kezelését és átláthatóbb kereskedelmét követelik; úgy véli, hogy a természeti erőforrásokkal, például az ásványi anyagokkal, faanyagokkal és vadon élő állatokkal és növényekkel folytatott fenntartható gazdálkodás és kereskedelem lehetővé tenné az erőforrásokban gazdag országok és lakosságuk számára, hogy további haszonra tegyenek szert ebből; emlékeztet arra, hogy a konfliktusövezetekből származó ásványkincsekről szóló uniós jogszabály alapján egy integrált megközelítést követve kísérő intézkedéseket kell bevezetni, amely megközelítés a kellő gondosságra vonatkozó nemzetközi normák alkalmazását bátorítja az OECD iránymutatásában meghatározottak szerint; felhív egy, a természeti erőforrások fenntartható kezeléséről szóló közös EU–Afrika charta megalkotására; |
| --- | --- |

30.

Gazdasági ellenálló képesség

| 31. | úgy véli, hogy a stabil szabályozási és intézményi környezet és az egészséges gazdaság alapvető elemei a versenyképesség fokozásának, a befektetéseknek, a munkahelyteremtésnek, az életszínvonal javításának és a fenntartható fejlődésnek; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy növelni kell a társasági jogi információk online hozzáférhetőségét; emlékeztet arra, hogy pártatlan állam nélkül a gazdasági növekedés nem garantálja szisztematikusan a társadalmi haladást vagy a fejlődést, és ragaszkodik ahhoz, hogy biztosítani kell a javak újraelosztását és a szolgáltatások nyújtását a polgárok számára, valamint javítani kell az esélyegyenlőséget; |
| --- | --- |

31.

| 32. | megerősített együttműködésre és a különösen a köz- és magánszektor közötti partnerségek formájában a beruházások koncentrálására szólítja fel az európai és afrikai magánszektort egy szigorú etikai kódex és a társadalmi felelősségvállalás elvei alapján olyan kulcsfontosságú szektorokban, mint például:






  — | a fenntartható energia, beleértve a villamos energiához való hozzáférést mindenki számára, |
| --- | --- | --- |

32.

—

a fenntartható energia, beleértve a villamos energiához való hozzáférést mindenki számára,

| — | az alapvető infrastruktúra, nevezetesen a közlekedési ágazatban, beleértve a tengeri közlekedést is, |
| --- | --- |

—

az alapvető infrastruktúra, nevezetesen a közlekedési ágazatban, beleértve a tengeri közlekedést is,

| — | a természeti erőforrások fenntartható felhasználása, |
| --- | --- |

—

a természeti erőforrások fenntartható felhasználása,

| — | fenntartható mezőgazdaság, |
| --- | --- |

—

fenntartható mezőgazdaság,

| — | a „kék gazdaság”, a tengerészeti ipart is beleértve, |
| --- | --- |

—

a „kék gazdaság”, a tengerészeti ipart is beleértve,

| — | a kutatás, tudomány és innováció egyrészt a közös érdeklődésre számot tartó témákban, másrészt az egyik kontinenst különösen sújtó kérdésekben, mint amilyen a szegénységhez kapcsolódó és elhanyagolt betegségek, |
| --- | --- |

—

a kutatás, tudomány és innováció egyrészt a közös érdeklődésre számot tartó témákban, másrészt az egyik kontinenst különösen sújtó kérdésekben, mint amilyen a szegénységhez kapcsolódó és elhanyagolt betegségek,

| — | a digitalizáció, amely kulcstényező az afrikai gazdaság fejlődésében, de az emberek közötti kapcsolatok megteremtésében is; |
| --- | --- |

—

a digitalizáció, amely kulcstényező az afrikai gazdaság fejlődésében, de az emberek közötti kapcsolatok megteremtésében is;

| 33. | hangsúlyozza, hogy a regionális integráció a gazdasági fejlődés motorja, és nélkülözhetetlen a globalizált világban; felszólít az afrikai kontinens fokozatos átalakulásának valós helyzetét tükröző, déli országok közötti együttműködés támogatására; támogatja a kontinentális szabadkereskedelmi térség létrehozását Afrikában, valamint azt a célt, hogy 2050-ig 50 %-kal növeljék az Afrikán belüli kereskedelmet; emlékeztet a gazdasági partnerségi megállapodások és az EU és az afrikai országok között létrejött kereskedelmi megállapodások által kínált fejlesztési kilátásokra is, amelyek lehetővé teszik a fenntartható fejlődés, az emberi jogok és az igazságos és etikus kereskedelem előmozdítását; hangsúlyozza, hogy biztosítani kell a fejlődést támogató származási szabályokat, a hatékony védzáradékokat, az aszimmetrikus liberalizálási ütemterveket, a fiatal iparágak védelmét és a vámeljárások egyszerűsítését és átláthatóságát; emlékeztet arra, hogy a gazdasági partnerségi megállapodások azzal a céllal jöttek létre, hogy segítsék az AKCS-országokat piacaik bővítésében, hogy ösztönözzék az árukereskedelmet, és fellendítsék a beruházásokat, és az EU és az AKCS-országok közötti árukereskedelem lassú, fokozatos és aszimmetrikus megnyitását irányozzák elő; |
| --- | --- |

33.

| 34. | felszólít a kereskedelmi szerződések átláthatóságának biztosítására és valamennyi érdekelt félnek, így az érintett országok civil társadalmainak a jövőbeli tárgyalásokban és a jelenleg tárgyalt megállapodások végrehajtásában hivatalos konzultációk révén való, teljes körű részvételére; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felszólítja az EU-t és a tagállamokat, hogy kereskedelemösztönző támogatásaikat jobban koordinálják, és erősítsék szinergiáikat az afrikai beruházási politikákkal felszólít emellett a kereskedelemösztönző támogatásra tett pénzügyi kötelezettségvállalásaik növelésére, valamint a technikai segítségnyújtás és a kapacitásépítési kezdeményezések fokozására, amelyek nélkülözhetetlenek az afrikai országok, különösen a legkevésbé fejlett országok számára; |
| --- | --- |

35.

| 36. | úgy véli, hogy a magánszektor – a mikro-, kis- és középvállalkozásoktól (kkv-k) kezdve a szövetkezeteken át a multinacionális vállalatokig – meghatározó szerepet játszik a munkahelyteremtésben és a fejlesztés folyamatában, valamint részt is vesz az utóbbi finanszírozásában; hangsúlyozza a kkv-k és a kis családi gazdaságok különleges szerepét, és felszólít az egyéni kezdeményezések támogatására; e tekintetben üdvözli az Európai Fenntartható Fejlődési Alap létrehozását, amely a magánszektor támogatására törekszik Afrika országaiban, különösen az instabil országokban lévő helyi vállalkozások és kkv-k támogatására, és ily módon előmozdítja a beruházásokat és fenntartható munkahelyek létrehozását, különösen a fiatalok és nők számára; |
| --- | --- |

36.

| 37. | emlékeztet arra, hogy az Egyesült Nemzetek és az OECD iránymutatásai alapján a magánszektornak is eleget kell tennie a kötelezettségeknek, és megismétli az EU és az Afrikai Unió tagállamaihoz intézett felhívását, hogy konstruktívan vegyenek részt a transznacionális vállalatokkal és egyéb üzleti vállalkozásokkal foglalkozó kormányközi ENSZ-munkacsoport emberi jogokkal kapcsolatos munkájában, hogy az üzleti vállalkozások emberi jogi felelősségére vonatkozó ENSZ-irányelvek alapján egy kötelező nemzetközi szerződésen munkálkodjanak azzal kapcsolatban, hogy a vállalatok miként tesznek eleget az emberi jogi kötelezettségeiknek és a szociális és környezetvédelmi normákra vonatkozó kötelezettségeiknek; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kiemeli, hogy tisztességes munkahelyeket kell létrehozni, és ezt össze kell kapcsolni a beruházásokkal, továbbá hangsúlyozza, hogy ezeket mind az Afrika–EU partnerség keretében kell megvalósítani; felszólít az ezzel kapcsolatos ILO-normák betartására; hangsúlyozza a társadalmi, gazdasági és intézményi szereplők közötti párbeszéd fontosságát, és felszólít arra, hogy a szociális párbeszéd hatékonyságának növelésén keresztül valamennyi szinten erősítsék meg a szociális partnerek szerepét, ami kedvez a kollektív tárgyalásoknak; |
| --- | --- |

38.

| 39. | sajnálja, hogy minden évben körülbelül 50 milliárd dollár hagyja el Afrikát jogellenes pénzügyi manőverek formájában, ami több mint az éves állami fejlesztési támogatások összege, és aláássa a hazai bevételek mobilizálására irányuló erőfeszítéseket; ezért felszólítja mindkét felet, hogy:






  — | hozzanak létre hatékony eszközöket az adókijátszás, az adócsalás és a korrupció elleni küzdelem érdekében, beleértve azt is, hogy a nyilvánosság számára átlátható legyen, hogy ki a jogalanyok, vagyonkezelők és hasonló jogi konstrukciók végső tényleges tulajdonosa, |
| --- | --- | --- |

39.

—

hozzanak létre hatékony eszközöket az adókijátszás, az adócsalás és a korrupció elleni küzdelem érdekében, beleértve azt is, hogy a nyilvánosság számára átlátható legyen, hogy ki a jogalanyok, vagyonkezelők és hasonló jogi konstrukciók végső tényleges tulajdonosa,

| — | mozdítsák elő felelős beruházásra vonatkozó, ENSZ által támogatott elveket, |
| --- | --- |

—

mozdítsák elő felelős beruházásra vonatkozó, ENSZ által támogatott elveket,

| — | támogassák az államháztartási gazdálkodási rendszerek hatékonyságának és átláthatóságának növelésére irányuló kezdeményezéseket; |
| --- | --- |

—

támogassák az államháztartási gazdálkodási rendszerek hatékonyságának és átláthatóságának növelésére irányuló kezdeményezéseket;

| 40. | emellett felszólít a külső adósságra és az emberi jogokra vonatkozó ENSZ-irányelvek, valamint az ENSZ Kereskedelmi és Fejlesztési Konferencia (UNCTAD) felelősségteljes hitelezés és hitelfelvétel előmozdításáról szóló irányelveinek tényleges végrehajtására; üdvözli az ENSZ nemzetközi államadósság-kezelési mechanizmus létrehozásával kapcsolatos munkáját; |
| --- | --- |

40.

| 41. | az afrikai társadalom polarizálódása elleni küzdelem érdekében az elektronikus banki tevékenységek fejlesztésén keresztül nagyobb fokú pénzügyi integrációt szorgalmaz Afrikában, amely magában foglalja a nők pénzügyi integrációját is; emlékeztet arra, hogy a hazautalások nagyobb pénzmozgást jelentenek a fejlődő országok irányába, mint a hivatalos fejlesztési segély teljes összege, és jelentős mértékben hozzájárulhatnak a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó program megvalósításához; ezért felszólítja az EU-t, hogy továbbra is támogassa az Afrikai Uniónak a hazautalási mechanizmusok javítására irányuló erőfeszítéseit; |
| --- | --- |

41.

Szociális ellenálló képesség

| 42. | elismeri az afrikai demográfiai dinamika fontosságát, ami a fenntartható, befogadó és részvételen alapuló társadalmak kialakítása érdekében hosszú távú stratégiai koncepciót tesz szükségessé; hangsúlyozza azt is, hogy biztosítani kell a kiszolgáltatott csoportok, köztük a fogyatékossággal élő személyekkel és őshonos népekkel szembeni megkülönböztetésmentességet; elismeri, hogy az afrikai népességnövekedés egyrészt kihívás a helyi gazdaság számára, másrészt viszont lehetőség a kontinens számára; ezért felszólítja az EU-t, hogy kötelezze el magát az oktatással és egészségüggyel – ideértve szexuális és reproduktív egészséget és jogokat – kapcsolatos közpolitikák és befektetések előmozdítása mellett annak biztosítása érdekében, hogy a fiatalok képesek legyenek megalapozott döntéseket hozni szexuális és reproduktív egészségükről és jogaikról, a nemek közötti egyenlőségről és a gyermekek jogairól, ami nélkül nem lehet elérni a társadalmi, gazdasági és környezeti ellenálló képességet; |
| --- | --- |

42.

| 43. | hangsúlyozza, hogy Afrika urbanizációs rátája folyamatosan nő, ami társadalmi, gazdasági és környezeti kihívásokhoz fog vezetni; megoldásokat szorgalmaz ezen urbanizációs nyomás és a szabályozatlan urbanizáció problémáinak mérséklésére; |
| --- | --- |

43.

| 44. | felszólítja az EU-t és az Afrikai Uniót, hogy erősítsék meg az afrikai nemzeti oktatási rendszereket, beleértve az adminisztratív szervezet kapacitásait is, mégpedig azáltal, hogy a nemzeti költségvetések legalább 20 %-át az oktatásba fektetik be, továbbá növelik a Globális Partnerség az Oktatásért és az „Oktatás nem várhat” (ECW) kezdeményezések uniós támogatását; |
| --- | --- |

44.

| 45. | hangsúlyozza, hogy egyetemes, inkluzív, egyenlő és hosszú távú hozzáférést kell biztosítani a jó minőségű oktatáshoz valamennyi szinten, a kora gyermekkortól kezdve mindenki számára, külön hangsúlyt helyezve a lányokra, szükség- és válsághelyzetekben is; |
| --- | --- |

45.

| 46. | hangsúlyozza, hogy mind a formális, mind az informális oktatási és szakképzési rendszerek, az önfoglalkoztatás és a vállalkozói készségek megerősítésén keresztül be kell fektetni a humán tőkébe és a fiatalokba, hogy kapcsolatba kerüljenek a globális realitásokkal, és megszerezzék azokat a készségeket, amelyek megfelelnek a munkaerőpiac jelenlegi és jövőbeli igényeinek; |
| --- | --- |

46.

| 47. | fontosnak tartja az afrikai országok támogatását a hatékony állami egészségügyi rendszerek létrehozásában és abban, hogy mindenki számára biztosítsák a jó minőségű egészségügyi szolgáltatásokhoz való megfizethető hozzáférést, miközben felszámolják különösen a nők és más sérülékeny csoportok, köztük a gyermekek, a fogyatékossággal élő emberek és LMBTI-személyek előtt álló akadályokat; |
| --- | --- |

47.

| 48. | felszólít arra, hogy horizontális nemzeti egészségügyi rendszerek létrehozásával valósítsák meg az egyetemes minimális egészségbiztosítást; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi tendenciák alapján az eredetileg tervezettekhez képest további egymillió szakképzett egészségügyi szakembert kell kiképezni, hogy teljesíteni lehessen a WHO által 2030-ra kitűzött minimumszintet; |
| --- | --- |

48.

| 49. | hangsúlyozza, hogy a fertőző betegségek komoly fenyegetést jelentenek a szociális ellenálló képességre nézve; felszólítja a Bizottságot, hogy fokozza a két kontinens közötti tudományos és orvosi együttműködést, mint amilyen az európai és fejlődő országok klinikai vizsgálatok területén létrejött partnersége (EDCTP2), és fektessen be a tudományba, technológiába és innovációba, hogy a fejlesztési együttműködésen keresztül kezelje a szegénységhez kapcsolódó és elhanyagolt betegségek még mindig óriási terhét; |
| --- | --- |

49.

| 50. | emlékeztet arra, hogy még több befektetésre van szükség az anyák egészségügyi ellátása és a szexuális és reproduktív egészség terén, hogy csökkentsék a gyermekágyi halandóságot és gyermekhalandóságot, és fellépjenek az olyan tradicionális gyakorlatokkal szemben, mint a női nemi szerv megcsonkítása és a kényszer- és/vagy gyermekházasságok; |
| --- | --- |

50.

| 51. | hangsúlyozza a nemek közötti egyenlőség és a nők emancipációjának fontosságát az EU–Afrika együttműködésben; hangsúlyozza a nők pozitív szerepét és részvételét a politikai és gazdasági szférában, valamint a konfliktusok megelőzésében és a tartós béke megteremtésében; |
| --- | --- |

51.

| 52. | megállapítja, hogy a kultúra egyszersmind elősegítője és összetevője a fejlesztésnek, és – a gazdasági növekedés fokozásával párhuzamosan – elősegítheti a társadalmi beilleszkedést, a véleménynyilvánítás szabadságát, az identitás felépítését, a polgári önállósodást és a konfliktusok megelőzését; felhívja ezért az EU-t és az Afrikai Uniót az interkulturális politikai párbeszéd és a kulturális sokszínűség, valamint a kultúrát és örökséget védelmező stratégiák támogatására; hangsúlyozza, hogy a demokrácia olyan egyetemes érték, amely minden kultúrán keresztül érvényre juthat; ugyanígy elismeri a sport szerepét, amely a társadalmi befogadás és a nemek közötti egyenlőség forrása és mozgatórugója; |
| --- | --- |

52.

Stratégia kialakítása a két kontinens fejlődéséhez hozzájáruló mobilitás és migráció kérdésében

| 53. | emlékeztet arra, hogy az Európa és Afrika közötti, illetve az Európán és Afrikán belüli migrációnak és mobilitásnak gazdasági, társadalmi, környezeti és politikai hatása van, és ezt a kihívást összehangolt és holisztikus módon, a származási, tranzit- és célországokkal együttműködve, a szolidaritás, a felelősségmegosztás, a tisztelet és az emberi méltóság alapján kell kezelnie a két kontinensnek, a lehető legnagyobb mértékben kiaknázva a szinergikus hatásokat, és alkalmazva a megfelelő uniós politikákat, mechanizmusokat és eszközöket; ebben az összefüggésben emlékeztet arra, hogy lehetőség szerint a közös prioritások azonosítása érdekében kívánatos lenne megerősíteni az Afrika–EU párbeszédet a migrációról, illetve a menekültekről szóló két globális megállapodás tárgyalásai előtt, amelyeket az Egyesült Nemzetek égisze alatt dolgozzák majd ki 2018-ig; |
| --- | --- |

53.

| 54. | emlékeztet arra, hogy erősíteni kell a migráció és a mobilitás pozitív hatását, hogy ezeket a jelenségeket a két kontinens kölcsönös fejlesztési eszközének tekintsék; hangsúlyozza, hogy ez egy gondosan megtervezett, kiegyensúlyozott, kutatási eredményeken alapuló és fenntartható szakpolitikai választ követel meg egy olyan hosszú távú stratégia keretében, amely figyelembe veszi a népesedési kilátásokat és a migráció kiváltó okait is; |
| --- | --- |

54.

| 55. | elismeri, hogy az erőszakos konfliktusok, az üldözés, az egyenlőtlenség, az emberi jogok megsértése, a gyenge kormányzás, a korrupció, a terrorizmus, az elnyomó rendszerek, a természeti katasztrófák, az éghajlatváltozás, a munkanélküliség és a tartós szegénység okozta az elmúlt években a népességmozgásokat és az Európába irányuló migráció növekedését; ugyanakkor emlékeztet arra, hogy az országukat elhagyó afrikai emberek több mint 85 %-a magán a kontinensen marad; |
| --- | --- |

55.

| 56. | támogatja az irreguláris migráció mélyen fekvő okainak felszámolása érdekében európai szinten elfogadott különböző olyan kezdeményezéseket, mint a migrációs partnerségek, a Szükséghelyzeti Alap Afrikáért és az Európai Fenntartható Fejlődési Alap; felszólít arra, hogy biztosítsák ezek végrehajtását, és rugalmas, hatékony, koherens és átlátható módon folytassák ezeket a kezdeményezéseket, miközben mind a belső, mind pedig a külső fellépésben növelik a különböző eszközök, programok és tevékenységek közötti lehetséges szinergiákat; hangsúlyozza, hogy intenzívebb együttműködésre van szükség a határigazgatás területén; |
| --- | --- |

56.

| 57. | megismétli felhívását, hogy a vallettai cselekvési terv ajánlásaival összhangban a legális migráció útvonalait kell népszerűsíteni; hangsúlyozza továbbá, hogy a fejlesztési segélyt nem szabad a migrációs ügyekben folytatott együttműködéstől függővé tenni; |
| --- | --- |

57.

| 58. | felszólítja a tagállamokat, hogy kínáljanak fel áttelepítési férőhelyeket jelentős számú menekült számára; ezzel összefüggésben felszólít egy olyan európai áttelepítési keret létrehozására, amelyet a tagállamok könnyen végrehajthatnak; felszólítja továbbá az EU-t és tagállamait, hogy működjenek együtt a menekültek vándorlásával vagy elhúzódó válságokkal szembesülő afrikai országokkal, és nyújtsanak segítséget számukra azzal a céllal, hogy növeljék menekültügyi kapacitásukat és védelmi rendszereiket; |
| --- | --- |

58.

| 59. | sürgeti a tagállamokat, hogy növeljék az inkluzív és fenntartható növekedést támogató és a munkahelyteremtést ösztönző vagyonkezelői alapoknak és más eszközöknek nyújtott pénzügyi hozzájárulásaikat, közreműködve ezzel a migráció kiváltó okainak kezelésében; kéri az Európai Parlament erősebb felügyeleti szerepének bevezetését is annak biztosítása érdekében, hogy a migrációs partnerségek és a finanszírozási eszközök összeegyeztethetők legyenek az uniós jogalappal, elvekkel és kötelezettségvállalásokkal; |
| --- | --- |

59.

| 60. | felszólítja az EU-t és az Afrikai Uniót, hogy mozdítsák elő a hallgatók, tanárok, vállalkozók és kutatók közötti cserekapcsolatokat a két kontinens viszonylatában; üdvözli a Bizottságnak egy, az afrikai fiatalokat támogató eszköz elindítására irányuló javaslatát, amely kiterjeszti az Erasmus+ és egy uniós szakképzési létesítmény hatókörét; vitát szorgalmaz arról, hogy az EU elismerje az afrikai iskolák és egyetemek által kiadott bizonyítványokat és diplomákat; megjegyzi, hogy a körkörös migráció elengedhetetlen a fenntartható fejlődéshez és az Afrikából történő agyelszívás megakadályozásához; |
| --- | --- |

60.

| 61. | elismeri, hogy a hazautalások révén, továbbá nemzeti és regionális szintű fejlesztési partnerként a diaszpóra mind a befogadó, mind pedig a származási országokban különleges szerepet játszik; megfogalmazza azt a kívánságát, hogy a diaszpóra információforrásként működjön azzal a céllal, hogy választ adjon az emberek valós igényeire, valamint kezelje az irreguláris migrációval kapcsolatos veszélyeket és fogadó országokba történő beilleszkedéshez kapcsolódó kihívásokat; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, az Afrikai Unió Bizottságának, az AKCS Tanácsának, valamint a Pánafrikai Parlamentnek és az AKCS–EU Közös Parlamenti Közgyűlés Elnökségének. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  HL L 317., 2000.12.15., 3. o.

(2)  HL L 249., 2017.9.27., 1. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0371.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0337.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0246.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0437.

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/77 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/77

---

P8_TA(2017)0449

Az európai ombudsman 2016. évi tevékenysége

Az Európai Parlament 2017. november 16-i állásfoglalása az európai ombudsman 2016. évi tevékenységéről szóló éves jelentésről (2017/2126(INI))

(2018/C 356/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az európai ombudsman 2016. évi tevékenységéről szóló éves jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai ombudsman 2016. évi tevékenységéről szóló éves jelentésre,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 15. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 15. cikkére,

| — | tekintettel az EUMSZ 24. és 228. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EUMSZ 24. és 228. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 11. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 41. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 42. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 42. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 43. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 43. cikkére,

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre,

| — | tekintettel az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó rendelkezésekről és általános feltételekről szóló, 1994. március 9-i 94/262/ESZAK, EK, Euratom európai parlamenti határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ombudsman feladatainak ellátására vonatkozó rendelkezésekről és általános feltételekről szóló, 1994. március 9-i 94/262/ESZAK, EK, Euratom európai parlamenti határozatra (1),

| — | tekintettel a helyes hivatali magatartás európai kódexére, annak az Európai Parlament által 2001. szeptember 6-án elfogadott formájában (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a helyes hivatali magatartás európai kódexére, annak az Európai Parlament által 2001. szeptember 6-án elfogadott formájában (2),

| — | tekintettel az Európai Parlament és az európai ombudsman között 2006. március 15-én kötött együttműködési keretmegállapodásra, amely 2006. április 1-jén lépett hatályba, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és az európai ombudsman között 2006. március 15-én kötött együttműködési keretmegállapodásra, amely 2006. április 1-jén lépett hatályba,

| — | tekintettel az európai ombudsman tevékenységéről szóló korábbi állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai ombudsman tevékenységéről szóló korábbi állásfoglalásaira,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 220. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 220. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel a Petíciós Bizottság jelentésére (A8-0328/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Petíciós Bizottság jelentésére (A8-0328/2017),

| A. | mivel az európai ombudsman 2016. évi tevékenységeire vonatkozó éves jelentést 2017. május 17-én hivatalosan is benyújtották az Európai Parlamenthez, és mivel az ombudsman, Emily O’Reilly jelentését 2017. május 30-án Brüsszelben ismertette a Petíciós Bizottság előtt, |
| --- | --- |

A.

mivel az európai ombudsman 2016. évi tevékenységeire vonatkozó éves jelentést 2017. május 17-én hivatalosan is benyújtották az Európai Parlamenthez, és mivel az ombudsman, Emily O’Reilly jelentését 2017. május 30-án Brüsszelben ismertette a Petíciós Bizottság előtt,

| B. | mivel az EUMSZ 24. és 228. cikke felhatalmazza az európai ombudsmant az uniós intézmények, szervek vagy hivatalok – kivéve az igazságszolgáltatási hatáskörében eljáró Európai Unió Bíróságát – tevékenysége során felmerülő hivatali visszásságokra vonatkozó panaszok átvételére; |
| --- | --- |

B.

mivel az EUMSZ 24. és 228. cikke felhatalmazza az európai ombudsmant az uniós intézmények, szervek vagy hivatalok – kivéve az igazságszolgáltatási hatáskörében eljáró Európai Unió Bíróságát – tevékenysége során felmerülő hivatali visszásságokra vonatkozó panaszok átvételére;

| C. | mivel az EUMSZ 15. cikke kimondja, hogy „a jó kormányzás előmozdítása és a civil társadalom részvételének biztosítása céljából az Unió intézményei, szervei és hivatalai munkájuk során a nyitottság elvének lehető legnagyobb mértékű tiszteletben tartásával járnak el”, továbbá „bármely uniós polgár, valamint valamely tagállamban lakóhellyel, illetve létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező természetes vagy jogi személy jogosult az Unió intézményeinek, szerveinek és hivatalainak dokumentumaihoz hozzáférni”; mivel a polgárok jogainak és alapvető szabadságainak védelme szempontjából kulcsfontosságú az uniós közigazgatás által az uniós polgároknak kínált szolgáltatások minősége, valamint igényeik és aggodalmaik cselekvő figyelembevétele; |
| --- | --- |

C.

mivel az EUMSZ 15. cikke kimondja, hogy „a jó kormányzás előmozdítása és a civil társadalom részvételének biztosítása céljából az Unió intézményei, szervei és hivatalai munkájuk során a nyitottság elvének lehető legnagyobb mértékű tiszteletben tartásával járnak el”, továbbá „bármely uniós polgár, valamint valamely tagállamban lakóhellyel, illetve létesítő okirat szerinti székhellyel rendelkező természetes vagy jogi személy jogosult az Unió intézményeinek, szerveinek és hivatalainak dokumentumaihoz hozzáférni”; mivel a polgárok jogainak és alapvető szabadságainak védelme szempontjából kulcsfontosságú az uniós közigazgatás által az uniós polgároknak kínált szolgáltatások minősége, valamint igényeik és aggodalmaik cselekvő figyelembevétele;

| D. | mivel az Alapjogi Charta 41. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy „mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit az Unió intézményei, szervei és hivatalai részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék”, |
| --- | --- |

D.

mivel az Alapjogi Charta 41. cikkének (1) bekezdése kimondja, hogy „mindenkinek joga van ahhoz, hogy ügyeit az Unió intézményei, szervei és hivatalai részrehajlás nélkül, tisztességes módon és ésszerű határidőn belül intézzék”,

| E. | mivel az Alapjogi Charta 43. cikke kimondja, hogy „bármely uniós polgár, valamint valamely tagállamban lakóhellyel, illetve létesítő okirat szerint székhellyel rendelkező bármely természetes vagy jogi személy jogosult az európai ombudsmanhoz fordulni az Unió intézményeinek, szerveinek vagy hivatalainak – kivéve az igazságszolgáltatási hatáskörében eljáró Európai Unió Bíróságát – tevékenysége során felmerülő hivatali visszásságok esetén”; |
| --- | --- |

E.

mivel az Alapjogi Charta 43. cikke kimondja, hogy „bármely uniós polgár, valamint valamely tagállamban lakóhellyel, illetve létesítő okirat szerint székhellyel rendelkező bármely természetes vagy jogi személy jogosult az európai ombudsmanhoz fordulni az Unió intézményeinek, szerveinek vagy hivatalainak – kivéve az igazságszolgáltatási hatáskörében eljáró Európai Unió Bíróságát – tevékenysége során felmerülő hivatali visszásságok esetén”;

| F. | mivel az európai ombudsman számára a fő prioritást annak biztosítása jelenti, hogy a polgárok jogait maradéktalanul tiszteletben tartsák, a megfelelő ügyintézéshez való jog pedig feleljen meg az uniós intézményektől, szervektől és hivataloktól elvárt legszigorúbb követelményeknek; |
| --- | --- |

F.

mivel az európai ombudsman számára a fő prioritást annak biztosítása jelenti, hogy a polgárok jogait maradéktalanul tiszteletben tartsák, a megfelelő ügyintézéshez való jog pedig feleljen meg az uniós intézményektől, szervektől és hivataloktól elvárt legszigorúbb követelményeknek;

| G. | mivel 2016-ban 15 797 polgár fordult az ombudsmanhoz segítségért, akik közül 12 646 fő részére az ombudsman honlapján található interaktív útmutató segítségével nyújtottak tanácsot, míg a fennmaradó kérelmek közül 1 271 kérelmet tájékoztatás céljából máshová továbbítottak, 1 880 kérelmet pedig az ombudsman panaszként kezelt; |
| --- | --- |

G.

mivel 2016-ban 15 797 polgár fordult az ombudsmanhoz segítségért, akik közül 12 646 fő részére az ombudsman honlapján található interaktív útmutató segítségével nyújtottak tanácsot, míg a fennmaradó kérelmek közül 1 271 kérelmet tájékoztatás céljából máshová továbbítottak, 1 880 kérelmet pedig az ombudsman panaszként kezelt;

| H. | mivel az ombudsman által 2016-ban feldolgozott 1 880 panasz közül 711 tartozott az ombudsman megbízatása körébe és 1 169 esett azon kívül; |
| --- | --- |

H.

mivel az ombudsman által 2016-ban feldolgozott 1 880 panasz közül 711 tartozott az ombudsman megbízatása körébe és 1 169 esett azon kívül;

| I. | mivel az ombudsman 2016-ban 245 vizsgálatot indított (ezekből 235 alapult panaszon és 10 volt hivatalból indított vizsgálat) és 291 vizsgálatot zárt le (ebből 278 panasz alapján és 13 hivatalból indított vizsgálatot); mivel a vizsgálatok többsége a Bizottságot érintette (58,8 %), nyomában az uniós ügynökségekkel (12,3 %), az Európai Parlamenttel (6,5 %), az Európai Személyzeti Felvételi Hivatallal (EPSO) (5,7 %), az Európai Külügyi Szolgálattal (EKSZ) (4,5 %), az Európai Csalás Elleni Hivatallal (OLAF) (0,8 %) és az egyéb intézményekkel (11,4 %); |
| --- | --- |

I.

mivel az ombudsman 2016-ban 245 vizsgálatot indított (ezekből 235 alapult panaszon és 10 volt hivatalból indított vizsgálat) és 291 vizsgálatot zárt le (ebből 278 panasz alapján és 13 hivatalból indított vizsgálatot); mivel a vizsgálatok többsége a Bizottságot érintette (58,8 %), nyomában az uniós ügynökségekkel (12,3 %), az Európai Parlamenttel (6,5 %), az Európai Személyzeti Felvételi Hivatallal (EPSO) (5,7 %), az Európai Külügyi Szolgálattal (EKSZ) (4,5 %), az Európai Csalás Elleni Hivatallal (OLAF) (0,8 %) és az egyéb intézményekkel (11,4 %);

| J. | mivel az ombudsmanhoz évente számos panasz érkezik be magánszemélyektől és szervezetektől az uniós igazgatás miatt, és mivel az ombudsman által 2016-ban lezárt vizsgálatok által leginkább érintett három probléma a következő volt: az átláthatóság és az információkhoz, illetve az iratokhoz való nyilvános hozzáférés (29,6 %); az uniós személyzeti ügyek megfelelő kezelése (28,2 %); valamint a szolgáltatási kultúra (25,1 %); mivel ezeken túl a problémák között szerepel még a kötelezettségszegési eljárásokkal kapcsolatos mérlegelési jogkör megfelelő gyakorlása, az uniós támogatásokkal és szerződésekkel kapcsolatos hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, valamint az eljárási és az alapvető jogok tiszteletben tartása; mivel ezen kérdések fontossága kiemeli, hogy perdöntő szerep hárul az ombudsmanra annak biztosításában, hogy a döntéshozatali folyamatok és az igazgatás uniós szinten teljes mértékben átláthatóak és pártatlanok legyenek az állampolgárok jogainak hatékony érvényesítése érdekében; |
| --- | --- |

J.

mivel az ombudsmanhoz évente számos panasz érkezik be magánszemélyektől és szervezetektől az uniós igazgatás miatt, és mivel az ombudsman által 2016-ban lezárt vizsgálatok által leginkább érintett három probléma a következő volt: az átláthatóság és az információkhoz, illetve az iratokhoz való nyilvános hozzáférés (29,6 %); az uniós személyzeti ügyek megfelelő kezelése (28,2 %); valamint a szolgáltatási kultúra (25,1 %); mivel ezeken túl a problémák között szerepel még a kötelezettségszegési eljárásokkal kapcsolatos mérlegelési jogkör megfelelő gyakorlása, az uniós támogatásokkal és szerződésekkel kapcsolatos hatékony és eredményes pénzgazdálkodás, valamint az eljárási és az alapvető jogok tiszteletben tartása; mivel ezen kérdések fontossága kiemeli, hogy perdöntő szerep hárul az ombudsmanra annak biztosításában, hogy a döntéshozatali folyamatok és az igazgatás uniós szinten teljes mértékben átláthatóak és pártatlanok legyenek az állampolgárok jogainak hatékony érvényesítése érdekében;

| K. | mivel 2016-ban végzett stratégiai munkája keretében az ombudsmani hivatal 5 stratégiai vizsgálatot zárt le és 4 újat nyitott meg, többek között a különleges tanácsadók összeférhetetlenségének lehetséges eseteivel és a kémiai vizsgálatok késedelmeivel kapcsolatban, továbbá 10 új stratégiai kezdeményezést indított el; |
| --- | --- |

K.

mivel 2016-ban végzett stratégiai munkája keretében az ombudsmani hivatal 5 stratégiai vizsgálatot zárt le és 4 újat nyitott meg, többek között a különleges tanácsadók összeférhetetlenségének lehetséges eseteivel és a kémiai vizsgálatok késedelmeivel kapcsolatban, továbbá 10 új stratégiai kezdeményezést indított el;

| L. | mivel az ombudsman széles körű stratégiai vizsgálatot indított arra vonatkozóan, hogy a Bizottság hogyan nevezi ki különleges tanácsadóit, és miként ellenőrzi, hogy nincsenek-e összeférhetetlenségi helyzetben, hiszen gyakran egyidejűleg dolgoznak magánszektorbeli ügyfeleknek és az EU-nak; |
| --- | --- |

L.

mivel az ombudsman széles körű stratégiai vizsgálatot indított arra vonatkozóan, hogy a Bizottság hogyan nevezi ki különleges tanácsadóit, és miként ellenőrzi, hogy nincsenek-e összeférhetetlenségi helyzetben, hiszen gyakran egyidejűleg dolgoznak magánszektorbeli ügyfeleknek és az EU-nak;

| M. | mivel az ombudsman vizsgálta az Európai Beruházási Bank igazgatótanácsi tagokra vonatkozó magatartási kódexét, megjegyezve, hogy az nem ír elő a testület tagjainak nyilatkozattételi kötelezettséget pénzügyi vagy egyéb érdekeltségeikről; |
| --- | --- |

M.

mivel az ombudsman vizsgálta az Európai Beruházási Bank igazgatótanácsi tagokra vonatkozó magatartási kódexét, megjegyezve, hogy az nem ír elő a testület tagjainak nyilatkozattételi kötelezettséget pénzügyi vagy egyéb érdekeltségeikről;

| N. | mivel a pénzügyi válság gazdasági és szociális válságot is magával hozott, és ezzel aláásta az európai intézmények hitelességét; |
| --- | --- |

N.

mivel a pénzügyi válság gazdasági és szociális válságot is magával hozott, és ezzel aláásta az európai intézmények hitelességét;

| O. | mivel az ombudsman megállapította, hogy hivatali visszásságnak tekintendő az, amikor a 2009–2014-es Bizottság nem foglalkozott egy korábbi biztos ügyével, aki megszegte a biztosok magatartási kódexét, továbbá nem vizsgálta ki megfelelően, hogy a szóban forgó biztos magánszektorbeli munkaszerződése összeegyeztethető volt-e az EU-Szerződésben foglalt kötelezettségeivel; mivel a korábbi biztosok – ideértve a Bizottság elnökét – megbízatásukat követő tevékenységeivel kapcsolatos hivatali visszásságok fokozzák a polgárok Bizottsággal szembeni bizalmatlanságát; |
| --- | --- |

O.

mivel az ombudsman megállapította, hogy hivatali visszásságnak tekintendő az, amikor a 2009–2014-es Bizottság nem foglalkozott egy korábbi biztos ügyével, aki megszegte a biztosok magatartási kódexét, továbbá nem vizsgálta ki megfelelően, hogy a szóban forgó biztos magánszektorbeli munkaszerződése összeegyeztethető volt-e az EU-Szerződésben foglalt kötelezettségeivel; mivel a korábbi biztosok – ideértve a Bizottság elnökét – megbízatásukat követő tevékenységeivel kapcsolatos hivatali visszásságok fokozzák a polgárok Bizottsággal szembeni bizalmatlanságát;

| P. | mivel az ombudsman együttműködik más nemzetközi szervezetekkel is, például az Egyesült Nemzetek Szervezetével, és hivatala a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény (CPRD) végrehajtására létrehozott uniós keret részét képezi, amelynek feladata az egyezmény uniós intézmények szintjén történő végrehajtásának védelme, előmozdítása és ellenőrzése; |
| --- | --- |

P.

mivel az ombudsman együttműködik más nemzetközi szervezetekkel is, például az Egyesült Nemzetek Szervezetével, és hivatala a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény (CPRD) végrehajtására létrehozott uniós keret részét képezi, amelynek feladata az egyezmény uniós intézmények szintjén történő végrehajtásának védelme, előmozdítása és ellenőrzése;

| Q. | mivel az európai uniós polgársággal kapcsolatban végzett 2016. márciusi Eurobarométer gyorsfelmérés szerint 10-ből 9 uniós polgár (87 %) tudta magáról, hogy az Unió polgára és ismerte azon jogát, hogy panasszal fordulhat az Európai Parlamenthez, a Bizottsághoz vagy az ombudsmanhoz; |
| --- | --- |

Q.

mivel az európai uniós polgársággal kapcsolatban végzett 2016. márciusi Eurobarométer gyorsfelmérés szerint 10-ből 9 uniós polgár (87 %) tudta magáról, hogy az Unió polgára és ismerte azon jogát, hogy panasszal fordulhat az Európai Parlamenthez, a Bizottsághoz vagy az ombudsmanhoz;

| 1. | jóváhagyja az európai ombudsman által előterjesztett 2016. évre vonatkozó éves jelentést, és elismerését fejezi ki azzal kapcsolatban, hogy a jelentés világosan és könnyen olvasható módon mutatja be az ombudsman 2016-ban végzett munkájával kapcsolatos legfontosabb tényeket és adatokat; |
| --- | --- |

1.

| 2. | gratulál Emily O’Reilly kiváló munkájához az ombudsman által nyújtott szolgáltatások minőségének és elérhetőségének javítása terén, valamint a Parlamenttel – különösen a Petíciós Bizottsággal – és más uniós intézményekkel, szervekkel és hivatalokkal való konstruktív együttműködéséért és pozitív szerepvállalásáért; |
| --- | --- |

2.

| 3. | elismeri a stratégiai vizsgálatok és kezdeményezések szerepét, és támogatja, hogy az ombudsman az európai polgárok számára közérdekű, stratégiai jelentőségű témákban saját kezdeményezésére ilyen stratégiai vizsgálatokat és kezdeményezéseket indít; elismerését fejezi ki az ombudsman arra irányuló erőfeszítései iránt, hogy a stratégiai munkája jobb kihasználása érdekében lehetővé teszi, hogy a hasonló tartalmú panaszok alapján indult ügyeket együtt kezeljék; |
| --- | --- |

3.

| 4. | üdvözli az ombudsman elkötelezettségét az iránt, hogy az uniós polgárok igényeire és aggodalmaira gyors és hatékony választ adjon, és támogatja a 2016-ban bevezetett új munkamódszereket és egyszerűsített ügykezelési eljárást, amelyek nagyobb rugalmasságot és hatékonyságot tesznek lehetővé, és ezáltal több polgárra nézve járnak nagyobb hatással; |
| --- | --- |

4.

| 5. | egyetért azzal, hogy az EU-t érő jelenlegi példátlan kihívások, például a munkanélküliség, a gazdasági és társadalmi egyenlőtlenségek, a migrációs válság és a brexit minden uniós intézményt, szervet, hivatalt és ügynökséget, köztük az ombudsmant is arra ösztönöz, hogy fokozottabb és elszántabb munkájukkal európai szinten biztosítsák a legmagasabb fokú társadalmi igazságosságot, elszámoltathatóságot és átláthatóságot; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy fokozni kell a társadalmi párbeszédet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | hangsúlyozza, hogy a polgárok és az intézmények közötti bizalom kiemelkedő jelentőséggel bír a jelenlegi gazdasági környezetben; |
| --- | --- |

7.

| 8. | megállapítja, hogy az ombudsman hivatala által kiadott határozatok és/vagy ajánlások végrehajtási aránya a valaha volt második legmagasabb szintet érte el; javasolja az ombudsmannak, hogy továbbra is legyen éber, tárja fel az ajánlások be nem tartásának okait, és tájékoztassa az Európai Parlamentet arról, ha az uniós igazgatás ismétlődő jelleggel elmulasztja az ajánlásoknak való megfelelést; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megállapítja, hogy 2016-ban csökkent az ombudsman európai intézményeket érintő vizsgálatainak száma (2016-ban 245 vizsgálat, 2015-ben 261 vizsgálat); sürgeti az uniós intézményeket, szerveket, hivatalokat és ügynökségeket, hogy reagáljanak ésszerű időn belül az ombudsman kritikai észrevételeire, és hajtsák végre nagyobb arányban az ombudsman ajánlásait és/vagy határozatait; |
| --- | --- |

9.

| 10. | megállapítja, hogy 2016-ban az ombudsman által kezelt ügyek többsége 12 hónapon belül lezárult, a lezáráshoz szükséges idő átlagosan 10 hónap volt, és csak a vizsgálatok 30 %-a húzódott el 12 hónapnál hosszabb időre; sürgeti az ombudsmant, hogy javítsa tovább munkamódszereit, és – munkája hatékonyságának veszélyeztetése nélkül – rövidítse le a panaszkezelési időt, különösen a 12 hónapnál régebb óta húzódó ügyekben; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megállapítja, hogy az esetek legnagyobb hányadát ismét az átláthatósággal, különösen a döntéshozatali folyamat és a lobbitevékenységek átláthatóságával és az uniós dokumentumokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos vizsgálatok tették ki, ezeket követték az egyéb – az alapvető jogok megsértésével, etikai kérdésekkel és az uniós szerződésekkel és támogatásokkal kapcsolatos – ügyekben felmerülő problémák; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza az átláthatóság, a megfelelő ügyintézés és az intézményi fékek és ellensúlyok alapvető szerepét az uniós intézmények munkájában; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az ombudsmannál kezdeményezett vizsgálatok több mint 20 %-a az átláthatósággal és az információkhoz és a dokumentumokhoz való hozzáféréssel kapcsolatos, és hogy hosszú évek elmúltával még mindig ez az európai polgárok által kifogásolt legfontosabb probléma; felhívja az uniós intézményeket, hogy proaktívan tegyék közzé az információkat és dokumentumokat az átláthatóság növelése és a hivatali visszásságok csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

12.

| 13. | meggyőződése, hogy a teljes átláthatóságot és az uniós intézmények dokumentumaihoz való teljes körű hozzáférést kellene főszabálynak tekinteni; emlékeztet az Európai Unió Bíróságának (EUB) ítélkezési gyakorlatára, amely szerint a polgároknak joguk van az uniós intézmények, testületek és egyéb szervek dokumentumaihoz való nyilvános hozzáféréshez, és hogy az esetleges eltérések vagy kivételek mérlegelésekor minden esetben szem előtt kell tartani az átláthatóság és a demokrácia elveit mint a demokratikus jogok gyakorlásának előfeltételeit; úgy véli, hogy felül kell vizsgálni a 1049/2001/EK rendeletet annak érdekében, hogy az európai ombudsman könnyebben ellenőrizni tudja, hogy az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság biztosítja-e a dokumentumaikhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felkéri a Bizottságot, hogy javítsa az átláthatóságot és a dokumentumokhoz és információkhoz való hozzáférést, különös tekintettel a beérkezett petíciókkal kapcsolatos EU Pilot eljárásokra, valamint a már lezárt EU Pilot és kötelezettségszegési eljárásokra; hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a Bizottság rendszeresen egyeztessen a Parlamenttel az ügyek alakulásáról; bátorítja az ombudsmant, hogy folytassa stratégiai vizsgálatát a kötelezettségszegési panaszok Bizottság általi, EU Pilot eljárás keretében történő kezelésének átláthatóságával kapcsolatban, és sürgeti az ombudsmant, hogy 2017-ben is eltökélten és éberen folytassa e kérdés kivizsgálását; úgy véli, hogy az indokolatlan késlekedés a megkezdett kötelezettségszegési és EU Pilot eljárások kezelésében ugyancsak a hivatali visszásságok körébe tartozhat; |
| --- | --- |

14.

| 15. | elismerését fejezi ki az ombudsmannak, hogy határozott szándéka elérni a legmagasabb szintű átláthatóságot az uniós döntéshozatali folyamatban; hangsúlyozza, hogy ellenőrizni kell az ombudsman a háromoldalú egyeztetések átláthatóságára vonatkozó ajánlásainak végrehajtását; felhívja a Tanácsot és a Bizottságot, hogy tegyék közzé a háromoldalú egyeztetések során hozott döntésekkel kapcsolatos lényeges információkat; megismétli továbbá, hogy biztosítani kell a kereskedelmi megállapodások és tárgyalások teljes körű átláthatóságát, és felhívja az ombudsmant, hogy továbbra is folyamatosan kísérje figyelemmel a tárgyalások átláthatóságát valamennyi uniós kereskedelmi megállapodásra irányuló, harmadik országgal folytatott tárgyalás során, figyelemmel arra is, hogy ez ne ássa alá az EU tárgyalási pozícióját; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ismételten hangsúlyozza annak fontosságát, hogy a minden uniós intézmény részéről biztosított legyen az EU és az Egyesült Királyság közötti, ez utóbbinak az Unióból való kilépéséről folytatott tárgyalások teljes átláthatósága, anélkül, hogy ezzel veszélyeztetnék a felek tárgyalási pozícióját; felhívja az ombudsmant, hogy ellenőrizze az átláthatóság megvalósulását a kilépési tárgyalások során; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nagyobb átláthatóságot kér az uniós gazdasági és pénzügyi döntéshozatalban, különösen az Európai Központi Bank által végzett bankfelügyelet terén; támogatja továbbá az ombudsman ajánlásait, amelyek célja az Európai Beruházási Bank és az eurócsoport átláthatóságának növelése és belső etikai szabályaik megerősítése, elismerve ugyanakkor a közelmúltban ez irányban tett erőfeszítéseit, és azt, hogy az 1049/2001/EK rendelet az eurócsoportra nem alkalmazandó, mivel az nem a Szerződések értelmében vett intézmény vagy szerv; felszólít az ombudsman által kiadott, az Európai Beruházási Bank panasztételi mechanizmusának felülvizsgálatára vonatkozó ajánlások végrehajtására, és hangsúlyozza a független panasztételi mechanizmus fontosságát; felkéri az európai ombudsmant, hogy játsszon aktívabb szerepet abban, hogy az Európai Beruházási Bank panasztételi mechanizmusa továbbra is hiteles és hatékony maradjon, és az operatív függetlenség, az átláthatóság, a hozzáférhetőség, a határidők betartása és a megfelelő források biztosítása elvének tiszteletben tartása mellett működjön; |
| --- | --- |

17.

| 18. | teljes mértékű támogatását fejezi ki az ombudsman legfőbb céljával kapcsolatban, amely az elszámoltathatóság és átláthatóság európai szintű struktúrái és intézményei megerősítésének, és az európai demokrácia minősége javításának elősegítése; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tudomásul veszi, hogy az ombudsman hivatali visszásságot állapított meg a biztosok magatartási kódexe kapcsán; hangsúlyozza a magas szintű morális és etikai követelmények fontosságát az uniós igazgatásban, és tudomásul veszi a Bizottság azon döntését, hogy a visszavonulást követő várakozási időszakot a korábbi biztosok esetében két évre, a Bizottság korábbi elnökei tekintetében pedig három évre meghosszabbította, ugyanakkor határozottan úgy véli, hogy szigorúbb etikai szabályokat kell alkalmazni valamennyi uniós intézményen belül, úgy az EU politikusai mint annak személyzete vonatkozásában, a tisztességes és körültekintő magatartásra vonatkozó kötelezettség tiszteletben tartása, valamint a magánszektortól való teljes függetlenségük biztosítása érdekében; felszólítja a Bizottságot, hogy garantálja a korábbi biztosok által a hivatali idejüket követően betöltött állások proaktív közzétételét és teljes átláthatóságát; támogatja az ombudsman ajánlásait a kódex további felülvizsgálatára, a Szerződésben foglalt kötelezettségekkel összhangban, egyértelműbb és könnyebben végrehajtható szabályok bevezetése révén, amelyek eseti alapon végzett értékeléssel biztosítják a hitelességet, a pártatlanságot és az összeférhetetlenség kiküszöbölését; arra ösztönzi az ombudsmant, hogy továbbra is kövesse nyomon és értékelje a Bizottság eseti etikai bizottságának függetlenségét; |
| --- | --- |

19.

| 20. | tudomásul veszi a Bizottságnak az ombudsman ajánlásaira tett válaszlépéseit az úgynevezett „forgóajtó-jelenségre” vonatkozó uniós személyzeti szabályok végrehajtásával kapcsolatban, és érdeklődve várja az új szabályok gyakorlati működésének ellenőrző értékelésére irányuló ombudsmani vizsgálatot; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felhívja az ombudsmant, hogy folytassa a „forgóajtó-ügyben” érintett összes tisztviselő nevének kellő időben történő közzétételét, valamint az üggyel kapcsolatos információk teljes átláthatóságát biztosító munkáját; |
| --- | --- |

21.

| 22. | támogatja az ombudsman arra vonatkozó kötelezettségvállalását, hogy javítsa az uniós lobbitevékenységek átláthatóságát, és felhívja a Bizottságot, hogy teljes mértékben tegyen eleget az ombudsman javaslatainak az EU átláthatósági nyilvántartásának javításával kapcsolatban, az átláthatósági rendszer kötelező központi elemévé téve azt minden uniós intézmény és hivatal számára; hangsúlyozza, hogy e célból egyértelmű intézkedéseket kell hozni, és koherens és hatékony ütemtervet kell kidolgozni; hangsúlyozza a fokozottabb átláthatóság fontosságát, beleértve a finanszírozással, az érdekcsoportokkal és a pénzügyi érdekeltségekkel kapcsolatos információk átláthatóságát; |
| --- | --- |

22.

| 23. | üdvözli az ombudsman stratégiai vizsgálatát arról, hogy a Bizottság miként értékeli különleges tanácsadóinak összeférhetetlenségét; felhívja a Bizottságot, hogy teljes mértékben hajtsa végre az ombudsman ajánlásait a különleges tanácsadók kinevezési eljárásával, a kinevezésük előtti és utáni esetleges összeférhetetlenség értékelésével, valamint a dokumentumokkal és ülésekkel kapcsolatos információk nyilvánosság általi hozzáférhetőségével kapcsolatban; |
| --- | --- |

23.

| 24. | támogatja az ombudsmannak a Bizottság szakértői csoportjait érintő stratégiai vizsgálatát; sürgeti az ombudsmant, hogy biztosítsa, hogy a Bizottság új szabályaiban javuljon az összeférhetetlenségek kezelése és valamennyi érdekelt fél – többek között a társadalmi érdekcsoportok – kiegyensúlyozott és egyenlő képviselete –, többek között azáltal is, hogy minden szakértőt jegyzékbe vesznek az EU átláthatósági nyilvántartásában; |
| --- | --- |

24.

| 25. | tudomásul veszi a Bizottság álláspontját a dohánylobbistákkal tartott találkozóinak átláthatóságát és az Egészségügyi Főigazgatóság által végrehajtott átláthatósági intézkedéseket illetően; ismét felhívja a Bizottságot, hogy változtassa meg gyakorlatát és munkáját tegye teljes mértékben átláthatóvá azáltal, hogy a lobbistákkal vagy jogi képviselőikkel való találkozóiról az interneten közzétesz minden adatot, valamint az említett találkozók jegyzőkönyveit, összhangban a dohányzás visszaszorításáról szóló ENSZ-keretegyezmény (FCTC) szerinti kötelezettségeivel; |
| --- | --- |

25.

| 26. | üdvözli az ombudsmannak a köztisztviselők lobbistákkal való kapcsolattartására vonatkozó gyakorlati ajánlásait; sürgeti az ombudsmant, hogy képzések, szemináriumok és kapcsolódó támogató intézkedések révén gondoskodjon ezen ajánlások ismertségének növeléséről a személyzet tagjai körében valamennyi uniós intézményben, és felszólítja az összes uniós intézményt, hogy hajtsák végre az ombudsman helyes hivatali magatartására vonatkozó kódexét és az ENSZ dohányzás visszaszorításáról szóló keretegyezménye szerinti átláthatósági intézkedéseket; ismételten szorgalmazza, hogy a jelenlegi jogalkotási ciklus során kötelező erejű rendelet elfogadásával hathatósan erősítsék meg a helyes hivatali magatartás európai kódexét; |
| --- | --- |

26.

| 27. | elismerését fejezi ki a Tanács előkészítő szerveinek dokumentumaihoz való hozzáférésre irányuló stratégiai ombudsmani vizsgálat kapcsán, amely kiterjedt a Tanács bizottságainak, munkacsoportjainak és az Állandó Képviselők Bizottságának (COREPER) az uniós jogalkotási aktusok tervezeteinek megvitatása során készült dokumentumaira; ösztönzi az ombudsmant, hogy kérje fel a Tanácsot az érdekelt felekkel folytatott találkozók és az elfogadott határozatok átláthatóságának javítására, és tartsa be a dokumentumokhoz való hozzáférésre vonatkozó követelményeket, megfelelő időben és késedelem nélkül biztosítva a szóban forgó hozzáférést; |
| --- | --- |

27.

| 28. | elismerését fejezi ki az ombudsman általános közérdekű ügyeket – pl. az alapvető jogokat, a gyógyszerbiztonságot és -hatékonyságot, a környezet- és egészségvédelmet, valamint a környezeti kockázatokkal szembeni védelmet – érintő munkája kapcsán; felhívja az ombudsmant, hogy kövesse nyomon az Európai Vegyianyag-ügynökségnek tett, az új kozmetikai termékek piaci regisztrációjakor alkalmazandó, állatkísérletektől visszatartó intézkedések bevezetésére vonatkozó ajánlásait, valamint az Európai Személyzeti Felvételi Hivatalnak (EPSO) tett, a vis maior elvének alkalmazására és az EPSO versenyvizsgák átláthatóságára vonatkozó ajánlásait; |
| --- | --- |

28.

| 29. | elismeri az ombudsman tapasztalatát, amelyet az uniós intézményekben a munkahelyen elkövetett szexuális zaklatáshoz és visszaéléshez kapcsolódó hivatali visszásságok kezelése terén nyert, ahogyan az az 1283/2012/AN számú panasz esetében történt; felkéri az ombudsmant, hogy a szexuális zaklatás és visszaélés ellen folytatott küzdelemről szóló 2017. október 26-i állásfoglalása és a szexuális zaklatással és visszaéléssel kapcsolatos európai parlamenti helyzet kivizsgálásával foglalkozó független szakértőkből álló bizottság létrehozásáról szóló határozata fényében vizsgálja meg a szexuális zaklatás és visszaélés helyzetét az uniós intézményekben, testületekben, hivatalokban és ügynökségekben is, valamint tegyen közzé ajánlásokat és bevált gyakorlatokat az uniós intézményeken belüli újabb esetek megelőzése érdekében; |
| --- | --- |

29.

| 30. | támogatja az ombudsman szerepét abban, hogy proaktív és átlátható politika alakuljon ki az Európai Gyógyszerügynökség (EMA) által elvégzett klinikai vizsgálatokkal kapcsolatban, és különösen támogatja az ombudsman ajánlásait a Crohn-betegség kezelésére szolgáló Humira jóváhagyására vonatkozóan, amely a világ egyik legnagyobb mennyiségben értékesített gyógyszere; ösztönzi az ombudsmant, hogy kísérje továbbra is figyelemmel az EMA-t annak biztosítása érdekében, hogy az ügynökség az átláthatóság és a klinikai vizsgálatokra vonatkozó információkhoz való hozzáférés tekintetében megfeleljen a legszigorúbb normáknak, amelyek a közérdeket szolgálják és értékkel bírnak az orvosok, a betegek és a kutatók számára; |
| --- | --- |

30.

| 31. | felkéri az ombudsmant, hogy mélyrehatóbban vizsgálja meg az uniós ügynökségek gyakorlatait, különös figyelemmel az Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóságra és az Európai Vegyianyag-ügynökségre a Monsanto-dokumentumok, valamint a titoktartást és az összeférhetetlenséget érintő lehetséges következmények vonatkozásában; |
| --- | --- |

31.

| 32. | üdvözli a fogyatékossággal élő személyek által benyújtott panaszok nyomán indult ombudsmani vizsgálatokat, és ösztönzi a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményhez kapcsolódó uniós keretrendszer aktív résztvevőjeként folytatott munkáját, valamint az európai fogyatékosságügyi stratégia végrehajtásában való közreműködését; megerősíti, hogy mindenre kiterjedően támogatja az egyezmény teljes körű uniós szintű végrehajtását; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felhívja az ombudsmant annak biztosítására, hogy a Bizottság vegye figyelembe az európai polgári kezdeményezés intézményének jövőbeli felülvizsgálatára vonatkozó javaslatait és ajánlásait, annak érdekében, hogy az európai polgári kezdeményezéshez szükséges eljárások és feltételek valóban egyértelműek, egyszerűek, könnyen alkalmazhatóak és arányosak legyenek; |
| --- | --- |

33.

| 34. | felhívja az ombudsmant annak biztosítására, hogy a Bizottság segítse elő az európai polgári kezdeményezésekkel kapcsolatos jogi tanácsadást szolgáló infrastruktúra létrehozását, továbbá egy olyan jogi keret létrehozását, amely védi az európai polgári kezdeményezésben részt vevő feleket; |
| --- | --- |

34.

| 35. | emlékeztet arra, hogy a visszaélést bejelentő személyek döntő fontosságú szereplők a hivatali visszásságokkal kapcsolatos esetek felfedésében, és támogatja a visszaélések eredményes bejelentését ösztönző és a visszaélést bejelentő személyek megtorlástól való védelmét javító intézkedéseiket, és felszólítja az ombudsmant, hogy folytassa az uniós intézményekben újonnan életbe lépett, a visszaélések bejelentésére vonatkozó belső szabályok végrehajtásának ellenőrzését; szorgalmazza lépések megtételét az uniós intézmények visszaélések bejelentésére vonatkozó belső szabályaira irányuló, 2015-ben végzett ombudsmani vizsgálat nyomán; üdvözli az ombudsman e területen kidolgozott saját szabályait, és arra ösztönzi a többi európai intézményt, hogy iránymutatásként használják őket; ismét felhív egy visszaéléseket bejelentő személyek védelméről szóló horizontális uniós jogszabály elfogadására, amely megfelelő csatornákat és eljárásokat alakít ki a hivatali visszásságok valamennyi formájának bejelentésére, illetve minden szinten megfelelő garanciákat és jogi biztosítékokat nyújt az érintett személyeknek; |
| --- | --- |

35.

| 36. | javasolja az európai ombudsman alapokmányának felülvizsgálatát annak érdekében, hogy felhatalmazzák az európai uniós intézmények és testületek dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésre vonatkozó 1049/2001/EK rendelet állítólagos megsértésének kivizsgálására és a vonatkozó dokumentumok rendelkezésre bocsátására vonatkozó határozat meghozatalára; |
| --- | --- |

36.

| 37. | üdvözli az ombudsman kezdeményezését, hogy azonosítsa az uniós közigazgatásban bevált gyakorlatokat, és arra az ombudsman által adományozott, a megfelelő ügyintézésért járó díj révén jobban felhívja a nyilvánosság figyelmét; |
| --- | --- |

37.

| 38. | arra bátorítja az ombudsmant, hogy folytassa az együttműködést a nemzeti ombudsmanokkal az Ombudsmanok Európai Hálózatán keresztül; támogatja az Ombudsmanok Európai Hálózata éves konferenciája megrendezésének gondolatát, amely 2016-ban Brüsszelben került első ízben megrendezésre, továbbá üdvözli a Bizottság elkötelezettségét a hálózattal való hatékonyabb együttműködés iránt; |
| --- | --- |

38.

| 39. | nyitott arra a kezdeményezésre, hogy az Ombudsmanok Európai Hálózata a jövőben évente konferenciát tartson a Parlament épületében, tekintettel a Petíciós Bizottság és az európai ombudsman közötti közvetlen kapcsolatra; |
| --- | --- |

39.

| 40. | emlékeztet arra, hogy az Ombudsmanok Európai Hálózata fontos szerepet játszhat az uniós polgárok jogainak védelmében az Egyesült Királyság Európai Unióból történő kilépéséről folytatott tárgyalások során; |
| --- | --- |

40.

| 41. | elismerését fejezi ki az ombudsmannak az egyes nemzeti ombudsmanokkal, illetve a civil társadalom és a vállalkozói szervezetek képviselőivel tartott találkozóival kapcsolatban; sürgeti e tekintetben az ombudsmant, hogy minden tagállamban tartson ugyanilyen találkozókat, hogy még jobban felhívja a figyelmet arra, mit tehet az európai ombudsman hivatala az európai polgárok és vállalkozások érdekében; |
| --- | --- |

41.

| 42. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és a Petíciós Bizottság jelentését a Tanácsnak, a Bizottságnak, az európai ombudsmannak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint ombudsmanjainak vagy ennek megfelelő intézményeinek. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  HL L 113., 1994.5.4., 15. o.

(2)  HL C 72. E, 2002.3.21., 331. o.

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/84 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/84

---

P8_TA(2017)0450

A környezetvédelmi politikák végrehajtásának felülvizsgálata

Az Európai Parlament 2017. november 16-i állásfoglalása a környezetvédelmi politikák végrehajtásának uniós felülvizsgálatáról (2017/2705(RSP))

(2018/C 356/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel „A környezetvédelmi politikák végrehajtásának uniós felülvizsgálata: Közös kihívások és az erőfeszítések egyesítésének lehetőségei a jobb eredmények elérése érdekében” című, 2017. február 3-i bizottsági közleményre (COM(2017)0063) és az azt kísérő 28 országjelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A környezetvédelmi politikák végrehajtásának uniós felülvizsgálata: Közös kihívások és az erőfeszítések egyesítésének lehetőségei a jobb eredmények elérése érdekében” című, 2017. február 3-i bizottsági közleményre (COM(2017)0063) és az azt kísérő 28 országjelentésre,

| — | tekintettel „Az uniós környezetvédelmi politikák hatásának erősítése végrehajtásuk rendszeres felülvizsgálata révén” című, 2016. május 27-i bizottsági közleményre (COM(2016)0316), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az uniós környezetvédelmi politikák hatásának erősítése végrehajtásuk rendszeres felülvizsgálata révén” című, 2016. május 27-i bizottsági közleményre (COM(2016)0316),

| — | tekintettel a „Jólét bolygónk felélése nélkül” című, a 2020-ig tartó időszakra szóló általános uniós környezetvédelmi cselekvési programról szóló, 2013. november 20-i 1386/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (1) (hetedik környezetvédelmi cselekvési program), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Jólét bolygónk felélése nélkül” című, a 2020-ig tartó időszakra szóló általános uniós környezetvédelmi cselekvési programról szóló, 2013. november 20-i 1386/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozatra (1) (hetedik környezetvédelmi cselekvési program),

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2015. szeptember 25-én elfogadott, „Alakítsuk át világunkat: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című határozatra (A/RES/70/1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlése által 2015. szeptember 25-én elfogadott, „Alakítsuk át világunkat: a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend” című határozatra (A/RES/70/1),

| — | tekintettel „A következő lépések Európa fenntartható jövőjéért – Európai fellépés a fenntarthatóságért” című, 2016. november 22-i bizottsági közleményre (COM(2016)0739), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A következő lépések Európa fenntartható jövőjéért – Európai fellépés a fenntarthatóságért” című, 2016. november 22-i bizottsági közleményre (COM(2016)0739),

| — | tekintettel a „2017. évi európai szemeszter: országspecifikus ajánlások” című, 2017. május 22-i bizottsági közleményre (COM(2017)0500), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „2017. évi európai szemeszter: országspecifikus ajánlások” című, 2017. május 22-i bizottsági közleményre (COM(2017)0500),

| — | tekintettel „Az anyagkörforgás megvalósítása – a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési terv” című, 2015. december 2-i bizottsági közleményre (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az anyagkörforgás megvalósítása – a körforgásos gazdaságra vonatkozó uniós cselekvési terv” című, 2015. december 2-i bizottsági közleményre (COM(2015)0614),

| — | tekintettel a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv végrehajtásáról szóló, 2017. január 26-i bizottsági jelentésre (COM(2017)0033), |
| --- | --- |

—

tekintettel a körforgásos gazdaságra vonatkozó cselekvési terv végrehajtásáról szóló, 2017. január 26-i bizottsági jelentésre (COM(2017)0033),

| — | tekintettel a környezetvédelmi politikák végrehajtásának uniós felülvizsgálatáról szóló, a Tanácshoz (O-000065/2017 – B8-0606/2017) és a Bizottsághoz (O-000066/2017 – B8-0607/2017) intézett kérdésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a környezetvédelmi politikák végrehajtásának uniós felülvizsgálatáról szóló, a Tanácshoz (O-000065/2017 – B8-0606/2017) és a Bizottsághoz (O-000066/2017 – B8-0607/2017) intézett kérdésekre,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az EU szigorú környezetvédelmi jogszabályokkal rendelkezik, azonban erőtlen és hiányos végrehajtásuk régóta fennálló probléma; mivel ezek a végrehajtási hiányosságok veszélyeztetik a fenntartható fejlődést, és kedvezőtlen, határokon átnyúló hatással vannak a környezetre és az emberi egészségre nézve, valamint jelentős társadalmi-gazdasági költségeket eredményeznek; mivel ezen túlmenően a végrehajtási hiányosságok aláássák az EU hitelességét; |
| --- | --- |

A.

mivel az EU szigorú környezetvédelmi jogszabályokkal rendelkezik, azonban erőtlen és hiányos végrehajtásuk régóta fennálló probléma; mivel ezek a végrehajtási hiányosságok veszélyeztetik a fenntartható fejlődést, és kedvezőtlen, határokon átnyúló hatással vannak a környezetre és az emberi egészségre nézve, valamint jelentős társadalmi-gazdasági költségeket eredményeznek; mivel ezen túlmenően a végrehajtási hiányosságok aláássák az EU hitelességét;

| B. | mivel az uniós környezetvédelmi jogszabályok 70 %-át a regionális és helyi hatóságok hajtják végre; |
| --- | --- |

B.

mivel az uniós környezetvédelmi jogszabályok 70 %-át a regionális és helyi hatóságok hajtják végre;

| C. | mivel a környezetvédelmi politikák végrehajtásának felülvizsgálata (a továbbiakban: felülvizsgálat) és a 28 országjelentés újfent rámutatott arra, hogy a környezetvédelmi jogszabályok végrehajtása az EU-ban nem egységes, hanem lényegesen eltér az egyes tagállamok, illetve a különböző környezetvédelmi területek között; megjegyzi ugyanakkor, hogy vannak olyan közös problémás területek, amelyeken az EU egész területén hiányos a végrehajtás, és ezek gyakran az egészséget fenyegető legnagyobb környezeti kockázatokat érintik; |
| --- | --- |

C.

mivel a környezetvédelmi politikák végrehajtásának felülvizsgálata (a továbbiakban: felülvizsgálat) és a 28 országjelentés újfent rámutatott arra, hogy a környezetvédelmi jogszabályok végrehajtása az EU-ban nem egységes, hanem lényegesen eltér az egyes tagállamok, illetve a különböző környezetvédelmi területek között; megjegyzi ugyanakkor, hogy vannak olyan közös problémás területek, amelyeken az EU egész területén hiányos a végrehajtás, és ezek gyakran az egészséget fenyegető legnagyobb környezeti kockázatokat érintik;

| D. | mivel a kétévenkénti jelentéstétel rendkívül fontos, hogy lássuk a tagállamok általi végrehajtás valódi helyzetét, de a rendszeres ellenőrzés is fontos lenne; |
| --- | --- |

D.

mivel a kétévenkénti jelentéstétel rendkívül fontos, hogy lássuk a tagállamok általi végrehajtás valódi helyzetét, de a rendszeres ellenőrzés is fontos lenne;

| E. | mivel a felülvizsgálat az uniós környezetvédelmi jogszabályok fontos részeit érintette, azonban szélesebb körben kell alkalmazni, hogy szisztematikusabb megoldásokat nyújthasson a fenntartható környezeti fejlődés által előidézett problémákra; |
| --- | --- |

E.

mivel a felülvizsgálat az uniós környezetvédelmi jogszabályok fontos részeit érintette, azonban szélesebb körben kell alkalmazni, hogy szisztematikusabb megoldásokat nyújthasson a fenntartható környezeti fejlődés által előidézett problémákra;

| F. | mivel a felülvizsgálatnak olyan ágazatközi eszköznek kell lennie, amely képes az egyéb területeken, úgymint a mezőgazdaságban, a halászatban, az iparban, a közlekedésben, az erdészetben vagy általában a regionális politikák terén a környezeti hatások értékelésére; |
| --- | --- |

F.

mivel a felülvizsgálatnak olyan ágazatközi eszköznek kell lennie, amely képes az egyéb területeken, úgymint a mezőgazdaságban, a halászatban, az iparban, a közlekedésben, az erdészetben vagy általában a regionális politikák terén a környezeti hatások értékelésére;

| G. | mivel a Bizottságnak törekednie kellene arra, hogy a tagállamok teljesítményének értékeléséhez használt adatok jobban összehasonlíthatóak legyenek. mivel a különböző országokban gyűjtött adatok közötti különbségek komolyan akadályozzák az összehasonlíthatóságot, így végső soron magát az értékelést; |
| --- | --- |

G.

mivel a Bizottságnak törekednie kellene arra, hogy a tagállamok teljesítményének értékeléséhez használt adatok jobban összehasonlíthatóak legyenek. mivel a különböző országokban gyűjtött adatok közötti különbségek komolyan akadályozzák az összehasonlíthatóságot, így végső soron magát az értékelést;

| H. | mivel fontos, hogy valamennyi illetékes hatóság részt vegyen a felülvizsgálatban, a tagállamok intézményi struktúrájának megfelelő módon; mivel különösen fontos kiemelni, hogy néhány tagállamban a régiók mindenre kiterjedő hatáskörrel rendelkeznek a környezetvédelmi jogszabályok területén; |
| --- | --- |

H.

mivel fontos, hogy valamennyi illetékes hatóság részt vegyen a felülvizsgálatban, a tagállamok intézményi struktúrájának megfelelő módon; mivel különösen fontos kiemelni, hogy néhány tagállamban a régiók mindenre kiterjedő hatáskörrel rendelkeznek a környezetvédelmi jogszabályok területén;

| I. | mivel a felülvizsgálat teljes mértékben kiegészítő eszköz a jobb végrehajtásra összpontosító olyan egyéb eszközökhöz, mint például az IMPEL (a környezeti jog végrehajtásával és érvényesítésével foglalkozó európai uniós hálózat) és a „Make it Work” projekt; |
| --- | --- |

I.

mivel a felülvizsgálat teljes mértékben kiegészítő eszköz a jobb végrehajtásra összpontosító olyan egyéb eszközökhöz, mint például az IMPEL (a környezeti jog végrehajtásával és érvényesítésével foglalkozó európai uniós hálózat) és a „Make it Work” projekt;

| J. | mivel a felülvizsgálatot a – különösen miniszteri szintű – politikai vita eszközének is kell tekinteni, és nem csak technikai eszköznek; |
| --- | --- |

J.

mivel a felülvizsgálatot a – különösen miniszteri szintű – politikai vita eszközének is kell tekinteni, és nem csak technikai eszköznek;

A felülvizsgálat jelentősége és kerete

| 1. | üdvözli a Bizottság felülvizsgálat bevezetésére irányuló kezdeményezését, és elismeri az abban rejlő hatalmas potenciált, amennyiben megfelelő politikai jelentőséget tulajdonítanak neki, és biztosítják teljes átláthatóságát; megállapítja, hogy a felülvizsgálat lehetőséget kínál arra, hogy a végrehajtási problémák kiemelt helyet kapjanak a politikai napirenden, hogy korai előrejelző mechanizmusként szolgáljon a döntéshozók számára, és hogy végső soron javuljon az európai környezetvédelmi jogszabályok és szakpolitikák végrehajtása; |
| --- | --- |

1.

| 2. | emlékeztet rá, hogy a Parlament többször is – például a természetvédelmi irányelvek kapcsán – felszólította a Bizottságot, hogy játsszon proaktívabb szerepet a környezetvédelmi jogszabályok és szakpolitikák végrehajtásának ellenőrzésében, irányításában és támogatásában; úgy véli, hogy jogsértések esetén a Bizottságnak határozottan kell fellépnie, aktívan felhasználva az összes lehetséges jogszabályi intézkedést; |
| --- | --- |

2.

| 3. | támogatja a Bizottság által alkalmazott ágazatközi, több érdekelt félre figyelemmel levő, holisztikus megközelítést, mivel ez alapvető fontosságú ahhoz, hogy változásokat érjenek el e területen; üdvözli a tényt, hogy a felülvizsgálat feltárja a hiányos végrehajtás alapvető okait, és e kihívások konstruktív módon történő kezeléséhez intézkedéseket javasol; |
| --- | --- |

3.

| 4. | úgy véli, hogy a felülvizsgálatnak a fenntartható fejlesztési célokkal való nagyobb koherencia megteremtéséhez, illetve a környezeti szempontból fontos fenntartható fejlesztési célok megvalósításában a tagállamok és az Unió által elért eredmények értékeléséhez alkalmazott egyik eszköznek kell lennie; ezzel kapcsolatban felhívja a Bizottságot, hogy pontosabban határozza meg, hogy az uniós környezetvédelmi jogszabályok végrehajtása hogyan segíti elő az érintett fenntartható fejlesztési célok végrehajtását, illetve a konkrét fenntartható fejlesztési mutatók és célok uniós tagállamok általi teljesítését; |
| --- | --- |

4.

| 5. | elismeri, hogy a felülvizsgálat megelőzési eszközként is szolgálhat, és ily módon csökkentheti a kötelezettségszegési eljárások számát; hangsúlyozza azonban, hogy a felülvizsgálat nem helyettesíti vagy késlelteti a Bizottság kötelezettségszegés esetén szükséges fellépését; |
| --- | --- |

5.

A felülvizsgálat javításának és a jobb eredmények szolgáltatásának mikéntje

| 6. | örömmel veszi tudomásul, hogy a felülvizsgálat a 7. környezetvédelmi cselekvési program tematikus célkitűzéseinek többségére kiterjed; sajnálja azonban, hogy olyan fontos területekre, mint az éghajlatváltozás, az energiahatékonysági intézkedések és az energiamegtakarítás, a vegyi anyagok és az ipari kibocsátások, valamint az energiához, a közlekedéshez, a termék- és a regionális politikákhoz kapcsolódó bizonyos rendszerszintű és környezeti kihívásokra nem terjed ki, és felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy ezek a következő felülvizsgálatokban szerepeljenek; rámutat, hogy már az Európai Környezetvédelmi Ügynökség által közzétett adatok lehetővé tették volna az éghajlatváltozással kapcsolatos jogszabályok, az energiahatékonysági intézkedések és az energiamegtakarítás mind uniós, mind pedig tagállami szintű végrehajtásának legalább előzetes elemzését; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sajnálattal állapítja meg továbbá, hogy olyan fontos problémák tárgyalására nem került sor, mint például a szennyvízben, a felszíni vizekben és a talajvízben található hormon- és gyógyszermaradványok, és ezek ivóvízre, emberi egészségre, biodiverzitásra és (vízi) környezetre gyakorolt hatása, és felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy ezek a következő felülvizsgálatokban szerepeljenek; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kiemeli, hogy globális szinten a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend, uniós szinten pedig a 7. környezetvédelmi cselekvési program keretet teremt a haladó szellemű környezetvédelmi politikák számára; |
| --- | --- |

8.

| 9. | úgy véli, hogy az uniós fellépések koherenciája szempontjából előnyösebb lenne erősebb kapcsolatot kialakítani a felülvizsgálat és az európai szemeszter között; |
| --- | --- |

9.

| 10. | hangsúlyozza, hogy az adatokhoz való korlátozott hozzáférés végrehajtási hiányosságokhoz és a végrehajtás felülvizsgálata szempontjából nehézségekhez vezethet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kiemeli az adatok és a jelentési ciklusok összehangolásának fontosságát a jövőbeli felülvizsgálatok egyszerűsítése érdekében; felszólítja a Bizottságot, hogy javítsa az adatok összehasonlíthatóságát, és a jövőbeli felülvizsgálatokba foglaljon bele egy külön részt, amelyben értékeli a tagállamok jelentéstételének és a különböző irányelvek értelmében az általuk szolgáltatott adatoknak a minőségét; hangsúlyozza az elektronikus adatmegosztás fontosságát a tagállami jelentéstétel megkönnyítése érdekében; |
| --- | --- |

11.

| 12. | hangsúlyozza a minőségi értékelés mennyiségi célokkal való támogatásának fontosságát; e tekintetben úgy véli, hogy jobb együttműködésre lenne szükség az Európai Környezetvédelmi Ügynökséggel, ami hozzájárulna megfelelő mutatók kidolgozásához; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy a felülvizsgálatnak figyelembe kell vennie és értékelnie kell a környezetvédelmi politikák és egyéb ágazati politikák között felmerülő bármely komolyabb problémát, illetve egymásnak lehetségesen ellentmondó célkitűzést, kiemelve az ütközéseket, ha ilyenek ilyen felszínre kerülnek, és javaslatokat téve korrigálásukra; |
| --- | --- |

13.

| 14. | úgy véli, hogy a tagállamoknak kevesebb mérlegelési mozgásteret kellene biztosítani annak érdekében, hogy a jobb végrehajtás érdekében megoldások szülessenek; |
| --- | --- |

14.

A környezetvédelmi jogszabályok végrehajtásának mikéntje

| 15. | kiemeli, hogy a környezetvédelmi jogszabályok és politikák végrehajtási hiányosságainak egyik alapvető oka a környezetvédelmi vonatkozások más szakpolitikai területekbe való integrálásának hiánya; |
| --- | --- |

15.

| 16. | hangsúlyozza, hogy a környezetvédelmi jogszabályok más szakpolitikai területekbe való jobb integrálása és az elővigyázatosság elvének teljes körű alkalmazása révén javítani lehetne a környezetvédelmi jogszabályok végrehajtását; |
| --- | --- |

16.

| 17. | úgy véli, hogy a hiányos végrehajtás fő okai közül kettő – azaz a közigazgatási kapacitás és az irányítás hiánya – részben a megfelelő finanszírozás hiányából fakad, valamint abból, hogy a tagállamok a rendelkezésre álló pénzeszközöket nem elég hatékonyan használják fel, ezért felszólítja őket a helyzet javítására; |
| --- | --- |

17.

| 18. | úgy véli, hogy a jó és erőteljes irányításhoz és a jobb hatékonysághoz elengedhetetlenek a közigazgatási szervekkel kialakított partnerségek, illetve ezek átláthatósága minden szinten, a felelősségi körök egyértelmű meghatározása, megfelelő források biztosítása, kapacitásépítés és jobb koordinációs mechanizmusok; |
| --- | --- |

18.

| 19. | úgy véli, hogy az olyan piaci eszközök alkalmazása a tagállamok részéről, mint „a szennyező fizet” elvére épülő fiskális politika, eredményes és hatékony eszköz a környezetvédelmi politika teljes körű végrehajtásának eléréséhez; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kifejezetten támogatja azt, hogy a felülvizsgálatban külön hangsúlyt fektetnek a bevált gyakorlatok megosztására és a kölcsönös felülvizsgálatra, és úgy véli, hogy ez segítheti a környezetvédelmi jogszabályok végrehajtása során nehézségekkel szembesülő tagállamokat abban, hogy innovatív megoldásokat találjanak; meggyőződése, hogy e tekintetben a Bizottság iránymutatásai sokat segítenének; |
| --- | --- |

20.

| 21. | úgy véli, hogy a felülvizsgálatnak a Bizottság által meghatározott egyértelmű és szigorú időkereteket is kellene tartalmaznia a környezetvédelmi jogszabályok tagállamokban való végrehajtásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

21.

| 22. | úgy véli, hogy a felülvizsgálatot a környezetpolitikával kapcsolatos nyilvános tájékoztatás, figyelemfelkeltés, a civil társadalom fokozottabb bevonása, valamint a lakossági szerepvállalás és oktatás eszközeként is fel lehet használni, ami a tagállamok és az állampolgárok javát szolgálná; e tekintetben felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre intézkedési eszközkészletet, amellyel értékelni lehetne a környezeti teljesítmény területén elért tagállami előrelépést, többek között a bevált gyakorlatok összehasonlító elemzésével és az eredménytábla-jelentésekkel, amelyeket rendszeresen kellene frissíteni és közzétenni, hogy a nyilvánosság számára hozzáférhető legyen; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy erősítsék meg a jogszabályi megfelelés biztosítását, többek között a környezeti felelősségről szóló irányelv végrehajtásának javítása, illetve az erre irányuló erőfeszítések fokozása révén; |
| --- | --- |

23.

| 24. | hangsúlyozza, hogy a nem kormányzati szervezetek és a szélesebb körű nyilvánosság szintén fontos szerepet játszhat a jobb végrehajtás elősegítésében, és ezáltal a jogállamiság fenntartásában, amennyiben az igazságszolgáltatáshoz való tényleges hozzáférés megvalósul; |
| --- | --- |

24.

| 25. | felszólítja a Bizottságot, hogy a környezetvédelmi jogszabályok és előírások végrehajtásának felgyorsítása érdekében terjesszen elő a környezetvédelmi ellenőrzésekre vonatkozó jogalkotási javaslatot; |
| --- | --- |

25.

| 26. | a felszólítja a Bizottságot, hogy – a jó közigazgatással és a jogszabályi megfelelés biztosításával összefüggésben – terjesszen elő új jogalkotási javaslatot a bírósági felülvizsgálathoz való hozzáférés minimumszabályairól, valamint terjessze elő az egyezményt végrehajtó aarhusi rendelet felülvizsgálatát, az Aarhusi Egyezmény Megfelelési Bizottsága közelmúltbeli ajánlásainak figyelembevétele érdekében teendő uniós fellépés tekintetében; |
| --- | --- |

26.

A tagállamok és az uniós intézmények szerepe a felülvizsgálat nyomon követésében

| 27. | felszólítja a Bizottságot, a tagállamok illetékes hatóságait és az érdekelt feleket, hogy haladéktalanul és teljes mértékben kötelezzék el magukat a felülvizsgálat mellett; hangsúlyozza a regionális és helyi hatóságok fontos szerepét; felszólítja a tagállamokat, hogy teljes mértékben vonják be a helyi és regionális hatóságokat, és ösztönözzék őket az IMPEL-hálózatban való további együttműködésre, és sürgősen mozdítsák elő a helyi és regionális szakértők bevonását az adatok, a tudás és a bevált gyakorlatok megosztásának javítása érdekében; |
| --- | --- |

27.

| 28. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy javítsák az adatgyűjtést és az információ rendelkezésre állását, a bevált gyakorlatok terjesztését, illetve vonják be jobban a polgárokat, és fontolják meg a helyi hatóságok szélesebb körű bevonását a környezetvédelmi politika meghatározásának folyamatába; |
| --- | --- |

28.

| 29. | felszólítja a megfelelő szintű illetékes tagállami hatóságokat, hogy biztosítsák a végrehajtásról folytatott nyílt és inkluzív párbeszédek megrendezését, megfelelő tájékoztatás és az állami és civil társadalmi szereplők bevonása mellett, és felszólítja a Bizottságot, hogy vegyen részt e párbeszédekben, és tájékoztassa a Parlamentet; |
| --- | --- |

29.

| 30. | üdvözli a Bizottságnak a strukturált végrehajtási párbeszédre vonatkozó célzott keretrendszer kialakítására irányuló szakpolitikai javaslatait, ám úgy véli, elengedhetetlen e folyamat átláthatóságának, illetve az érintett nem kormányzati szervezetek és a legfontosabb érdekelt felek részvételének biztosítása; |
| --- | --- |

30.

| 31. | üdvözli a Bizottság, a tagállamok és az érdekelt felek közötti megbeszéléseket az európai szemeszter zöldebbé tételével foglalkozó szakértői csoportban, de úgy véli, hogy egy kifejezetten a környezetvédelmi politikák végrehajtásával foglalkozó szakértői csoport bevonása megkönnyítené a kétoldalú tagállami párbeszédeken felüli strukturált végrehajtási párbeszédet; |
| --- | --- |

31.

| 32. | sürgeti, hogy a végrehajtás kérdése rendszeres napirendi pontként szerepeljen az elnökségi trió prioritásai között és programjaiban, továbbá évente legalább egyszer tárgyalják meg a Környezetvédelmi Tanácsban, esetleg egy végrehajtási tanácsban, amelyet egy másik fórum egészítene ki, amelyben a Parlament és a Régiók Bizottsága is részt vesz; felszólít együttes tanácsi ülések szervezésére az ágazatközi, horizontális problémák és a közös kihívások, valamint az esetleges határokon átnyúló hatásokkal bíró, felmerülő problémák megoldása érdekében; |
| --- | --- |

32.

o

o o

| 33. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  HL L 354., 2013.12.28., 171. o.

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/89 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/89

---

P8_TA(2017)0451

Az egyenlőtlenségek elleni küzdelem mint a munkahelyteremtést és a növekedést ösztönző eszköz

Az Európai Parlament 2017. november 16-i állásfoglalása a munkahelyteremtés és a növekedés fellendítését szolgáló, egyenlőtlenségek elleni küzdelemről (2016/2269(INI))

(2018/C 356/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 3. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 9. cikkére,

| — | tekintettel a felülvizsgált Európai Szociális Chartára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a felülvizsgált Európai Szociális Chartára,

| — | tekintettel az uniós foglalkoztatásról és társadalmi helyzetről szóló, 2015. szeptemberi negyedéves bizottsági áttekintésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az uniós foglalkoztatásról és társadalmi helyzetről szóló, 2015. szeptemberi negyedéves bizottsági áttekintésre,

| — | tekintettel a „Mérleg az Európa 2020 – az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiájáról” című, 2014. március 5-i bizottsági közleményre (COM(2014)0130), |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Mérleg az Európa 2020 – az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiájáról” című, 2014. március 5-i bizottsági közleményre (COM(2014)0130),

| — | tekintettel a Bizottság „Foglalkoztatási és szociális fejlemények Európában (2012)” című, 2012. évi kiadványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Foglalkoztatási és szociális fejlemények Európában (2012)” című, 2012. évi kiadványára,

| — | tekintettel a Bizottság 2013. február 20-i szociális beruházási csomagjára, ezen belül is a „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés” című 2013/112/EU ajánlására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság 2013. február 20-i szociális beruházási csomagjára, ezen belül is a „Beruházások a gyermekek érdekében: a hátrányos helyzetből való kitörés” című 2013/112/EU ajánlására,

| — | tekintettel „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja: A szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című, 2010. december 16-i bizottsági közleményre (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja: A szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című, 2010. december 16-i bizottsági közleményre (COM(2010)0758),

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020) és az Európa 2020 stratégiáról szóló, 2010. június 16-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020) és az Európa 2020 stratégiáról szóló, 2010. június 16-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a nemek közötti nyugdíjszakadék megszüntetése és megelőzése érdekében egy uniós stratégia szükségességéről szóló, 2017. június 14-i állásfoglalására (2); |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti nyugdíjszakadék megszüntetése és megelőzése érdekében egy uniós stratégia szükségességéről szóló, 2017. június 14-i állásfoglalására (2);

| — | tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőség az Európai Unióban – 2014–2015” című, 2017. március 14-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nők és a férfiak közötti egyenlőség az Európai Unióban – 2014–2015” című, 2017. március 14-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a szociális jogok európai pilléréről szóló, 2017. január 19-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális jogok európai pilléréről szóló, 2017. január 19-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 71. ülésszaka kapcsán a Tanácshoz intézett, 2016. július 7-i ajánlására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének 71. ülésszaka kapcsán a Tanácshoz intézett, 2016. július 7-i ajánlására (5),

| — | tekintettel a növekvő rezsiköltségek fényében a szegénység elleni küzdelem célkitűzésének eléréséről szóló, 2016. április 14-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a növekvő rezsiköltségek fényében a szegénység elleni küzdelem célkitűzésének eléréséről szóló, 2016. április 14-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel „Az egyenlőtlenségek csökkentése, különös tekintettel a gyermekszegénységre” című, 2015. november 24-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egyenlőtlenségek csökkentése, különös tekintettel a gyermekszegénységre” című, 2015. november 24-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel az EU hajléktalansággal kapcsolatos stratégiájáról szóló, 2014. január 16-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU hajléktalansággal kapcsolatos stratégiájáról szóló, 2014. január 16-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel „A válság hatása a kiszolgáltatott helyzetű csoportok ellátáshoz való hozzáférésére” című, 2013. július 4-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A válság hatása a kiszolgáltatott helyzetű csoportok ellátáshoz való hozzáférésére” című, 2013. július 4-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a Bizottság „Szociális beruházás a növekedés és a kohézió érdekében, többek között a 2014–2020-as időszakra szóló Európai Szociális Alapon keresztül” című közleményéről szóló, 2013. június 12-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Szociális beruházás a növekedés és a kohézió érdekében, többek között a 2014–2020-as időszakra szóló Európai Szociális Alapon keresztül” című közleményéről szóló, 2013. június 12-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformjáról szóló, 2011. november 15-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformjáról szóló, 2011. november 15-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel „A nőket sújtó szegénység megjelenési formáiról az Európai Unióban” című, 2011. március 8-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nőket sújtó szegénység megjelenési formáiról az Európai Unióban” című, 2011. március 8-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel 2011. március 8-i állásfoglalására az egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentéséről az EU-ban (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel 2011. március 8-i állásfoglalására az egészségügyi egyenlőtlenségek csökkentéséről az EU-ban (13),

| — | tekintettel a szegénység elleni küzdelemben a minimáljövedelem szerepéről és Európában a befogadó társadalom előmozdításáról szóló, 2010. október 20-i állásfoglalására (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szegénység elleni küzdelemben a minimáljövedelem szerepéről és Európában a befogadó társadalom előmozdításáról szóló, 2010. október 20-i állásfoglalására (14),

| — | tekintettel az EU-ban a társadalmi integráció előmozdításáról és – a gyermekszegénységet is ideértve – a szegénység elleni küzdelemről szóló, 2008. október 9-i állásfoglalására (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU-ban a társadalmi integráció előmozdításáról és – a gyermekszegénységet is ideértve – a szegénység elleni küzdelemről szóló, 2008. október 9-i állásfoglalására (15),

| — | tekintettel „Az egyenlőtlenségek elleni küzdelem az inkluzív és fenntartható gazdasági növekedés fellendítése érdekében az EU-ban” című, O-000047/2016 – B8-0369/2016 sz. szóbeli választ igénylő kérdésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az egyenlőtlenségek elleni küzdelem az inkluzív és fenntartható gazdasági növekedés fellendítése érdekében az EU-ban” című, O-000047/2016 – B8-0369/2016 sz. szóbeli választ igénylő kérdésre,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Európai minimáljövedelem és szegénységi mutatók” című, 2013. december 10-i véleményére (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Európai minimáljövedelem és szegénységi mutatók” című, 2013. december 10-i véleményére (16),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja: A szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című, 2011. június 15-i véleményére (17), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „A szegénység és társadalmi kirekesztés elleni küzdelem európai platformja: A szociális és területi kohézió európai keretrendszere” című, 2011. június 15-i véleményére (17),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Munka és szegénység: egy nélkülözhetetlen globális koncepció felé” című, 2009. szeptember 30-i véleményére (18), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság „Munka és szegénység: egy nélkülözhetetlen globális koncepció felé” című, 2009. szeptember 30-i véleményére (18),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága „A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni európai platform” című, 2011. március 31-i véleményére (19), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága „A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni európai platform” című, 2011. március 31-i véleményére (19),

| — | tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottságnak az Európai Unióban fennálló szociális helyzetről szóló, 2015. március 10-i 2014. évi éves jelentésére (20), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottságnak az Európai Unióban fennálló szociális helyzetről szóló, 2015. március 10-i 2014. évi éves jelentésére (20),

| — | tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság „A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni európai platform: az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezése” című, 2011. február 15-i véleményére (21), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális védelemmel foglalkozó bizottság „A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni európai platform: az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezése” című, 2011. február 15-i véleményére (21),

| — | tekintettel az Eurofound „Harmadik európai életminőség-felmérés – Életminőség Európában: a válság hatása” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurofound „Harmadik európai életminőség-felmérés – Életminőség Európában: a válság hatása” című jelentésére,

| — | tekintettel az Eurofound „Harmadik európai életminőség-felmérés – Életminőség Európában: társadalmi egyenlőtlenségek” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurofound „Harmadik európai életminőség-felmérés – Életminőség Európában: társadalmi egyenlőtlenségek” című jelentésére,

| — | tekintettel a „Jövedelmi egyenlőtlenségek és foglalkoztatási minták Európában a gazdasági világválság előtt és után” című Eurofound-jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Jövedelmi egyenlőtlenségek és foglalkoztatási minták Európában a gazdasági világválság előtt és után” című Eurofound-jelentésre,

| — | tekintettel az Eurofound által készített, a 6. európai munkakörülmény-felmérésről szóló áttekintő jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurofound által készített, a 6. európai munkakörülmény-felmérésről szóló áttekintő jelentésre,

| — | tekintettel a „Társadalmi mobilitás az Unióban” című Eurofound-jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Társadalmi mobilitás az Unióban” című Eurofound-jelentésre,

| — | tekintettel az „Új foglalkoztatási formák” című Eurofound-jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Új foglalkoztatási formák” című Eurofound-jelentésre,

| — | tekintettel az Eurofoundnak „A kiküldött munkavállalók díjazása terén tapasztalható különbségek: az egyenlő bánásmód elvének megsértése” című aktualizált jelentésére, amely részletes áttekintést nyújt a kormányoknak és a szociális partnereknek az „egyenlő munkáért egyenlő díjazás” elvével kapcsolatos álláspontjáról Európa-szerte, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurofoundnak „A kiküldött munkavállalók díjazása terén tapasztalható különbségek: az egyenlő bánásmód elvének megsértése” című aktualizált jelentésére, amely részletes áttekintést nyújt a kormányoknak és a szociális partnereknek az „egyenlő munkáért egyenlő díjazás” elvével kapcsolatos álláspontjáról Európa-szerte,

| — | tekintettel „A munka világának fejleményei Európában: az EurWORK 2016. évi éves felülvizsgálata” című Eurofound-jelentésre, és különösen a „Béregyenlőtlenségek a munkahelyeken és máshol – bizonyítékok, viták és politikák című fejezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A munka világának fejleményei Európában: az EurWORK 2016. évi éves felülvizsgálata” című Eurofound-jelentésre, és különösen a „Béregyenlőtlenségek a munkahelyeken és máshol – bizonyítékok, viták és politikák című fejezetére,

| — | tekintettel „A foglalkoztatás átalakulása és a bérek egyenlőtlensége: Európai Munkakörfigyelő 2017” című Eurofound-jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „A foglalkoztatás átalakulása és a bérek egyenlőtlensége: Európai Munkakörfigyelő 2017” című Eurofound-jelentésre,

| — | tekintettel a „Nők, férfiak és munkakörülmények Európában” című Eurofound-jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Nők, férfiak és munkakörülmények Európában” című Eurofound-jelentésre,

| — | tekintettel a Bizottságnak a 2016. év tavaszára vonatkozó európai gazdasági előrejelzésére (22), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a 2016. év tavaszára vonatkozó európai gazdasági előrejelzésére (22),

| — | tekintettel az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjére és egészen pontosan annak 10. fenntartható fejlesztési céljára („Az országok közötti és az azokon belüli egyenlőtlenségek csökkentése”), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendjére és egészen pontosan annak 10. fenntartható fejlesztési céljára („Az országok közötti és az azokon belüli egyenlőtlenségek csökkentése”),

| — | tekintettel a Bizottság „Foglalkoztatás és szociális fejlemények Európában 2007: A foglalkoztatás mint prioritás” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Foglalkoztatás és szociális fejlemények Európában 2007: A foglalkoztatás mint prioritás” című jelentésére,

| — | tekintettel az OECD „Egy csónakban evezünk: avagy miért előnyös a kisebb egyenlőtlenség mindenki számára” című, 2015. május 21-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD „Egy csónakban evezünk: avagy miért előnyös a kisebb egyenlőtlenség mindenki számára” című, 2015. május 21-i jelentésére,

| — | tekintettel az OECD „Megosztva győzhetünk: miért növekszik az egyenlőtlenség” című, 2011. december 19-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD „Megosztva győzhetünk: miért növekszik az egyenlőtlenség” című, 2011. december 19-i jelentésére,

| — | tekintettel az OECD „Az egyenlőtlenségek fokozódása: jövedelemelosztás és szegénység az OECD országaiban” című, 2008. októberi jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az OECD „Az egyenlőtlenségek fokozódása: jövedelemelosztás és szegénység az OECD országaiban” című, 2008. októberi jelentésére,

| — | tekintettel az IMF „Újraelosztás, egyenlőtlenség és növekedés” című, 2014. február 17-i belső vitaanyagára (23), |
| --- | --- |

—

tekintettel az IMF „Újraelosztás, egyenlőtlenség és növekedés” című, 2014. február 17-i belső vitaanyagára (23),

| — | tekintettel az IMF „Egyenlőtlenség és fenntarthatatlan növekedés: ugyanazon érme két oldala?” című, 2011. április 8-i belső vitaanyagára (24), |
| --- | --- |

—

tekintettel az IMF „Egyenlőtlenség és fenntarthatatlan növekedés: ugyanazon érme két oldala?” című, 2011. április 8-i belső vitaanyagára (24),

| — | tekintettel az ILO „A munka világa 2013: A gazdasági és szociális szövet befoltozása” című, 2013. június 3-i jelentésére, és annak „Pillanatfelvétel az Egyesült Államokról” című fejezetére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ILO „A munka világa 2013: A gazdasági és szociális szövet befoltozása” című, 2013. június 3-i jelentésére, és annak „Pillanatfelvétel az Egyesült Államokról” című fejezetére,

| — | tekintettel a DRIVERS For Health Equity project részeként a londoni University College által 2014 szeptemberében kiadott, a „Társadalmi egyenlőtlenségek a koragyermekkori egészség és fejlődés vonatkozásában: Európa egészére kiterjedő, rendszerezett szakirodalmi áttekintés” című jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a DRIVERS For Health Equity project részeként a londoni University College által 2014 szeptemberében kiadott, a „Társadalmi egyenlőtlenségek a koragyermekkori egészség és fejlődés vonatkozásában: Európa egészére kiterjedő, rendszerezett szakirodalmi áttekintés” című jelentésre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság módosítások formájában megfogalmazott álláspontjára (A8-0340/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Gazdasági és Monetáris Bizottság véleményére, valamint a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság módosítások formájában megfogalmazott álláspontjára (A8-0340/2017),

| A. | mivel az egyenlőség és a méltányosság az európai értékek közé tartozik, valamint az EU és a tagállamok számára az európai társadalmi modell sarokkövét jelenti; mivel a foglalkoztatás előmozdítása egy olyan tagállami és uniós célkitűzés, amely a tartósan magas foglalkoztatás megteremtésére és a kirekesztés elleni küzdelemre irányul; |
| --- | --- |

A.

mivel az egyenlőség és a méltányosság az európai értékek közé tartozik, valamint az EU és a tagállamok számára az európai társadalmi modell sarokkövét jelenti; mivel a foglalkoztatás előmozdítása egy olyan tagállami és uniós célkitűzés, amely a tartósan magas foglalkoztatás megteremtésére és a kirekesztés elleni küzdelemre irányul;

| B. | mivel az egyenlőtlenség alááshatja a társadalmi bizalmat, és lerombolhatja a demokratikus intézmények támogatását; mivel az egyenlőtlenség elleni küzdelmet gazdasági, társadalmi és területi szempontból is meg kell vizsgálni, hogy az egész Európai Unióban előmozdítsák a harmonikus fejlődést; |
| --- | --- |

B.

mivel az egyenlőtlenség alááshatja a társadalmi bizalmat, és lerombolhatja a demokratikus intézmények támogatását; mivel az egyenlőtlenség elleni küzdelmet gazdasági, társadalmi és területi szempontból is meg kell vizsgálni, hogy az egész Európai Unióban előmozdítsák a harmonikus fejlődést;

| C. | mivel az egyenlőtlenség alatt egyformán értendő az egyes személyek közötti bérszakadék és az egyének lehetőségeinek elvesztése, ami akadályozza képességeik és készségeik lehetséges fejlődését, gátolja fejlődésüket, következésképpen pedig a társadalomhoz való lehetséges hozzájárulásukat; |
| --- | --- |

C.

mivel az egyenlőtlenség alatt egyformán értendő az egyes személyek közötti bérszakadék és az egyének lehetőségeinek elvesztése, ami akadályozza képességeik és készségeik lehetséges fejlődését, gátolja fejlődésüket, következésképpen pedig a társadalomhoz való lehetséges hozzájárulásukat;

| D. | mivel a kereslet hanyatlása mögött, az euroövezetben több mint 10 éve tomboló, pénzügyi és gazdasági válság áll; |
| --- | --- |

D.

mivel a kereslet hanyatlása mögött, az euroövezetben több mint 10 éve tomboló, pénzügyi és gazdasági válság áll;

| E. | mivel az egyenlőtlenség és a munkanélküliség csökkenti a valódi keresletet, visszafogja az innovációt, és fokozhatja a pénzügyi sebezhetőséget; mivel a nagy és egyre növekvő egyenlőtlenségek nem csak a szegénység felszámolása felé történő haladást hátráltatják, hanem a társadalmi befogadás és a társadalmi kohézió fokozására irányuló erőfeszítéseket is; |
| --- | --- |

E.

mivel az egyenlőtlenség és a munkanélküliség csökkenti a valódi keresletet, visszafogja az innovációt, és fokozhatja a pénzügyi sebezhetőséget; mivel a nagy és egyre növekvő egyenlőtlenségek nem csak a szegénység felszámolása felé történő haladást hátráltatják, hanem a társadalmi befogadás és a társadalmi kohézió fokozására irányuló erőfeszítéseket is;

| F. | mivel az egyenlőtlenségek elleni küzdelem serkentheti a munkahelyteremtést és a növekedést, ugyanakkor csökkentheti a szegénységet; mivel az Unióban az összes munkanélküli személy 47,5 %-a 2015-ben ki volt téve a szegénység kockázatának (25); |
| --- | --- |

F.

mivel az egyenlőtlenségek elleni küzdelem serkentheti a munkahelyteremtést és a növekedést, ugyanakkor csökkentheti a szegénységet; mivel az Unióban az összes munkanélküli személy 47,5 %-a 2015-ben ki volt téve a szegénység kockázatának (25);

| G. | mivel az IMF-hez (26) és az OECD-hez (27) hasonló nemzetközi intézmények szerint az egyenlőtlenség aláássa a növekedést és a minőségi munkahelyek létrehozását (28), a túl nagymértékű és növekvő egyenlőtlenségek pedig közvetlen társadalmi költségekkel járnak, akadályozzák a társadalmi mobilitást, ezenfelül most és a jövőre nézve is gátolhatják a fenntartható növekedést; |
| --- | --- |

G.

mivel az IMF-hez (26) és az OECD-hez (27) hasonló nemzetközi intézmények szerint az egyenlőtlenség aláássa a növekedést és a minőségi munkahelyek létrehozását (28), a túl nagymértékű és növekvő egyenlőtlenségek pedig közvetlen társadalmi költségekkel járnak, akadályozzák a társadalmi mobilitást, ezenfelül most és a jövőre nézve is gátolhatják a fenntartható növekedést;

| H. | mivel az Európa 2020 stratégia öt célkitűzésének egyike szerint legalább 20 millióval kell csökkenteni a szegénység és a társadalmi kirekesztés által sújtott, illetve veszélyeztetett lakosok számát, a 2008-as 115,9 millióról 2020-ig legfeljebb 95,9 millióra; mivel 2015-ben 117,6 millió ember volt kitéve a szegénység és a társadalmi kirekesztettség kockázatának, 1,7 millióval túllépve a 2008-as adatot; mivel 2012-ben az EU-ban 32,2 millió fogyatékossággal élő személy volt kitéve a szegénység és a társadalmi kirekesztettség kockázatának; mivel 2013-ban az EU-28 területén 26,5 millió gyermeket fenyegetett a szegénység vagy társadalmi kirekesztés veszélye; mivel a társadalomnak a szegénység vagy kirekesztettség kockázatának kitett aránya még mindig elfogadhatatlanul magas, mintegy 23,7 %, és bizonyos tagállamokban továbbra is rendkívül magas; mivel ezenfelül az energiaszegénység továbbra is olyan magas, hogy az Unió lakosságának érintett 11 %-a a gazdasági hátrány ördögi körébe kerül (29); |
| --- | --- |

H.

mivel az Európa 2020 stratégia öt célkitűzésének egyike szerint legalább 20 millióval kell csökkenteni a szegénység és a társadalmi kirekesztés által sújtott, illetve veszélyeztetett lakosok számát, a 2008-as 115,9 millióról 2020-ig legfeljebb 95,9 millióra; mivel 2015-ben 117,6 millió ember volt kitéve a szegénység és a társadalmi kirekesztettség kockázatának, 1,7 millióval túllépve a 2008-as adatot; mivel 2012-ben az EU-ban 32,2 millió fogyatékossággal élő személy volt kitéve a szegénység és a társadalmi kirekesztettség kockázatának; mivel 2013-ban az EU-28 területén 26,5 millió gyermeket fenyegetett a szegénység vagy társadalmi kirekesztés veszélye; mivel a társadalomnak a szegénység vagy kirekesztettség kockázatának kitett aránya még mindig elfogadhatatlanul magas, mintegy 23,7 %, és bizonyos tagállamokban továbbra is rendkívül magas; mivel ezenfelül az energiaszegénység továbbra is olyan magas, hogy az Unió lakosságának érintett 11 %-a a gazdasági hátrány ördögi körébe kerül (29);

| I. | mivel a válság következtében megnövekedett egyenlőtlenség különösen a nőket sújtotta, súlyosbítva szegénységüket, és egyre jobban kiszorítva őket a munkaerőpiacról; mivel a nők és férfiak közti egyenlőségről szóló létező és kiegészítő jogszabályok hatékony végrehajtása és az aktuális szakpolitikai keret fejlesztése révén növelni kell a nők munkaerőpiaci részvételét a munka és a magánélet közötti egyensúly megerősítése céljából; |
| --- | --- |

I.

mivel a válság következtében megnövekedett egyenlőtlenség különösen a nőket sújtotta, súlyosbítva szegénységüket, és egyre jobban kiszorítva őket a munkaerőpiacról; mivel a nők és férfiak közti egyenlőségről szóló létező és kiegészítő jogszabályok hatékony végrehajtása és az aktuális szakpolitikai keret fejlesztése révén növelni kell a nők munkaerőpiaci részvételét a munka és a magánélet közötti egyensúly megerősítése céljából;

| J. | mivel pozitív korreláció van a nők és férfiak közti fokozottabb egyenlőség és az erősebb gazdasági növekedés, a befogadás, a munkahelyteremtés és a vállalkozások fellendülése között; mivel a foglalkoztatási egyenlőtlenség csökkentése nemcsak az egyenlő bánásmód megteremtésének, hanem a munkaerőpiaci hatékonyság és versenyképesség biztosításának eszköze is; |
| --- | --- |

J.

mivel pozitív korreláció van a nők és férfiak közti fokozottabb egyenlőség és az erősebb gazdasági növekedés, a befogadás, a munkahelyteremtés és a vállalkozások fellendülése között; mivel a foglalkoztatási egyenlőtlenség csökkentése nemcsak az egyenlő bánásmód megteremtésének, hanem a munkaerőpiaci hatékonyság és versenyképesség biztosításának eszköze is;

| K. | mivel az OECD kiemelte, hogy „az egyenlőtlenség 1 Gini-ponttal való csökkentése a következő öt évben 0,8 %-os össznövekedést jelentene” (30); |
| --- | --- |

K.

mivel az OECD kiemelte, hogy „az egyenlőtlenség 1 Gini-ponttal való csökkentése a következő öt évben 0,8 %-os össznövekedést jelentene” (30);

| L. | mivel az Eurofound szerint az atipikus foglalkoztatás olyan munkaviszonyt jelent, amely nem igazodik a teljes munkaidős, szabályos és határozatlan időre szóló, hosszú időn keresztül egyetlen munkáltatóhoz köthető munkaviszony hagyományos vagy tipikus modelljéhez; mivel az ILO szerint „a nem hagyományos foglalkoztatási formák” a hagyományos foglalkoztatástól eltérő több foglalkoztatási típus gyűjtőfogalma, ideértve az ideiglenes foglalkoztatást, a részmunkaidős foglalkoztatás és az ügyeleti munka, a munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzés és egyéb többoldalú foglalkoztatási kapcsolatok, valamint a burkolt foglalkoztatás és a függő viszonnyal járó önfoglalkoztatás; |
| --- | --- |

L.

mivel az Eurofound szerint az atipikus foglalkoztatás olyan munkaviszonyt jelent, amely nem igazodik a teljes munkaidős, szabályos és határozatlan időre szóló, hosszú időn keresztül egyetlen munkáltatóhoz köthető munkaviszony hagyományos vagy tipikus modelljéhez; mivel az ILO szerint „a nem hagyományos foglalkoztatási formák” a hagyományos foglalkoztatástól eltérő több foglalkoztatási típus gyűjtőfogalma, ideértve az ideiglenes foglalkoztatást, a részmunkaidős foglalkoztatás és az ügyeleti munka, a munkaerő-kölcsönzés keretében történő munkavégzés és egyéb többoldalú foglalkoztatási kapcsolatok, valamint a burkolt foglalkoztatás és a függő viszonnyal járó önfoglalkoztatás;

| M. | mivel a megnövekedett egyenlőtlenség csökkent társadalmi mobilitással, kevesebb emberi képességgel, valamint az alapvető jogok és szabadságok korlátozásával jár; mivel az Eurofound „Társadalmi mobilitás az EU-ban” című 2017-es jelentése (31) bizonyítékkal szolgál arról, hogy a szociális háttér sok tagállamban továbbra is meghatározza az életesélyeket; |
| --- | --- |

M.

mivel a megnövekedett egyenlőtlenség csökkent társadalmi mobilitással, kevesebb emberi képességgel, valamint az alapvető jogok és szabadságok korlátozásával jár; mivel az Eurofound „Társadalmi mobilitás az EU-ban” című 2017-es jelentése (31) bizonyítékkal szolgál arról, hogy a szociális háttér sok tagállamban továbbra is meghatározza az életesélyeket;

| N. | mivel a tagállamok nemzetgazdaságának gazdasági növekedése sok tényezőtől függ; mivel az egyenlőtlenség kedvezőtlen hatással lehet a növekedésre; mivel az IFM globális szinten fordított kapcsolatot talált a felső 20 % jövedelemben való részesedése és a gazdasági növekedés között, azaz ha a felső 20 % jövedelemben való részesedése 1 százalékponttal nő, akkor a következő öt évben ténylegesen 0,08 százalékponttal kisebb lesz a GDP növekedése; mivel ugyanakkor az alsó 20 % jövedelemből való részesedésének hasonló arányú növekedése esetén a növekedés 0,38 százalékponttal lesz magasabb; |
| --- | --- |

N.

mivel a tagállamok nemzetgazdaságának gazdasági növekedése sok tényezőtől függ; mivel az egyenlőtlenség kedvezőtlen hatással lehet a növekedésre; mivel az IFM globális szinten fordított kapcsolatot talált a felső 20 % jövedelemben való részesedése és a gazdasági növekedés között, azaz ha a felső 20 % jövedelemben való részesedése 1 százalékponttal nő, akkor a következő öt évben ténylegesen 0,08 százalékponttal kisebb lesz a GDP növekedése; mivel ugyanakkor az alsó 20 % jövedelemből való részesedésének hasonló arányú növekedése esetén a növekedés 0,38 százalékponttal lesz magasabb;

| O. | mivel az egyenlőtlenség sokrétű jelenség, amely nemcsak pénzügyi kérdésekre korlátozódik, hanem azokat a lehetőségeket is érinti, amelyek eltérő módon kínálkoznak az emberek számára többek között nemtől, etnikai származástól, fogyatékosságtól, szexuális irányultságtól, földrajzi helyzettől vagy életkortól függően; mivel a munkához való hozzáférés terén és a munkában tapasztalható többszörös egyenlőtlenség veszélyezteti az emberek egészségét és jóllétét, valamint pénzügyi lehetőségeit, és ezért alacsony termelékenységhez vezethet; |
| --- | --- |

O.

mivel az egyenlőtlenség sokrétű jelenség, amely nemcsak pénzügyi kérdésekre korlátozódik, hanem azokat a lehetőségeket is érinti, amelyek eltérő módon kínálkoznak az emberek számára többek között nemtől, etnikai származástól, fogyatékosságtól, szexuális irányultságtól, földrajzi helyzettől vagy életkortól függően; mivel a munkához való hozzáférés terén és a munkában tapasztalható többszörös egyenlőtlenség veszélyezteti az emberek egészségét és jóllétét, valamint pénzügyi lehetőségeit, és ezért alacsony termelékenységhez vezethet;

| P. | mivel az egyenlőtlen mértékű szociális védelemre vonatkozó elemzést az Eurofound új foglalkoztatási formákról szóló jelentése (32) tartalmazza, amely e foglalkoztatási formák közül a szociális védelem szempontjából külön megvizsgálta a legproblémásabbat, mégpedig az alkalmi munkát, példákat sorol fel azokra a jogszabályokra, amelyek kifejezetten kizárják hatályuk alól az alkalmi munkavállalókat, illetve olyanokra is, amelyek figyelembe kívánják venni őket, jellemzően a jövedelmi küszöbértékekből való kompenzálás révén; mivel az utalványalapú munka és a munkavállalók stratégiai megosztása példaként szolgál az olyan nem hagyományos foglalkoztatási formákra, amelyek az alkalmi vagy részmunkaidős munkavégzés tekintetében kívánnak megoldást nyújtani a nem megfelelő szociális védelemre; |
| --- | --- |

P.

mivel az egyenlőtlen mértékű szociális védelemre vonatkozó elemzést az Eurofound új foglalkoztatási formákról szóló jelentése (32) tartalmazza, amely e foglalkoztatási formák közül a szociális védelem szempontjából külön megvizsgálta a legproblémásabbat, mégpedig az alkalmi munkát, példákat sorol fel azokra a jogszabályokra, amelyek kifejezetten kizárják hatályuk alól az alkalmi munkavállalókat, illetve olyanokra is, amelyek figyelembe kívánják venni őket, jellemzően a jövedelmi küszöbértékekből való kompenzálás révén; mivel az utalványalapú munka és a munkavállalók stratégiai megosztása példaként szolgál az olyan nem hagyományos foglalkoztatási formákra, amelyek az alkalmi vagy részmunkaidős munkavégzés tekintetében kívánnak megoldást nyújtani a nem megfelelő szociális védelemre;

| Q. | mivel a nagyobb jövedelmi egyenlőtlenségeket mutató társadalmakban gyakoribb a rossz egészségi állapot és az erőszak, rosszabb eredményeket érnek el a számolási és írás-olvasási készségek terén, gyakoribb az elhízás, magasabb a bebörtönzési ráta, valamint magasabb a gyilkossági ráta is (33); mivel az egyenlőbb társadalmak esetében kevesebb jóléti kiadás hárul az államra; |
| --- | --- |

Q.

mivel a nagyobb jövedelmi egyenlőtlenségeket mutató társadalmakban gyakoribb a rossz egészségi állapot és az erőszak, rosszabb eredményeket érnek el a számolási és írás-olvasási készségek terén, gyakoribb az elhízás, magasabb a bebörtönzési ráta, valamint magasabb a gyilkossági ráta is (33); mivel az egyenlőbb társadalmak esetében kevesebb jóléti kiadás hárul az államra;

| R. | mivel az egész élet során megjelenő egyenlőtlenségek az időskori egyenlőtlenségekben is megmutatkoznak, úgymint a várhatóan rövidebb egészségesen eltöltött élettartam, időskori szegénység, valamint a nemek közötti mintegy 40 %-os nyugdíjszakadék; mivel a mindenki számára fenntartható fejlődés eléréséhez a szegénység felszámolását célzó európai stratégiák szükségesek; |
| --- | --- |

R.

mivel az egész élet során megjelenő egyenlőtlenségek az időskori egyenlőtlenségekben is megmutatkoznak, úgymint a várhatóan rövidebb egészségesen eltöltött élettartam, időskori szegénység, valamint a nemek közötti mintegy 40 %-os nyugdíjszakadék; mivel a mindenki számára fenntartható fejlődés eléréséhez a szegénység felszámolását célzó európai stratégiák szükségesek;

| S. | mivel a gazdasági biztonság az emberi önmegvalósítás fontos tényezője; |
| --- | --- |

S.

mivel a gazdasági biztonság az emberi önmegvalósítás fontos tényezője;

| T. | mivel a Tanács 2015. október 5-én következtetéseket fogadott el a nyugdíjak megfelelőségéről szóló, az EU-ban az időskori jövedelmek jelenlegi és jövőbeli megfelelőségét elemző 2015. évi jelentésről, amelyben kifejti azon véleményét, miszerint „döntő jelentőségű, hogy az állami nyugdíj-, illetve egyéb szociális védelmi rendszerek megfelelő biztosítékokkal rendelkezzenek azon nők és férfiak tekintetében, akiknek a munkalehetőségei nem teszik vagy nem tették lehetővé elegendő nyugdíjjogosultság felhalmozását; e biztosítékok közé tartoznak mindenekelőtt a nyugdíjminimumok vagy egyéb, időskorúakra vonatkozó minimumjövedelem-előírások” (34); |
| --- | --- |

T.

mivel a Tanács 2015. október 5-én következtetéseket fogadott el a nyugdíjak megfelelőségéről szóló, az EU-ban az időskori jövedelmek jelenlegi és jövőbeli megfelelőségét elemző 2015. évi jelentésről, amelyben kifejti azon véleményét, miszerint „döntő jelentőségű, hogy az állami nyugdíj-, illetve egyéb szociális védelmi rendszerek megfelelő biztosítékokkal rendelkezzenek azon nők és férfiak tekintetében, akiknek a munkalehetőségei nem teszik vagy nem tették lehetővé elegendő nyugdíjjogosultság felhalmozását; e biztosítékok közé tartoznak mindenekelőtt a nyugdíjminimumok vagy egyéb, időskorúakra vonatkozó minimumjövedelem-előírások” (34);

| U. | mivel a kellő közoktatási források hiánya jelenti a jövőbeli társadalmi különbségek és a fokozódó egyenlőtlenség egyik fő okát; |
| --- | --- |

U.

mivel a kellő közoktatási források hiánya jelenti a jövőbeli társadalmi különbségek és a fokozódó egyenlőtlenség egyik fő okát;

| V. | mivel 2005 és 2015 között az Unióra vonatkozó Gini-együttható 30,6-ról 31-re emelkedett, és a népesség 20 %-át kitevő legfelső és legalsó rétegek közötti jövedelmi egyenlőtlenség 4,7-ről 5,2-re növekedtek; mivel a pénzügyi szegénység veszélyének kitett személyek aránya szorosan összefügg a jövedelmi egyenlőtlenséggel, továbbá 2005 óta folyamatosan nőtt a pénzügyi szegénység; mivel 2008 és 2014 között növekedett az egyenlőtlenség a tagállamokban a háztartások rendelkezésére álló jövedelem tekintetében (35); |
| --- | --- |

V.

mivel 2005 és 2015 között az Unióra vonatkozó Gini-együttható 30,6-ról 31-re emelkedett, és a népesség 20 %-át kitevő legfelső és legalsó rétegek közötti jövedelmi egyenlőtlenség 4,7-ről 5,2-re növekedtek; mivel a pénzügyi szegénység veszélyének kitett személyek aránya szorosan összefügg a jövedelmi egyenlőtlenséggel, továbbá 2005 óta folyamatosan nőtt a pénzügyi szegénység; mivel 2008 és 2014 között növekedett az egyenlőtlenség a tagállamokban a háztartások rendelkezésére álló jövedelem tekintetében (35);

| W. | mivel a tagállamokon belül és a tagállami gazdasági növekedésben megfigyelhető különbségek az Unión belül gazdasági egyensúlyhiányhoz vezetnek; mivel e túlságosan egyenlőtlen gazdasági folyamatok rendkívül nagy munkanélküliséggel küzdő és elszegényedett területeket hoztak létre; |
| --- | --- |

W.

mivel a tagállamokon belül és a tagállami gazdasági növekedésben megfigyelhető különbségek az Unión belül gazdasági egyensúlyhiányhoz vezetnek; mivel e túlságosan egyenlőtlen gazdasági folyamatok rendkívül nagy munkanélküliséggel küzdő és elszegényedett területeket hoztak létre;

| X. | mivel az egyenlőtlenségek globális alakulása összhangban van azzal, hogy a fejlődő országokban az 1980-as évek óta folyamatosan nő az egyenlőtlenség az OECD szerint (36), néhány kivétellel a gazdasági ciklustól függetlenül nőtt az egyenlőtlenség, így a Gini-együttható 1980 és 2013 között három százalékponttal (0,29-ről 0,32-re) nőtt, ami a legutóbbi évtizedeket tekintve 10 %-os növekedést jelent; |
| --- | --- |

X.

mivel az egyenlőtlenségek globális alakulása összhangban van azzal, hogy a fejlődő országokban az 1980-as évek óta folyamatosan nő az egyenlőtlenség az OECD szerint (36), néhány kivétellel a gazdasági ciklustól függetlenül nőtt az egyenlőtlenség, így a Gini-együttható 1980 és 2013 között három százalékponttal (0,29-ről 0,32-re) nőtt, ami a legutóbbi évtizedeket tekintve 10 %-os növekedést jelent;

| Y. | mivel bár az egyenlőtlenség szintjét számos tényező befolyásolja, strukturális szinten azokat az intézményeknek és a politikai felszólalások szerzőinek kell konkrétan kezelniük; mivel az EU-ban a beruházások terén hiány tapasztalható, és az állami és a magánberuházások olyan kulcsfontosságú tényezők, amelyek a foglalkoztatás fokozása révén hozzájárulhatnak az egyenlőtlenség csökkentéséhez; mivel a szerkezeti hiányosságokat megfelelően kezelni kell; mivel az Európai Stratégiai Beruházási Alapot (ESBA) várhatóan frissítik a beruházási hiány kezelése végett; |
| --- | --- |

Y.

mivel bár az egyenlőtlenség szintjét számos tényező befolyásolja, strukturális szinten azokat az intézményeknek és a politikai felszólalások szerzőinek kell konkrétan kezelniük; mivel az EU-ban a beruházások terén hiány tapasztalható, és az állami és a magánberuházások olyan kulcsfontosságú tényezők, amelyek a foglalkoztatás fokozása révén hozzájárulhatnak az egyenlőtlenség csökkentéséhez; mivel a szerkezeti hiányosságokat megfelelően kezelni kell; mivel az Európai Stratégiai Beruházási Alapot (ESBA) várhatóan frissítik a beruházási hiány kezelése végett;

| Z. | mivel az egyenlőtlenséggel kapcsolatos tendenciák nem feltétlenül esnek egybe a szegénység általános és szélsőséges formáival, többek között a hajléktalansággal kapcsolatos tendenciákkal; |
| --- | --- |

Z.

mivel az egyenlőtlenséggel kapcsolatos tendenciák nem feltétlenül esnek egybe a szegénység általános és szélsőséges formáival, többek között a hajléktalansággal kapcsolatos tendenciákkal;

| AA. | mivel a fenntartható és állandó lakhatással kapcsolatos megfelelő támogatás és finanszírozás biztosítása rendkívül fontos a foglalkoztatáshoz, az oktatáshoz és az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint az integráció és a helyi szintű elfogadás megerősítése szempontjából; mivel a környék élhetőségének garantálása és a szegregáció elleni küzdelem az integráció támogatásának és az egyenlőtlenségek csökkentésének fontos részét képezi; |
| --- | --- |

AA.

mivel a fenntartható és állandó lakhatással kapcsolatos megfelelő támogatás és finanszírozás biztosítása rendkívül fontos a foglalkoztatáshoz, az oktatáshoz és az egészségügyi szolgáltatásokhoz való hozzáférés, valamint az integráció és a helyi szintű elfogadás megerősítése szempontjából; mivel a környék élhetőségének garantálása és a szegregáció elleni küzdelem az integráció támogatásának és az egyenlőtlenségek csökkentésének fontos részét képezi;

| AB. | mivel az Eurostat szerint az EU-ban a szegénységi kockázati ráta 2015-ben 24,4 %, a gyermekek tekintetében pedig 26,9 % volt; |
| --- | --- |

AB.

mivel az Eurostat szerint az EU-ban a szegénységi kockázati ráta 2015-ben 24,4 %, a gyermekek tekintetében pedig 26,9 % volt;

| AC. | mivel a nőket aránytalan mértékben érinti a válság, és mivel a zöld munkahelyek a válsággal szemben a többi munkahelynél ellenállóbbaknak bizonyultak; |
| --- | --- |

AC.

mivel a nőket aránytalan mértékben érinti a válság, és mivel a zöld munkahelyek a válsággal szemben a többi munkahelynél ellenállóbbaknak bizonyultak;

| AD. | mivel a nők jobban ki vannak téve a szegénység és a bizonytalanság veszélyének; |
| --- | --- |

AD.

mivel a nők jobban ki vannak téve a szegénység és a bizonytalanság veszélyének;

Európai politikai koordináció létrehozása az egyenlőtlenség leküzdésére

| 1. | megerősíti, hogy az egyenlőtlenség fenyegeti az európai projekt jövőjét, rombolja legitimitását, és károsítja az Unióba mint a szociális fejlődés motorjába vetett hitet, amelynek dimenzióját az Uniónak fejlesztenie kell; emlékeztet rá, hogy a jelenlegi egyenlőtlenségek kedvezőtlen hatást gyakorolnak, és aláássák a politikai és társadalmi stabilitást; hangsúlyozza, hogy továbbra is a felfelé irányuló konvergencia előmozdítása és valamennyi európai polgár életének javítása jelenti a további integráció hajtóerejét; |
| --- | --- |

1.

| 2. | határozottan úgy véli, hogy az egyenlőtlenség csökkentését az egyik legfőbb prioritásként kell kezelni európai szinten, nemcsak a szegénység leküzdése vagy a konvergencia előmozdítása céljából, hanem úgy is, mint a gazdasági fellendülés, a tisztességes munkahelyek teremtése, a társadalmi kohézió és a közös jólét előfeltételét; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kiemeli, hogy az egyenlőtlenség csökkentése alapvető fontosságú a méltányosabb és stabilabb demokráciák előmozdítása, a kettős mérce nélküli egyenlő bánásmód biztosítása, a populizmus, a szélsőségesség és az idegengyűlölet perifériára szorítása, valamint annak biztosítása céljából, hogy az európai projektet minden polgár a magáénak érezze; |
| --- | --- |

3.

| 4. | emlékezteti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az Európai Uniónak teljesítenie kell a Szerződésekben rögzített kötelezettségvállalásait, azaz elő kell mozdítania népei jóllétét, a teljes foglalkoztatást és a szociális fejlődést, a társadalmi igazságosságot és védelmet, a nők és férfiak közötti egyenlőséget, az eltérő társadalmi-gazdasági hátterű polgárok közötti egyenlőséget, a generációk közötti szolidaritást, valamint a gyermekjogok védelmét, és valamennyi kiszolgáltatott vagy marginalizálódott személy társadalmi befogadását; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a saját hatáskörüknek megfelelően értékeljék a gazdaságpolitikai koordináció teljesítményét és eredményeit, figyelembe véve a szociális fejlődés és a társadalmi igazságosság alakulását az Unióban; megállapítja, hogy az európai szemeszter nem kezelte prioritásként e célok elérését és az egyenlőtlenség csökkentését; sürgeti a Bizottságot, hogy javítsa a szakpolitikai koordinációs folyamatot az olyan kedvezőtlen tendenciák megfelelőbb nyomon követése, megelőzése és kiigazítása érdekében, amelyek fokozhatják az egyenlőtlenségeket és gyengíthetik a társadalmi folyamatokat, illetve hátrányosan érintik a társadalmi igazságosságot, szükség esetén megelőző és kiigazító intézkedéseket léptetve életbe; úgy véli, hogy a gazdasági egyenlőtlenségek elleni küzdelemre irányuló konkrét szakpolitikákat kell kidolgozni, és adott esetben bevezetni az európai szemeszteren belül; |
| --- | --- |

5.

| 6. | úgy véli, hogy a szociális intézkedések bizonyos esetekben mérséklő intézkedésnek tekintendők, és azokat gazdaságpolitikákkal és szociálisan felelős strukturális reformokkal kell kiegészíteni a hosszú távú pozitív és fenntartható gazdasági növekedés és az egyenlőtlenségek közép- és hosszú távon való strukturális csökkentésének megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sürgeti a Bizottságot, hogy az európai szemeszter keretében és a nemzeti hatáskörök sérelme nélkül becsülje meg jobban a jövedelmek és a vagyon elosztásában megnyilvánuló egyensúlyhiányokat, aminek egyéni részletes vizsgálati jelentésekkel kell együtt járnia, ha egyensúlyhiányt tárnak fel, ezzel kötve össze a gazdasági koordinációt a foglalkoztatással és a szociális hatékonysággal; kéri a Bizottságot, hogy alkosson pontos és naprakész képet a jövedelmi és vagyoni helyzettel, a társadalmi kohézióval és a társadalmi befogadással kapcsolatos, országok közötti és országokon belüli különbségekről, valamint a szakpolitikai döntéshozatalhoz szükséges javaslatait és ajánlásait megbízható és részletes adatok alapján dolgozza ki; kéri a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy a helyzet nyomon követésére melyek lennének a gazdasági egyenlőtlenség hiteles mutatói (Gini-index, Palma-index, Theil-index, a munkajövedelmek aránya, a minimálbér 1 főre eső GDP-hez vagy az átlagbérekhez viszonyított aránya stb.), és hogy kövesse nyomon az egyenlőtlenségek kialakulását, figyelembe véve az átfogó versenyképességet és valamennyi tényező produktivitását; |
| --- | --- |

7.

| 8. | megerősíti, hogy az EUMSZ 174. cikkében foglaltaknak megfelelően a súlyos és állandó természeti vagy demográfiai hátrányban lévő régiók, mint például a legészakibb, rendkívül gyéren lakott régiók, valamint a szigeti, a határon átnyúló és a hegyvidéki régiók, továbbá az elnéptelenedett és a legkülső régiók sokkal nehezebben biztosítják a közszolgáltatásokhoz – például az egészségügyhöz vagy az oktatáshoz – való hozzáférést, és emiatt az ilyen szolgáltatások nyújtása általában sokkal költségesebb az államháztartás számára, és az állampolgároknak többet kell utazniuk, hogy ezekhez hozzáférjenek; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megismétli, hogy olyan beruházásokat kell végrehajtani, amelyek a jobb területi összekapcsolódást célozzák meg, és megerősítik a súlyos és állandó természeti vagy demográfiai hátrányban lévő régiók ipari szerkezetét, különös tekintettel a széles sávú hozzáférésre; |
| --- | --- |

9.

| 10. | sürgeti a Bizottságot, hogy az európai strukturális és beruházási alapoknak és az Európai Stratégiai Beruházási Alapnak a tagállami és regionális szociális és gazdasági szükségletek kielégítésére való célzottabb és stratégiai szemléletű felhasználása révén mozdítsa elő a szociális védelemmel, szolgáltatásokkal és infrastruktúrákkal kapcsolatos ambiciózus tagállami beruházásokat; |
| --- | --- |

10.

| 11. | megismétli a felfelé irányuló konvergenciát előmozdító, a Szerződésekben megállapított hatáskörmegosztást figyelembe vevő, a szociális jogok hiteles európai pillére létrehozására, illetve a GMU mélyebb és méltányosabb szociális dimenziója felépítésére tett felhívását; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja a Bizottságot, hogy fokozott erőfeszítésekkel működjön együtt a tagállamokkal az Európa 2020 stratégiában foglalt összes célkitűzés, ezen belül is a szegénység és a társadalmi kirekesztés 20 millió fővel való csökkentésére irányuló cél elérése érdekében, valamint hangolja össze az Európa 2020 stratégia hatókörét a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrenddel, hogy az foglalja magában céljai között az egyenlőtlenség és a mélyszegénység elleni küzdelmet is; kéri a Bizottságot, hogy továbbra is kövesse szorosan figyelemmel, hogy az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek végrehajtása be legyen ágyazva az európai szemeszterrel kapcsolatos eljárásba, és vegye figyelembe az Európa 2020 stratégia kiemelt mutatóira vonatkozó Eurostat-eredménytáblát az európai szemeszter eljárásban és az országspecifikus ajánlásokban is; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kéri a Bizottságot és tagállamokat – emlékeztetve rá, hogy az utóbbiak felelősek elsősorban a szociális politikáikért, amelyeket az európai fellépéseknek támogatniuk kell, és ki kell egészíteniük azokat –, hogy tegyenek további erőfeszítéseket a jövedelmi csoportok közötti egyenlőtlenség csökkentésére, és mozdítsák elő a mindenki számára tisztességes munkakörülményeket, közoktatást, az egészségügyet, nyugdíjat, megfelelő közszolgálati infrastruktúrát és szociális szolgáltatásokat biztosító, illetve egyenlős esélyeket ösztönző megfelelő intézkedési keretrendszer megteremtését; hangsúlyozza, hogy egy ilyen keretrendszer lehetővé tenné egy jól működő „társadalmi felvonó” létrejöttét; |
| --- | --- |

13.

| 14. | hangsúlyozza, hogy az uniós költségvetésben kell meghatározni az egyenlőtlenség csökkentésére és a társadalmi kohézió növelésére vonatkozó megfelelő szakpolitikák végrehajtását; |
| --- | --- |

14.

| 15. | hangsúlyozza az alapvető jogok elsőbbségét; hangsúlyozza, hogy a munkajog és a magas szociális normák alapvető szerepet töltenek be a gazdaságok egyensúlyának helyreállításában, a jövedelmek támogatásában, valamint a beruházási kapacitás ösztönzésében; emlékeztet az EU Alapjogi Chartájában foglalt szociális jogok tiszteletben tartásának fontosságára, beleértve a szakszervezetek jogait és szabadságait, a kollektív tárgyalásokhoz való jogot, továbbá a munkavállalókkal szembeni egyenlő bánásmód érvényesítését; |
| --- | --- |

15.

| 16. | rámutat arra, hogy nem hagyható figyelmen kívül az ágazati politikák fontossága a jövőre nézve az egyenlőtlenségek csökkentése szempontjából, és különösen arra, hogy tovább kell fejleszteni a belső piacot és szükség van egy beruházási politikára európai és nemzeti szinten (pl. nagy infrastruktúrák, egészségügy, oktatás), továbbá hogy az energiapolitika kialakításának minden tekintetben figyelembe kell vennie az ilyen politikák által az esélyegyenlőség biztosítása szempontjából kínált gazdasági, társadalmi és területi tényezőkkel kapcsolatos lehetőségeket; felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve dolgozzon ki munkahelyteremtési, vállalkozási és innovációs stratégiákat, melyek elősegítik a zöld munkahelyekbe, a szociális, az egészségügyi és a gondozási ágazatba, valamint a szociális gazdaságba való stratégiai befektetéseket, mivel az ezekben rejlő foglalkoztatási potenciál kiaknázatlan; |
| --- | --- |

16.

A tisztességes munkahelyek létrehozására és a minőségi foglalkoztatásra irányuló intézkedések

| 17. | aggodalmát fejezi ki az Unióban az egyenlőtlenség válság utáni alakulása miatt, amelyet jórészt a növekvő munkanélküliség okozott; úgy véli, hogy a munkanélküliség egyenlőtlenségek forrását képezi, és hogy a legfőbb munkanélküliségi gócokat megcélzó, tisztességes munkahelyek létrehozására és a minőségi foglalkoztatásra irányuló politikák segíthetnék a legalsó jövedelmi ötödbe tartozó háztartások jövedelmének növelését; |
| --- | --- |

17.

| 18. | felhívja a Bizottságot, hogy a soron következő felülvizsgálat keretében a munkaadók tájékoztatási kötelezettségéről szóló irányelvet egészítse ki olyan rendelkezésekkel, amelyek felszámolják a szerződéses státuszon alapuló diszkriminációt, és minden munkavállaló számára biztosítják a tisztességes munkafeltételeket az ILO tisztességes munkára vonatkozó normáival összhangban; |
| --- | --- |

18.

| 19. | hangsúlyozza, hogy ezenfelül a munkanélküliség magas szintje leszorítja a béreket, és bizonyos esetekben káros hatással lehet a munkavégzést és a társadalmi létet övező feltételekre; hangsúlyozza, hogy a munkanélküliség elleni küzdelem szükséges, de nem elégséges feltétele az egyenlőtlenségek csökkentésének; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felhívja a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés (IFK) 2017–2020 közötti időszakra vonatkozó finanszírozási szintjének megemelésére, hogy jobban elérje a 30 év alatti fiatalokat is; felhívja a Bizottságot, hogy járuljon hozzá az ifjúsági garancia jobb végrehajtásához, és e célból fordítson nagyobb figyelmet a legkiszolgáltatottabb helyzetben lévő, gyakran összetett igényekkel rendelkező fiatalokra, figyelembe véve az Európai Számvevőszéknek az IFK felhasználásáról szóló jelentése legújabb eredményeit, és biztosítva a végrehajtás és az értékelés pontosságát és átláthatóságát; |
| --- | --- |

20.

| 21. | rámutat arra, hogy szorosabban figyelemmel kell kísérni az ifjúsági garanciából/ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésből kilépő fiatalokat annak érdekében, hogy tartósan és hatékonyan beilleszkedjenek a munkaerőpiacra; felszólítja a Bizottságot, hogy tanulmányozza az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés még rugalmasabbá tételének lehetőségét – az ifjúságpolitika terén jól teljesítő országok számára is –, és építsen be az oktatásból a munkába átlépő fiatalok védelmét szolgáló mechanizmusokat annak kompenzálása érdekében, hogy a fiatalok ki vannak zárva a járulékfizetésen alapuló európai szociális védelmi rendszerekből; |
| --- | --- |

21.

| 22. | hangsúlyozza, hogy az ifjúsági garanciához és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezéshez hasonló programok nem helyettesíthetik a tagállamok saját erőfeszítéseit az ifjúsági munkanélküliség leküzdése és a fenntartható munkaerőpiaci integráció előmozdítása terén; elismeri, hogy a színvonalas és elérhető oktatás döntő tényező az egyenlőtlenségek leküzdése szempontjából; ezért a közoktatás és az egész életen át tartó tanulás terén fokozott beruházásokat kér; |
| --- | --- |

22.

| 23. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hangsúlyozzák a zöld munkahelyek előmozdításának szükségességét és ösztönözzék a foglalkoztatást a vidéki és hanyatló területeken, továbbá tegyék vonzóbbá e területeket a nők számára; |
| --- | --- |

23.

| 24. | felhívja a Bizottságot, hogy az ESZA-n és az európai szemeszter eljáráson keresztül, továbbá felhívja a tagállamokat, hogy nemzeti reformprogramjaikon keresztül biztosítsák a tartósan munkanélküliek munkaerőpiaci integrációjáról szóló tanácsi ajánlásban felvázolt nemzeti szintű intézkedések teljes körű végrehajtását; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a gazdasági és monetáris uniót egészítsék ki egy teljesen körű, kiterjedt szociális védelmet nyújtó európai munkaerőpiaccal; úgy véli, hogy a jól működő munkaerőpiacok és az összehangolt és szilárd jóléti rendszerek létfontosságúak az európai monetáris unió sikeréhez, valamint az euróövezeten belüli gazdasági, társadalmi és területi kohézió irányában ható szélesebb, felfelé irányuló konvergenciafolyamat részét képezik; felhívja a Bizottságot, hogy ennek értelmében terjesszen elő egy tanulmányt arról, hogy az EU miként tudja támogatni és előmozdítani a nemzeti szintű garantált állami foglalkoztatási programokat; |
| --- | --- |

25.

| 26. | felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy az egész Unióban jobban hangolják össze az oktatást és a képzést a munkaerő-piaci igényekkel, több mobilitási lehetőséget teremtve és javítva a munkaerő-felvételi és képzési stratégiákat – különösen a munkahelyi képzés és célzott befektetések révén –, ami serkenteni fogja a munkahelyteremtést, illetve növelni fogja munkaerő iránti keresletet; emlékeztet arra, hogy az átképzés olyan fontos tényező, amely lehetővé teszi a munkaerőpiacra való visszatérést és elősegíti a tartós munkanélküliség leküzdését, valamint a készségek és a rendelkezésre álló munkahelyek jobb összehangolását; hangsúlyozza, hogy a készségek validálása, valamint a formális és nem formális tanulással megszerzett készségek elismerése fontos eszközök a megszerzett készségek munkaerőpiaci elismerésében; kitart amellett, hogy az élet minden szakaszában, így időskorban is elő kell mozdítani az egész életen át tartó tanulási lehetőségeket, hogy teljes mértékben kibontakozhasson az egyenlőségek leküzdésére bennük rejlő lehetőség; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy együttes erővel kezeljék a munkaerő-felvétel során alkalmazott hátrányos megkülönböztetést és a hátrányos megkülönböztetést alkalmazó felvételi eljárásokat, amelyek (többek között) nem, nemi identitás vagy nemi önkifejezés, szexuális irányultság, nemi jellemzők, etnikai hovatartozás, fogyatékosság vagy kor alapján megakadályozzák, hogy az emberek belépjenek a munkaerőpiacra; |
| --- | --- |

27.

A munka- és életkörülmények javítása

| 28. | aggodalmát fejezi ki a nem bejelentett munkaviszonyok, az atipikus munkaviszonyok és az egyéb nem hagyományos formában történő foglalkoztatási viszonyok száma miatt, amelyek bizonytalan munkakörülményekhez, alacsonyabb bérekhez, kizsákmányoláshoz és alacsonyabb szintű szociális védelemhez, valamint növekvő egyenlőtlenséghez vezethetnek egyes tagállamokban; emlékeztet arra, hogy a megfelelő szociális biztonságot és szociális védelmet kell nyújtani minden munkavállaló számára; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák az árnyékgazdaság és a nem bejelentett munkavégzés leküzdésére irányuló erőfeszítéseiket; |
| --- | --- |

28.

| 29. | úgy véli, hogy az egész EU-ban javítani kellene a foglalkoztatás minőségét, különösen a létminimum, a foglalkoztatás biztonsága, az oktatáshoz és az egész életen át tartó tanuláshoz való hozzáférés, valamint a munkahelyi egészség és biztonság javítása tekintetében; felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a minőségi munkahelyteremtésnek és az EU általános versenyképességének nyomon követésével és javításával kapcsolatos, az Eurofound kutatásain alapuló további kutatásokat; |
| --- | --- |

29.

| 30. | úgy véli, hogy bizonyos foglalkoztatási formák, például a nulla órás szerződések és a fizetéssel nem járó szakmai gyakorlatok nem teszik lehetővé a tisztességes életszínvonalat; létfontosságúnak tartja a megfelelő tanulási és képzési lehetőségek, továbbá a tisztességes munkakörülmények biztosítását, adott esetben a gyakornoki munkák, szakmai gyakorlatok és tanulószerződéses gyakorlati képzések esetében a nem hagyományos munkavégzési formák korlátainak meghatározását, valamint a nulla órás szerződések használatának megakadályozását, annak megakadályozását, hogy a sztrájkoló munkavállalók helyettesítésére kölcsönzött munkavállalókat alkalmazzanak, továbbá az állandó feladatokra határozott idejű szerződéses munkavállalók alkalmazásának megakadályozását; |
| --- | --- |

30.

| 31. | megjegyzi, hogy az önként vállalt részmunkaidős foglalkoztatás munkavállalásra ösztönözhet bizonyos kategóriákba tartozó, a munkaerőpiacon jelenleg alulreprezentált személyeket, és hasznos lehet a munka és a magánélet közötti egyensúly szempontjából; |
| --- | --- |

31.

| 32. | határozottan úgy véli, hogy meg lehetne vizsgálni egy európai szintű, pontos és közös foglalkoztatási osztályozás lehetőségét annak érdekében, hogy tudományosan bizonyított tények és adatok alapján csökkentsék a bizonytalanságot; határozottan úgy véli, hogy az ugyanazon a munkahelyen végzett egyenlő munkáért járó egyenlő díjazás elvének alkalmazása lehetővé fogja tenni a munkavállalók közötti egyenlőtlenségek csökkentését; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rámutat a fokozott automatizálás különböző hatásai és aspektusai megfelelő tanulmányozásának fontosságára és a jogszabályok kiigazításának késlekedése miatt kialakuló hatásokra, amelyek leszoríthatják a szociális védelmi rendszerek védelmi szintjét és a béreket, különösen az alacsony képzettségű és a közepes képzettségű munkavállalókra nézve; ezzel összefüggésben hangsúlyozza továbbá a szociális védelem és a bérek megfelelő szinten tartásának fontosságát; |
| --- | --- |

33.

| 34. | úgy véli, hogy az „Új európai készségfejlesztési program” elnevezésű programnak biztosítania kell minden munkavállaló számára az egész életen át tartó tanuláshoz való megfizethető hozzáférést, valamint a digitalizációhoz és az állandó technológiai változásokhoz való alkalmazkodást; |
| --- | --- |

34.

| 35. | tudomásul veszi az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményét egy megfelelő európai uniós minimumjövedelemről szóló keretirányelvről, amely közös szabályokat és mutatókat állapítana meg, valamint meghatározna a végrehajtás nyomon követésére szolgáló módszereket; hangsúlyozza, hogy a tagállamok által bevezetett minimumjövedelem-rendszerek megfelelőségének értékeléséhez a referencia-költségvetés eszközét lehet használni, amely a különböző lakhatási formák, a háztartás összetétele és az életkor tekintetében megadja a méltó megélhetés költségét; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy sokan nem veszik igénybe a meglévő minimumjövedelem-rendszereket, ami rávilágít a számos akadályra, köztük az eljárások tolakodó voltára és a minimumjövedelem-rendszerek keretében előterjesztett kérelmekhez kapcsolódó megbélyegzésre; úgy véli, hogy a gazdasági egyenlőtlenséggel kapcsolatos tendenciák elkerüléséhez létfontosságúak az ilyen jövedelemtámogatási programok, amelyek az elszegényedés és a társadalmi kirekesztődés bekövetkezte előtt nyújtanak támogatást az egyének számára; |
| --- | --- |

36.

| 37. | hangsúlyozza a szociális párbeszéd és a kollektív tárgyalások fontosságát a munkabérek meghatározásában, valamint annak szükségességét, hogy e mechanizmusok a Szerződésekben rögzített autonómiájuknak megfelelően továbbra is a szociális partnerek kezében maradjanak; felhívja a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt egy létminimum-mutatóról annak érdekében, hogy tagállamonként és régiónként meg lehessen becsülni a megélhetés költségeit és a családok alapvető szükségleteinek kielégítéséhez szükséges jövedelem hozzávetőleges mértékét; hangsúlyozza, hogy minden háztartás számára elengedhetetlen a megfelelő jövedelmi szint annak lehetővé tétele érdekében, hogy azok a szegény emberek, akik dolgoznak, elérhessék az anyagi függetlenséget lakhatásuk és biztonságos élelmezésük fenntartása mellett; |
| --- | --- |

37.

| 38. | hangsúlyozza, hogy az új lakások építésének hosszú távú finanszírozása tekintetében az európai strukturális és beruházási alapok és az ESBA mellett más, magán- és állami finanszírozási formákat is mozgósítani kell, ezáltal fokozva a megfizethető és a szociális lakások terén a nemzeti állami bankok vagy más ügynökségek tevékenységét; |
| --- | --- |

38.

| 39. | kéri a Bizottságot, hogy javítsa a munkavállalók munkahelyi egészséggel és biztonsággal kapcsolatos helyzetét, ideértve a munkaidő-irányelv megfelelő végrehajtását is; |
| --- | --- |

39.

| 40. | emlékeztet arra, hogy a kollektív tárgyaláshoz és fellépéshez való jog az Unióban alapvető jog, továbbá hogy az európai intézményeknek azt tiszteletben kell tartaniuk, be kell tartaniuk alapvető elveit és elő kell mozdítaniuk alkalmazását (37); úgy véli, hogy a munkavállalók és a szakszervezetek egyre gyengülő tárgyalóereje nem járult hozzá e célkitűzésekhez és oka lehet az alacsony bérnövekedésnek és a bizonytalan foglalkoztatás széles körű elterjedésének; |
| --- | --- |

40.

| 41. | rámutat arra, hogy fontos a munkavállalói jogok védelme és a munkavállalók tárgyalóerejének előmozdítása olyan strukturális munkaerőpiaci reformok révén, amelyek elősegítik a fenntartható növekedést, a tisztességes munkahelyeket, a közös jólétet és a társadalmi kohéziót; hangsúlyozza a szociális partnerek közötti párbeszéd munkaerőpiaci egyenlőtlenségek kezelésében játszott szerepét; felhívja a tagállamokat és az Uniót, hogy biztosítsák a szakszervezetek létrehozásának jogát, valamint mind a szakszervezetek, mind a munkáltatói érdekképviseleti szervezetek erejét és autonómiáját, amikor bármilyen szinten tárgyalásokat folytatnak; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rámutat emellett a különböző, különösen a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázatának nagyobb mértékben kitett társadalmi csoportokkal folytatott civil párbeszéd fontosságára az egyenlőtlenségek kapcsolatos kérdések megvitatása során; |
| --- | --- |

42.

| 43. | megkülönböztetés elleni politika alkalmazását kéri, amely kulcsfontosságú szerepet játszik a foglalkoztatási esélyegyenlőség biztosításában és a társadalmi befogadás előmozdításában; felhívja a tagállamokat, hogy hárítsák el a megkülönböztetés elleni irányelv útjában álló akadályokat; |
| --- | --- |

43.

| 44. | felhívja a tagállamokat, hogy hozzanak intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy a munkahelyeken kezeljék a nemi alapú, illetve a (többek között) nemi identitáson vagy önkifejezésen, szexuális irányultságon és szexuális jellemzőkön alapuló hátrányos megkülönböztetés, zaklatás és erőszak tekintetében felmerülő problémákat, valamint egyértelmű bejelentési és támogatási mechanizmusok álljanak rendelkezésére, illetve eljárások az elkövetőkkel szemben; |
| --- | --- |

44.

A jóléti állam és a szociális védelem megerősítése

| 45. | hangsúlyozza, hogy a jóléti és szociális védelmi rendszerek súlyos nyomás alá kerültek a jövedelmi egyenlőtlenségek szempontjából káros hatásokkal járó pénzügyi konszolidáció következtében; úgy véli, hogy a jóléti rendszereknek védőhálóként kellene működniük, és emellett a munkaerőpiaci integrációt is elő kell segíteniük; kiemeli, hogy – amint az a horizontális szociális záradékban (az EUMSZ 9. cikkében) is megjelenik – többdimenziós megközelítésre van szükség a nagyobb egyenlőség és a társadalmi kohézió megteremtéséhez, az uniós szakpolitikák szociális dimenziójára és az iránti elkötelezettségre helyezve a hangsúlyt, hogy az uniós politikák alkalmazzák a szociális szempontok általános érvényesítésének elvét; |
| --- | --- |

45.

| 46. | megállapítja, hogy az európai társadalmi fejlődési index szerinti társadalmi fejlődés azt tükrözi, hogy az adott társadalom mennyire képes kielégíteni polgárai alapvető emberi szükségleteit, létrehozni azokat az építőelemeket, amelyek lehetővé teszik a polgárok és a közösségek számára életminőségük javítását és fenntartását, valamint mindenki számára megteremteni az ahhoz szükséges feltételeket, hogy teljes mértékben kibontakoztathassák képességeiket; |
| --- | --- |

46.

| 47. | az emberek átfogó védelmének elérése érdekében bátorítja a tagállamokat jóléti rendszereik (oktatás, egészségügy, lakhatás, nyugdíjak és transzferek) magas szintű szociális biztosítékok alapján történő javítására, figyelembe véve az olyan új szociális kockázatokat és kiszolgáltatott csoportokat, amelyek a tagállamokat sújtó, egymás után bekövetkezett pénzügyi, gazdasági, majd társadalmi válságok következtében jelentek meg; |
| --- | --- |

47.

| 48. | felszólítja a tagállamokat, hogy fokozzák a minőségi és megfizethető koragyermekkori oktatási és gondozási szolgáltatásokkal kapcsolatos beruházásokat, hangsúlyozva, hogy az ilyen beruházások megtérülni látszanak, különösen a hátrányos helyzetű családok gyermekei esetében; felhívja a tagállamokat, hogy a Bizottság támogatásával és a barcelonai célkitűzésekkel összhangban hozzanak megfelelő intézkedéseket a színvonalas közoktatáshoz való egyetemes és megfizethető hozzáférés korai életkortól (0–3) való biztosítása érdekében, mivel ez hosszú távon kulcsfontosságú az egyenlőtlenségek leküzdése szempontjából; |
| --- | --- |

48.

| 49. | egyetemes hozzáférést kér a megfizethető lakhatáshoz, védve a kiszolgáltatott háztartásokat a kilakoltatástól és a túlságos eladósodottságtól, valamint előmozdítva egy, az egyének és családok számára második esélyt biztosító hatékony európai szintű keretrendszert; |
| --- | --- |

49.

| 50. | sürgeti a tagállamokat, hogy haladéktalanul cselekedjenek a jelenlegi migrációs és menekültválsággal kapcsolatban, és garantálják a menekültek gyors nyelvtanfolyamokhoz és kulturális ismertterjesztő programokhoz, képzéshez, színvonalas lakhatáshoz, egészségügyi ellátáshoz és oktatáshoz, munkaerőpiachoz és szociális védelemhez való hozzáférését, valamint a formális és nem formális oktatás keretében elsajátított készségek és képességek elismerését, továbbá biztosítsák társadalmi befogadásukat; |
| --- | --- |

50.

| 51. | megerősíti, hogy a szolidaritáson alapuló és megfelelő állami és öregségi nyugdíjhoz való hozzáférést mindenki számára biztosítani kell; felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamokat az állami és foglalkoztatói nyugdíjrendszerek erősítésében annak érdekében, hogy megfelelő – a szegénységi küszöb feletti – jövedelmet biztosíthassanak, és a nyugdíjasok fenntarthassák életszínvonalukat, valamint méltóságban és függetlenül élhessenek; megismétli arra irányuló felhívását, hogy a nyugdíjrendszeren belüli gondozási jóváírásokkal kompenzálják a nők és a férfiak gyermekgondozás és hosszú távú gondozási kötelezettségek miatt elvesztett járulékait, ezáltal csökkentve a nemek közötti nyugdíjszakadékot; kiemeli, hogy míg a magánnyugdíj-rendszerek fontos eszközök lehetnek a nyugdíjak megfelelőségének javításában, a kötelező szolidaritáson alapuló nyugdíjrendszerek továbbra is a leghatékonyabb eszközt jelentik az időskori szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelemben; |
| --- | --- |

51.

| 52. | hangsúlyozza, hogy garantálni kell a fogyatékossággal élő emberek alapvető jogait, beleértve a méltó és akadálymentes munkához való jogot, a sajátos egyéni szükségleteknek megfelelő szolgáltatásokat és biztonságos alapjövedelmet, a méltó életviszonyokat és a társadalmi befogadást, valamint külön rendelkezésekkel kell védeni őket a kizsákmányolástól és a kikényszerített munkavégzéstől; |
| --- | --- |

52.

| 53. | úgy véli, hogy a nemzetközi kereskedelem a növekedés motorja, de az előnyök elosztása nem mindig megfelelő, és ez az egyenlőségek egyik forrásának tekinthető; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy támogassanak méltányosabb nemzetközi kereskedelmi megállapodásokat és ILO-alapegyezményeket, amelyek tiszteletben tartják az európai munkaerőpiacra vonatkozó szabályokat, és emellett védelmezik a minőségi foglalkoztatást és a munkavállalók jogait, valamint európai és nemzeti mechanizmusok – többek között az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap – révén kompenzációban részesítik a kereskedelmi szerkezet globalizáció miatti változásai által hátrányosan érintett munkavállalókat és ágazatokat; |
| --- | --- |

53.

| 54. | felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a fogyasztók védelme érdekében az uniós versenypolitikák tegyék lehetővé a tisztességes versenyt és segítsék elő a kartellek és az összeegyeztethetetlen állami támogatások elleni fellépést, mert azok torzítják az árakat és zavarják a belső piac működését; |
| --- | --- |

54.

A szegénység és a társadalmi kirekesztés elleni küzdelem

| 55. | úgy véli, hogy az Európai Unióban biztosítani kell az esélyegyenlőséghez való jogot; aggodalommal tölti el, hogy az eredmények terén jelenleg fennálló egyenlőtlenséget – amely az Unióban minden embert, és különösen a gyermekeket és a fiatalokat érinti –, gyakran tovább súlyosbítja az oktatási rendszerek nem egyenlőséget tükröző kialakítása, valamint az káros következményekkel jár a fiatalok egyéni jóllétére és fejlődésére nézve, ami hozzájárul az európai fiatalság alacsony önértékeléséhez és nem megfelelő társadalmi beilleszkedéséhez, különösen azok esetében, akiknek kevés erőforrás és lehetőség áll rendelkezésére; |
| --- | --- |

55.

| 56. | hangsúlyozza, hogy az oktatás döntő szerepet játszik az egyenlőtlenségek csökkentésében, ezért felszólítja a tagállamokat, hogy az esélyegyenlőség biztosítása érdekében fokozzák erőfeszítéseiket, és megfelelő mértékben fektessenek be ebbe a területbe; megerősíti az oktatáshoz való egyetemes hozzáférés és a felsőoktatásban a fiatalok számára biztosított diáktámogatásokhoz való hozzáférés jelentőségét; felhívja a Bizottságot, hogy támogassa a tagállamokat abban, hogy az átmenet segítése érdekében a fiatalok számára megfelelő, tisztességes és hozzáférhető lakhatási lehetőségeket teremtsenek; |
| --- | --- |

56.

| 57. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozzák a szegénység elleni küzdelmet, különösen a gyerekek körében, a gyermekszegénység csökkentésére irányuló célok kitűzésével, valamint a „Beruházások a gyermekek érdekében” című ajánlás koordinált végrehajtásával kapcsolatos lehetőségek megvizsgálása és egy gyermekekre vonatkozó garanciarendszer létrehozása révén; |
| --- | --- |

57.

| 58. | hangsúlyozza továbbá, hogy a kultúra és a sport területeihez kapcsolódó számos tevékenység a társadalmi kohézió és integráció hatékony eszköze, és rámutat arra, hogy ezek a tevékenységek a humán készségek fejlesztése révén javíthatják a társadalom leghátrányosabb helyzetben lévő tagjainak foglalkoztatási esélyeit; |
| --- | --- |

58.

| 59. | felhívja a tagállamokat, hogy valósítsák meg az Európa 2020 stratégia szegénység és a társadalmi kirekesztődés kockázata csökkentésére irányuló céljait; |
| --- | --- |

59.

| 60. | úgy véli, hogy a hajléktalanság legtöbb uniós tagállamban megfigyelhető rohamos növekedése sürgősen megoldandó kérdés; úgy véli, hogy a Bizottságnak a szociális jogok pillére keretében meghatározott elvekkel összhangban támogatnia kell a tagállamokat arra irányuló erőfeszítéseikben, hogy a hajléktalanság fokozatos felszámolása érdekében megfékezzék annak növekvő tendenciáját; |
| --- | --- |

60.

A nemek közötti valódi egyensúly megvalósítása

| 61. | megállapítja, hogy a Bizottság az elkövetkező évtizedek kihívásainak kezelése céljából a szülők és a gondozók vonatkozásában a munka és a magánélet közötti egyensúly megteremtéséről szóló irányelvre irányuló javaslattal válaszolt az EU-ban élő és dolgozó nők és férfiak számára a munka és a magánélet közötti jobb egyensúly kialakítására irányuló felhívására; emlékeztet a megfelelő díjazás és szociális védelem iránti felhívására és hangsúlyozza, hogy a Bizottság javaslatai jó alapul szolgálnak, melyek alapján növelhető a nők munkaerőpiaci részvétele és javítható a munka és a magánélet közti egyensúly, és mind a nők, mind a férfiak számára rugalmas munkafeltételek biztosíthatók a fizetett és nem fizetett munka területén tapasztalható egyenlőtlenségek csökkentése céljából; |
| --- | --- |

61.

| 62. | hangsúlyozza, hogy a nők munkaerőpiaci integrációjának további fokozása a nők vállalkozói tevékenységének jobb támogatása révén, valamint a nők iskolai végzettsége és munkaerő-piaci helyzete közötti szakadék megszüntetése, továbbá a fizetések, a karrier-előmenetel és a teljes munkaidős foglalkoztatási lehetőségek terén a nők és a férfiak közötti esélyegyenlőség támogatása mind elengedhetetlenül fontos tényezők az inkluzív és hosszú távú gazdasági növekedés eléréséhez, a nemek közötti nyugdíjszakadék megszüntetéséhez, az egyenlőtlenségek legyőzéséhez és a nők pénzügyi függetlenségének előmozdításához; |
| --- | --- |

62.

| 63. | kéri a Bizottságot, hogy szükség esetén terjesszen elő kezdeményezéseket a nemek közötti bérszakadék minden formájának felszámolása érdekében, büntetéseket szabva ki azokra a munkaügyi központokra, amelyek megsértik az egyenlőséghez való jogot azáltal, hogy különböző béreket határoznak meg az azonos kategóriájú munkakörök esetében attól függően, hogy azokat főleg férfiak vagy nők töltik-e be; |
| --- | --- |

63.

| 64. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy – annak ellenére, hogy a jelenlegi jogszabályok rögzítik azt az elvet, amely szerint egyenlő értékű munkáért egyenlő bér jár férfi és női munkavállalóknak – még mindig fennáll a nemek közötti bérszakadék, a nyugdíjak közötti különbség pedig még nagyobb; felhívja a Bizottságot, a tagállamokat és a szociális partnereket, hogy haladéktalanul lépjenek fel a bérek és nyugdíjak terén a nemek között fennálló különbségek ellen; |
| --- | --- |

64.

| 65. | aggodalommal tölti el a – különösen a nők körében – növekvő szegénységi arány és az a tény, hogy a szegénység különösen az egyedülálló anyákat, a fiatal nőket és az idősebb nőket sújtja; rámutat arra, hogy a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítésén alapuló, elsősorban a nők munkaerő-piaci részvételének növelésére és támogatására összpontosító szegénységellenes és aktív munkaerőpiaci szakpolitikákkal lehet elérni azt a célt, hogy 2020-ig 20 millió fővel csökkentsék a szegénység szintjét; megjegyzi, hogy a szegénységet továbbra is a halmozott háztartási jövedelem alapján mérik, ami feltételezi, hogy a háztartás valamennyi tagja ugyanannyit keres, és a források egyenlően oszlanak meg; a női szegénység mértékének feltárása érdekében egyénre szabott jogosultságokra és számításokra szólít fel az egyéni jövedelmek alapján; |
| --- | --- |

65.

| 66. | emlékeztet arra, hogy a magas színvonalú közszolgáltatások kulcsfontosságú szerepet játszanak a nemek közötti egyenlőség megvalósításában és egy olyan adózási és juttatási rendszer kialakításában, amely mentes a második keresőket attól eltántorító tényezőktől, hogy munkát vállaljanak vagy több munkát vállaljanak, mivel ez javíthatja a nők munkaerőpiaci részvételét; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ismételten felhívja a Tanácsot, hogy mihamarabb fogadja el a tőzsdén jegyzett társaságok nem ügyvezető igazgatói körében a nemek közötti egyensúlyról szóló irányelvet, mivel az jelentős első lépés az egyenlő képviselet felé az állami és magánszektorban; |
| --- | --- |

67.

Az adórendszerek korszerűsítése

| 68. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a legjövedelmezőbb beruházási formák támogatásával és ösztönzésével ellensúlyozzák az emberek közötti túlzott egyenlőtlenségeket; emlékeztet e célból arra, hogy e célkitűzés szempontjából döntő jelentőséggel bírnak az objektív adópolitikák, valamint hogy sok tagállamban mélyreható adóreformra van szükség; felhívja a Bizottságot, hogy az európai szemeszter keretében javasoljon, támogasson és készítsen elő referenciamutatókat, illetve kövesse nyomon azokat; |
| --- | --- |

68.

| 69. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak valódi intézkedéseket az adókikerülés és az adócsalás ellen, ami fontos eszközt jelent a tagállamokon belüli gazdasági egyenlőtlenségek csökkentése és az adóbevételek beszedésének javítása terén; |
| --- | --- |

69.

| 70. | felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze a tagállami adópolitikák reformját annak érdekében, hogy megfelelő állami költségvetést biztosítsanak az egészségügyi, lakhatási, szociális, foglalkoztatási és oktatási szolgáltatásokhoz; úgy véli, hogy ez magában foglalhatja a közigazgatásban tapasztalható korrupció elleni küzdelmet és a vagyoni egyenlőtlenségek leküzdését, többek között a túlzott vagyonkoncentráció újrafelosztása révén, mivel ez sok tagállamban elengedhetetlen az egyenlőtlenségek súlyosbodásának elkerüléséhez; kiemeli továbbá, hogy intézkedésekre van szükség az olyan területeken, mint a gazdaság financializációja és a további koordináció, adott esetben az adópolitika további összehangolása és harmonizálása, az adóparadicsomok, adócsalás és adókijátszás elleni intézkedések, a be nem jelentett munkavégzés kezelését célzó intézkedések, valamint az adószerkezet és a munkaalapú adókból és a vagyonalapú adókból származó tagállami adóbevételek részarányának optimalizálására irányuló intézkedések. |
| --- | --- |

70.

o

o o

| 71. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

71.

---

(1)  HL C 236. E, 2011.8.12., 57. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0260.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0073.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0010.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0317.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0136.

(7)  HL C 366., 2017.10.27., 19. o.

(8)  HL C 482., 2016.12.23., 141. o.

(9)  HL C 75., 2016.2.26., 130. o.

(10)  HL C 65., 2016.2.19., 68. o.

(11)  HL C 153. E, 2013.5.31., 57. o.

(12)  HL C 199. E, 2012.7.7., 77. o.

(13)  HL C 199. E, 2012.7.7., 25. o.

(14)  HL C 70. E, 2012.3.8., 8. o.

(15)  HL C 9. E, 2010.1.15., 11. o.

(16)  HL C 170., 2014.6.5., 23. o.

(17)  HL C 248., 2011.8.25., 130. o.

(18)  HL C 318., 2009.12.23., 52. o.

(19)  HL C 166., 2011.6.7., 18. o.

(20)  http://ec.europa.eu/social/BlobServlet?docId=13608&langId=en

(21)  A szociális védelemmel foglalkozó bizottság véleménye a Tanács részére, az Európai Unió Tanácsa, 6491/11., SOC 124, 2011. február 15.

(22)  Európai Bizottság, 25. sz. intézményi dokumentum, 2016. május.

(23)  Szerzők: Jonathan D. Ostry, Andrew Berg és Charalambos G. Tsangarides.

(24)  Szerzők: Andrew Berg és Jonathan D. Ostry.

(25)  Eurostat: http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/index.php/Income_distribution_statistics

(26)  IMF (2015) „A jövedelmi egyenlőtlenségek okai és következményei: globális áttekintés”. Belső vitaanyag, SDN/15/13, Washington, D.C.: International Monetary Fund. http://www.imf.org/external/pubs/ft/sdn/2015/sdn1513.pdf

(27)  OECD (2015) – „Egy csónakban evezünk: Miért kedvez mindenkinek a kisebb mértékű egyenlőtlenség?”, Párizs: OECD Publishing.

(28)  IMF (2017) 17/76. sz. munkadokumentum, „Az egyenlőtlenség súlya”. Szerzők: Francesco Grigoli és Adrian Robles, Washington, D.C.: Nemzetközi Valutaalap.

(29)  Eurostat: http://ec.europa.eu/eurostat/statistics-explained/images/f/f8/People_at_risk_of_poverty_or_social_exclusion%2C_EU-27_and_EU-28%2C_2005-2015.JPG

(30)  OECD (2015) – „Egy csónakban evezünk: Miért kedvez mindenkinek a kisebb mértékű egyenlőtlenség?”, 67. o.

(31)  Eurofound (2017), „Társadalmi mobilitás az EU-ban”, Luxembourg: Az Európai Unió Kiadóhivatala.

(32)  https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_publication/ field_ef_document/ef1461en.pdf

(33)  „Egyenlőtlenség és mentális betegség”, R. Wilkinson és K. Pickett, Egészségügyi Szolgáltatások Tanszék, University of York, Egyesült Királyság; online kiadás 2017. május 25-én; S2215-0366(17)30206-7.

(34)  COREPER I, „Megfelelő szintű nyugdíjak az elöregedő társadalmak fényében – Tervezet – A Tanács következtetései = A következtetések elfogadása”, 12352/15: http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-12352-2015-INIT/hu/pdf

(35)  Eurofound (2017), „Jövedelmi egyenlőtlenségek és foglalkoztatási minták Európában a gazdasági világválság előtt és után”.

(36)  OECD (2015) – „Egy csónakban evezünk: Miért kedvez mindenkinek a kisebb mértékű egyenlőtlenség?”, Párizs: OECD Publishing.

(37)  Az Európai Unió Alapjogi Chartájának 51. cikkével összhangban.

---

2017. november 30., csütörtök

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/104 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/104

---

P8_TA(2017)0473

A jemeni helyzet

Az Európai Parlament 2017. november 30-i állásfoglalása a jemeni helyzetről (2017/2849(RSP))

(2018/C 356/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Jemenről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a jemeni humanitárius helyzetről szóló, 2017. június 15-i (1) és 2016. február 25-i (2), valamint a jemeni helyzetről szóló, 2015. július 9-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jemenről szóló korábbi állásfoglalásaira, különösen a jemeni humanitárius helyzetről szóló, 2017. június 15-i (1) és 2016. február 25-i (2), valamint a jemeni helyzetről szóló, 2015. július 9-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) a jemeni támadásról szóló, 2016. október 8-i, a jemeni tűzszünetről szóló, 2016. október 19-i és a jemeni helyzetről szóló, 2017. november 21-i nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének (alelnök/főképviselő) a jemeni támadásról szóló, 2016. október 8-i, a jemeni tűzszünetről szóló, 2016. október 19-i és a jemeni helyzetről szóló, 2017. november 21-i nyilatkozataira,

| — | tekintettel Hrisztosz Sztilijanídisz humanitárius segítségnyújtásért és válságkezelésért felelős uniós biztos által a jemeni humanitárius helyzetről tett, 2017. november 11-i nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel Hrisztosz Sztilijanídisz humanitárius segítségnyújtásért és válságkezelésért felelős uniós biztos által a jemeni humanitárius helyzetről tett, 2017. november 11-i nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Tanács a jemeni helyzetről szóló, 2017. április 3-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács a jemeni helyzetről szóló, 2017. április 3-i következtetéseire,

| — | tekintettel a kórházak és iskolák elleni támadásokról mint a nemzetközi humanitárius jog megsértésének eseteiről szóló, 2016. április 28-i (4), és a katonai robotrepülőgépek használatáról szóló, 2014. február 27-i (5) állásfoglalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a kórházak és iskolák elleni támadásokról mint a nemzetközi humanitárius jog megsértésének eseteiről szóló, 2016. április 28-i (4), és a katonai robotrepülőgépek használatáról szóló, 2014. február 27-i (5) állásfoglalására,

| — | tekintettel a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartásának előmozdításáról szóló uniós iránymutatásokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartásának előmozdításáról szóló uniós iránymutatásokra,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának Jemenre vonatkozó határozataira, különösen a 2342. (2017), 2266. (2016), 2216. (2015), 2201. (2015) és 2140. (2014) számú határozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának Jemenre vonatkozó határozataira, különösen a 2342. (2017), 2266. (2016), 2216. (2015), 2201. (2015) és 2140. (2014) számú határozatokra,

| — | tekintettel Iszmáíl Uld Sejk Áhmed, az ENSZ Jemenért felelős különmegbízottjának 2017. január 30-i, július 12-i, augusztus 19-i és október 26-i, a jemeni helyzetről szóló nyilatkozataira, |
| --- | --- |

—

tekintettel Iszmáíl Uld Sejk Áhmed, az ENSZ Jemenért felelős különmegbízottjának 2017. január 30-i, július 12-i, augusztus 19-i és október 26-i, a jemeni helyzetről szóló nyilatkozataira,

| — | tekintettel Stephen O’Briennek, az ENSZ humanitárius ügyekért felelős főtitkárhelyettesének az ENSZ Biztonsági Tanácsának tett, 2017. július 12-i nyilatkozatára; |
| --- | --- |

—

tekintettel Stephen O’Briennek, az ENSZ humanitárius ügyekért felelős főtitkárhelyettesének az ENSZ Biztonsági Tanácsának tett, 2017. július 12-i nyilatkozatára;

| — | tekintettel az Élelmezési Világprogram (WFP), az ENSZ Gyermekalapja (UNICEF) és az Egészségügyi Világszervezet (WHO) 2017. november 16-i közös nyilatkozatára, melyben Jemen humanitárius blokádjának haladéktalan feloldására szólítottak fel, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Élelmezési Világprogram (WFP), az ENSZ Gyermekalapja (UNICEF) és az Egészségügyi Világszervezet (WHO) 2017. november 16-i közös nyilatkozatára, melyben Jemen humanitárius blokádjának haladéktalan feloldására szólítottak fel,

| — | tekintettel az ENSZ 2017. április 25-i, a jemeni humanitárius válsággal kapcsolatos magas szintű adományozói konferenciájára, amelynek során 1,1 milliárd USD-t ajánlottak fel a 2017. évre vonatkozó, 2,1 milliárd USD-t kitevő finanszírozási hiány áthidalására, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ 2017. április 25-i, a jemeni humanitárius válsággal kapcsolatos magas szintű adományozói konferenciájára, amelynek során 1,1 milliárd USD-t ajánlottak fel a 2017. évre vonatkozó, 2,1 milliárd USD-t kitevő finanszírozási hiány áthidalására,

| — | tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2017 szeptemberi határozatára, miszerint kivizsgálja a Jemenben a konfliktus során állítólag elkövetett valamennyi emberi jogi jogsértést; |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2017 szeptemberi határozatára, miszerint kivizsgálja a Jemenben a konfliktus során állítólag elkövetett valamennyi emberi jogi jogsértést;

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a jemeni harcoló feleket a konfliktus rendezése érdekében konstruktív, jóhiszemű erőfeszítésekre felszólító 2017. június 15-i, továbbá a Jemenben fenyegető éhínségről szóló, 2017. augusztus 9-i elnöki nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának a jemeni harcoló feleket a konfliktus rendezése érdekében konstruktív, jóhiszemű erőfeszítésekre felszólító 2017. június 15-i, továbbá a Jemenben fenyegető éhínségről szóló, 2017. augusztus 9-i elnöki nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 123. cikkének (2) és (4) bekezdésére,

| A. | mivel az ENSZ közreműködésével szervezett tárgyalások több fordulója ellenére sem történt még érdemi előrelépés a politikai megoldás irányába Jemenben; mivel a konfliktusokban részt vevő felek és azok regionális és nemzetközi támogatói, köztük Szaúd-Arábia és Irán, képtelenek voltak tűzszüneti megállapodást elérni vagy a helyzetet bármilyen módon rendezni, míg a harcok és a válogatás nélküli bombázások változatlanul folytatódnak; mivel egyik fél sem aratott katonai győzelmet és nem valószínű, hogy ez a jövőben megtörténik; mivel az EU és az egész nemzetközi közösség számára prioritásnak kell lennie, hogy az ENSZ-békekezdeményezés égisze alatt sikerüljön politikai megoldást találni a jemeni konfliktusra; |
| --- | --- |

A.

mivel az ENSZ közreműködésével szervezett tárgyalások több fordulója ellenére sem történt még érdemi előrelépés a politikai megoldás irányába Jemenben; mivel a konfliktusokban részt vevő felek és azok regionális és nemzetközi támogatói, köztük Szaúd-Arábia és Irán, képtelenek voltak tűzszüneti megállapodást elérni vagy a helyzetet bármilyen módon rendezni, míg a harcok és a válogatás nélküli bombázások változatlanul folytatódnak; mivel egyik fél sem aratott katonai győzelmet és nem valószínű, hogy ez a jövőben megtörténik; mivel az EU és az egész nemzetközi közösség számára prioritásnak kell lennie, hogy az ENSZ-békekezdeményezés égisze alatt sikerüljön politikai megoldást találni a jemeni konfliktusra;

| B. | mivel a jemeni humanitárius helyzet továbbra is katasztrofális; mivel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) megállapította, hogy a jemeni helyzet a „legnagyobb élelmezésbiztonsági vészhelyzet a világon”; mivel az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatala (OCHA) szerint Jemenben 20,7 millióan szorulnak segítségre, különösen élelmezési segélyre, és közülük 7 millió főt „élelmezésbiztonsági vészhelyzet” fenyeget; mivel 2,2 millió gyermek szenved súlyos és akut alultápláltságtól, és tízpercenként egy gyermek veszíti életét olyan okok miatt, amelyek megelőzhetőek lennének; mivel a belső menekültek száma 2,9 millióra, a visszatérők száma pedig 1 millióra tehető; |
| --- | --- |

B.

mivel a jemeni humanitárius helyzet továbbra is katasztrofális; mivel az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete (FAO) megállapította, hogy a jemeni helyzet a „legnagyobb élelmezésbiztonsági vészhelyzet a világon”; mivel az ENSZ Humanitárius Ügyeket Koordináló Hivatala (OCHA) szerint Jemenben 20,7 millióan szorulnak segítségre, különösen élelmezési segélyre, és közülük 7 millió főt „élelmezésbiztonsági vészhelyzet” fenyeget; mivel 2,2 millió gyermek szenved súlyos és akut alultápláltságtól, és tízpercenként egy gyermek veszíti életét olyan okok miatt, amelyek megelőzhetőek lennének; mivel a belső menekültek száma 2,9 millióra, a visszatérők száma pedig 1 millióra tehető;

| C. | mivel az ENSZ adatai szerint több mint 8 000 ember – ebből 60 % polgári személy – vesztette életét, és több mint 50 ezren – köztük sok gyermek – sérültek meg a légitámadások és szárazföldi összecsapások során, mióta a Szaúd-Arábia vezette koalíció 2015 májusában beavatkozott a jemeni polgárháborúba; mivel a szárazföldi és légi harcok lehetetlenné tették az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala helyszíni ellenőrei számára, hogy a helyszínre eljutva megállapítsák a polgári áldozatok számát; mivel ezek a számadatok így csak azokat a haláleseteket és sérüléseket tükrözik, amelyeket az OHCHR képes volt megállapítani és megerősíteni; |
| --- | --- |

C.

mivel az ENSZ adatai szerint több mint 8 000 ember – ebből 60 % polgári személy – vesztette életét, és több mint 50 ezren – köztük sok gyermek – sérültek meg a légitámadások és szárazföldi összecsapások során, mióta a Szaúd-Arábia vezette koalíció 2015 májusában beavatkozott a jemeni polgárháborúba; mivel a szárazföldi és légi harcok lehetetlenné tették az ENSZ Emberi Jogi Főbiztosának Hivatala helyszíni ellenőrei számára, hogy a helyszínre eljutva megállapítsák a polgári áldozatok számát; mivel ezek a számadatok így csak azokat a haláleseteket és sérüléseket tükrözik, amelyeket az OHCHR képes volt megállapítani és megerősíteni;

| D. | mivel a folyamatos összetűzések és a humanitárius válság különösen sújtják a veszélyeztetett csoportokat, a nőket és a gyermekeket; mivel a civil lakosság körében a halálos áldozatok száma egyre magasabb; |
| --- | --- |

D.

mivel a folyamatos összetűzések és a humanitárius válság különösen sújtják a veszélyeztetett csoportokat, a nőket és a gyermekeket; mivel a civil lakosság körében a halálos áldozatok száma egyre magasabb;

| E. | mivel a Save the Children szervezet szerint 130 gyermek hal meg naponta Jemenben; mivel a konfliktust megelőzően meglévő 1,6 millió iskolaelhagyó mellett legalább további 1,8 millió gyermek kényszerült arra, hogy kimaradjon az iskolából; |
| --- | --- |

E.

mivel a Save the Children szervezet szerint 130 gyermek hal meg naponta Jemenben; mivel a konfliktust megelőzően meglévő 1,6 millió iskolaelhagyó mellett legalább további 1,8 millió gyermek kényszerült arra, hogy kimaradjon az iskolából;

| F. | mivel az Egészségügyi Világszervezet jelentése szerint az összes egészségügyi létesítmény több mint a fele bezárt az elszenvedett károk, pusztítás vagy forráshiány miatt, és az egészségügyi felszerelések terén súlyos hiány tapasztalható; mivel 30 000 kritikus fontosságú egészségügyi dolgozó több mint egy éve nem kapott fizetést; |
| --- | --- |

F.

mivel az Egészségügyi Világszervezet jelentése szerint az összes egészségügyi létesítmény több mint a fele bezárt az elszenvedett károk, pusztítás vagy forráshiány miatt, és az egészségügyi felszerelések terén súlyos hiány tapasztalható; mivel 30 000 kritikus fontosságú egészségügyi dolgozó több mint egy éve nem kapott fizetést;

| G. | mivel az infrastruktúra pusztulása és a közszolgáltatások összeomlása hozzájárult a kolerajárvány kitöréséhez; mivel 2017. november 2-án az OCHA bejelentette, hogy mintegy 895 000-re tehető a kolerában megbetegedett személyek száma, és a jelentések 2017. április 27. óta közel 2 200 ezzel összefüggő halálesetről számoltak be; mivel a megbetegedésgyanús esetek több, mint a felében gyermekekről van szó; mivel a koleramegbetegedések valós számát nehéz pontosan meghatározni, tekintettel arra, hogy számos régió csak korlátozottan közelíthető meg, és sok koleragyanús beteg a teljes diagnózis felállítása előtt részesül kezelésben; |
| --- | --- |

G.

mivel az infrastruktúra pusztulása és a közszolgáltatások összeomlása hozzájárult a kolerajárvány kitöréséhez; mivel 2017. november 2-án az OCHA bejelentette, hogy mintegy 895 000-re tehető a kolerában megbetegedett személyek száma, és a jelentések 2017. április 27. óta közel 2 200 ezzel összefüggő halálesetről számoltak be; mivel a megbetegedésgyanús esetek több, mint a felében gyermekekről van szó; mivel a koleramegbetegedések valós számát nehéz pontosan meghatározni, tekintettel arra, hogy számos régió csak korlátozottan közelíthető meg, és sok koleragyanús beteg a teljes diagnózis felállítása előtt részesül kezelésben;

| H. | mivel az országban az alapvető élelmiszerek közel 90 %-át behozatal biztosítja; mivel az egyoldalú kényszerítő intézkedések negatív hatásaival foglalkozó ENSZ-különmegbízott már régebben hangsúlyozta, hogy a koalíciós erők által Jemenre kivetett légi és tengeri blokád volt a jelenlegi humanitárius katasztrófa egyik fő oka; mivel ez a blokád korlátozta és megzavarta az élelmiszerek, az üzemanyag és a gyógyászati ellátás importját és exportját, valamint a humanitárius segítségnyújtást; mivel a hajók jemeni kikötőkbe történő behajózásának indokolatlan késedelmei és/vagy megtagadása a nemzetközi jog szerint jogellenes egyoldalú kényszerítő intézkedésnek minősül; |
| --- | --- |

H.

mivel az országban az alapvető élelmiszerek közel 90 %-át behozatal biztosítja; mivel az egyoldalú kényszerítő intézkedések negatív hatásaival foglalkozó ENSZ-különmegbízott már régebben hangsúlyozta, hogy a koalíciós erők által Jemenre kivetett légi és tengeri blokád volt a jelenlegi humanitárius katasztrófa egyik fő oka; mivel ez a blokád korlátozta és megzavarta az élelmiszerek, az üzemanyag és a gyógyászati ellátás importját és exportját, valamint a humanitárius segítségnyújtást; mivel a hajók jemeni kikötőkbe történő behajózásának indokolatlan késedelmei és/vagy megtagadása a nemzetközi jog szerint jogellenes egyoldalú kényszerítő intézkedésnek minősül;

| I. | mivel a jemeni humanitárius helyzetet tovább súlyosbította, hogy a Szaúd-Arábia vezette koalíció 2017. november 6-án lezárta az ország szárazföldi, tengeri és légi határait; mivel Áden tengeri kikötőjét és a Szaúd-Arábia és Jemen közt található al-Wadea szárazföldi átkelőhelyet újra megnyitották; mivel azonban a húszi lázadók által 2015 márciusában elfoglalt Hudajda és Szalef kikötőjét és Szanaa repülőterét, melyeken keresztül az importált áruk – köztük a kereskedelmi és humanitárius cikkek – megközelítőleg 80 %-a belép Jemenbe, továbbra is blokád alatt tartják; mivel a segélyszervezetek arra figyelmeztetnek, hogy ha a blokádot nem oldják fel, Jemenben az elmúlt évtizedek legsúlyosabb éhínsége fenyeget, amely több millió áldozatot fog követelni; |
| --- | --- |

I.

mivel a jemeni humanitárius helyzetet tovább súlyosbította, hogy a Szaúd-Arábia vezette koalíció 2017. november 6-án lezárta az ország szárazföldi, tengeri és légi határait; mivel Áden tengeri kikötőjét és a Szaúd-Arábia és Jemen közt található al-Wadea szárazföldi átkelőhelyet újra megnyitották; mivel azonban a húszi lázadók által 2015 márciusában elfoglalt Hudajda és Szalef kikötőjét és Szanaa repülőterét, melyeken keresztül az importált áruk – köztük a kereskedelmi és humanitárius cikkek – megközelítőleg 80 %-a belép Jemenbe, továbbra is blokád alatt tartják; mivel a segélyszervezetek arra figyelmeztetnek, hogy ha a blokádot nem oldják fel, Jemenben az elmúlt évtizedek legsúlyosabb éhínsége fenyeget, amely több millió áldozatot fog követelni;

| J. | mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2216. számú határozata kifejezetten előírja, hogy a szankcióbizottság azonosítsa azokat a személyeket, akik Jemenben a humanitárius segítségnyújtást akadályozzák; |
| --- | --- |

J.

mivel az ENSZ Biztonsági Tanácsának 2216. számú határozata kifejezetten előírja, hogy a szankcióbizottság azonosítsa azokat a személyeket, akik Jemenben a humanitárius segítségnyújtást akadályozzák;

| K. | mivel Szanaa térségében és környékén a koalíció vezette légitámadások az utóbbi hetekben fokozódtak, polgári sérüléseket és az infrastruktúra pusztulását okozva; mivel több tucat, szaúdi vezetésű légicsapással kapcsolatban hangzott el az a vád, hogy ezek során megsértve a háborús jogot válogatás nélkül vagy aránytalanul nagy számban öltek meg és sebesítettek meg civileket, többek között a nemzetközileg betiltott kazettás lőszerek használatával is; mivel húszi lázadók 2017. november 4-én ballisztikus rakétákkal lőtték Rijád fő polgári nemzetközi repülőterét; mivel ebben az évben több tucat egyéb rakétát lőttek szaúd-arábiai területre; mivel a háborús jog tiltja a polgári lakosság elleni szándékos és válogatás nélküli támadásokat; mivel az ilyen támadások háborús bűncselekményeknek minősülnek, és az ezeket elkövető személyek ellen eljárás indulhat; |
| --- | --- |

K.

mivel Szanaa térségében és környékén a koalíció vezette légitámadások az utóbbi hetekben fokozódtak, polgári sérüléseket és az infrastruktúra pusztulását okozva; mivel több tucat, szaúdi vezetésű légicsapással kapcsolatban hangzott el az a vád, hogy ezek során megsértve a háborús jogot válogatás nélkül vagy aránytalanul nagy számban öltek meg és sebesítettek meg civileket, többek között a nemzetközileg betiltott kazettás lőszerek használatával is; mivel húszi lázadók 2017. november 4-én ballisztikus rakétákkal lőtték Rijád fő polgári nemzetközi repülőterét; mivel ebben az évben több tucat egyéb rakétát lőttek szaúd-arábiai területre; mivel a háborús jog tiltja a polgári lakosság elleni szándékos és válogatás nélküli támadásokat; mivel az ilyen támadások háborús bűncselekményeknek minősülnek, és az ezeket elkövető személyek ellen eljárás indulhat;

| L. | mivel a jemeni helyzet komoly kockázatot jelent a régió, különösen Afrika szarva, a Vörös-tenger és a tágabb Közel-Kelet térségének stabilitására nézve; mivel az arab-félszigeti al-Kaida csoport (AQAP) hasznot tudott húzni a jemeni politikai és biztonsági helyzet romlásából, kiterjesztve jelenlétét és növelve terrortámadásai számát és nagyságát; mivel az AQAP és az úgynevezett Iszlám Állam (ISIS/Dáis) már megvetette lábát Jemenben és terrortámadásokat hajtott végre, amelyek során több száz ember vesztette életét; |
| --- | --- |

L.

mivel a jemeni helyzet komoly kockázatot jelent a régió, különösen Afrika szarva, a Vörös-tenger és a tágabb Közel-Kelet térségének stabilitására nézve; mivel az arab-félszigeti al-Kaida csoport (AQAP) hasznot tudott húzni a jemeni politikai és biztonsági helyzet romlásából, kiterjesztve jelenlétét és növelve terrortámadásai számát és nagyságát; mivel az AQAP és az úgynevezett Iszlám Állam (ISIS/Dáis) már megvetette lábát Jemenben és terrortámadásokat hajtott végre, amelyek során több száz ember vesztette életét;

| M. | mivel az Irán támogatását élvező húszikkal/Száleh-erőkkel szemben nemzetközi fegyverembargó van életben; mivel a fegyverkivitelről szóló 18. uniós éves jelentés szerint az uniós tagállamok a konfliktus kiéleződése után továbbra is engedélyezték a Szaúd-Arábiába történő fegyverszállítást, megszegve a fegyverkereskedelem ellenőrzéséről szóló, 2008. december 8-i 2003/468/KKBP tanácsi közös álláspontot; mivel a Parlament a jemeni humanitárius helyzetről szóló 2016. február 25-i állásfoglalásában felszólította az alelnököt/főképviselőt, hogy kezdeményezze a Szaúd-Arábiával szembeni európai uniós fegyverembargó bevezetését a 2008/944/KKBP közös állásponttal összhangban; |
| --- | --- |

M.

mivel az Irán támogatását élvező húszikkal/Száleh-erőkkel szemben nemzetközi fegyverembargó van életben; mivel a fegyverkivitelről szóló 18. uniós éves jelentés szerint az uniós tagállamok a konfliktus kiéleződése után továbbra is engedélyezték a Szaúd-Arábiába történő fegyverszállítást, megszegve a fegyverkereskedelem ellenőrzéséről szóló, 2008. december 8-i 2003/468/KKBP tanácsi közös álláspontot; mivel a Parlament a jemeni humanitárius helyzetről szóló 2016. február 25-i állásfoglalásában felszólította az alelnököt/főképviselőt, hogy kezdeményezze a Szaúd-Arábiával szembeni európai uniós fegyverembargó bevezetését a 2008/944/KKBP közös állásponttal összhangban;

| N. | mivel az UNICEF adatai szerint 2 millió gyermek oktatása teljes mértékben megszűnt; mivel az OCHA adatai szerint jelenleg több mint 1 700 iskola nem használható a konfliktus során elszenvedett károk miatt, vagy mert belső menekültek elhelyezésére szolgálnak, illetve fegyverek csoportok foglalták el azokat; mivel olyan eseteket dokumentáltak, amelyek során gyermekeket toboroztak és vetettek be harcban vagy katonai feladatok ellátása céljából; mivel több ezer tanár kényszerült elhagyni munkahelyét és más jövedelemforrást keresni, miután több mint egy éven át nem kaptak fizetést; mivel az alapvető infrastruktúrát ért pusztítás miatt a még működő kevés iskola is nehezen megközelíthetővé vált; |
| --- | --- |

N.

mivel az UNICEF adatai szerint 2 millió gyermek oktatása teljes mértékben megszűnt; mivel az OCHA adatai szerint jelenleg több mint 1 700 iskola nem használható a konfliktus során elszenvedett károk miatt, vagy mert belső menekültek elhelyezésére szolgálnak, illetve fegyverek csoportok foglalták el azokat; mivel olyan eseteket dokumentáltak, amelyek során gyermekeket toboroztak és vetettek be harcban vagy katonai feladatok ellátása céljából; mivel több ezer tanár kényszerült elhagyni munkahelyét és más jövedelemforrást keresni, miután több mint egy éven át nem kaptak fizetést; mivel az alapvető infrastruktúrát ért pusztítás miatt a még működő kevés iskola is nehezen megközelíthetővé vált;

| O. | mivel a Szaúd-Arábia vezette koalíció folyamatosan megtagadja az újságíróktól a Jemenbe való belépést, többek között azt, hogy a húszi lázadók ellenőrzése alatt álló fővárosba, Szanaába tartó, ENSZ-segélyt szállító repülőgépek fedélzetén utazzanak; |
| --- | --- |

O.

mivel a Szaúd-Arábia vezette koalíció folyamatosan megtagadja az újságíróktól a Jemenbe való belépést, többek között azt, hogy a húszi lázadók ellenőrzése alatt álló fővárosba, Szanaába tartó, ENSZ-segélyt szállító repülőgépek fedélzetén utazzanak;

| P. | mivel az arra vonatkozó döntéseket, hogy bizonyos embereket felvesznek a drónműveletek célpontjainak listájára, gyakran bírósági végzés vagy határozat nélkül hozzák meg; mivel az egyes személyek célpontnak való kijelölésére és ezt követő likvidálására megfelelő bírósági eljárás nélkül kerül sor; |
| --- | --- |

P.

mivel az arra vonatkozó döntéseket, hogy bizonyos embereket felvesznek a drónműveletek célpontjainak listájára, gyakran bírósági végzés vagy határozat nélkül hozzák meg; mivel az egyes személyek célpontnak való kijelölésére és ezt követő likvidálására megfelelő bírósági eljárás nélkül kerül sor;

| Q. | mivel az Európai Unió a konfliktus kezdete óta 171,7 millió EUR-t fordított humanitárius segítségnyújtásra; mivel az EU humanitárius támogatása keretében elsőbbséget élvez a táplálkozással, az élelmezésbiztonsággal, a védelemmel, a lakhatással, a vízellátással és a megfelelő higiénés körülményekkel kapcsolatos problémák kezelése; |
| --- | --- |

Q.

mivel az Európai Unió a konfliktus kezdete óta 171,7 millió EUR-t fordított humanitárius segítségnyújtásra; mivel az EU humanitárius támogatása keretében elsőbbséget élvez a táplálkozással, az élelmezésbiztonsággal, a védelemmel, a lakhatással, a vízellátással és a megfelelő higiénés körülményekkel kapcsolatos problémák kezelése;

| R. | mivel a 2017 áprilisában Genfben tartott, a jemeni humanitárius válsággal kapcsolatos magas szintű adományozói esemény ellenére – melynek során a különböző országok és szervezetek összesen 1,1 milliárd USD összegű felajánlásokat tettek – 2017. november 21-én a donorok által átutalt pénzeszközök csak 56,9 %-át tették ki az ENSZ Jemennel kapcsolatos, 2017-re vonatkozó 2,3 milliárd USD összegű humanitárius felhívásának; |
| --- | --- |

R.

mivel a 2017 áprilisában Genfben tartott, a jemeni humanitárius válsággal kapcsolatos magas szintű adományozói esemény ellenére – melynek során a különböző országok és szervezetek összesen 1,1 milliárd USD összegű felajánlásokat tettek – 2017. november 21-én a donorok által átutalt pénzeszközök csak 56,9 %-át tették ki az ENSZ Jemennel kapcsolatos, 2017-re vonatkozó 2,3 milliárd USD összegű humanitárius felhívásának;

| 1. | a leghatározottabban elítéli a Jemenben zajló folyamatos erőszakot és a polgári lakosság és infrastruktúra ellen irányuló támadásokat, amelyek háborús bűnöknek számítanak; komoly aggodalmának ad hangot a riasztóan romló jemeni humanitárius helyzet miatt; mélységesen sajnálja a konfliktus által okozott haláleseteket, valamint a humanitárius segélytől és az életfontosságú árucikkektől megfosztottak rendkívüli szenvedését, akik a harcokban rekedtek, akiknek el kell hagyniuk lakóhelyüket vagy akik elvesztették megélhetésüket, továbbá részvétét fejezi ki az áldozatok családjainak; megerősíti, hogy továbbra is elkötelezett Jemen és a jemeni nép támogatása mellett; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ismételten teljes támogatásáról biztosítja az ENSZ-főtitkár, valamint a főtitkár Jemenért felelős különmegbízottjának arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a tárgyalások újrakezdődjenek; hangsúlyozza, hogy a konfliktusnak csak politikai, inkluzív és tárgyalások útján elért rendezésével lehet helyreállítani a békét, valamint megőrizni Jemen egységét, szuverenitását, függetlenségét és területi integritását; arra kéri a nemzetközi és a regionális szereplőket, hogy konstruktív módon működjenek együtt a jemeni felekkel, és ezáltal tegyék lehetővé a konfliktus enyhítését és a tárgyalásos rendezést; szorgalmazza, hogy Szaúd-Arábia és Irán erőfeszítést tegyen a harcok befejezése és a kétoldalú kapcsolatok javítása érdekében; felszólítja Iránt, hogy azonnal szüntesse be Jemenben a húszi erők – akár közvetlen, akár közvetett – támogatását; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felszólítja a konfliktusban érintett valamennyi felet, hogy sürgősen állapodjanak meg az összetűzések ENSZ felügyelete melletti beszüntetéséről, amely első lépés lenne az ENSZ által vezetett béketárgyalások újrakezdése felé; sürgeti valamennyi felet, hogy a lehető leghamarabb, jóhiszeműen és előzetes feltételek nélkül vegyenek részt az ENSZ által vezetett béketárgyalások legújabb fordulójában; sajnálja a húszi harcosok és szövetségeseik azon döntését, hogy nem fogadják el Iszmáíl Uld Sejk Áhmedet békeközvetítőként; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja az alelnököt/főképviselőt, hogy sürgősen javasoljon integrált uniós stratégiát Jemen vonatkozásában, és az ENSZ égisze alatt tegyen ismételt erőfeszítést egy jemeni békekezdeményezés elindítására; ismételten hangsúlyozza, hogy támogatja az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) tárgyalások újrakezdésének elősegítésére irányuló erőfeszítéseit, és sürgeti a konfliktusban érintett valamennyi felet, hogy konstruktív módon és előzetes feltételek megállapítása nélkül válaszoljanak ezen erőfeszítésekre; hangsúlyozza, hogy alapvető fontossággal bír az olyan bizalomépítő intézkedések végrehajtása, mint a politikai foglyok szabadon bocsátása, annak megkönnyítése érdekében, hogy a folyamat visszaterelődjön a helyes politikai színtérre: ilyen intézkedések például a fenntartható tűzszünet érdekében késedelem nélkül végrehajtandó lépések, a haderők ENSZ által ellenőrzött kivonását célzó mechanizmus, a humanitárius és kereskedelmi célú hozzáférés elősegítése, valamint a politikai, biztonsági és civil társadalmi szereplőkre vonatkozó, második vonalbeli diplomáciai kezdeményezések; |
| --- | --- |

4.

| 5. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy Szaúd-Arábia és koalíciós partnerei lezárták a jemeni tengeri kikötőket, repülőtereket és szárazföldi közlekedési csomópontokat, ami tovább rontotta az országban kialakult helyzetet; véleménye szerint a koalíció azon lépése, hogy folytatni kezdte az ádeni kikötőben a tevékenységeket és megnyitotta az al-Wadea határátkelőhelyet, jó irányban történő lépés volt; sürgeti a koalíciót, hogy biztosítsa Hudajda és Szalef kikötőjében is a tevékenységek folytatását és nyissa meg a szárazföldi határokat a humanitárius segély és az alapvető kereskedelmi cikkek előtt; |
| --- | --- |

5.

| 6. | hangsúlyozza, hogy az ENSZ Biztonsági Tanácsa – a humanitárius vészhelyzet megoldására és a politikai tárgyalásokhoz vezető bizalom felek közötti kiépítésére irányuló kettős célt követve – minél hamarabb megállapodást szeretne elérni az ENSZ égisze alatt működő új ellenőrző és felügyeleti mechanizmus életbe léptetése tekintetében, növelve minden jemeni tengeri kikötő kapacitását, valamint fokozva a hozzáférést Szanaa repülőteréhez; |
| --- | --- |

6.

| 7. | felszólítja az érintett feleket, hogy haladéktalanul és korlátlanul tegyék lehetővé a humanitárius hozzáférést a konfliktus által érintett területekhez, hogy el lehessen érni a rászorulókat, felszólít továbbá a segélyszervezetek munkatársai biztonságának garantálására; felhívja a Tanácsot és az ENSZ Biztonsági Tanácsát, hogy az ENSZ BT 2216. számú határozatának végrehajtásakor azonosítsák a Jemenben a humanitárius segítségnyújtást akadályozó személyeket és sújtsák őket célzott szankciókkal; |
| --- | --- |

7.

| 8. | elítéli a koalíció vezette, polgári (köztük gyermekek) sérüléseket és a polgári és egészségügyi infrastruktúrát elpusztító, válogatás nélküli légitámadásokat; elítéli a húszi csoportok és a hozzájuk csatlakozó erők hasonló, válogatás nélküli támadásait, amelyek polgári áldozatokat követeltek, és amelyek elkövetéséhez e csoportok kórházakat és iskolákat használtak fel bázisként; |
| --- | --- |

8.

| 9. | elítéli a húszi/Száleh-erők által 2017. november 4-én szaúdi városok, konkrétan a fő rijádi nemzetközi polgári repülőtér, a Khaled Király Nemzetközi Repülőtér ellen elkövetett válogatás nélküli rakétatámadást; |
| --- | --- |

9.

| 10. | arra ösztönzi az összes felet, hogy tegyék lehetővé az újságírók belépését az országba, beleértve annak valamennyi területét és frontvonalait is; megállapítja, hogy az újságírók Jemen területére való belépésének megakadályozása az oka annak, hogy a válságról nincsenek tudósítások, ami hátráltatja a humanitárius dolgozók arra irányuló erőfeszítéseit, hogy felhívják a nemzetközi közösség és az adományozók figyelmét a katasztrofális helyzetre; üdvözli Yahya Abdulraqeeb al-Jubeihi, Abed al-Mahziri és Kamel al-Khozani közelmúltbeli szabadon bocsátását, és sürgeti a többi bebörtönzött újságíró azonnali és feltétlen szabadon bocsátását; |
| --- | --- |

10.

| 11. | felszólítja valamennyi felet, hogy tartsák tiszteletben a nemzetközi humanitárius jogot és a nemzetközi emberi jogi normákat, biztosítsák a polgári lakosság védelmét, és ne vegyenek célba közvetlenül polgári infrastruktúrát, különösen egészségügyi létesítményeket és vízműveket; |
| --- | --- |

11.

| 12. | emlékeztet arra, hogy a polgári lakosság és a polgári infrastruktúra, így a kórházak és az egészségügyi személyzet elleni szándékos támadások a nemzetközi humanitárius jog súlyos megsértésének minősülnek; sürgeti a nemzetközi közösséget, hogy intézkedjen a nemzetközi jog Jemenben történő megsértéséért felelős személyek nemzetközi büntetőeljárás alá vonásáról; ezzel kapcsolatban teljes mértékben támogatja az ENSZ emberi jogi tanácsának azon határozatát, hogy teljes körűen kivizsgálják a jemeni konfliktus során elkövetett bűncselekményeket; |
| --- | --- |

12.

| 13. | teljes mértékben támogatja az uniós tagállamok és a harmadik országok azon erőfeszítéseit, hogy nemzetközi mechanizmust hoznak létre a bizonyítékok összegyűjtésére és elszámoltatják az emberi jogok és a nemzetközi humanitárius jog súlyos megsértéséért felelős személyeket; hangsúlyozza, hogy az erőszakos cselekmények elkövetőit mindenképpen felelősségre kell vonni, mert csak így érhető el a konfliktus tartós rendezése; üdvözli e tekintetben egy elismert nemzetközi és regionális szakértőkből álló ENSZ-csoport létrehozását azzal a megbízatással, hogy kísérje figyelemmel az emberi jogok helyzetét Jemenben és számoljon be arról, továbbá teljes körűen vizsgálja meg a nemzetközi humanitárius jog valamennyi állítólagos megsértését és az azzal való visszaélést, amelyet a konfliktusban érintett felek 2015 márciusa óta követtek el a nemzetközi emberi jogok vonatkozásában és a nemzetközi jog egyéb releváns területein; sajnálatosnak tartja, hogy a független vizsgálat indítására irányuló erőfeszítések akadályokba ütköztek; |
| --- | --- |

13.

| 14. | komolyan aggódik a jemeni instabil helyzet miatt, amelyet terrorista és szélsőséges szervezetek, például az ISIS/Dáis és az AQAP kihasználtak; sürgeti a jemeni kormányt, hogy vegye ki a részét az ISIS/Dáis és az AQAP elleni küzdelemből; hangsúlyozza annak szükségességét, hogy a konfliktusban érintett összes fél határozottan lépjen fel az ilyen csoportok ellen, amelyek tevékenysége súlyosan veszélyezteti a tárgyalásos megoldást és a régió és a tágabb térség biztonságát; megerősíti a szélsőséges csoportok és ideológiájuk elleni uniós elkötelezettséget, és hangsúlyozza, hogy a régió érintett feleinek ugyanezt kell tennie; |
| --- | --- |

14.

| 15. | felhívja a Tanácsot, hogy ténylegesen ösztönözze a nemzetközi humanitárius jog tiszteletben tartását, amint az a vonatkozó uniós iránymutatásokban szerepel; ismételten hangsúlyozza különösen a 2008/944/KKBP közös álláspontban rögzített szabályok EU általi szigorú alkalmazásának szükségességét; e tekintetben emlékeztet a jemeni humanitárius helyzetről szóló, 2016. február 25-i állásfoglalására, amelyben felszólította a főképviselő/alelnököt, hogy kezdeményezze a Szaúd-Arábiával szembeni európai uniós fegyverembargó bevezetését, tekintettel azon súlyos vádakra, amelyek szerint Szaúd-Arábia Jemenben megsértette a nemzetközi humanitárius jogot, valamint arra, hogy emiatt a fegyverek Szaúd-Arábia részére történő értékesítésének további engedélyezése sértené a 2008/944/KKBP közös álláspontot; |
| --- | --- |

15.

| 16. | támogatja az EU-nak a konfliktusban érintett felekhez intézett felhívását, hogy tegyenek meg minden szükséges lépést az erőszak minden formájának, így a fegyveres konfliktusok során elkövetett szexuális és nemi alapú erőszaknak a megelőzése és az azokra való reagálás érdekében; határozottan elítéli a gyermekek jogainak megsértését, és aggodalmának ad hangot a gyermekek alapvető egészségügyi ellátáshoz és oktatáshoz való korlátozott hozzáférése kapcsán; elítéli a gyermekkatonák akár kormányerők, akár fegyveres ellenzéki csoportok általi toborzását és bevetését az összetűzések során; |
| --- | --- |

16.

| 17. | üdvözli a jemeni humanitárius válsággal kapcsolatos magas szintű adományozói eseményen tett kötelezettségvállalásokat, és hangsúlyozza, hogy a jemeni nép szenvedésének enyhítése érdekében az ENSZ vezetése alatt végrehajtott, összehangolt humanitárius fellépésre van szükség; felszólít a Jemen számára megígért pénzügyi források azonnali mozgósítására, valamint az ENSZ 2017-es jemeni humanitárius válságreagálási tervének maradéktalan finanszírozására; |
| --- | --- |

17.

| 18. | üdvözli, hogy az EU és tagállamai készek egyrészt növelni a szerte az országban a lakosságnak nyújtott humanitárius támogatást a felmerülő szükségletekre reagálva, másrészt készek a fejlesztési támogatást is bevonni projektek finanszírozásába az alapvető ágazatokban; |
| --- | --- |

18.

| 19. | határozottan támogatja az ENSZ humanitárius ügyekért felelős főtitkárhelyettese és gyorssegélyekkel foglalkozó koordinátora, Mark Lowcock és elődje, Stephen O’Brien arra irányuló munkáját, hogy enyhítse a jemeni nép szenvedését; |
| --- | --- |

19.

| 20. | felszólítja az EU-t és tagállamait, hogy humanitárius és politikai erőfeszítéseik mellett támogassák a béketeremtési és rezilienciával kapcsolatos fellépéseket, többek között a civil társadalmi szereplők, valamint a helyi gazdasági és irányítási struktúrák segítését annak érdekében, hogy biztosítsák az alapvető szolgáltatások és infrastruktúra gyors helyreállítását, ösztönözzék a helyi gazdaságot és előmozdítsák a békét és a szociális kohéziót; |
| --- | --- |

20.

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, az Öböl-menti Együttműködési Tanács főtitkárának, az Arab Államok Ligája főtitkárának, valamint Jemen kormányának. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0273.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0066.

(3)  HL C 265., 2017.8.11., 93. o.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0201.

(5)  HL C 285., 2017.8.29., 110. o.

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/110 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/110

---

P8_TA(2017)0474

Az európai fogyatékosságügyi stratégia végrehajtása

Az Európai Parlament 2017. november 30-i állásfoglalása az európai fogyatékosságügyi stratégia végrehajtásáról (2017/2127(INI))

(2018/C 356/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 2., 9., 10., 19.,168. cikkére és 216. cikkének (2) bekezdésére, valamint az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. és 21. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 2., 9., 10., 19.,168. cikkére és 216. cikkének (2) bekezdésére, valamint az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2. és 21. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 3., 15., 21., 23., 25. és 26. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 3., 15., 21., 23., 25. és 26. cikkére,

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre (UNCRPD) és a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek az Európai Közösség által történő megkötéséről szóló, 2009. november 26-i 2010/48/EK tanácsi határozattal összhangban történt, 2011. január 21-i uniós hatálybalépésére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezményre (UNCRPD) és a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek az Európai Közösség által történő megkötéséről szóló, 2009. november 26-i 2010/48/EK tanácsi határozattal összhangban történt, 2011. január 21-i uniós hatálybalépésére (1),

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek az Európai Unió általi végrehajtására és az Európai Uniónak az ezen egyezmény tekintetében való képviseletére vonatkozó belső szabályok megállapításáról a Tanács, a tagállamok és a Bizottság között létrejött magatartási kódexre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek az Európai Unió általi végrehajtására és az Európai Uniónak az ezen egyezmény tekintetében való képviseletére vonatkozó belső szabályok megállapításáról a Tanács, a tagállamok és a Bizottság között létrejött magatartási kódexre,

| — | tekintettel az ENSZ Fogyatékossággal Élő Személyek Jogaival Foglalkozó Bizottságának az Európai Unió első jelentéséről szóló, 2015. október 2-i záró észrevételeire (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Fogyatékossággal Élő Személyek Jogaival Foglalkozó Bizottságának az Európai Unió első jelentéséről szóló, 2015. október 2-i záró észrevételeire (2),

| — | tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményre (az Európa Tanács Szerződéseinek Tára, 5. szám, 1950) és annak jegyzőkönyveire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményre (az Európa Tanács Szerződéseinek Tára, 5. szám, 1950) és annak jegyzőkönyveire,

| — | tekintettel az Európai Szociális Chartára (ETS 35. szám, 1961, felülvizsgálva: ETS 163. szám, 1996), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szociális Chartára (ETS 35. szám, 1961, felülvizsgálva: ETS 163. szám, 1996),

| — | tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a nők erőszakkal szembeni védelméről, a tagállamoknak szóló Rec(2002)5. sz. ajánlására, és a nemek közötti egyenlőség normáiról és mechanizmusairól szóló CM/Rec(2007)17. sz. ajánlásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Miniszteri Bizottságának a nők erőszakkal szembeni védelméről, a tagállamoknak szóló Rec(2002)5. sz. ajánlására, és a nemek közötti egyenlőség normáiról és mechanizmusairól szóló CM/Rec(2007)17. sz. ajánlásra,

| — | tekintettel a nőkkel szembeni megkülönböztetés valamennyi formájának megszüntetéséről szóló, 1979. december 18-i ENSZ egyezményre (CEDAW) és annak 1999. október 6-i fakultatív jegyzőkönyvére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nőkkel szembeni megkülönböztetés valamennyi formájának megszüntetéséről szóló, 1979. december 18-i ENSZ egyezményre (CEDAW) és annak 1999. október 6-i fakultatív jegyzőkönyvére,

| — | tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményre, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatára, az emberi jogok és alapvető szabadságok védelméről szóló egyezményre, a Gazdasági, Szociális és Kulturális Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára és a Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányára,

| — | tekintettel a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a közbeszerzésről és a 2004/18/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló, 2014. február 26-i 2014/24/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelvre (4),

| — | tekintettel a termékekhez és szolgáltatásokhoz való hozzáférés követelményeire vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2015. december 2-i bizottsági javaslatra (COM(2015)0615), |
| --- | --- |

—

tekintettel a termékekhez és szolgáltatásokhoz való hozzáférés követelményeire vonatkozó tagállami törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések közelítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló, 2015. december 2-i bizottsági javaslatra (COM(2015)0615),

| — | tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság „Új európai konszenzus a fejlesztési politikáról – A mi világunk, a mi méltóságunk, a mi jövőnk” című javaslatról szóló együttes nyilatkozatára és az abban foglalt kötelezettségvállalásra, hogy a fejlesztési együttműködés során figyelembe veszik a fogyatékossággal élő személyek sajátos szükségletet, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács és a tagállamok kormányainak a Tanács keretében ülésező képviselői, az Európai Parlament és a Bizottság „Új európai konszenzus a fejlesztési politikáról – A mi világunk, a mi méltóságunk, a mi jövőnk” című javaslatról szóló együttes nyilatkozatára és az abban foglalt kötelezettségvállalásra, hogy a fejlesztési együttműködés során figyelembe veszik a fogyatékossággal élő személyek sajátos szükségletet,

| — | tekintettel az „Eredményjelentés az európai fogyatékosságügyi stratégia (2010–2020) végrehajtásáról” című, 2017. február 2-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2017)0029), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Eredményjelentés az európai fogyatékosságügyi stratégia (2010–2020) végrehajtásáról” című, 2017. február 2-i bizottsági szolgálati munkadokumentumra (SWD(2017)0029),

| — | tekintettel az „Európai fogyatékosságügyi stratégia 2010–2020: megújított elkötelezettség az akadálymentes Európa megvalósítása iránt” című, 2010. november 15-i bizottsági közleményre (COM(2010)0636), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európai fogyatékosságügyi stratégia 2010–2020: megújított elkötelezettség az akadálymentes Európa megvalósítása iránt” című, 2010. november 15-i bizottsági közleményre (COM(2010)0636),

| — | tekintettel „Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban (2015)” című 2016. december 13-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az alapvető jogok helyzete az Európai Unióban (2015)” című 2016. december 13-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv (a foglalkoztatási egyenlőségről szóló irányelv) alkalmazásáról szóló, 2016. szeptember 15-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról szóló, 2000. november 27-i 2000/78/EK tanácsi irányelv (a foglalkoztatási egyenlőségről szóló irányelv) alkalmazásáról szóló, 2016. szeptember 15-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény végrehajtásáról szóló, 2016. július 7-i állásfoglalására, különös tekintettel az ENSZ CRPD-bizottságának záró észrevételeire (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogairól szóló ENSZ-egyezmény végrehajtásáról szóló, 2016. július 7-i állásfoglalására, különös tekintettel az ENSZ CRPD-bizottságának záró észrevételeire (7),

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogaival foglalkozó ENSZ-bizottság által az Európai Unió bevezető jelentéséhez kapcsolódóan elfogadott témajegyzékről szóló, 2015. május 20-i állásfoglalására (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek jogaival foglalkozó ENSZ-bizottság által az Európai Unió bevezető jelentéséhez kapcsolódóan elfogadott témajegyzékről szóló, 2015. május 20-i állásfoglalására (8),

| — | tekintettel a fogyatékos személyek mobilitásáról és beilleszkedéséről, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiáról szóló, 2011. október 25-i állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékos személyek mobilitásáról és beilleszkedéséről, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiáról szóló, 2011. október 25-i állásfoglalására (9),

| — | tekintettel a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló, 2009. május 6-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel a munkaerőpiacról kiszorultak aktív befogadásának elősegítéséről szóló, 2009. május 6-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálatának „Európai fogyatékosságügyi stratégia 2010–2020” című feljegyzésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Kutatószolgálatának „Európai fogyatékosságügyi stratégia 2010–2020” című feljegyzésére,

| — | tekintettel a Parlament Uniós Belső Politikák Főigazgatósága által készített, „Nemen és fogyatékosságon alapuló interszekcionális megkülönböztetés” című tanulmányra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament Uniós Belső Politikák Főigazgatósága által készített, „Nemen és fogyatékosságon alapuló interszekcionális megkülönböztetés” című tanulmányra,

| — | tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendre,

| — | tekintettel az európai ombudsman 2016. évi éves jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai ombudsman 2016. évi éves jelentésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének az alapvető jogokról szóló 2016. és 2017. évi jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének az alapvető jogokról szóló 2016. és 2017. évi jelentéseire,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének tematikus jelentéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Ügynökségének tematikus jelentéseire,

| — | tekintettel az Eurostat által a fogyatékosság összefüggésében a munkaerőpiaci hozzáférésről, az oktatáshoz és képzéshez való hozzáférésről, illetve a szegénységről és a jövedelmi egyenlőtlenségekről készített 2014. évi statisztikára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Eurostat által a fogyatékosság összefüggésében a munkaerőpiaci hozzáférésről, az oktatáshoz és képzéshez való hozzáférésről, illetve a szegénységről és a jövedelmi egyenlőtlenségekről készített 2014. évi statisztikára,

| — | tekintettel „Az EU válasza a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendre – Európa fenntartható jövője” címmel, 2017. június 20-án közzétett tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az EU válasza a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrendre – Európa fenntartható jövője” címmel, 2017. június 20-án közzétett tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a szociális szolgáltatások önkéntes európai minőségi keretrendszerére (SPC/2010/10/8), |
| --- | --- |

—

tekintettel a szociális szolgáltatások önkéntes európai minőségi keretrendszerére (SPC/2010/10/8),

| — | tekintettel az Új városfejlesztési menetrendre (A/RES/71/256), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Új városfejlesztési menetrendre (A/RES/71/256),

| — | tekintettel a sendai katasztrófakockázat-csökkentési keretre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a sendai katasztrófakockázat-csökkentési keretre,

| — | tekintettel a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cselekvési tervről (2016–2020) szóló tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nemek közötti egyenlőségre vonatkozó cselekvési tervről (2016–2020) szóló tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó, a 2015–2019 közötti időszakra szóló cselekvési tervre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az emberi jogokra és a demokráciára vonatkozó, a 2015–2019 közötti időszakra szóló cselekvési tervre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére, a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság módosítások formájában megfogalmazott álláspontjára, valamint a Petíciós Bizottság véleményére (A8-0339/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság, a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére, a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság módosítások formájában megfogalmazott álláspontjára, valamint a Petíciós Bizottság véleményére (A8-0339/2017),

| A. | mivel teljes jogú polgárként (11) minden fogyatékossággal élő személynek az élet minden területén egyenlő jogai vannak, és elidegeníthetetlen joguk van a méltósághoz, az egyenlő bánásmódhoz, az önálló életvitelhez, az önrendelkezéshez és a társadalomban való teljes mértékű részvételhez; |
| --- | --- |

A.

mivel teljes jogú polgárként (11) minden fogyatékossággal élő személynek az élet minden területén egyenlő jogai vannak, és elidegeníthetetlen joguk van a méltósághoz, az egyenlő bánásmódhoz, az önálló életvitelhez, az önrendelkezéshez és a társadalomban való teljes mértékű részvételhez;

| B. | mivel az Európai Unióban a becslések szerint 80 millió fogyatékossággal élő személy él, akik közül 46 millióan nők; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Unióban a becslések szerint 80 millió fogyatékossággal élő személy él, akik közül 46 millióan nők;

| C. | mivel az EUMSZ értelmében az Uniónak politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során fel kell lépnie a fogyatékosságon alapuló megkülönböztetés ellen (10. cikk), és az ilyen megkülönböztetés leküzdésére az Unió jogszabályokat fogadhat el (19. cikk); |
| --- | --- |

C.

mivel az EUMSZ értelmében az Uniónak politikái és tevékenységei meghatározása és végrehajtása során fel kell lépnie a fogyatékosságon alapuló megkülönböztetés ellen (10. cikk), és az ilyen megkülönböztetés leküzdésére az Unió jogszabályokat fogadhat el (19. cikk);

| D. | mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. és 26. cikke kifejezetten tiltja a fogyatékosságon alapuló megkülönböztetést, és a fogyatékossággal élő személyek társadalomban való egyenlő részvételéről rendelkezik; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Unió Alapjogi Chartájának 21. és 26. cikke kifejezetten tiltja a fogyatékosságon alapuló megkülönböztetést, és a fogyatékossággal élő személyek társadalomban való egyenlő részvételéről rendelkezik;

| E. | mivel a UNCRPD egyezmény az első olyan emberi jogokkal foglalkozó nemzetközi szerződés, amelyet az EU megerősített, és amelyet mind a 28 tagállam aláírt, és 27 ratifikált; mivel fejlesztési segély terén az EU a legnagyobb donor, és a nemzetközi szinten legbefolyásosabb érdekelt felek közé tartozik; |
| --- | --- |

E.

mivel a UNCRPD egyezmény az első olyan emberi jogokkal foglalkozó nemzetközi szerződés, amelyet az EU megerősített, és amelyet mind a 28 tagállam aláírt, és 27 ratifikált; mivel fejlesztési segély terén az EU a legnagyobb donor, és a nemzetközi szinten legbefolyásosabb érdekelt felek közé tartozik;

| F. | mivel az EU elkötelezett a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend és a fenntartható fejlesztési célok Unión belüli és a partnerországokkal folytatott fejlesztési együttműködés keretében történő végrehajtása mellett; |
| --- | --- |

F.

mivel az EU elkötelezett a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrend és a fenntartható fejlesztési célok Unión belüli és a partnerországokkal folytatott fejlesztési együttműködés keretében történő végrehajtása mellett;

| G. | mivel a UNCRPD egyezmény megállapítja, hogy fogyatékossággal élő személy „minden olyan személy, aki hosszan tartó fizikai, értelmi, szellemi vagy érzékszervi károsodással él, amely számos egyéb akadállyal együtt korlátozhatja az adott személy teljes, hatékony és másokkal egyenlő társadalmi szerepvállalását”; mivel a UNCRPD egyezmény 9. cikke e tekintetben különösen fontos; |
| --- | --- |

G.

mivel a UNCRPD egyezmény megállapítja, hogy fogyatékossággal élő személy „minden olyan személy, aki hosszan tartó fizikai, értelmi, szellemi vagy érzékszervi károsodással él, amely számos egyéb akadállyal együtt korlátozhatja az adott személy teljes, hatékony és másokkal egyenlő társadalmi szerepvállalását”; mivel a UNCRPD egyezmény 9. cikke e tekintetben különösen fontos;

| H. | mivel az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata megerősíti, hogy a UNCRPD egyezmény kötelező az EU-ra és a tagállamaira nézve az uniós jog végrehajtása során, minthogy másodlagos jogi eszközt képez (12); mivel a UNCRPD egyezmény teljes körű végrehajtása érdekében elengedhetetlen a hatályos uniós jogszabályok és szakpolitikai eszközök érvényre juttatása; |
| --- | --- |

H.

mivel az Európai Unió Bíróságának ítélkezési gyakorlata megerősíti, hogy a UNCRPD egyezmény kötelező az EU-ra és a tagállamaira nézve az uniós jog végrehajtása során, minthogy másodlagos jogi eszközt képez (12); mivel a UNCRPD egyezmény teljes körű végrehajtása érdekében elengedhetetlen a hatályos uniós jogszabályok és szakpolitikai eszközök érvényre juttatása;

| I. | mivel a fogyatékossággal élő személyek csoportja nem egységes, és mivel a nők, a gyermekek, az idősek és az olyan személyek, akik összetett támogatásra szorulnak, az ideiglenes vagy láthatatlan fogyatékossággal élők további nehézségekkel és a megkülönböztetés többszörös formáival szembesülnek; |
| --- | --- |

I.

mivel a fogyatékossággal élő személyek csoportja nem egységes, és mivel a nők, a gyermekek, az idősek és az olyan személyek, akik összetett támogatásra szorulnak, az ideiglenes vagy láthatatlan fogyatékossággal élők további nehézségekkel és a megkülönböztetés többszörös formáival szembesülnek;

| J. | mivel a fogyatékossággal élő személyeknek többletköltségekkel, alacsonyabb jövedelemmel és magasabb munkanélküliségi rátával kell szembenézniük; mivel a fogyatékossággal kapcsolatos ellátásokat olyan állami támogatásnak kell tekinteni, amelynek célja, hogy például foglalkoztatással segítsen az embereknek az akadályok megszüntetésében, hogy teljes körűen részt vehessenek a társadalomban; |
| --- | --- |

J.

mivel a fogyatékossággal élő személyeknek többletköltségekkel, alacsonyabb jövedelemmel és magasabb munkanélküliségi rátával kell szembenézniük; mivel a fogyatékossággal kapcsolatos ellátásokat olyan állami támogatásnak kell tekinteni, amelynek célja, hogy például foglalkoztatással segítsen az embereknek az akadályok megszüntetésében, hogy teljes körűen részt vehessenek a társadalomban;

| K. | mivel a fogyatékossággal élő gyermekeknek jogukban áll családjukkal vagy családi környezetben élni a mindenek felett álló érdeküknek megfelelően; mivel a családtagoknak gyakran csökkenteniük kell vagy abba kell hagyniuk szakmai tevékenységüket, hogy fogyatékossággal élő családtagjaikat gondozhassák; |
| --- | --- |

K.

mivel a fogyatékossággal élő gyermekeknek jogukban áll családjukkal vagy családi környezetben élni a mindenek felett álló érdeküknek megfelelően; mivel a családtagoknak gyakran csökkenteniük kell vagy abba kell hagyniuk szakmai tevékenységüket, hogy fogyatékossággal élő családtagjaikat gondozhassák;

| L. | mivel a UNCRPD egyezmény elveinek köre jóval tágabb a megkülönböztetés kérdésénél, és végső céljuk az, hogy a fogyatékossággal élő személyek és családtagjaik teljes körűen gyakorolhassák az emberi jogokat egy befogadó társadalomban; |
| --- | --- |

L.

mivel a UNCRPD egyezmény elveinek köre jóval tágabb a megkülönböztetés kérdésénél, és végső céljuk az, hogy a fogyatékossággal élő személyek és családtagjaik teljes körűen gyakorolhassák az emberi jogokat egy befogadó társadalomban;

| M. | mivel továbbra is vannak olyan új és átdolgozott jogszabályok, amelyek egyáltalán nem említik a UNCRPD egyezményt és az akadálymentességet; mivel a részvétel egyik előfeltétele az akadálymentesség; mivel az EU a UNCRPD egyezményben részes félként köteles biztosítani a fogyatékossággal élő személyek és képviseleti szervezeteik szoros bevonását és aktív részvételét a jogszabályok és politikák kialakításában és végrehajtásában, a fogyatékosság különféle koncepcióinak tiszteletben tartásával; |
| --- | --- |

M.

mivel továbbra is vannak olyan új és átdolgozott jogszabályok, amelyek egyáltalán nem említik a UNCRPD egyezményt és az akadálymentességet; mivel a részvétel egyik előfeltétele az akadálymentesség; mivel az EU a UNCRPD egyezményben részes félként köteles biztosítani a fogyatékossággal élő személyek és képviseleti szervezeteik szoros bevonását és aktív részvételét a jogszabályok és politikák kialakításában és végrehajtásában, a fogyatékosság különféle koncepcióinak tiszteletben tartásával;

| N. | mivel a megkülönböztetés, köztük a többszörös megkülönböztetés, a megbélyegzés és az egyenlőtlenség alapvető okai között találhatók a sztereotípiák, a tévképzetek és az előítéletek; |
| --- | --- |

N.

mivel a megkülönböztetés, köztük a többszörös megkülönböztetés, a megbélyegzés és az egyenlőtlenség alapvető okai között találhatók a sztereotípiák, a tévképzetek és az előítéletek;

| O. | mivel a fogyatékossággal élő személyek gyakran nem kapnak elég támogatást, védelmet, tájékoztatást és információt az egészségügyi szolgáltatásokat és jogaikat, az erőszakkal szembeni védelmet, a gyermekgondozást illetően, és korlátozott vagy semmilyen hozzáférésük nincs az ilyen szolgáltatásokhoz és információkhoz; mivel megfelelő képzésben kell részesíteni az egészségügyi dolgozókat a fogyatékossággal élő személyek szükségleteiről; |
| --- | --- |

O.

mivel a fogyatékossággal élő személyek gyakran nem kapnak elég támogatást, védelmet, tájékoztatást és információt az egészségügyi szolgáltatásokat és jogaikat, az erőszakkal szembeni védelmet, a gyermekgondozást illetően, és korlátozott vagy semmilyen hozzáférésük nincs az ilyen szolgáltatásokhoz és információkhoz; mivel megfelelő képzésben kell részesíteni az egészségügyi dolgozókat a fogyatékossággal élő személyek szükségleteiről;

| P. | mivel a hajléktalanságot évente megtapasztaló négymillió ember jelentős része fogyatékossággal élő személy, akikről mint célcsoportról a UNCRPD egyezmény és az európai fogyatékosságügyi stratégia nagyrészt megfeledkezett; |
| --- | --- |

P.

mivel a hajléktalanságot évente megtapasztaló négymillió ember jelentős része fogyatékossággal élő személy, akikről mint célcsoportról a UNCRPD egyezmény és az európai fogyatékosságügyi stratégia nagyrészt megfeledkezett;

| Q. | mivel a számos nemzetközi egyezmény, uniós és nemzeti jogszabályok és stratégiák ellenére a fogyatékossággal élő személyek még mindig nem vesznek részt teljes mértékben a társadalomban, és nem élvezhetik maradéktalanul jogaikat; mivel a UNCRPD egyezmény 29. cikkével összhangban csak akkor érhető el a fogyatékossággal élő személyek részvétele, ha bevonják őket a politikai és közéletbe, ahol gyakran alulreprezentáltak; |
| --- | --- |

Q.

mivel a számos nemzetközi egyezmény, uniós és nemzeti jogszabályok és stratégiák ellenére a fogyatékossággal élő személyek még mindig nem vesznek részt teljes mértékben a társadalomban, és nem élvezhetik maradéktalanul jogaikat; mivel a UNCRPD egyezmény 29. cikkével összhangban csak akkor érhető el a fogyatékossággal élő személyek részvétele, ha bevonják őket a politikai és közéletbe, ahol gyakran alulreprezentáltak;

| R. | mivel a Bizottság eredményjelentése azt mutatja, hogy a UNCRPD egyezményből eredő kötelezettségek végrehajtása uniós és tagállami szinten egyaránt nyilvánvalóan késik; mivel a stratégia keretében még vannak kihívások és hiányosságok, és hosszú távú perspektívára van szükség az uniós politikáknak, jogszabályoknak és programoknak a UNCRPD-vel való összehangolására; |
| --- | --- |

R.

mivel a Bizottság eredményjelentése azt mutatja, hogy a UNCRPD egyezményből eredő kötelezettségek végrehajtása uniós és tagállami szinten egyaránt nyilvánvalóan késik; mivel a stratégia keretében még vannak kihívások és hiányosságok, és hosszú távú perspektívára van szükség az uniós politikáknak, jogszabályoknak és programoknak a UNCRPD-vel való összehangolására;

| S. | mivel az önálló életvitel UNCRPD egyezményben hangsúlyozott modellje a lehető legnagyobb fokú akadálymentességet védi; mivel az egyéb szolgáltatásokhoz, például az akadálymentes közlekedéshez való hozzáférés, a kulturális és szabadidős tevékenységek szintén a minőségi élet alkotóelemei, és hozzájárulhatnak a fogyatékossággal élő személyek beilleszkedéséhez; |
| --- | --- |

S.

mivel az önálló életvitel UNCRPD egyezményben hangsúlyozott modellje a lehető legnagyobb fokú akadálymentességet védi; mivel az egyéb szolgáltatásokhoz, például az akadálymentes közlekedéshez való hozzáférés, a kulturális és szabadidős tevékenységek szintén a minőségi élet alkotóelemei, és hozzájárulhatnak a fogyatékossággal élő személyek beilleszkedéséhez;

| T. | mivel inkluzív és aktív munkaerőpiaci hozzáférést kell biztosítani, mivel ez az egyik legfontosabb eszköz a fogyatékossággal élő személyek függetlenségének előmozdítására; mivel a munkaerőpiaci hozzáférés jelenleg 58,5 %-on áll a fogyatékossággal nem rendelkező személyek 80,5 %-ához képest, néhány csoport pedig a fogyatékosság típusán alapuló további megkülönböztetéssel néz szembe, mivel a szociális gazdaság számos foglalkoztatási lehetőséget kínál a fogyatékossággal élő személyek számára; |
| --- | --- |

T.

mivel inkluzív és aktív munkaerőpiaci hozzáférést kell biztosítani, mivel ez az egyik legfontosabb eszköz a fogyatékossággal élő személyek függetlenségének előmozdítására; mivel a munkaerőpiaci hozzáférés jelenleg 58,5 %-on áll a fogyatékossággal nem rendelkező személyek 80,5 %-ához képest, néhány csoport pedig a fogyatékosság típusán alapuló további megkülönböztetéssel néz szembe, mivel a szociális gazdaság számos foglalkoztatási lehetőséget kínál a fogyatékossággal élő személyek számára;

| U. | mivel a szigorúbb európai szintű iránymutatások és a megfelelő erőforrások, valamint a fogyatékossággal kapcsolatos kérdésekre vonatkozó képzés erősíthetné nemzeti szinten az esélyegyenlőségi szervek eredményességét és függetlenségét; |
| --- | --- |

U.

mivel a szigorúbb európai szintű iránymutatások és a megfelelő erőforrások, valamint a fogyatékossággal kapcsolatos kérdésekre vonatkozó képzés erősíthetné nemzeti szinten az esélyegyenlőségi szervek eredményességét és függetlenségét;

| V. | mivel a Bizottság által a polgári szerepvállalásnak, valamint közös értékeinknek: a szabadságnak, a toleranciának és a megkülönböztetésmentességnek az oktatás által történő előmozdításáról szóló párizsi nyilatkozatban meghatározott négy prioritás egyike „a hátrányos helyzetű fiatalok és gyermekek oktatásának előmozdítása, biztosítva, hogy oktatási és képzési rendszereink kielégítsék a szükségleteiket”; |
| --- | --- |

V.

mivel a Bizottság által a polgári szerepvállalásnak, valamint közös értékeinknek: a szabadságnak, a toleranciának és a megkülönböztetésmentességnek az oktatás által történő előmozdításáról szóló párizsi nyilatkozatban meghatározott négy prioritás egyike „a hátrányos helyzetű fiatalok és gyermekek oktatásának előmozdítása, biztosítva, hogy oktatási és képzési rendszereink kielégítsék a szükségleteiket”;

| W. | mivel a fogyatékossággal élő személyek munkaerőpiaci kirekesztése összességében nagyobb költséggel jár, mint ha befogadnák őket a munka világába; mivel ez különösen igaz az összetett támogatási szükségletekkel rendelkező személyekre, akik esetében a családtagok arra kényszerülhetnek, hogy gondozóvá váljanak; |
| --- | --- |

W.

mivel a fogyatékossággal élő személyek munkaerőpiaci kirekesztése összességében nagyobb költséggel jár, mint ha befogadnák őket a munka világába; mivel ez különösen igaz az összetett támogatási szükségletekkel rendelkező személyekre, akik esetében a családtagok arra kényszerülhetnek, hogy gondozóvá váljanak;

| X. | mivel a foglalkoztatásban lévő fogyatékossággal élő személyek száma alacsonyabb lehet, mint azt az adatok jelzik, tekintve hogy sokan közülük a „nem foglalkoztatható” kategóriába tartoznak, a védett ágazatban vagy védettebb környezetben dolgoznak, és nem rendelkeznek alkalmazotti jogállással, és ily módon nem jelennek meg a hivatalos adatokban és statisztikákban; |
| --- | --- |

X.

mivel a foglalkoztatásban lévő fogyatékossággal élő személyek száma alacsonyabb lehet, mint azt az adatok jelzik, tekintve hogy sokan közülük a „nem foglalkoztatható” kategóriába tartoznak, a védett ágazatban vagy védettebb környezetben dolgoznak, és nem rendelkeznek alkalmazotti jogállással, és ily módon nem jelennek meg a hivatalos adatokban és statisztikákban;

| Y. | mivel a munkaadókat támogatni kell abban, és ösztönözni kell arra, hogy az oktatástól a foglalkoztatásig vezető úton végig gondoskodjanak a fogyatékossággal élő személyek önrendelkezésének elősegítéséről; mivel e célból a munkaadók tájékoztatása jelenti az egyik lehetőséget arra, hogy fel lehessen lépni a fogyatékossággal élő személyek felvétele terén alkalmazott megkülönböztetéssel szemben; |
| --- | --- |

Y.

mivel a munkaadókat támogatni kell abban, és ösztönözni kell arra, hogy az oktatástól a foglalkoztatásig vezető úton végig gondoskodjanak a fogyatékossággal élő személyek önrendelkezésének elősegítéséről; mivel e célból a munkaadók tájékoztatása jelenti az egyik lehetőséget arra, hogy fel lehessen lépni a fogyatékossággal élő személyek felvétele terén alkalmazott megkülönböztetéssel szemben;

| Z. | mivel a munkahelyi intézkedések rendkívül fontosak a kedvező mentális egészség előmozdításához, és megelőzhetik a rossz mentális állapotot és a pszichoszociális fogyatékosságokat; |
| --- | --- |

Z.

mivel a munkahelyi intézkedések rendkívül fontosak a kedvező mentális egészség előmozdításához, és megelőzhetik a rossz mentális állapotot és a pszichoszociális fogyatékosságokat;

| AA. | mivel az EU a fejlesztési segélyt nyújtó legnagyobb donor, és vezető szerepet játszik a fogyatékossággal élő személyekre is kiterjedő programokban; |
| --- | --- |

AA.

mivel az EU a fejlesztési segélyt nyújtó legnagyobb donor, és vezető szerepet játszik a fogyatékossággal élő személyekre is kiterjedő programokban;

| AB. | mivel a foglalkoztatás terén való megkülönböztetés nem egyedül álló probléma; mivel az oktatásban, a szakképzésben és a lakhatás terén való megkülönböztetés, valamint a közlekedéshez való hozzáférés hiánya egyenlő a foglalkoztatás terén való megkülönböztetéssel; |
| --- | --- |

AB.

mivel a foglalkoztatás terén való megkülönböztetés nem egyedül álló probléma; mivel az oktatásban, a szakképzésben és a lakhatás terén való megkülönböztetés, valamint a közlekedéshez való hozzáférés hiánya egyenlő a foglalkoztatás terén való megkülönböztetéssel;

| AC. | mivel az Unióban a súlyos fogyatékossággal élő személyek 75 %-ának nincs lehetősége teljes mértékben részt venni a munkaerőpiacon; mivel az alulfoglalkoztatottság, valamint a munkanélküliség különösen az autizmus spektrumzavarral küzdők, a siketek és nagyothallók, valamint a vakok és a siketvakok számára jelenthet problémát; |
| --- | --- |

AC.

mivel az Unióban a súlyos fogyatékossággal élő személyek 75 %-ának nincs lehetősége teljes mértékben részt venni a munkaerőpiacon; mivel az alulfoglalkoztatottság, valamint a munkanélküliség különösen az autizmus spektrumzavarral küzdők, a siketek és nagyothallók, valamint a vakok és a siketvakok számára jelenthet problémát;

| AD. | mivel a UNCRPD egyezmény végrehajtásának egyik lehetséges eszközét a fenntartható fejlesztési célok és a szociális jogok európai pillére jelenthetik; |
| --- | --- |

AD.

mivel a UNCRPD egyezmény végrehajtásának egyik lehetséges eszközét a fenntartható fejlesztési célok és a szociális jogok európai pillére jelenthetik;

| AE. | mivel a jogképesség hiánya jelentős akadálya a szavazati jog gyakorlásának, többek között az európai választásokon is; |
| --- | --- |

AE.

mivel a jogképesség hiánya jelentős akadálya a szavazati jog gyakorlásának, többek között az európai választásokon is;

| AF. | mivel a fogyatékossággal élő vagy egészségügyi problémával rendelkező nők 34 %-át érte már fizikai vagy szexuális erőszak a partnerük részéről az életük során; |
| --- | --- |

AF.

mivel a fogyatékossággal élő vagy egészségügyi problémával rendelkező nők 34 %-át érte már fizikai vagy szexuális erőszak a partnerük részéről az életük során;

| AG. | mivel az EUMSZ 168. cikkének (7) bekezdése a tagállamok hatáskörébe utalja egészségügyi politikájuk meghatározását és az egészségügyi szolgáltatások biztosítását, mutatva a tagállamokkal való konzultáció és azok bevonásának szükségességét az európai fogyatékosságügyi stratégia sikere céljából; |
| --- | --- |

AG.

mivel az EUMSZ 168. cikkének (7) bekezdése a tagállamok hatáskörébe utalja egészségügyi politikájuk meghatározását és az egészségügyi szolgáltatások biztosítását, mutatva a tagállamokkal való konzultáció és azok bevonásának szükségességét az európai fogyatékosságügyi stratégia sikere céljából;

| AH. | mivel a UNCRPD egyezmény 25. cikke megerősíti a fogyatékossággal élő személyek azon jogát, hogy a legmagasabb színvonalú egészségügyi ellátást kapják, megkülönböztetés nélkül; |
| --- | --- |

AH.

mivel a UNCRPD egyezmény 25. cikke megerősíti a fogyatékossággal élő személyek azon jogát, hogy a legmagasabb színvonalú egészségügyi ellátást kapják, megkülönböztetés nélkül;

| AI. | mivel a fogyatékossággal élő személyek különösen kiszolgáltatottak az egészségügyi ellátási szolgálatok rendszerhibáinak, gyakrabban tanúsítanak egészségügyi kockázattal járó viselkedést, illetve jobban ki vannak téve a korai elhalálozás kockázatának; |
| --- | --- |

AI.

mivel a fogyatékossággal élő személyek különösen kiszolgáltatottak az egészségügyi ellátási szolgálatok rendszerhibáinak, gyakrabban tanúsítanak egészségügyi kockázattal járó viselkedést, illetve jobban ki vannak téve a korai elhalálozás kockázatának;

Fő intézkedési területek

Akadálymentesség

| 1. | elismeri az akadálymentesség holisztikus meghatározásának és alkalmazásának fontosságát, valamint hogy ez milyen értéket jelent a fogyatékossággal élő személyek – UNCRPD egyezményben elismert és az ENSZ CRPD-bizottságának 2. sz. általános kommentárjával összhangban lévő – esélyegyenlőségének és társadalmi befogadásának, illetve a társadalomban való részvételének alapjaként, figyelembe véve a fogyatékossággal élő személyek szükségleteinek sokféleségét, valamint uniós elvként előmozdítva a mindenki számára történő tervezés határozottan növekvő fontosságát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | emlékezteti a Bizottságot azon kötelességére, hogy mind az államin, mind a magánszférában minden szakpolitikai területen érvényesítse a fogyatékosság szempontjait, és alakítsa ki és mozdítsa elő az akadálymentességet, és javasolja, hogy e kötelesség teljesülésének ellenőrzése érdekében a Bizottság hierarchiáján belül hozzon létre az akadálymentesség területén szakértelemmel rendelkező egységeket; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy határozzon meg kötelező követelményeket a közterületek és különösen az épített környezet akadálymentessége tekintetében; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felhívja a tagállamokat, hogy teljes mértékben hajtsák végre és folyamatosan kövessék nyomon az akadálymentességgel kapcsolatos valamennyi jogszabályt, ideértve az audiovizuális médiaszolgáltatásokról szóló irányelvet, a távközlési csomagot és a honlapok akadálymentesítéséről szóló irányelvet, valamint a közlekedésre és az utasok jogaira vonatkozó, idevágó jogszabályokat; felhívja e tekintetben az EU-t, hogy a UNCRPD egyezmény ratifikálásának belső és külső szinten történő előmozdításán túlmenően hangolja össze és kövesse nyomon ennek végrehajtását is; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reméli, hogy az uniós társjogalkotók késedelem nélkül elfogadják az európai fogyatékosságügyi stratégiát; azt ajánlja, hogy a UNCRPD teljes mértékű végrehajtása érdekében a végső szövegnek fokoznia kell a termékek és szolgáltatások akadálymentességét a fogyatékossággal élő személyek és a funkcióképességükben korlátozott személyek számára; hangsúlyozza, hogy átfogó európai szabályokra van szükség a nyilvános terek és az épített környezet akadálymentességére, valamint az összes közlekedési módhoz való hozzáférésre vonatkozóan; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy egyes jogszabályok, így például a honlapok akadálymentesítéséről szóló irányelv (13) vagy a vasúti akadálymentességről szóló rendelet (TSI-PRM) (14) nyomon követése az ágazat és a tagállamok saját értékelésén keresztül zajlik, és azt nem egy független szerv végzi; ajánlja ezért, hogy a Bizottság szigorúbban ellenőrizze az irányelvnek való megfelelést, és fontolja meg nyomon követési jogszabályok kidolgozását annak biztosítása érdekében, hogy tiszteletben tartsák a fogyatékossággal élő személyek jogait, többek között például a 261/2004/EK rendelet (15) végrehajtása során; |
| --- | --- |

6.

| 7. | emlékeztet arra, hogy az akadálymentességgel kapcsolatos valamennyi kötelezettség végrehajtásához elegendő forrásra van szükség uniós, nemzeti és helyi szinten; felhívja az Uniót annak biztosítására, hogy minden finanszírozási program akadálymentes legyen, egy egyetemes tervezési megközelítést kövessen, és az akadálymentességre vonatkozóan külön költségvetést tartalmazzon; felhívja a tagállamokat, hogy adjanak lendületet a közberuházásoknak, biztosítva ezzel a fogyatékossággal élő személyek számára mind a fizikai, mind a digitális környezet akadálymentességét; |
| --- | --- |

7.

| 8. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az információs és kommunikációs technológiák fejlesztésének, valamint a fogyatékossággal élő személyek biztonságának területén tevékenykedő startupok finanszírozásának támogatása révén növeljék az akadálymentességet; |
| --- | --- |

8.

| 9. | helyesnek tartaná az önálló életvitel bevált uniós gyakorlatainak tanulmányozását és hasznosítását; |
| --- | --- |

9.

| 10. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzák meg a szükséges intézkedéseket annak biztosítása érdekében, hogy 112-es segélyhívószám teljes mértékben akadálymentes legyen mindenfajta fogyatékossággal élő valamennyi személy számára, és hogy a katasztrófakockázat-csökkentési politikák és programok figyelembe vegyék az összes fogyatékossággal élő személyt, és számukra is hozzáférhetők legyenek; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy a közbeszerzésben az akadálymentes beszerzés érdekében a közbeszerzési szerződés aláírása előtt alkalmazott előzetes feltételrendszert nemzeti szinten nem hajtják kellőképpen végre; ajánlja ennek megoldására, hogy hozzanak létre a zöld közbeszerzéshez hasonlóan egy olyan portált, amely az akadálymentességre vonatkozó összes iránymutatást tartalmazza; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nyomatékosan ajánlja, hogy az utasjogi panasztételi eljárást tegyék teljes mértékben akadálymentessé és a fogyatékossággal élők szükségleteihez alkalmazkodóvá, a nemzeti végrehajtó szervekre pedig bízzanak több és egyformán szigorú végrehajtási felelősséget; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza különösen, hogy az akadálymentesség a UNCRPD egyezmény alapelve, és az egyezményben foglalt egyéb jogok gyakorlásának előfeltétele; kiemeli, hogy az európai polgárok által benyújtott petíciók jelentős száma panaszkodik az akadálymentesség hiányáról vagy az építészeti akadályokról; hangsúlyozza, hogy az akadálymentességhez való jogot, ahogy a UNCRPD egyezmény 9. cikke is meghatározza, átfogó módon kell végrehajtani annak biztosítása érdekében, hogy a fogyatékossággal élő személyek hozzáférhessenek a környezetükhöz, a közlekedéshez, a közszolgáltatásokhoz és létesítményekhez, illetve az információs és kommunikációs technológiákhoz; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az akadálymentesség elsődleges prioritással bírjon, és jobban integrálódjon valamennyi fogyatékosságügyi szakpolitikai területbe; |
| --- | --- |

13.

| 14. | megjegyzi, hogy a digitális egységes piaci stratégiát olyan módon kell végrehajtani, hogy annak valamennyi aspektusához teljes körű hozzáférést lehessen biztosítani a fogyatékossággal élő személyek számára; |
| --- | --- |

14.

Részvétel

| 15. | üdvözli az európai fogyatékossági kártya projektjét; felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együtt minden országot vonjanak be egy jövőbeli hosszú távú kezdeményezésbe, amelynek célja az európai parkolási kártyával azonos hatókör elérése lenne, és ebbe foglalják bele a kulturális életben és a turizmusban való részvételt lehetővé tevő szolgáltatásokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aggályosnak tartja, hogy továbbra is a fogyatékosság orvosi modelljét használják, amely a fogyatékossággal élő személyek orvosi diagnózisaira összpontosít, nem pedig az általuk tapasztalt környezeti akadályokra; sürgeti a Bizottságot, hogy kezdeményezze e megközelítés felülvizsgálatát, különösen az adatgyűjtés területén; felhívja a tagállamokat, hogy vizsgálják meg, hogyan tudnának együtt dolgozni a fogyatékosság közös meghatározásán; |
| --- | --- |

16.

| 17. | üdvözli a marrákesi szerződéssel kapcsolatban elért előrelépést; rámutat arra, hogy az Európai Unió Bírósága a 2017. február 14-i véleményében jelezte, hogy az Uniónak kizárólagos hatásköre van a marrákesi szerződés megkötésére, mivel a marrákesi szerződés kötelezettségeinek nagy többsége egy nagyrészt már közös uniós szabályok által lefedett területhez tartozik; ajánlja, hogy az EU és a tagállamok határozzanak meg cselekvési tervet, hogy biztosítsák annak teljes körű végrehajtását; felhívja az EU-t, hogy ne ratifikálja a gazdasági teherrel kapcsolatos opciót; |
| --- | --- |

17.

| 18. | úgy véli, hogy az európai strukturális és beruházási alapoknak – különösen a következő programozási időszakban – be kell tartaniuk a UNCRPD egyezményt, és továbbra is kiemelten elő kell mozdítaniuk az intézményesítettség csökkentését, és emellett finanszírozniuk kell a közösségben való, önálló élethez való jog megvalósítását segítő támogató szolgáltatásokat; úgy véli, hogy a Bizottságnak szorosan nyomon kell követnie az intézményekről a közösségi alapú szolgáltatásokra való áttérésre vonatkozó előzetes, konkrét és folyamatos, illetve átlátható minőségértékelésen alapuló feltételrendszerek tagállamok általi végrehajtását; úgy véli, hogy az Unió által, köztük az Európai Stratégiai Beruházási Alap és az Európai Beruházási Bank általi hitelnyújtás keretében támogatott projektjavaslatoknak az egyetemes tervezési megközelítését követve tiszteletben kell tartaniuk az akadálymentességet; úgy véli, hogy e célok elérése tekintetében nem lehet csupán a pénzügyi eszközökre támaszkodni; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kiemeli, hogy a fogyatékosság típusának megfelelően biztosítani kell a kommunikációhoz való szabad hozzáférés lehetőségét; rámutat arra, hogy ennek kulcsfontosságú szerepe van a fogyatékossággal élő személyek aktív polgári szerepvállalása szempontjából; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aggodalmát fejezi ki a részvétel előtt álló azon akadályok miatt, amelyekkel a gyámság alá helyezett és az intézményekben élő személyek Európa-szerte szembesülnek, és felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a jogképességüktől megfosztott személyek is gyakorolhassák az európai uniós szerződésekben és jogszabályokban foglalt összes jogot; felhívja a tagállamokat, hogy az intézményi elhelyezések számának csökkentésére irányuló folyamat felgyorsításával, valamint az érintett személyek helyett történő döntéshozatal támogatott döntéshozatallal való felváltásával segítsék elő a részvételt; |
| --- | --- |

20.

| 21. | felhívja a Bizottságot, hogy a 93/109/EK (16) és a 94/80/EK (17) tanácsi irányelvek végrehajtásáról szóló rendszeres jelentéseibe foglalja bele annak értékelését, hogy ezeket a UNCRPD egyezmény 29. cikkével összhangban lévő módon értelmezik-e; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kiemeli, hogy a fogyatékossággal élő nők és lányok a nem és a fogyatékosság metszetéből kifolyólag kétszeres megkülönböztetésnek vannak kitéve, emellett a nem és a fogyatékosság, illetve a szexuális irányultság, az életkor, a vallás vagy a származás metszete miatt többszörös megkülönböztetésnek is érheti őket számos alkalommal; |
| --- | --- |

22.

| 23. | megismétli, hogy a fogyatékossággal élő nők gyakran hátrányosabb helyzetben vannak, mint a férfiak, és jobban érinti őket a szegénység és a társadalmi kirekesztés kockázata; |
| --- | --- |

23.

| 24. | úgy véli, hogy a Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézetének iránymutatást kell nyújtania európai és tagállami szinten a fogyatékossággal élő nők és lányok egyedi helyzetének tekintetében, és aktív szerepet kell játszania a jogvédő munkában az esélyegyenlőség biztosítása és a megkülönböztetés elleni küzdelem céljából; |
| --- | --- |

24.

| 25. | emlékeztet rá, hogy a fogyatékossággal élő személyek szegénysége és társadalmi kirekesztése elleni küzdelem szorosan kapcsolódik a családtagok jobb körülményeihez, akik gyakran fizetetlen gondozókként élnek, és nem tekintik őket munkanélküli személynek; ösztönzi ezért a tagállamokat, hogy dolgozzanak ki nemzeti támogatási stratégiákat az informális gondozók számára, akik többnyire a fogyatékossággal élő személyek nőrokonai; |
| --- | --- |

25.

| 26. | kiemeli, hogy növekszik az idős emberek száma, és hogy a WHO szerint a fogyatékosság gyakoribb a nők körében, akiket a hosszabb várható élettartamuknak köszönhetően különösen érint ez a jelenség; hangsúlyozza, hogy ennélfogva arányosan növekedni fog a fogyatékossággal élő nők száma; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kiemeli a mikrofinanszírozási eszközök értékét a munkahelyteremtésben és a növekedésben; felhívja a tagállamokat, hogy tegyék könnyebben elérhetővé az ilyen eszközöket a fogyatékossággal élő nők számára; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kiemeli, hogy a fogyatékossággal élők számára az önálló élet biztosításához támogatni kell a fogyatékossággal élő személyeket a mindennapi tevékenységeikben segítő termékek kutatását és innovációját; |
| --- | --- |

28.

Egyenlőség

| 29. | kiemeli, hogy a fogyatékosságügyi stratégia középpontjában az egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség áll; |
| --- | --- |

29.

| 30. | felhívja a Bizottságot, hogy a „Stratégiai szerepvállalás a nemek közötti egyenlőségért (2016–2019)” című dokumentumában foglalkozzon a fogyatékosságügy kérdésével; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mélységes sajnálattal tölti el, hogy az Európai Tanácsban hosszú időre megtorpant a megkülönböztetésmentességről szóló uniós irányelv elfogadása felé vezető folyamat, és felhívja a tagállamokat, hogy járuljanak hozzá a megkülönböztetésmentességről szóló horizontális irányelv (18) elfogadásához, egy pragmatikusabb megoldás felé elmozdulva, amely a megkülönböztetéssel szembeni védelmet az élet minden területén kiterjeszti a fogyatékossággal élő személyekre, többek között azáltal, hogy a fogyatékossággal élők igényeihez való észszerű alkalmazkodás megtagadását a diszkrimináció egyik formájaként ismeri el, valamint elismeri a többszörös és interszekcionális megkülönböztetést is; |
| --- | --- |

31.

| 32. | riasztónak tartja a fogyatékossággal élő személyekkel szembeni megkülönböztetésről és a bántalmazásról szóló meglévő adatokat; továbbra is aggodalommal tölti el az alacsony bejelentési arány, amely a panasztételi és bejelentési mechanizmusok hozzáférhetetlenségével, valamint a bizalom és a jogok ismeretének hiányával magyarázható; fenntartja, hogy nemek szerint lebontott adatokat kell gyűjteni, és a visszautasított beszállásra és a segítségnyújtás megtagadására e tekintetben az adatgyűjtés új módszerének kidolgozását ajánlja; |
| --- | --- |

32.

| 33. | felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy minden nemzeti esélyegyenlőségi szervnek legyen hatásköre a fogyatékosságügy terén, és megfelelő erőforrással és önállósággal rendelkezzen ahhoz, hogy biztosítani tudja a megkülönböztetés áldozatai számára a szükséges támogatást, továbbá felhívja a tagállamokat annak garantálására, hogy a hatáskör bármilyen bővítéséhez a humán erőforrások számának növelése társuljon; |
| --- | --- |

33.

| 34. | felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy finanszírozzanak a megkülönböztetésmentesség elvével, ezen belül a többszörös és interszekcionális megkülönböztetéssel és a fogyatékossággal élők igényeihez való észszerű alkalmazkodással foglalkozó képzéseket, és dolgozzák ki a bevált gyakorlatok modelljeit, amelyeket a fogyatékossággal élő személyek, szervezeteik, szakszervezetek, munkáltatói szervezetek, esélyegyenlőségi szervek és köztisztviselők számára, illetve ezek közreműködésével nyújtanának; |
| --- | --- |

34.

| 35. | felhívja az EU-t, hogy a Horizont 2020 utáni kutatási és fejlesztési keret kialakításakor dolgozzon ki az egyenlőségi elvekkel foglalkozó kutatási programokat; |
| --- | --- |

35.

Foglalkoztatás

| 36. | kiemeli, hogy a munkaerőpiaci hozzáférés átfogó kérdés, amely az egyén és a munkaadó számára egyaránt nyertes helyzetet biztosító támogató intézkedések, köztük a társadalmi befogadás végrehajtását igényli, és akadálymentes munkaerő-felvételi eljárásokat, a munkahely és az otthon közötti akadálymentes közlekedést, szakmabeli előrelépési lehetőségeket és folyamatos képzést, valamint a fogyatékossággal élők igényeihez való észszerű alkalmazkodást és akadálymentes munkahelyeket kell magában foglalnia; felhívja a Bizottságot, hogy tegye naprakésszé az EU-ban és az EFTA-EGT területén a fogyatékossággal élő személyek számára biztosított támogatott foglalkoztatással kapcsolatos bevált gyakorlatok gyűjteményét; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ösztönzi, hogy fogadjanak el előnyben részesítési intézkedéseket, ideértve a fogyatékossággal élő személyek foglalkoztatására vonatkozó minimális százalékarányok bevezetését a köz- és a magánszektorban; |
| --- | --- |

37.

| 38. | sajnálja, hogy az észszerű alkalmazkodás megtagadása nem minősül megkülönböztetésnek a foglalkoztatási egyenlőségről szóló irányelv (19) keretein belül, amit az ENSZ Fogyatékossággal Élő Személyek Jogainak Bizottsága is bírált; felhívja a figyelmet arra, hogy a foglalkoztatás során alkalmazott egyenlő bánásmódról szóló irányelv első cikke tiltja a fogyatékosságon alapuló hátrányos megkülönböztetést; |
| --- | --- |

38.

| 39. | felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy az ellátások csapdái ne akadályozzák a munkaerőpiaci részvételt, és kéri, hogy a fogyatékossággal kapcsolatos támogatást különítsék el a jövedelemtámogatástól, figyelembe véve a fogyatékossággal élő személyek esetleges pótlólagos gondozási és egyéb szükségleteit, lehetővé téve, hogy méltó életet élhessenek, és hozzáférjenek a munkaerőpiachoz; felhívja a tagállamokat ezzel kapcsolatban annak biztosítására, hogy a fogyatékossággal kapcsolatos ellátásokat ne vonják meg a foglalkoztatás okán; |
| --- | --- |

39.

| 40. | felhívja a Bizottságot, hogy a pozsonyi nyilatkozatban és a szociális gazdaságról szóló madridi nyilatkozatban rögzített elvekkel összhangban támogassa a szociális vállalkozásokat, amelyek a foglalkoztatási lehetőségek fontos forrásai a fogyatékossággal élő emberek számára; |
| --- | --- |

40.

| 41. | felhívja a tagállamokat, hogy a UNCRPD egyezménynek megfelelően fontolják meg a foglalkoztathatóság útjában álló minden olyan jogi akadály, köztük például a UNCRPD egyezmény 12. cikkével ellentétes intézkedések felszámolását, amelyek megakadályozzák a fogyatékossággal élő személyeket abban, hogy munkaszerződést írjanak alá, bankszámlát nyissanak és hozzáférjenek saját pénzükhöz, ily módon pénzügyileg kirekesztve e személyeket, továbbá azoknak a nemzeti rendelkezéseknek a megszüntetését, amelyek a fogyatékossággal élő személyek egyes kategóriáit „munkaképtelennek” nyilvánítják; |
| --- | --- |

41.

| 42. | felhívja a figyelmet arra, hogy az idősödő társadalomban mennyire fontosak az eredményes újbóli beilleszkedési és rehabilitációs, valamint aktiválási és megtartási intézkedések, amelyek lehetővé teszik az emberek számára, hogy betegség után vagy fizikai, szellemi vagy érzelmi fogyatékosságok mellett is visszatérjenek a munkába vagy munkában maradjanak; |
| --- | --- |

42.

| 43. | emlékeztet arra, hogy a fogyatékossággal élő személyek és partnereik segítségnyújtási költségekkel való megterhelése nemcsak a jelenlegi jövedelmüket csökkenti, hanem foglalkoztatási kilátásaikat és időskori jövedelmüket is; |
| --- | --- |

43.

| 44. | úgy véli, hogy a munka és a magánélet közötti egyensúlyt előmozdító intézkedések, köztük az önkéntes rugalmas és inkluzív munkaszervezés, így például az intelligens munkavégzés, a távmunka és a rugalmas munkaidő hasznos lehet a fogyatékossággal élő személyek számára, és pozitív hatással lehet a mentális egészségre, mindenki számára biztonságot és stabilitást biztosítva, de aggódik amiatt, hogy a digitális munkakörnyezetek révén új akadályok jöhetnek létre, ha azok nem akadálymentesek és nem biztosított a fogyatékossággal élők igényeihez való észszerű alkalmazkodás; |
| --- | --- |

44.

| 45. | felhívja a Bizottságot, hogy a jövőbeli jelentésekben szerepeltessen bevált és helytelen gyakorlatokat, hogy lehetővé tegye a munkaadók számára a fogyatékosságügyi jogszabályok eredményes végrehajtását; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aggodalommal tölti el, hogy egyes tagállamokban a védett műhelyekben dolgozó fogyatékossággal élő személyeket nem ismeri el a jog hivatalosan munkavállalóként, a minimálbérnél kisebb fizetést kapnak, és nem jogosultak a többi munkavállalóval azonos szociális ellátásokra; |
| --- | --- |

46.

| 47. | különösen aggódik a fogyatékossággal élő fiatalok és a hosszú ideje munkanélküliek miatt; felhívja a tagállamokat, hogy kiemelten foglalkozzanak a fogyatékossággal élő fiatalok munkaerőpiaci befogadásával, többek között speciális karriertanácsadási központok létrehozása révén, ahol a diákok és a munkanélküli fiatalok tanácsot kaphatnak a jövőbeli karrierjükkel kapcsolatban, vagy az ifjúsági garancia program részeként; |
| --- | --- |

47.

| 48. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy mozdítsák elő még erőteljesebben a sokszínűséget mint az üzleti döntésekben szerepet játszó tényezőt, és ösztönözzék az olyan sokszínűségi chartákat, amelyek felhívják a figyelmet a munkahelyeken a fogyatékossággal élő személyek által nyújtott értéktöbbletre; |
| --- | --- |

48.

| 49. | felhívja az EU-t annak biztosítására, hogy a munka és a magánélet közötti egyensúlyra vonatkozó javasolt csomagba vegyék fel a fogyatékossággal élő személyek és családjuk jogait; |
| --- | --- |

49.

Oktatás és képzés

| 50. | aggodalommal tölti el, hogy különböző tagállamokban sok fogyatékossággal élő gyermeket továbbra is kirekesztenek a minőségi, inkluzív oktatásból például a szegregációs politikáknak és az építészeti akadályoknak köszönhetően, ami a fogyatékossággal élő gyermekek és fiatalok elleni hátrányos megkülönböztetés egy formája; |
| --- | --- |

50.

| 51. | hangsúlyozza, hogy az oktatás és a szakképzés alapvető a fogyatékossággal élő személyek foglalkoztathatósága szempontjából, és hogy a munkaadóknak részt kell venniük a folyamatban a fogyatékossággal élő személyek szükségleteinek érvényesítése céljából, figyelembe véve többek között az új technológiák lehetséges előnyeit különféle területeken – mint például az álláskeresés, személyes fejlődés és nagyobb önállóság elérése; |
| --- | --- |

51.

| 52. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat a közoktatás és az egész életen át tartó tanulás rendszereinek biztosítása érdekében a fogyatékossággal élő személyek előtt álló jogi, fizikai és szervezeti akadályok megszüntetésére; |
| --- | --- |

52.

| 53. | felhívja az uniós intézményeket és a tagállamokat, hogy biztosítsák a gyakornokok számára a fogyatékossággal élők igényeihez való észszerű alkalmazkodást, és kéri, hogy a gyakornoki felvételi eljárások akadálymentesek legyenek, és hogy kínáljanak egyedi gyakornoki helyeket a fogyatékossággal élő személyek számára, ideértve a munkaadóknak szóló ösztönzőkön alapuló gyakornoki helyeket is; |
| --- | --- |

53.

| 54. | felhívja az uniós intézményeket és a tagállamokat annak biztosítására, hogy az Erasmus+ és más ifjúsági programok, például az ifjúsági garancia és az Európai Szolidaritási Testület a fogyatékossággal élők igényeihez való, egyénre szabott észszerű alkalmazkodás révén teljes mértékben hozzáférhetők legyenek a fogyatékossággal élők számára, és hogy tájékoztatást bocsássanak a fogyatékossággal élő személyek rendelkezésére akadálymentességi jogaikról, ezzel is ösztönözve részvételüket; ajánlja e célból a meglévő, például a MappED! inkluzív mobilitási platformon belül kínált eszközök maximális kihasználását; |
| --- | --- |

54.

| 55. | sajnálja, hogy az Új európai készségfejlesztési program nem foglal magában külön célkitűzést a fogyatékossággal élő személyekkel kapcsolatban; hangsúlyozza, hogy a fogyatékossággal élő személyek jelenlegi alulfoglalkoztatottsága és munkaerőpiaci megkülönböztetése egyben az értékes készségek eltékozlása is; felhívja ezért a Bizottságot, hogy a készségekkel kapcsolatos valamennyi jövőbeli kezdeményezésben vegye figyelembe a fogyatékossággal élő személyek szükségleteit; |
| --- | --- |

55.

| 56. | sürgeti a tagállamokat, hogy alakítsanak ki hatékony intézkedéseket a fogyatékossággal élő diákok iskolai és tanulási környezeteken belüli szegregációjának és kirekesztésének kezelése céljából, továbbá hogy ezzel kapcsolatban alakítsanak ki nemzeti átmeneti programokat a minőségi, formális és nem formális inkluzív oktatás és szakképzés felé való elmozdulás céljából, többek között a nagymértékű támogatást igénylő fogyatékossággal élő személyek számára is, a Fogyatékossággal Élő Személyek Jogainak Bizottsága által megfogalmazott ajánlások alapján; |
| --- | --- |

56.

| 57. | felhívja a figyelmet az oktatási személyzet képzésének és átképzésének fontosságára, különösen az összetett szükségletekkel rendelkező személyek támogatása érdekében; |
| --- | --- |

57.

| 58. | ajánlja az Európai Ügynökség a Sajátos Nevelési Igényű Tanulókért és az Inkluzív Oktatásért elnevezésű ügynökség jobb igénybevételét, jelenlegi megbízásának maximális kihasználása mellett; |
| --- | --- |

58.

| 59. | kiemeli, hogy alapvető fontosságú a tanárok és a oktatók felkészítése a fogyatékossággal élő gyermekekkel való munkára, és számukra a megfelelő támogatás biztosítása; ösztönzi a tagállamokat, hogy alakítsák ki a tanárok és oktatók inkluzív oktatásának, képzésének és folyamatos szakmai fejlődésének rendszerét, a különböző érdekelt felektől, különösen a fogyatékossággal élő személyeket képviselő szervezetektől és a fogyatékossággal élő szakemberektől származó véleményeket is bevonva; |
| --- | --- |

59.

| 60. | a fogyatékossággal élő és/vagy sajátos nevelési igényű fiatalok körében a korai iskolaelhagyók nagy számára tekintettel felhív az egész életen át tartó tanulás és a vonzó alternatívák kínálása által teremtett lehetőségek további vizsgálatára; úgy véli, hogy a fogyatékossággal élő személyeknek szóló egész életen át tartó tanulási programok az európai fogyatékosságügyi stratégia alapvető részét képezik; |
| --- | --- |

60.

| 61. | ösztönzi az inkluzív oktatás és az egész életen át tartó tanulás terén bevált gyakorlatok cseréjét a tanárok, a munkatársak, az irányító szervek, illetve a fogyatékossággal élő diákok és tanulók között; |
| --- | --- |

61.

| 62. | aggodalmát fejezi ki, hogy az előrelépés ellenére a fogyatékossággal élő személyek még mindig fokozottan ki vannak téve a munkanélküliség veszélyének, és hogy kevesebb mint 30 %-uknak van felsőoktatási vagy ezzel egyenértékű végzettsége, szemben a fogyatékossággal nem rendelkező emberek 40 %-ával; felhívja ezért a tagállamokat és a Bizottságot, hogy fordítsanak különleges figyelmet a fogyatékossággal élő és/vagy sajátos nevelési igényű fiatalok által a középfokú oktatásból és az egyetemről és/vagy a szakképzésből a munka világába való átmenet során tapasztalt nehézségekre; |
| --- | --- |

62.

| 63. | ösztönzi az uniós közintézményeket és vállalatokat a sokszínűségre vonatkozó politikák és a sokszínűséggel foglalkozó nemzeti charták végrehajtására; |
| --- | --- |

63.

| 64. | kiemeli, hogy a fogyatékossággal élő fiatalok kevésbé vesznek részt fizikai tevékenységekben, mint fogyatékosság nélküli társaik, és hogy az iskolák fontos szerepet játszhatnak egy egészségesebb életstílus kialakításában; hangsúlyozza ezért a fogyatékossággal élő fiatalok fizikai tevékenységekben való fokozottabb részvétele elősegítésének fontosságát; felhívja a tagállamokat, hogy rövid időn belül számolják fel a fogyatékossággal élő vagy a sajátos igényű személyek sporttevékenységekben való részvétele előtt álló meglévő akadályokat; |
| --- | --- |

64.

| 65. | emlékeztet rá, hogy át kell hidalni a digitális szakadékot, és biztosítani kell, hogy a fogyatékossággal élő személyek teljes mértékben ki tudják használni a digitális uniót; hangsúlyozza ezzel kapcsolatban a fogyatékossággal élő személyek digitális készségei és kompetenciái – nevezetesen az Erasmus+ program által támogatott projektek révén való – fejlesztésének fontosságát, valamint felszólítja a tagállamokat, hogy garantálják a kiszolgáltatott polgárok – köztük a fogyatékossággal élők – online biztonságát a gyűlöletbeszéd, az internetes zaklatás és az online megkülönböztetés minden formája elleni hatékony eszközök révén, illetve azáltal, hogy a formális és a nem formális oktatás részeként is több képzést biztosítanak a digitális jártasság és médiaműveltség terén; felhívja emellett a tagállamokat, hogy a fogyatékossággal élő gyermekek számára ingyen biztosítsák a megfelelő technológiai oktatási eszközöket, lehetővé téve számukra, hogy teljes értékűen részt vegyenek az oktatási és képzési tevékenységekben; |
| --- | --- |

65.

Szociális védelem

| 66. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a 2030-as uniós fogyatékosságügyi stratégia tartalmazzon olyan egyedi fellépéseket, amelyek EU-szerte előmozdítják az inkluzív szociális védelmi rendszereket, amelyek garantálnák a fogyatékossággal élő személyek számára a teljes életciklus során az ellátásokhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférést; felhívja a tagállamokat, hogy határozzanak meg olyan szociális védelmi minimumot a fogyatékossággal élő személyek számára, amely garantálja megfelelő életszínvonalukat; |
| --- | --- |

66.

| 67. | felhívja a társjogalkotókat annak megfontolására, hogy a fogyatékossággal élő személyeket külön célcsoportként foglalja bele a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról szóló rendeletbe (20); |
| --- | --- |

67.

| 68. | sürgeti a tagállamokat a kölcsönös elismerés elvének alkalmazására a fogyatékosságértékelő és -meghatározó rendszereik használatakor, amelyeknek a fogyatékosság UNCRPD egyezményben foglalt emberi jogi alapú modelljét kell követniük, és nem szabad azt aláásniuk, a tapasztalható környezeti és társadalmi akadályok figyelembevétele és valamennyi érintett érdekelt fél bevonása mellett annak biztosítására, hogy a fogyatékossággal élők szociális védelmét és életszínvonalának támogatását ne veszélyeztessék a gazdasági kiigazítási programok intézkedései; |
| --- | --- |

68.

| 69. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a szociális jogok európai pillére minden tekintetben érvényesítse a fogyatékosság szempontjait; |
| --- | --- |

69.

| 70. | azt ajánlja, hogy az Európai Szociális Alapot (ESZA), a foglalkoztatás és a szociális innováció európai uniós programját (EaSI) és a jövőbeli szociális alapokat ne csak munkaerőpiaci aktivizálási intézkedésekre, hanem társadalmi befogadás céljából is használják fel; hangsúlyozza a rehabilitáció fontosságát a társadalmi befogadás eszközeként, amellyel biztosítható, hogy a fogyatékossággal élők a közösségen belül aktívak maradjanak; |
| --- | --- |

70.

| 71. | ajánlja, hogy a tagállamok hozzanak egyedi intézkedéseket, például pénzügyi támogatás és átmeneti gondozás nyújtását az inkluzív szociális védelmi rendszerek EU-szerte való előmozdítása érdekében, amelyek a teljes életciklus során garantálják valamennyi fogyatékossággal élő személy számára a megfelelő életszínvonalat, az ellátásokat és a szolgáltatásokhoz való hozzáférést; |
| --- | --- |

71.

| 72. | sürgeti a tagállamokat annak biztosítására, hogy az intézményi elhelyezések számának csökkentése soha ne vezethessen a fogyatékossággal élő személyek hajléktalanságához amiatt, hogy nincs elegendő megfelelő és/vagy akadálymentes lakás ahhoz, hogy a közösségben biztosíthassák a gondozásukat; |
| --- | --- |

72.

Egészségügy

| 73. | felhívja a tagállamokat, hogy maradéktalanul hajtsák végre a határon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről szóló 2011-es irányelvet (21); ajánlja a Bizottságnak, hogy az irányelvet átültető jogszabályban határozottan foglalkozzon a fogyatékosság szempontjaival, hogy az garantálja a fogyatékossággal élő személyek számára a megfizethető és jó minőségű határokon átnyúló egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést; felhívja ezzel kapcsolatban a Bizottságot, hogy végezze el az irányelv hatásvizsgálatát, hogy megfeleljen a UNCRPD egyezménynek, és dolgozzon ki a fogyatékosságügy nemzeti kapcsolattartó pontok munkájában való általános érvényesítésére vonatkozó, közös teljesítménykritériumokat tartalmazó, uniós szintű iránymutatást, ezen belül pedig konkrétan a fogyatékosságot érintő ajánlásokat; ösztönzi a tagállamokat, hogy nyújtsanak megfelelő oktatást és képzést az egészségügyi dolgozóknak a fogyatékossággal élő betegek egyéni igényeiről; |
| --- | --- |

73.

| 74. | aggodalommal töltik el a mentális egészségügyi és gondozási szolgáltatások során előforduló emberi jogi jogsértések, amelyek számos alkalommal jelentős hatással voltak a nyújtott szolgáltatások minőségére, és rámutat arra, hogy e szolgáltatások középpontjában a felépülésnek kell állnia, és ezeket megfelelően finanszírozva egy emberi jogokon alapuló modellt követve kell nyújtani; |
| --- | --- |

74.

| 75. | felhívja a tagállamokat, hogy olyan mentális egészségügyi szolgáltatásokat biztosítsanak, amelyek tiszteletben tartják a jogképességet, és amelyek a fogyatékossággal élő személy, és nem egy helyettes döntéshozó beleegyező nyilatkozatát igénylik a kezelések és a kórházi ápolás tekintetében, figyelembe véve a támogatott döntéshozatali intézkedések megfontolását is; |
| --- | --- |

75.

| 76. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az e-egészségügyi, az egészségügyi és a gondozási szolgáltatások teljes mértékben akadálymentesek és biztonságosan használhatóak legyenek minden fogyatékossággal élő személy, köztük az értelmi fogyatékossággal élő és összetett szükségletekkel rendelkező személyek, illetve családtagjaik számára; |
| --- | --- |

76.

| 77. | rámutat, hogy sürgősen foglalkozni kell azzal a problémával, hogy a fogyatékossággal élő emberek általában nem férnek hozzá a multidiszciplináris szakellátáshoz, vagy ha igen, hosszú a betegek várólistája, ami az egészségügyi megelőzéshez és ellátáshoz való egyenlő hozzáférés jelentős akadálya, és ez gyakran a fogyatékossággal élő betegek állapotának romlásához, és az egészségügyi rendszerek amúgy elkerülhető megterheléséhez vezet; |
| --- | --- |

77.

| 78. | rámutat, hogy az egészségügyi rendszereknek biztosítaniuk kell a szexuális visszaélések és/vagy erőszak észlelését, jelentését és megelőzését; |
| --- | --- |

78.

| 79. | sürgeti a tagállamokat, hogy növeljék a fogyatékossággal élő felnőttek számára hozzáférhető multidiszciplináris értékelési és újraértékelési szolgáltatások számát, olyan személyre szabott, az azonosított biopszichoszociális szükségleteknek megfelelő tervek kidolgozása érdekében, amelyeket területi erőforrások (mint például otthoni/napközi/bentlakásos szolgáltatások) használatával lehet végrehajtani; |
| --- | --- |

79.

| 80. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy teljes mértékben használják ki az európai referenciahálózatok keretét a multidiszciplináris és egészségügyi szakellátás fejlesztésére, illetve az ezekhez való hozzáférés kiterjesztésére általában a fogyatékossággal, és különösen a ritka fogyatékossággal élő személyek számára; |
| --- | --- |

80.

| 81. | kiemeli, hogy a Bizottság nem fordít figyelmet a fogyatékosságokra az uniós egészségügyi munkaerőre vonatkozó cselekvési tervben és a hatékony, hozzáférhető és alkalmazkodóképes egészségügyi rendszerekre vonatkozó uniós ütemtervben, mivel egyik szövegben sem foglalkoznak külön a kérdéssel; |
| --- | --- |

81.

| 82. | kiemeli a demenciával kapcsolatos második együttes fellépés sikerét, remélve ugyanakkor, hogy a következő hároméves időszakra további forrásokat biztosítanak az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezésben részt vevő gyógyszergyárak; |
| --- | --- |

82.

| 83. | felkéri a Bizottságot, hogy nyújtson be a napi ellátásukat biztosító rokonaik halála után a komoly fogyatékossággal élők támogatására irányuló stratégiát (lásd például a közelmúltban elfogadott olasz „dopo di noi” törvényt); |
| --- | --- |

83.

| 84. | sürgeti a Bizottságot, hogy készítsen alapos elemzést az ENSZ záró észrevételei és a saját eredményjelentése közötti eltérésekről, különösen az európai fogyatékosságügyi stratégia egészségre vonatkozó kiemelt területével kapcsolatban; |
| --- | --- |

84.

| 85. | felszólít arra, hogy a helyi szülészeti ellátás biztosítását következetesen közszolgáltatásként mozdítsák elő a tagállamokban, hogy csökkenjen a szülési komplikációból eredő fogyatékosságok előfordulása és hogy – a biztonságos szülésre vonatkozó WHO-ellenőrzőlistával összhangban – mind az anyák, mind a babák számára biztosítsák a biztonságos szülést és születést; |
| --- | --- |

85.

| 86. | bátorítást nyer az európai távgyógyítási ágazat fejlődéséből, amely képes alapvetően megváltoztatni a fogyatékossággal élők szolgáltatásokhoz való hozzáférési képességét; úgy véli továbbá, hogy a 4G technológia kiteljesedése, az 5G betörése és a dolgok internetének elterjedése a fogyatékossággal élők számára nyújtott egészségügyi ellátás javulásához fog vezetni; felszólítja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az európai egészségügyi technológiai ágazatot ne terhelje túlzott szabályozás, és hogy megfelelő hozzáférése legyen a finanszírozáshoz; |
| --- | --- |

86.

Külső fellépések

| 87. | kéri, hogy az Unió külső fellépése teljes mértékben feleljen meg a UNCRPD egyezménynek; |
| --- | --- |

87.

| 88. | kéri, hogy az Unió biztosítsa, hogy a fejlesztési együttműködés és a humanitárius fellépés teljes mértékben akadálymentes és a fogyatékossággal élő személyeket befogadó legyen; |
| --- | --- |

88.

| 89. | kéri, hogy az Unió vezessen be jelzőket a fogyatékossággal élők jogaival kapcsolatban a hivatalos fejlesztési segítségnyújtási jelentésekben; |
| --- | --- |

89.

| 90. | felhívja az EU-t, hogy játsszon kulcsszerepet annak elérésében, hogy a fejlesztési politikáról szóló európai konszenzusban vállalt kötelezettségnek megfelelően ne feledkezzenek meg a fejlesztési együttműködés és a humanitárius segítségnyújtás keretében a fogyatékossággal élő emberekről, és annak részeként foglalkozzanak a kiszolgáltatott személyek és marginalizált csoportok által tapasztalt többszörös megkülönböztetéssel; |
| --- | --- |

90.

| 91. | felhívja a Bizottságot, hogy külső fellépései keretében az új európai fogyatékosságügyi stratégiától függetlenül töltsön be vezető szerepet a fejlesztési céloknak a fogyatékossággal élő személyekre is kiterjedő végrehajtásában oly módon, hogy világos, átlátható és inkluzív menetrendet fogad el a célok elérése érdekében; |
| --- | --- |

91.

| 92. | sajnálja, hogy a fenntartható fejlesztési célokra vonatkozó uniós foglalkoztatási mutatót nem bontják tovább fogyatékosságok szerint; felhívja az EU-t, hogy a partnerországokkal együttműködésben ösztönözze az adatok fogyatékosság típusa szerinti bontását; |
| --- | --- |

92.

| 93. | felhívja az Uniót és partnereit, hogy a szakpolitikák kialakítása és a projektek minden szintjén vonják be a fogyatékossággal élő személyeket és képviselőiket, többek között a partnerországokban, helyi szinten is, a fogyatékossággal élő személyek szervezeteinek aktív részvétele mellett; |
| --- | --- |

93.

| 94. | megismétli, hogy a fogyatékossággal élő nők gyakran nagyobb kihívásokkal és veszélyekkel néznek szembe a konfliktusokkal érintett országokban és a konfliktusövezetekben; kiemeli ezért annak fontosságát, hogy a védelmezni kell a fogyatékossággal élő nőket az Unió külső politikáiban is; |
| --- | --- |

94.

Kötelezettségek az uniós intézményekben

| 95. | sürgeti az uniós intézményeket, hogy tegyék akadálymentessé a külső és belső weboldalaik használhatóságát, tartalmát, dokumentumait, videóit és internetes szolgáltatásait, többek között a nyilvános konzultációkat is, és számoljanak be nyilvánosan a weboldalak akadálymentességére vonatkozó iránymutatások, ajánlások és kötelezettségek betartásáról; |
| --- | --- |

95.

| 96. | sajnálja, hogy még nem hajtották végre az INSIGN projektet, amely önálló kommunikációt tesz lehetővé a siketek és nagyothallók számára az uniós intézményekkel való kommunikáció során oly módon, hogy a tagállamokban jelnyelvi tolmácsokkal és feliratkészítőkkel kapcsolják össze őket, jóllehet a Bizottság finanszírozta a szolgáltatási platform prototípusának kidolgozását, amelyet 2014-ben sikeresen kipróbáltak az Európai Parlamentben; |
| --- | --- |

96.

| 97. | felhívja az uniós intézményeket, hogy egyszerű kérésre tegyék akadálymentessé valamennyi nyilvános ülésüket, többek között jelnyelvi tolmácsolás, beszédfelismerő rendszerek és Braille-írással készült dokumentumok biztosításával, valamint más augmentatív és alternatív kommunikációs módszerekkel, illetve az épületeik fizikai akadálymentességével; elismeri annak nehézségeit, hogy az uniós intézmények az ülések összes élő közvetítését és felvételét ellássák feliratokkal; felhívja mindazonáltal az intézményeket, hogy továbbra is kövessék nyomon e terület technológiai fejlesztéseit az akadálymentesség jövőbeli javítása érdekében; |
| --- | --- |

97.

| 98. | azt tanácsolja az európai intézményeknek, hogy az EU többnyelvűségi politikájával összhangban a nemzetközi jelnyelv helyett a nemzeti jelnyelveken való tolmácsolást részesítse előnyben; |
| --- | --- |

98.

| 99. | sürgeti a tagállamokat annak biztosítására, hogy az európai parlamenti választásaik akadálymentesek legyenek, és bevonják azokat is, akik jelenleg intézményekben és/vagy gyámság alatt élnek; |
| --- | --- |

99.

| 100. | felismeri, hogy mind uniós, mind tagállami szinten hiányoznak a fogyatékossággal élő személyeknek, különösen a szellemi/értelmi fogyatékossággal élő személyeknek szóló hozzáférhető és inkluzív választási eljárások; sürgeti az Európai Parlamentet annak biztosítására, hogy az európai parlamenti választással kapcsolatos kommunikációs anyagai teljes mértékben akadálymentesek legyenek; |
| --- | --- |

100.

| 101. | felhívja az európai iskolákat, óvodákat és napköziket, hogy nyújtsanak jó minőségű és befogadó, a UNCRPD egyezménynek megfelelő oktatást az uniós alkalmazottak minden gyermeke – többek között az összetett és magas szintű támogatásra szoruló gyermekek – számára is; |
| --- | --- |

101.

| 102. | felhívja az EU-t, hogy könnyítse meg a fogyatékossággal élők szükségleteihez való észszerű alkalmazkodás és a foglalkoztatási támogatás egyéb formáinak, például az intelligens munkavégzés biztosítását a munkavállalók, köztük a fogyatékossággal élő akkreditált parlamenti asszisztensek számára az uniós intézményeken belül; |
| --- | --- |

102.

| 103. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a közös betegségbiztosítási rendszer közös szabályozását, végrehajtási rendelkezéseit, hatályát, fogyatékosságügyi szempontjait, akadálymentességét és gyakorlatát, hogy megfeleljen a UNCRPD egyezménynek; |
| --- | --- |

103.

| 104. | sürget valamennyi uniós intézményt, ügynökséget és szervet, hogy hozzon létre kapcsolattartási pontokat, és hangsúlyozza a főigazgatóságokra és az uniós intézményekre kiterjedő horizontális intézményközi koordinációs mechanizmus szükségességét; kéri, hogy az ennek eléréséhez szükséges intézkedések képezzék a UNCRPD egyezmény végrehajtási stratégiájának részét; |
| --- | --- |

104.

| 105. | sürgeti az intézményeket, hogy fogadjanak el az alkalmazottak felvételére, megtartására és előléptetésére vonatkozó átfogó stratégiákat, ideértve az ideiglenes pozitív intézkedéseket is, hogy aktívan és számottevően növelni lehessen a – többek között pszichoszociális és az értelmi – fogyatékossággal élő tisztviselők vagy alkalmazottak és gyakornokok számát a 2000/78/EK irányelv 5. cikke alapján; |
| --- | --- |

105.

| 106. | emlékeztet az Európai Parlament fogyatékossággal foglalkozó munkacsoportjának az európai fogyatékosságügyi stratégia végrehajtásában betöltött szerepére, az ENSZ-egyezménnyel összhangban, amely egy olyan platform, amely összegyűjti az európai és a nemzeti parlamenti képviselőket, valamint a szervezetek és a civil társadalom képviselőit, mind nemzeti, mind helyi szinten; megjegyzi, hogy a munkacsoport kiváltságos helyzetű fórum a viták és párbeszédek ösztönzésére a stratégia végrehajtása biztosításának érdekében; |
| --- | --- |

106.

| 107. | felhívja az európai intézményeket, hogy teljes mértékben konzultáljanak a fogyatékossággal élő munkatársakkal és képviselőkkel, és hatékonyan vonják be őket belső szabályaik, politikáik és gyakorlataik – ezen belül a személyzeti szabályzat és az észszerű alkalmazkodásra és az akadálymentességre vonatkozó rendelkezések – kialakításába, végrehajtásába és nyomon követésébe; |
| --- | --- |

107.

Az eredményjelentés hiányosságai a „Záró észrevételekhez” képest

| 108. | sajnálja, hogy az uniós intézmények honlapjai nem felelnek meg az AAA akadálymentességi szabványoknak; felhívja az intézményeket, hogy a lehető leghamarabb valósítsák meg ezt a célkitűzést; |
| --- | --- |

108.

| 109. | sajnálja, hogy a közlekedésre vonatkozó uniós és tagállami jogszabályokat még mindig nem hajtották végre teljes mértékben nemzeti szinten; ajánlja, hogy e célból minden tagállamban hozzanak létre nemzeti végrehajtó szervet; |
| --- | --- |

109.

| 110. | nyugtázza a vasút akadálymentesítése terén elért haladást; ugyanilyen szintű akadálymentességi szabályokra hív fel az összes többi közlekedési módra, ezen belül a biztonság és az akadálymentesség közötti ütközések megoldása céljából a légi közlekedésre vonatkozóan; |
| --- | --- |

110.

| 111. | megállapítja, hogy a Bizottság eredményjelentése nem tér ki az egyenlő bánásmódról szóló horizontális irányelvre; |
| --- | --- |

111.

| 112. | sajnálatosnak tartja, hogy kevés előrelépés történt a UNCRPD egyezmény fakultatív jegyzőkönyvének az Európai Unió általi ratifikálását illetően; |
| --- | --- |

112.

| 113. | megállapítja, hogy a Bizottság még nem végezte el jogszabályainak horizontális, átfogó felülvizsgálatát a UNCRPD egyezmény rendelkezéseivel való teljes körű harmonizáció biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

113.

| 114. | üdvözli az eszközök, köztük a nemrégiben elfogadott eszközök frissített listáját, de sajnálja, hogy nem vizsgálták felül a hatásköri nyilatkozatot, és hogy az eszközök listája nem tartalmazza azokat az eszközöket, amelyek ugyan nem említik kifejezetten a fogyatékossággal élő személyeket, ám lényegesek a fogyatékossággal élő személyek számára; |
| --- | --- |

114.

| 115. | sajnálja, hogy a Bizottság nem tett előrelépést a fogyatékossággal élő nők és lányok jogainak a nemek közötti egyenlőséggel kapcsolatos valamennyi szakpolitikában és programban való általános érvényesítése terén, valamint a nemi vonatkozások fogyatékosságügyi stratégiáiban való általános érvényesítése tekintetében; |
| --- | --- |

115.

| 116. | üdvözli, hogy az EU aláírja az Európa Tanács nőkkel szembeni erőszak és kapcsolati erőszak elleni küzdelemről és azok megelőzéséről szóló egyezményét (Isztambuli Egyezmény), és felhívja a Tanácsot, hogy mielőbb ratifikálja azt; |
| --- | --- |

116.

| 117. | sajnálja, hogy a gyermekjogokra vonatkozó jelenlegi szakpolitikák nem elégséges mértékben foglalnak magukban a fogyatékossággal élő fiúkra és lányokra vonatkozó, átfogó, jogokon alapuló stratégiát és a jogaik védelmét szolgáló biztosítékokat, továbbá hogy a fogyatékosságügyi stratégia nem foglalkozik kellőképpen a fogyatékossággal élő fiúk és lányok jogaival, és azokat nem érvényesíti általánosan; felhívja a Bizottságot, hogy a UNCRPD egyezménynek és a gyermek jogairól szóló ENSZ-egyezménynek megfelelően fordítson különös figyelmet a fogyatékossággal élő gyermekekre; kiemeli, hogy magatartási mintákra van szükség a fogyatékossággal élő nők és lányok részére; |
| --- | --- |

117.

| 118. | megállapítja, hogy az EU nem szervezett átfogó kampányt, amely felhívja a figyelmet a UNCRPD egyezményre, és küzd a fogyatékossággal élő személyekkel szembeni előítéletek ellen; |
| --- | --- |

118.

Az átfogó és hatékony 2030-as fogyatékosságügyi stratégia felé

Horizontális kérdések

| 119. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a jövőbeli fogyatékosságügyi stratégia a UNCRPD egyezménynek az uniós politika valamennyi területén történő teljes mértékű végrehajtására, illetve az akadálymentesség, a részvétel, a megkülönböztetésmentesség és az egyenlőség szempontjainak érvényesítésére törekedjen, a UNCRPD egyezmény valamennyi cikkét felölelve, továbbá hogy megfelelő költségvetést, a végrehajtásra vonatkozó menetrendet és nyomonkövetési mechanizmust foglaljon magában, és a jelenlegi stratégiával azonos jogi értékkel bírjon; kiemeli, hogy a stratégia csak akkor lehet sikeres, ha valamennyi érdekelt felet, köztük a civil társadalmat is teljes körűen bevonnak; |
| --- | --- |

119.

| 120. | hangsúlyozza, hogy a 2020–2030 közötti időszakra vonatkozó stratégiának a UNCRPD egyezmény rendelkezéseivel való teljes körű harmonizációt biztosítandó valamennyi uniós jogszabály és szakpolitika átfogó, horizontális felülvizsgálatán kell alapulnia, és átdolgozott hatásköri nyilatkozatot kell tartalmaznia; |
| --- | --- |

120.

| 121. | felhívja a Bizottságot, hogy ösztönözze az eredményes újbóli beilleszkedéssel és rehabilitációval kapcsolatos intézkedéseket, amelyek célja a betegség vagy fizikai, mentális vagy érzelmi fogyatékosság keresőképességre gyakorolt hatásainak csökkentése vagy megszüntetése; |
| --- | --- |

121.

| 122. | ajánlja, hogy a Bizottság biztosítsa, hogy bármely jövőbeli stratégia és az ahhoz kapcsolódó konzultációs folyamat átlátható, érthető és teljes mértékben akadálymentes legyen, és foglaljon magában világos mutatókat és referenciaértékeket; |
| --- | --- |

122.

| 123. | megállapítja, hogy a fenntartható fejlesztési célok uniós mutatókészlete a 4. célt (oktatás), az 5. célt (nemek közötti egyenlőség) és a 8. célt (tisztességes munka és gazdasági növekedés) illetően figyelmen kívül hagyja a fogyatékossággal élő személyeket; kéri, hogy a leendő stratégia a fenntartható fejlesztési célokra vonatkozó globális mutatókat használjon a foglalkoztatás területén végrehajtott fő uniós intézkedések és szakpolitikák nyomon követésére; |
| --- | --- |

123.

| 124. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy biztosítani kell a jövőbeli fogyatékosságügyi stratégiának a többi uniós kezdeményezéssel és stratégiával való koherenciáját a fogyatékossággal élő személyek, különösen a nők foglalkoztatásának és befogadásának elősegítése érdekében; |
| --- | --- |

124.

| 125. | ajánlja, hogy a 2020 utáni stratégia horizontális kérdésként foglalja magában a közbeszerzést és a szabványosítást, hogy ezzel is növeljék a fogyatékossággal élő személyek foglalkoztathatóságát, valamint hogy segítsék elő a bevált gyakorlatok összegyűjtését és tagállamok közötti cseréjét; |
| --- | --- |

125.

| 126. | sürgeti a Bizottságot annak biztosítására, hogy az uniós finanszírozású projektek összhangban legyenek a UNCRPD egyezmény emberi jogi alapú megközelítésével, és ne finanszírozzanak olyan projekteket, amelyek révén nem akadálymentes eredmények születnek, amelyek kirekesztik a fogyatékossággal élő személyeket vagy nem tartják tiszteletben az akadálymentességi normákat; |
| --- | --- |

126.

| 127. | felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon egy folyamatos nyomon követéssel rendelkező, akadálymentes értékelési eszközt, amely egyedi mutatókat és kézzelfogható célokat foglal magában; |
| --- | --- |

127.

| 128. | az Isztambuli Egyezmény EU általi ratifikálását követően felhívja az EU-t és a tagállamokat, hogy fogadjanak el a fogyatékossággal élő nők és lányok elleni erőszak kezelését célzó egyedi intézkedéseket; sürgeti a Bizottságot, hogy dolgozzon ki átfogó európai stratégiát a nőkkel szembeni erőszak elleni küzdelemre, különös figyelmet fordítva a fogyatékossággal élő nőkre és lányokra; |
| --- | --- |

128.

| 129. | felismeri, hogy a fogyatékossággal, különösen az értelmi fogyatékossággal élő nők jobban ki vannak szolgáltatva a nemi alapú erőszaknak, a szexuális zaklatásnak és a bántalmazás egyéb formáinak; elismeri emellett, hogy függőségi helyzetüknél fogva nem biztos, hogy azonosítani vagy jelenteni tudják a bántalmazást; hangsúlyozza, hogy az európai fogyatékosságügyi stratégia végrehajtásának további támogatására van szükség, lehetővé téve a bántalmazás minden formájának megakadályozását célzó megelőző intézkedések meghozatalát és az erőszak áldozatainak nyújtott magas színvonalú, elérhető és személyre szabott támogatást; |
| --- | --- |

129.

| 130. | felhívja az EU-t, hogy valamennyi uniós jogszabályban és az európai szemeszter folyamatában általánosan érvényesítse az európai fogyatékosságügyi stratégiát; valódi strukturált párbeszédre hív fel ezzel kapcsolatban az Unió és a fogyatékossággal élő személyeket képviselő szervezetek között a 2020 utáni stratégia kidolgozása során; |
| --- | --- |

130.

| 131. | ajánlja, hogy a jövőbeli stratégia foglalja magában a támogatási szolgáltatások által abban játszott alapvető szerepet, hogy a fogyatékossággal élő személyek élhessenek emberi jogaikkal; |
| --- | --- |

131.

| 132. | ajánlja, hogy a jövőbeli stratégia foglaljon magában a személyzet képzésével kapcsolatos kérdéseket, amelyek alapvetőek ahhoz, hogy a UNCRPD egyezmény elveinek megfelelő támogatást lehessen nyújtani; |
| --- | --- |

132.

Egyéb intézkedési területek

| 133. | sürgeti, hogy az egyenlőség, a nemek közötti egyenlőség és a megkülönböztetésmentesség szempontjait egy jövőbeli stratégia minden területén érvényesítsék, többek között például a többszörös megkülönböztetésnek kitett, fogyatékossággal élő LMBTQI-személyek tekintetében is; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a fogyatékossággal élő személyekkel, a pszichológiai fogyatékossággal élő személyekkel, a tanulási fogyatékossággal vagy autizmussal élőkkel szembeni megkülönböztetés, megbélyegzés és előítéletek leküzdése érdekében mozdítsanak elő a UNCRPD ismertségét erősítő és a sokszínűség tiszteletben tartásának fontosságáról szóló kampányokat és képzéseket; |
| --- | --- |

133.

| 134. | hangsúlyozza, hogy többet kell tenni a fogyatékosságra vonatkozó sztereotípiák és előítéletek lebontásra érdekében, hogy megváltozzanak az uralkodó kizáró társadalmi normák; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy indítsanak figyelemfelhívó kampányokat annak biztosítása érdekében, hogy a fogyatékossággal élő személyeket egyenlő polgárként ábrázolják, szemben a fogyatékossággal kapcsolatos sztereotípiákkal; |
| --- | --- |

134.

| 135. | felhívja a figyelmet a nem és a fogyatékosság együttesére, különösen ami a fogamzásgátlás használatára, a kényszersterilizációra és a reproduktív jogokhoz való hozzáférésre vonatkozó beleegyező nyilatkozatot érinti; felhívja a tagállamokat, hogy fontolják meg az erre vonatkozó jogszabályaik értékelésének szükségességét; |
| --- | --- |

135.

| 136. | sürgeti az EU-t, hogy a jövőbeli stratégia valamennyi területén juttassa általánosan érvényre a fogyatékossággal élő gyermekek jogait; |
| --- | --- |

136.

| 137. | elismeri, hogy a jogképesség, köztük a szavazati jog az emberi jogok gyakorlásának egyik előfeltétele, és hogy bármely új stratégiának arra kell irányulnia, hogy senkit se fosszanak meg a fogyatékosság alapján a jogképességétől az élet valamennyi területén; hangsúlyozza e tekintetben, hogy az EU-nak megfelelő intézkedéseket kell elfogadnia annak biztosítására, hogy valamennyi, fogyatékossággal élő személy – összhangban az egyezménnyel – gyakorolhassa az európai uniós szerződésekben és jogszabályokban rögzített összes jogot, így például az igazságszolgáltatáshoz való jogot, az árukhoz és szolgáltatásokhoz való hozzáférés jogát, beleértve a banki szolgáltatásokhoz, a foglalkoztatáshoz és az egészségügyi ellátáshoz való hozzáférést, valamint az európai választásokon való szavazást és a fogyasztói jogokat, továbbá a UNCRPD egyezménnyel összhangban ösztönöznie kell a nem kényszerítő jellegű intézkedéseket és a támogatott döntéshozatalt; |
| --- | --- |

137.

| 138. | határozottan sürgeti a Bizottságot, hogy az új stratégiába vegyen fel minden lehetséges intézkedést, hogy az egyezménnyel és a UNCRPD bizottság ajánlásaival összhangban biztosítsa a bármilyen típusú fogyatékossággal élő személyek szabadságát és biztonságát; |
| --- | --- |

138.

| 139. | határozottan sürgeti a Bizottságot, hogy a finanszírozásra vonatkozó jövőbeli rendeletekben tartsa meg a partnerség elvét, és biztosítsa annak maradéktalan tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

139.

| 140. | felhívja a Bizottságot, hogy nemzeti és uniós szinten egyaránt mozdítsa elő a fogyatékossággal élő személyek és érdekképviseleti szervezeteik valamennyi döntéshozatali eljárásba való strukturális bevonását, és finanszírozza a fogyatékossággal élő személyek szervezeteinek kapacitásépítését, lehetővé téve a fogyatékossággal élő személyek számára, hogy az őket érintő valamennyi döntésben strukturáltan részt vehessenek; felhívja a tagállamokat, hogy folytassák a UNCRPD egyezménnyel kapcsolatos képzések biztosítását, azt biztosítandó, hogy a fogyatékossággal élő személyek tisztában legyenek a jogaikkal, és így megelőzhető legyen a megkülönböztetés; |
| --- | --- |

140.

| 141. | emlékeztet arra, hogy a Fogyatékossággal Élő Személyek Jogainak Bizottsága mélységes aggodalmának adott hangot a fogyatékossággal élő személyeknek a jelenlegi migrációs válság közepette az EU-ban fennálló bizonytalan helyzete miatt; határozottan sürgeti a Bizottságot, hogy általánosan érvényesítse a fogyatékosság szempontjait migrációs és menekültügyi politikáiban, és biztosítsa, hogy az e humanitárius válság megoldására fordított összes uniós finanszírozás kiterjedjen a fogyatékossággal élő személyekre is; |
| --- | --- |

141.

| 142. | határozottan sürgeti a tagállamokat, hogy a fogyatékosság típusai szerint is bontsák le az adatokat, és hogy szorosan működjenek együtt az Eurostattal a fogyatékosságra vonatkozó összehasonlítható adatok összegyűjtésében a különböző területeken, beleértve az intézményekben élő személyeket is, a fogyatékosságügyi stratégiának a fenntartható fejlesztési célok elérésére irányuló folyamattal és a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési menetrenddel való összekapcsolása mellett; |
| --- | --- |

142.

| 143. | hangsúlyozza a mérhető és összehasonlítható minőségi és mennyiségi mutatók szükségességét, többek között az akadálymentességgel, az egyenlőséggel, a foglalkoztatással, a szociális védelemmel, az egészségüggyel, az iskolai eredményekkel és az inkluzív oktatásban részt vevő tanulók számával kapcsolatban, hogy értékelni lehessen a UNCRPD egyezmény EU és tagállamok általi végrehajtását, és határozottan sürgeti, hogy gyűjtsenek adatokat e mutatók alkalmazásához; |
| --- | --- |

143.

| 144. | sürgeti az EU-t, hogy a fogyatékossággal élő személyekkel és érdekképviseleti szervezeteikkel együttműködve dolgozzon ki egy emberi jogi alapú mutatórendszert, valamint egy hasonló átfogó adatgyűjtési rendszert, az adatok nemek, életkor, vidéki és városi lakosság, valamint fogyatékosság típusa szerinti bontása mellett; |
| --- | --- |

144.

| 145. | elismeri, hogy az értelmi fogyatékossággal élő személyek különösen ki vannak szolgáltatva a megkülönböztetésnek és a bántalmazásnak, és e személyeket gyakran helyezik el intézetekben, ahol nem férnek hozzá az oktatáshoz és az önrendelkezéshez; |
| --- | --- |

145.

| 146. | nyomatékosan kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hozzanak további intézkedéseket a legkiszolgáltatottabb csoportok, így például a fogyatékossággal élő hajléktalanok felkarolása érdekében; |
| --- | --- |

146.

| 147. | hangsúlyozza, hogy a UNCRPD egyezmény 33. cikkének megfelelően, a fogyatékosságügyi szervezetekkel konzultálva a végrehajtás folyamatos nyomon követésére van szükség; |
| --- | --- |

147.

| 148. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a rasszizmus, az idegengyűlölet és az intolerancia egyéb formái elleni küzdelemmel foglalkozó magas szintű uniós csoport által a gyűlölet-bűncselekményekre vonatkozó adatok gyűjtése és nyilvántartása terén végzett munkában teljes mértékben vegyék figyelembe a fogyatékossággal élő személyek elleni gyűlölet-bűncselekményeket; |
| --- | --- |

148.

| 149. | sürgeti valamennyi tagállamot, hogy feladataik független elvégzése érdekében különítsenek el elegendő és stabil pénzügyi és emberi erőforrásokat a UNCRPD egyezmény 33. cikkének (2) bekezdése értelmében létrehozott nyomonkövetési keretekre; |
| --- | --- |

149.

| 150. | sürgeti a Bizottságot, hogy biztosítson megfelelő erőforrásokat az uniós nyomonkövetési keret számára, lehetővé téve, hogy az függetlenül és megfelelően el tudja látni feladatait; |
| --- | --- |

150.

| 151. | emlékeztet rá, hogy a Petíciós Bizottság (PETI) jelentős számú petíciót kap minden évben a fogyatékossággal élő személyek által a mindennapi tevékenységeik során Unió-szerte átélt nehézségek ügyében az európai fogyatékosságügyi stratégiában megjelölt nyolc fő fellépési területtel és más akadálymentességi kérdéssel kapcsolatban, például az egészségügyi ellátáshoz és a szociális védelemhez, az oktatáshoz és képzéshez, a munkaerőpiachoz, az épített környezethez és a közlekedéshez, az árukhoz és szolgáltatásokhoz, a tájékoztatáshoz és kommunikációhoz, és különösen a politikai, kulturális és közéletben való részvételt illető hozzáférés kapcsán; |
| --- | --- |

151.

| 152. | felhívja az összes tagállamot a UNCRPD egyezmény ratifikálására és a fakultatív jegyzőkönyv aláírására; |
| --- | --- |

152.

| 153. | kiemeli – a hivatali visszásságok esetén a polgárok védelmére kinevezett európai ombudsman mellett – a Petíciós Bizottság által a petíciós folyamat során játszott védelmező szerepet a UNCRPD egyezményre vonatkozó uniós kereten belül, amely lehetővé teszi a petíciók benyújtói számára, hogy a jogaik európai, nemzeti és helyi hatóságok általi megsértése esetén panaszt nyújtsanak be; hangsúlyozza, hogy a bizottsághoz beérkező petíciók azt mutatják, hogy hatékony, horizontális, megkülönböztetésmentes és emberi jogi alapú megközelítés elfogadására van szükség a fogyatékosságügyi politikákhoz; hangsúlyozza az Európai Unió Alapjogi Ügynöksége szerepét a fogyatékossággal élő személyek alapvető jogainak erősítésében az Unióban, illetve a UNCRPD-egyezmény Unió általi végrehajtásának támogatásában; |
| --- | --- |

153.

| 154. | hangsúlyozza, hogy az európai polgárok által benyújtott petíciók többsége a rokkantsági nyugdíj kérelmezési eljárásával, elismerésével és az illetékes hatóságok általi késői fizetésével kapcsolatos; kiemeli, hogy az európai fogyatékosságügyi stratégia és annak szociális védelmi fellépési területének végrehajtása különösen figyelmet kell hogy fordítson ezekre a kérdésekre, a UNCRPD egyezménynek a megfelelő életszínvonalról és szociális védelemről szóló 28. cikkének megfelelően; |
| --- | --- |

154.

o

o o

| 155. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

155.

---

(1)  HL L 23., 2010.1.27., 35. o.

(2)  UNCRPD/C/EU/CO/1.

(3)  HL L 94., 2014.3.28., 65. o.

(4)  HL L 303., 2000.12.2., 16. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0485.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0360.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0318.

(8)  HL C 353., 2016.9.27., 41. o.

(9)  HL C 131. E, 2013.5.8., 9. o.

(10)  HL C 212. E, 2010.8.5., 23. o.

(11)  Ezen állásfoglalás összefüggésében a „teljes jogú polgár” a UNCRPD egyezménynek megfelelően értelmezendő, azaz hogy minden fogyatékossággal élő személy teljes mértékben élhessen valamennyi emberi jogával.

(12)  A Bíróság 2013. április 11-i ítélete, HK Danmark, a C-335/11. és C-337/11. sz. egyesített ügyekben, ECLI:EU:C:2013:222,, 29-30. bekezdés; a Bíróság 2014. március 18-i ítélete, Z, C-363/12, ECLI:EU:C:2014:159, 73. bekezdés, a Bíróság 2014. május 22-i ítélete, Glatzel, C-356/12, , ECLI:EU:C:2014:350, 68. bekezdés.

(13)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2016/2102 irányelve (2016. október 26.) a közjogi szervezetek webhelyeinek és mobilalkalmazásainak akadálymentesítéséről (HL L 327., 2016.12.2., 1. o.).

(14)  A Bizottság 1300/2014/EU rendelete (2014. november 18.) az uniós vasúti rendszernek a fogyatékossággal élő és a csökkent mozgásképességű személyek általi hozzáférhetőségével kapcsolatos átjárhatósági műszaki előírásokról (HL L 356., 2014.12.12., 110. o.).

(15)  Az Európai Parlament és a Tanács 261/2004/EK rendelete (2004. február 11.) a visszautasított beszállás és légi járatok törlése vagy hosszú késése esetén az utasoknak nyújtandó kártalanítás és segítség közös szabályainak megállapításáról és a 295/91/EGK rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 46., 2004.2.17., 1. o.).

(16)  A Tanács 93/109/EK irányelve (1993. december 6.) az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok aktív és passzív választójogának az európai parlamenti választásokon történő gyakorlására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 329., 1993.12.30., 34. o.).

(17)  A Tanács 94/80/EK irányelve (1994. december 19.) az állampolgárságuktól eltérő tagállamban lakóhellyel rendelkező uniós polgárok aktív és passzív választójogának a helyhatósági választásokon történő gyakorlására vonatkozó részletes szabályok megállapításáról (HL L 368., 1994.12.31., 38. o.).

(18)  Javaslat a személyek közötti, vallásra vagy meggyőződésre, fogyatékosságra, életkorra vagy szexuális irányultságra való tekintet nélküli egyenlő bánásmód elvének alkalmazásáról szóló tanácsi irányelvre (COM(2008)0426).

(19)  A Tanács 2000/78/EK irányelve (2000. november 27.) a foglalkoztatás és a munkavégzés során alkalmazott egyenlő bánásmód általános kereteinek létrehozásáról (HL L 303., 2000.12.2., 16. o.).

(20)  Az Európai Parlament és a Tanács 883/2004/EK rendelete (2004. április 29.) a szociális biztonsági rendszerek koordinálásáról (HL L 200., 2004.6.7., 1. o.).

(21)  Az Európai Parlament és a Tanács 2011/24/EU irányelve (2011. március 9.) a határon átnyúló egészségügyi ellátásra vonatkozó betegjogok érvényesítéséről (HL L 88., 2011.4.4., 45. o.).

---

AJÁNLÁSOK

Európai Parlament

2017. november 15., szerda

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/130 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/130

---

P8_TA(2017)0440

Keleti partnerség: a 2017. novemberi csúcstalálkozó

Az Európai Parlament 2017. november 15-i a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az EKSZ-hez intézett, a 2017. novemberi csúcstalálkozó előkészítéseként a keleti partnerségről szóló ajánlása (2017/2130(INI))

(2018/C 356/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 3. és 8. cikkére és V. címére, különösen 21., 22., 36. és 37. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) ötödik részére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 2., 3. és 8. cikkére és V. címére, különösen 21., 22., 36. és 37. cikkére, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) ötödik részére,

| — | tekintettel a keleti partnerségnek az Unió és keleti partnerei, Azerbajdzsán, Belarusz, Grúzia, Moldova, Örményország és Ukrajna közös erőfeszítéseként Prágában, 2009. május 7-én történt létrehozására, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerségnek az Unió és keleti partnerei, Azerbajdzsán, Belarusz, Grúzia, Moldova, Örményország és Ukrajna közös erőfeszítéseként Prágában, 2009. május 7-én történt létrehozására,

| — | tekintettel a keleti partnerség 2011. évi varsói, 2013. évi vilniusi és 2015. évi rigai csúcstalálkozóján tett együttes nyilatkozatokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a keleti partnerség 2011. évi varsói, 2013. évi vilniusi és 2015. évi rigai csúcstalálkozóján tett együttes nyilatkozatokra,

| — | tekintettel a 27 tagállam vezetői, valamint az Európai Tanács, az Európai Parlament és az Európai Bizottság által tett, Rómában, 2017. március 25-én elfogadott nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 27 tagállam vezetői, valamint az Európai Tanács, az Európai Parlament és az Európai Bizottság által tett, Rómában, 2017. március 25-én elfogadott nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyűlés, a keleti partnerség civil társadalmi fóruma és a Régiók Bizottsága ajánlásaira és tevékenységeire, továbbá a keleti partnerség helyi és regionális önkormányzatainak konferenciájára (CORLEAP), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Euronest Parlamenti Közgyűlés, a keleti partnerség civil társadalmi fóruma és a Régiók Bizottsága ajánlásaira és tevékenységeire, továbbá a keleti partnerség helyi és regionális önkormányzatainak konferenciájára (CORLEAP),

| — | tekintettel az Európai Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) európai szomszédságpolitikáról (ENP) szóló közleményeire, különösen az ENP felülvizsgálatának végrehajtásáról szóló 2017. évi jelentésre (JOIN(2017)0018) és a „Keleti partnerség – 20 megvalósítandó célkitűzés 2020-ig: összpontosítás a legfontosabb kiemelt kérdésekre és a kézzelfogható eredményekre” című, 2017. évi módosított munkadokumentumra (SWD(2017)0300), továbbá az „Európai Unió kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiája” című, 2016. évi közleményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság és az Európai Külügyi Szolgálat (EKSZ) európai szomszédságpolitikáról (ENP) szóló közleményeire, különösen az ENP felülvizsgálatának végrehajtásáról szóló 2017. évi jelentésre (JOIN(2017)0018) és a „Keleti partnerség – 20 megvalósítandó célkitűzés 2020-ig: összpontosítás a legfontosabb kiemelt kérdésekre és a kézzelfogható eredményekre” című, 2017. évi módosított munkadokumentumra (SWD(2017)0300), továbbá az „Európai Unió kül- és biztonságpolitikára vonatkozó globális stratégiája” című, 2016. évi közleményre,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsának az ENP-ről és a keleti partnerségről szóló következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsának az ENP-ről és a keleti partnerségről szóló következtetéseire,

| — | tekintettel a Tanácshoz intézett, az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének 72. ülésszakáról szóló, 2017. július 5-i ajánlására (1), állásfoglalásaira, különösen az Afgan Mukhtarli azeri újságíró ügyéről és a média azerbajdzsáni helyzetéről szóló 2017. június 15-i (2), a belarusz helyzetről szóló 2017. április 6-i (3) és 2016. november 24-i (4), az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2017. évi ülésein képviselendő európai uniós prioritásokról szóló 2017. március 16-i (5), a keleti partnerség államaiban a nők jogairól szóló 2016. december 13-i (6), a Grúziával, Moldovával és Ukrajnával kötött társulási megállapodásokról/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségekről szóló 2016. január 21-i (7) és az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról szóló 2015. július 9-i (8) állásfoglalásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanácshoz intézett, az Egyesült Nemzetek Szervezete Közgyűlésének 72. ülésszakáról szóló, 2017. július 5-i ajánlására (1), állásfoglalásaira, különösen az Afgan Mukhtarli azeri újságíró ügyéről és a média azerbajdzsáni helyzetéről szóló 2017. június 15-i (2), a belarusz helyzetről szóló 2017. április 6-i (3) és 2016. november 24-i (4), az ENSZ Emberi Jogi Tanácsának 2017. évi ülésein képviselendő európai uniós prioritásokról szóló 2017. március 16-i (5), a keleti partnerség államaiban a nők jogairól szóló 2016. december 13-i (6), a Grúziával, Moldovával és Ukrajnával kötött társulási megállapodásokról/mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térségekről szóló 2016. január 21-i (7) és az európai szomszédságpolitika felülvizsgálatáról szóló 2015. július 9-i (8) állásfoglalásaira,

| — | tekintettel Grúzia, Moldova és Ukrajna parlamentjeinek 2017. július 3-án tett együttes nyilatkozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel Grúzia, Moldova és Ukrajna parlamentjeinek 2017. július 3-án tett együttes nyilatkozatára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 113. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 113. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0308/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére (A8-0308/2017),

| A. | mivel a keleti partnerség alapja Azerbajdzsán, Belarusz, Grúzia, Moldova, Örményország, Ukrajna és az Európai Unió közös elkötelezettsége kapcsolataik elmélyítése, valamint a nemzetközi jog és az alapvető értékek, ezen belül a demokrácia, a jogállamiság, illetve az emberi jogok, az alapvető szabadságok és a nemek közötti egyenlőség tiszteletben tartása, továbbá a piacgazdaság, a fenntartható fejlődés és a jó kormányzás iránt; |
| --- | --- |

A.

mivel a keleti partnerség alapja Azerbajdzsán, Belarusz, Grúzia, Moldova, Örményország, Ukrajna és az Európai Unió közös elkötelezettsége kapcsolataik elmélyítése, valamint a nemzetközi jog és az alapvető értékek, ezen belül a demokrácia, a jogállamiság, illetve az emberi jogok, az alapvető szabadságok és a nemek közötti egyenlőség tiszteletben tartása, továbbá a piacgazdaság, a fenntartható fejlődés és a jó kormányzás iránt;

| B. | mivel a keleti partnerség a stabilitás, a bizalomépítés és az együttműködés előmozdítására, a demokratikus reformok, a jószomszédi viszony, a békés konfliktusrendezés és a regionális együttműködés támogatására, az emberek közötti kapcsolatok erősítésére és a kereskedelem fejlesztésére irányuló közös célokat követi a politikai párbeszéd és társulás, továbbá a gazdasági együttműködés és integráció fokozása érdekében; |
| --- | --- |

B.

mivel a keleti partnerség a stabilitás, a bizalomépítés és az együttműködés előmozdítására, a demokratikus reformok, a jószomszédi viszony, a békés konfliktusrendezés és a regionális együttműködés támogatására, az emberek közötti kapcsolatok erősítésére és a kereskedelem fejlesztésére irányuló közös célokat követi a politikai párbeszéd és társulás, továbbá a gazdasági együttműködés és integráció fokozása érdekében;

| C. | mivel az Unió – globális stratégiája és a felülvizsgált ENP útján – arra törekszik, hogy közelítse partnereit az Unióval való felgyorsított politikai társulás és gazdasági integráció révén, ugyanakkor pedig elő kívánja mozdítani szomszédságában a politikai stabilizációt, a társadalmi ellenálló képességet és a gazdasági jólétet, és lehetőségeket kínál a kiemelt politikai és gazdasági kapcsolatokra az egyes partnerországok törekvéseinek megfelelően; |
| --- | --- |

C.

mivel az Unió – globális stratégiája és a felülvizsgált ENP útján – arra törekszik, hogy közelítse partnereit az Unióval való felgyorsított politikai társulás és gazdasági integráció révén, ugyanakkor pedig elő kívánja mozdítani szomszédságában a politikai stabilizációt, a társadalmi ellenálló képességet és a gazdasági jólétet, és lehetőségeket kínál a kiemelt politikai és gazdasági kapcsolatokra az egyes partnerországok törekvéseinek megfelelően;

| D. | mivel – tekintettel arra, hogy az Unió az együttműködést önmagában értéknek tekinti, és határozott meggyőződése, hogy ez valamennyi érintett fél számára előnyös helyzeteket eredményez – az Unió elkötelezett a keleti partnerség valamennyi országával való további együttműködés iránt, amennyiben nem kérdőjelezik meg, illetve nem ássák alá az alapvető európai értékeket; |
| --- | --- |

D.

mivel – tekintettel arra, hogy az Unió az együttműködést önmagában értéknek tekinti, és határozott meggyőződése, hogy ez valamennyi érintett fél számára előnyös helyzeteket eredményez – az Unió elkötelezett a keleti partnerség valamennyi országával való további együttműködés iránt, amennyiben nem kérdőjelezik meg, illetve nem ássák alá az alapvető európai értékeket;

| E. | mivel az Uniónak és partnereinek megfelelő forrásokat és eszközöket kell rendelniük a kötelezettségvállalásokhoz, és mivel a partnereknek nagyobb hangsúlyt kell helyezniük a meglévő megállapodások végrehajtására; |
| --- | --- |

E.

mivel az Uniónak és partnereinek megfelelő forrásokat és eszközöket kell rendelniük a kötelezettségvállalásokhoz, és mivel a partnereknek nagyobb hangsúlyt kell helyezniük a meglévő megállapodások végrehajtására;

| F. | mivel a 2015. évi rigai csúcstalálkozó résztvevői a következő területeken szólítottak fel eredményekre a következő csúcstalálkozóig: 1) az intézmények és a jó kormányzás megerősítése, 2) mobilitás és emberek közötti kapcsolatok, 3) gazdasági fejlődés és piaci lehetőségek, továbbá 4) összekapcsolás, energiahatékonyság, környezet és éghajlatváltozás; |
| --- | --- |

F.

mivel a 2015. évi rigai csúcstalálkozó résztvevői a következő területeken szólítottak fel eredményekre a következő csúcstalálkozóig: 1) az intézmények és a jó kormányzás megerősítése, 2) mobilitás és emberek közötti kapcsolatok, 3) gazdasági fejlődés és piaci lehetőségek, továbbá 4) összekapcsolás, energiahatékonyság, környezet és éghajlatváltozás;

| G. | mivel a legutóbbi csúcstalálkozó óta jelentős eredmények születtek, különösen a Grúziával, Moldovával és Ukrajnával létrejött három társulási megállapodás – és annak részeként a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség – megkötése és hatályba lépése, a Grúziával és Ukrajnával 2017 óta (és Moldovával 2014 óta) fennálló vízummentesség, az Örményországgal az átfogó és megerősített partnerségi megállapodásról folytatott tárgyalások lezárása – amely példaként szolgál arra, miként egyeztethető össze az Eurázsiai Gazdasági Unióban való tagság és az Unió szomszédsági stratégiáiban való részvétel –, egy új átfogó megállapodásra irányuló tárgyalások megkezdése Azerbajdzsánnal, továbbá az ezekben az országokban az Európai Unió politikai, technikai és pénzügyi támogatásával elfogadott jelentős reformok, illetve az óvatos közeledés politikájának fenntartása Belarusszal szemben; |
| --- | --- |

G.

mivel a legutóbbi csúcstalálkozó óta jelentős eredmények születtek, különösen a Grúziával, Moldovával és Ukrajnával létrejött három társulási megállapodás – és annak részeként a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térség – megkötése és hatályba lépése, a Grúziával és Ukrajnával 2017 óta (és Moldovával 2014 óta) fennálló vízummentesség, az Örményországgal az átfogó és megerősített partnerségi megállapodásról folytatott tárgyalások lezárása – amely példaként szolgál arra, miként egyeztethető össze az Eurázsiai Gazdasági Unióban való tagság és az Unió szomszédsági stratégiáiban való részvétel –, egy új átfogó megállapodásra irányuló tárgyalások megkezdése Azerbajdzsánnal, továbbá az ezekben az országokban az Európai Unió politikai, technikai és pénzügyi támogatásával elfogadott jelentős reformok, illetve az óvatos közeledés politikájának fenntartása Belarusszal szemben;

| H. | mivel a keleti partnerség prágai elindítása óta néhány alapító tagállamban általánosan romlott az emberi jogok helyzete, és megfordult a demokratizálódás folyamata; mivel az egyik legfőbb kihívás az inkluzív, elszámoltatható, stabil és életképes demokráciák irányába tartó, jelenleg is zajló átmenet elősegítése lesz; |
| --- | --- |

H.

mivel a keleti partnerség prágai elindítása óta néhány alapító tagállamban általánosan romlott az emberi jogok helyzete, és megfordult a demokratizálódás folyamata; mivel az egyik legfőbb kihívás az inkluzív, elszámoltatható, stabil és életképes demokráciák irányába tartó, jelenleg is zajló átmenet elősegítése lesz;

| I. | mivel a partnerországok és az Unió közötti megnövekedett mobilitás és az emberek közötti kapcsolatok erősödése továbbra is elengedhetetlen eszköze az európai értékek előmozdításának; |
| --- | --- |

I.

mivel a partnerországok és az Unió közötti megnövekedett mobilitás és az emberek közötti kapcsolatok erősödése továbbra is elengedhetetlen eszköze az európai értékek előmozdításának;

| J. | mivel a Bizottság és az EKSZ által javasolt, a bilaterális és a regionális együttműködést ötvöző új stratégiai munkaterv célja, hogy a 2020-ig megvalósítandó 20 célkitűzésre összpontosítva irányt mutasson az Unió és a hat partnerország jövőbeli munkája számára; |
| --- | --- |

J.

mivel a Bizottság és az EKSZ által javasolt, a bilaterális és a regionális együttműködést ötvöző új stratégiai munkaterv célja, hogy a 2020-ig megvalósítandó 20 célkitűzésre összpontosítva irányt mutasson az Unió és a hat partnerország jövőbeli munkája számára;

| K. | mivel az Unió keleti partnereinek függetlenségét, szuverenitását és területi integritását továbbra is – többek között az Oroszországi Föderáció által a nemzetközi jogrend megőrzésére tett nemzetközi kötelezettségvállalásai ellenére kezdeményezett és azóta is aktívan táplált – megoldatlan regionális konfliktusok fenyegetik; mivel az Uniónak aktívabb szerepet kell játszania a szomszédságában zajló valamennyi konfliktus békés rendezésében; mivel az Ukrajnával szembeni orosz agresszió, a Krím-félsziget bekebelezése és két grúziai régió folyamatos megszállása, valamint az orosz hibrid fenyegetések – a destabilizációs és propagandatevékenységeket is beleértve – Európa egészének stabilitását fenyegetik; |
| --- | --- |

K.

mivel az Unió keleti partnereinek függetlenségét, szuverenitását és területi integritását továbbra is – többek között az Oroszországi Föderáció által a nemzetközi jogrend megőrzésére tett nemzetközi kötelezettségvállalásai ellenére kezdeményezett és azóta is aktívan táplált – megoldatlan regionális konfliktusok fenyegetik; mivel az Uniónak aktívabb szerepet kell játszania a szomszédságában zajló valamennyi konfliktus békés rendezésében; mivel az Ukrajnával szembeni orosz agresszió, a Krím-félsziget bekebelezése és két grúziai régió folyamatos megszállása, valamint az orosz hibrid fenyegetések – a destabilizációs és propagandatevékenységeket is beleértve – Európa egészének stabilitását fenyegetik;

| L. | mivel a keleti partnerség politikájának alapja, hogy minden egyes partnerországnak szuverén joga annak eldöntése, hogy milyen szintű ambíciói és milyen célkitűzései vannak az Unióval való kapcsolataiban; mivel az Unióval szorosabb kapcsolatokra törekvő partnerországok számára lehetővé kell tenni, hogy több támogatásra és segítségnyújtásra számíthassanak a kölcsönösen meghatározott célok elérése terén, amennyiben a „többet többért” elvnek megfelelően teljesítik a reformok terén tett meglévő kötelezettségvállalásaikat; |
| --- | --- |

L.

mivel a keleti partnerség politikájának alapja, hogy minden egyes partnerországnak szuverén joga annak eldöntése, hogy milyen szintű ambíciói és milyen célkitűzései vannak az Unióval való kapcsolataiban; mivel az Unióval szorosabb kapcsolatokra törekvő partnerországok számára lehetővé kell tenni, hogy több támogatásra és segítségnyújtásra számíthassanak a kölcsönösen meghatározott célok elérése terén, amennyiben a „többet többért” elvnek megfelelően teljesítik a reformok terén tett meglévő kötelezettségvállalásaikat;

| 1. | a következő ajánlásokat intézi a Tanácshoz, a Bizottsághoz és az Európai Külügyi Szolgálathoz: |
| --- | --- |

1.

A keleti partnerség jövőjéről

| a) | biztosítsák, hogy a 2017. novemberi csúcstalálkozó előretekintő, új lendületet hozó legyen, és határozzon meg világos politikai víziót a keleti partnerség – mint hosszú távú politika – tekintetében; biztosítsák, hogy a csúcstalálkozó eredményei elsődleges prioritásként alapot teremtsenek a keleti partnerség számára is alapul szolgáló alapvető európai uniós értékek – különösen a demokrácia, az emberi jogok, az alapvető szabadságok, a jogállamiság, a jó kormányzás, a polgári jogok, a megkülönböztetésmentesség és a nemek közötti egyenlőség tiszteletben tartása – megőrzéséhez, hangsúlyozva, hogy ezek az értékek a társulási megállapodások lényegi elemei, és elismerve az érintett partnerek elkötelezettségét ezen értékek végrehajtása és előmozdítása iránt; |
| --- | --- |

a)

biztosítsák, hogy a 2017. novemberi csúcstalálkozó előretekintő, új lendületet hozó legyen, és határozzon meg világos politikai víziót a keleti partnerség – mint hosszú távú politika – tekintetében; biztosítsák, hogy a csúcstalálkozó eredményei elsődleges prioritásként alapot teremtsenek a keleti partnerség számára is alapul szolgáló alapvető európai uniós értékek – különösen a demokrácia, az emberi jogok, az alapvető szabadságok, a jogállamiság, a jó kormányzás, a polgári jogok, a megkülönböztetésmentesség és a nemek közötti egyenlőség tiszteletben tartása – megőrzéséhez, hangsúlyozva, hogy ezek az értékek a társulási megállapodások lényegi elemei, és elismerve az érintett partnerek elkötelezettségét ezen értékek végrehajtása és előmozdítása iránt;

| b) | feleljenek meg a korrupció felszámolása, a szervezett bűnözés elleni küzdelem és a jogállamiság és a jó kormányzás megerősítése terén valamennyi partnerország állampolgárai által táplált nagyfokú elvárásoknak; ezért egyértelműen meghatározott célkitűzéseket és határidőket tartalmazó megfelelő menetrendek alapján törekedjenek arra, hogy a partnerek megújított kötelezettségvállalásokat tegyenek a bíróságokkal, a közigazgatással, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos reformok elfogadására és teljes körű végrehajtására; |
| --- | --- |

b)

feleljenek meg a korrupció felszámolása, a szervezett bűnözés elleni küzdelem és a jogállamiság és a jó kormányzás megerősítése terén valamennyi partnerország állampolgárai által táplált nagyfokú elvárásoknak; ezért egyértelműen meghatározott célkitűzéseket és határidőket tartalmazó megfelelő menetrendek alapján törekedjenek arra, hogy a partnerek megújított kötelezettségvállalásokat tegyenek a bíróságokkal, a közigazgatással, valamint a korrupció és a szervezett bűnözés elleni küzdelemmel kapcsolatos reformok elfogadására és teljes körű végrehajtására;

| c) | erősítsék meg a partnerországokban a civil társadalmat és annak a demokratikus konszolidáció megkerülhetetlen szereplőjeként és a regionális együttműködés egyik platformjaként a keleti partnerségben betöltött alapvető szerepét azáltal, hogy megalkuvás nélkül tiltakoznak minden olyan jogszabály ellen, amely a civil társadalom jogszerű tevékenységeinek visszaszorítására irányul, és ösztönzik annak mélyrehatóbb bevonását a partnerséggel kapcsolatos reformok végrehajtásának előkészítésébe, ellenőrzésébe és nyomon követésébe, továbbá előmozdítják a közintézmények átláthatóságát és elszámoltathatóságát; |
| --- | --- |

c)

erősítsék meg a partnerországokban a civil társadalmat és annak a demokratikus konszolidáció megkerülhetetlen szereplőjeként és a regionális együttműködés egyik platformjaként a keleti partnerségben betöltött alapvető szerepét azáltal, hogy megalkuvás nélkül tiltakoznak minden olyan jogszabály ellen, amely a civil társadalom jogszerű tevékenységeinek visszaszorítására irányul, és ösztönzik annak mélyrehatóbb bevonását a partnerséggel kapcsolatos reformok végrehajtásának előkészítésébe, ellenőrzésébe és nyomon követésébe, továbbá előmozdítják a közintézmények átláthatóságát és elszámoltathatóságát;

| d) | ösztönözzenek a nemzetközi normákkal, az EBESZ által irányított nemzetközi megfigyelő missziók ajánlásaival és a Velencei Bizottság véleményeivel összhangban lévő jogi keretet biztosító, átlátható eljárás keretében elfogadott, széles körű konzultáción és az ellenzékkel és a civil társadalommal létrejött lehető legteljesebb konszenzuson alapuló választási reformokat a választások jogi keretének a kormánypártok iránti bármilyen elfogultságtól mentes javítása érdekében; gondoskodjanak a választási reformokhoz kapcsolódó meglévő feltételrendszer Unió általi szigorú alkalmazásáról; |
| --- | --- |

d)

ösztönözzenek a nemzetközi normákkal, az EBESZ által irányított nemzetközi megfigyelő missziók ajánlásaival és a Velencei Bizottság véleményeivel összhangban lévő jogi keretet biztosító, átlátható eljárás keretében elfogadott, széles körű konzultáción és az ellenzékkel és a civil társadalommal létrejött lehető legteljesebb konszenzuson alapuló választási reformokat a választások jogi keretének a kormánypártok iránti bármilyen elfogultságtól mentes javítása érdekében; gondoskodjanak a választási reformokhoz kapcsolódó meglévő feltételrendszer Unió általi szigorú alkalmazásáról;

| e) | biztosítsák, hogy a 2017. novemberi csúcstalálkozó eredményei számba vegyék az elért eredményeket, hangsúlyozzák a meglévő kötelezettségvállalások teljesítésének szükségességét, és adjanak új lendületet a partnerség jövőjének – ezen belül az állampolgárok számára kínált kézzelfogható eredményeknek különösen a foglalkoztatás, a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek mérséklése, a közlekedés, a hálózatok összekapcsolása, az energiafüggetlenség, a mobilitás és az oktatás területén –, megállapítva, hogy az új európai külső beruházási terv fontos eszköz e tekintetben; |
| --- | --- |

e)

biztosítsák, hogy a 2017. novemberi csúcstalálkozó eredményei számba vegyék az elért eredményeket, hangsúlyozzák a meglévő kötelezettségvállalások teljesítésének szükségességét, és adjanak új lendületet a partnerség jövőjének – ezen belül az állampolgárok számára kínált kézzelfogható eredményeknek különösen a foglalkoztatás, a társadalmi-gazdasági egyenlőtlenségek mérséklése, a közlekedés, a hálózatok összekapcsolása, az energiafüggetlenség, a mobilitás és az oktatás területén –, megállapítva, hogy az új európai külső beruházási terv fontos eszköz e tekintetben;

| f) | törekedjenek a munkanélküliség – különösen az ifjúsági munkanélküliség – felszámolására, többek között az EU4Youth programhoz hasonló, a fiatalok támogatását célzó intézkedéscsomag útján, továbbá a munkaerőpiacon keresett készségek többek között szakképzés útján történő fejlesztésére, a vállalkozói szellem és a helyi iparágak előmozdítására, a fenntartható mezőgazdaság támogatására, az idegenforgalom és a digitális gazdaság fejlesztésére, valamint a szociális infrastruktúra és az állami és magántulajdonú szolgáltatási ágazat bővítésére, többek között az egészségügyben és az ápolás terén; |
| --- | --- |

f)

törekedjenek a munkanélküliség – különösen az ifjúsági munkanélküliség – felszámolására, többek között az EU4Youth programhoz hasonló, a fiatalok támogatását célzó intézkedéscsomag útján, továbbá a munkaerőpiacon keresett készségek többek között szakképzés útján történő fejlesztésére, a vállalkozói szellem és a helyi iparágak előmozdítására, a fenntartható mezőgazdaság támogatására, az idegenforgalom és a digitális gazdaság fejlesztésére, valamint a szociális infrastruktúra és az állami és magántulajdonú szolgáltatási ágazat bővítésére, többek között az egészségügyben és az ápolás terén;

| g) | a társadalom minden rétegében mozdítsák elő és aktívan támogassák a megkülönböztetés elleni politikák végrehajtását; a közpolitikákban biztosítsák a nemek közötti egyenlőség érvényesítését és a nők foglalkoztathatóságának és vállalkozásának támogatását, a politikák folytonosságát pedig garantálják a 2020. évi céldátum után is; |
| --- | --- |

g)

a társadalom minden rétegében mozdítsák elő és aktívan támogassák a megkülönböztetés elleni politikák végrehajtását; a közpolitikákban biztosítsák a nemek közötti egyenlőség érvényesítését és a nők foglalkoztathatóságának és vállalkozásának támogatását, a politikák folytonosságát pedig garantálják a 2020. évi céldátum után is;

| h) | vállaljanak kötelezettséget az Unió és partnerországai közötti fokozott mobilitást célzó együttműködés iránt; támogassák Moldovát, Grúziát és Ukrajnát a vízumliberalizációs megállapodás végrehajtásában, és – különösen a biztonsági fenyegetésekkel, a bűnözéssel és az engedélyezett tartózkodási időtartam túllépésével szembeni fellépést célzó, szoros rendőrségi és vámügyi együttműködés útján – gondoskodjanak arról, hogy a jövőben ne kerüljön sor a felfüggesztési mechanizmusok végrehajtására; kezdjenek vízumügyi párbeszédet Örményországgal, ösztönözzék az Azerbajdzsán által a vízumkönnyítési és visszafogadási megállapodások végrehajtása során elért eredményeket egy jövőbeli vízumügyi párbeszéd megkezdése céljából, és az állampolgárok érdekében zárják le a vízumkönnyítési és visszafogadási megállapodásról Belarusszal folytatott tárgyalásokat, amennyiben ezek az országok jelentős eredményeket mutatnak fel az alapvető értékek területén, és eleget tesznek a vízumliberalizációs cselekvési tervekben pontosan meghatározott feltételeknek; |
| --- | --- |

h)

vállaljanak kötelezettséget az Unió és partnerországai közötti fokozott mobilitást célzó együttműködés iránt; támogassák Moldovát, Grúziát és Ukrajnát a vízumliberalizációs megállapodás végrehajtásában, és – különösen a biztonsági fenyegetésekkel, a bűnözéssel és az engedélyezett tartózkodási időtartam túllépésével szembeni fellépést célzó, szoros rendőrségi és vámügyi együttműködés útján – gondoskodjanak arról, hogy a jövőben ne kerüljön sor a felfüggesztési mechanizmusok végrehajtására; kezdjenek vízumügyi párbeszédet Örményországgal, ösztönözzék az Azerbajdzsán által a vízumkönnyítési és visszafogadási megállapodások végrehajtása során elért eredményeket egy jövőbeli vízumügyi párbeszéd megkezdése céljából, és az állampolgárok érdekében zárják le a vízumkönnyítési és visszafogadási megállapodásról Belarusszal folytatott tárgyalásokat, amennyiben ezek az országok jelentős eredményeket mutatnak fel az alapvető értékek területén, és eleget tesznek a vízumliberalizációs cselekvési tervekben pontosan meghatározott feltételeknek;

| i) | növeljék tovább a szorosabb együttműködés lehetőségeit az oktatás, a kutatás és az innováció területén, különösen az Erasmus+, „A kiválóság terjesztése és a részvétel növelése” és az EU4Innovation programban való részvétel elősegítése, továbbá az Európai Beruházási Bank Csoport InnovFin programja keretében nyújtott hitelgaranciák útján; nyújtsanak támogatást az oktatás reformjára és a kutatási és innovációs szakadék kezelésére; |
| --- | --- |

i)

növeljék tovább a szorosabb együttműködés lehetőségeit az oktatás, a kutatás és az innováció területén, különösen az Erasmus+, „A kiválóság terjesztése és a részvétel növelése” és az EU4Innovation programban való részvétel elősegítése, továbbá az Európai Beruházási Bank Csoport InnovFin programja keretében nyújtott hitelgaranciák útján; nyújtsanak támogatást az oktatás reformjára és a kutatási és innovációs szakadék kezelésére;

| j) | gondoskodjanak arról, hogy a 2017. novemberi csúcstalálkozó eredményei adjanak új lendületet a fenntartható gazdasági növekedés, a meglévő ágazatok korszerűsítése és diverzifikálása, a kereskedelmi és beruházási lehetőségek, ezen belül a határokon átnyúló régióközi lehetőségek erősítésének is, és helyezzenek különös hangsúlyt a vállalkozói készségekre és a kis- és középvállalkozásokra (kkv-k); |
| --- | --- |

j)

gondoskodjanak arról, hogy a 2017. novemberi csúcstalálkozó eredményei adjanak új lendületet a fenntartható gazdasági növekedés, a meglévő ágazatok korszerűsítése és diverzifikálása, a kereskedelmi és beruházási lehetőségek, ezen belül a határokon átnyúló régióközi lehetőségek erősítésének is, és helyezzenek különös hangsúlyt a vállalkozói készségekre és a kis- és középvállalkozásokra (kkv-k);

| k) | kérjék az Unió újrakalibrált támogatását – többek között az EU4Business kezdeményezés útján – a társulási menetrendekhez és a kapcsolódó strukturális reformokhoz, különösen azokhoz, amelyek jobb versenyképességet, kedvezőbb üzleti környezetet és a finanszírozási forrásokhoz való megfelelő hozzáférést biztosítanak; a szociális és környezeti dömping elkerülése érdekében szorosan kövessék nyomon a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtását; dolgozzanak ki célzott segítségnyújtást a kkv-k számára annak érdekében, hogy teljes mértékben kihasználhassák a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásokban rejlő lehetőségeket; mozdítsák elő és támogassák a gazdasági rendszer valódi reformját, amelynek célja, hogy a megfelelő jogszabályok bevezetése, valamint a banki és a pénzügyi ágazat pénzmosás és adóelkerülés elleni harcra irányuló reformja révén megszüntesse a monopóliumokat, és korlátozza az oligarchák szerepét; |
| --- | --- |

k)

kérjék az Unió újrakalibrált támogatását – többek között az EU4Business kezdeményezés útján – a társulási menetrendekhez és a kapcsolódó strukturális reformokhoz, különösen azokhoz, amelyek jobb versenyképességet, kedvezőbb üzleti környezetet és a finanszírozási forrásokhoz való megfelelő hozzáférést biztosítanak; a szociális és környezeti dömping elkerülése érdekében szorosan kövessék nyomon a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodások végrehajtását; dolgozzanak ki célzott segítségnyújtást a kkv-k számára annak érdekében, hogy teljes mértékben kihasználhassák a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi megállapodásokban rejlő lehetőségeket; mozdítsák elő és támogassák a gazdasági rendszer valódi reformját, amelynek célja, hogy a megfelelő jogszabályok bevezetése, valamint a banki és a pénzügyi ágazat pénzmosás és adóelkerülés elleni harcra irányuló reformja révén megszüntesse a monopóliumokat, és korlátozza az oligarchák szerepét;

| l) | támogassák a szükséges közlekedési és összekapcsolási infrastruktúra fejlesztését – többek között a TEN-T törzshálózatra vonatkozó ambiciózus beruházási terv útján –, és mozdítsák elő a régióközi kereskedelmet; támogassák azokat az infrastrukturális projekteket, amelyek új kereskedelmi lehetőségeket biztosítanak, és több kommunikációt és cserét tesznek lehetővé az EU és a partnerországok között, valamint a partnerországok körében; |
| --- | --- |

l)

támogassák a szükséges közlekedési és összekapcsolási infrastruktúra fejlesztését – többek között a TEN-T törzshálózatra vonatkozó ambiciózus beruházási terv útján –, és mozdítsák elő a régióközi kereskedelmet; támogassák azokat az infrastrukturális projekteket, amelyek új kereskedelmi lehetőségeket biztosítanak, és több kommunikációt és cserét tesznek lehetővé az EU és a partnerországok között, valamint a partnerországok körében;

| m) | fejlesszék az energiafüggetlenséget és az energiahatékonyságot egyedi beruházások és az energiaforrások diverzifikálása révén – különösen a megújuló energia és a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség mérséklése tekintetében – és az uniós energiaunió hatálya alá tartozó valamennyi kiemelt területen folytatott megerősített együttműködés útján, továbbá a partnerek energiapiacainak az európai energiapiaccal való szorosabb integrálásával, különös hangsúlyt helyezve az összekapcsolhatóságra és az infrastruktúrára; biztosítsák, hogy a régión belüli új csővezeték-infrastruktúra szárazföldi és tengeri szakaszai – az Északi Áramlat 2 vezetéket is beleértve – maradéktalanul megfeleljenek az uniós jogszabályoknak és az energiaunió stratégiájának, és ne veszélyeztessék az energiabiztonságot; működjenek együtt a keleti partnerekkel az emelkedő energiaárak által legsúlyosabban érintett háztartások támogatása érdekében; |
| --- | --- |

m)

fejlesszék az energiafüggetlenséget és az energiahatékonyságot egyedi beruházások és az energiaforrások diverzifikálása révén – különösen a megújuló energia és a fosszilis tüzelőanyagoktól való függőség mérséklése tekintetében – és az uniós energiaunió hatálya alá tartozó valamennyi kiemelt területen folytatott megerősített együttműködés útján, továbbá a partnerek energiapiacainak az európai energiapiaccal való szorosabb integrálásával, különös hangsúlyt helyezve az összekapcsolhatóságra és az infrastruktúrára; biztosítsák, hogy a régión belüli új csővezeték-infrastruktúra szárazföldi és tengeri szakaszai – az Északi Áramlat 2 vezetéket is beleértve – maradéktalanul megfeleljenek az uniós jogszabályoknak és az energiaunió stratégiájának, és ne veszélyeztessék az energiabiztonságot; működjenek együtt a keleti partnerekkel az emelkedő energiaárak által legsúlyosabban érintett háztartások támogatása érdekében;

| n) | biztosítsák a nukleáris biztonságra és a környezetvédelemre vonatkozó nemzetközi megállapodások és kötelezettségek maradéktalan tiszteletben tartását; többek között figyelemfelhívó kampányok, valamint az Ukrajnában és Azerbajdzsánban található elavult erőművek fokozatos és fenntartható kivezetése révén fokozzák az éghajlatváltozással kapcsolatos kötelezettségvállalások teljesítésére irányuló erőfeszítéseket; szorosan kövessék nyomon az új projektek – például a Belaruszban található osztroveci atomerőmű – alakulását; |
| --- | --- |

n)

biztosítsák a nukleáris biztonságra és a környezetvédelemre vonatkozó nemzetközi megállapodások és kötelezettségek maradéktalan tiszteletben tartását; többek között figyelemfelhívó kampányok, valamint az Ukrajnában és Azerbajdzsánban található elavult erőművek fokozatos és fenntartható kivezetése révén fokozzák az éghajlatváltozással kapcsolatos kötelezettségvállalások teljesítésére irányuló erőfeszítéseket; szorosan kövessék nyomon az új projektek – például a Belaruszban található osztroveci atomerőmű – alakulását;

| o) | gondoskodjanak arról, hogy a 2017. novemberi csúcstalálkozó eredményei a partnerek és a régió egésze függetlenségét, szuverenitását, területi integritását, alapvető emberi jogait és politikai, társadalmi és gazdasági stabilitását és fejlődését érintő biztonsági fenyegetésekre is kiterjedjenek; |
| --- | --- |

o)

gondoskodjanak arról, hogy a 2017. novemberi csúcstalálkozó eredményei a partnerek és a régió egésze függetlenségét, szuverenitását, területi integritását, alapvető emberi jogait és politikai, társadalmi és gazdasági stabilitását és fejlődését érintő biztonsági fenyegetésekre is kiterjedjenek;

| p) | kötelezzék el magukat amellett, hogy megőrzik az uniós tagállamok egységes fellépését az elsősorban megerősített célzott korlátozó intézkedéseken keresztül Oroszországra gyakorolt kollektív nyomás fenntartása terén – amely ennek ellenére az elmúlt években növelte katonai jelenlétét a térségben –, hogy a minszki megállapodások teljes körű és tényleges végrehajtásával és az EBESZ megfigyelő missziójának fenntartásával rendezzék az ukrajnai konfliktust, hogy a genfi nemzetközi tárgyalások kézzelfogható eredményein és a 2008-as tűzszüneti megállapodás teljes körű végrehajtásán keresztül rendezzék az orosz–grúz konfliktust, hogy helyreállítsák Ukrajna teljes körű szuverenitását a Krím-félszigeten, Grúziáét a megszállt abháziai és dél-oszétiai térségben, Moldováét pedig a Dnyeszteren túli területen, hogy támogatást nyújtsanak partnereiknek ellenálló képességük erősítésében, illetve hogy véget vessenek az állami finanszírozású merényletek, a kiberhadviselés, a félretájékoztatás és a destabilizálás más formái jelentette további veszélyeknek; |
| --- | --- |

p)

kötelezzék el magukat amellett, hogy megőrzik az uniós tagállamok egységes fellépését az elsősorban megerősített célzott korlátozó intézkedéseken keresztül Oroszországra gyakorolt kollektív nyomás fenntartása terén – amely ennek ellenére az elmúlt években növelte katonai jelenlétét a térségben –, hogy a minszki megállapodások teljes körű és tényleges végrehajtásával és az EBESZ megfigyelő missziójának fenntartásával rendezzék az ukrajnai konfliktust, hogy a genfi nemzetközi tárgyalások kézzelfogható eredményein és a 2008-as tűzszüneti megállapodás teljes körű végrehajtásán keresztül rendezzék az orosz–grúz konfliktust, hogy helyreállítsák Ukrajna teljes körű szuverenitását a Krím-félszigeten, Grúziáét a megszállt abháziai és dél-oszétiai térségben, Moldováét pedig a Dnyeszteren túli területen, hogy támogatást nyújtsanak partnereiknek ellenálló képességük erősítésében, illetve hogy véget vessenek az állami finanszírozású merényletek, a kiberhadviselés, a félretájékoztatás és a destabilizálás más formái jelentette további veszélyeknek;

| q) | hangsúlyozzák, hogy elfogadhatatlannak tartják a keleti partnerországoknak az Unióra és/vagy annak valamely partnerországára irányuló hadgyakorlatban – például a Belaruszban végrehajtott orosz vezetésű Zapad 2017 hadgyakorlatban – való részvételét; gondoskodjanak arról, hogy partnerország a jövőben ne vegyen részt ilyen hadgyakorlatban; |
| --- | --- |

q)

hangsúlyozzák, hogy elfogadhatatlannak tartják a keleti partnerországoknak az Unióra és/vagy annak valamely partnerországára irányuló hadgyakorlatban – például a Belaruszban végrehajtott orosz vezetésű Zapad 2017 hadgyakorlatban – való részvételét; gondoskodjanak arról, hogy partnerország a jövőben ne vegyen részt ilyen hadgyakorlatban;

| r) | szólítsanak fel az örmény és azeri erők közötti katonai ellenségeskedés azonnali megszüntetésére, mivel ez feleslegesen követel emberéleteket a polgárok és a katonák köréből, ugyanakkor akadályozza a társadalmi-gazdasági fejlődést; erősítsék meg, hogy támogatják az EBESZ minszki csoportja társelnökei által a Hegyi-Karabahban zajló konfliktus rendezésére tett erőfeszítéseket és 2009. évi alapelveiket, amelyek magukban foglalják a területi integritást, az önrendelkezést és az erőszak alkalmazásának mellőzését; szólítsák fel Örményországot és Azerbajdzsánt a tárgyalások jóhiszemű újraindítására annak érdekében, hogy megvalósítsák ezeket az alapelveket e katonai erővel megoldhatatlan konfliktus rendezésére; szólítsák fel Örményország és Azerbajdzsán kormányát, hogy tartsanak magas szintű tárgyalásokat, és vállaljanak kötelezettséget a valódi bizalomépítő intézkedésekre, valamint az örmény és azeri civil társadalom közötti párbeszédre; az Unió és az egyes felek közötti új megállapodások megerősítését kössék a konfliktus rendezésére irányuló érdemi kötelezettségvállalások vagy a rendezés felé mutató jelentős eredmények – például a tűzszünet fenntartása és a 2009. évi alapelvek végrehajtásának támogatása – feltételéhez; |
| --- | --- |

r)

szólítsanak fel az örmény és azeri erők közötti katonai ellenségeskedés azonnali megszüntetésére, mivel ez feleslegesen követel emberéleteket a polgárok és a katonák köréből, ugyanakkor akadályozza a társadalmi-gazdasági fejlődést; erősítsék meg, hogy támogatják az EBESZ minszki csoportja társelnökei által a Hegyi-Karabahban zajló konfliktus rendezésére tett erőfeszítéseket és 2009. évi alapelveiket, amelyek magukban foglalják a területi integritást, az önrendelkezést és az erőszak alkalmazásának mellőzését; szólítsák fel Örményországot és Azerbajdzsánt a tárgyalások jóhiszemű újraindítására annak érdekében, hogy megvalósítsák ezeket az alapelveket e katonai erővel megoldhatatlan konfliktus rendezésére; szólítsák fel Örményország és Azerbajdzsán kormányát, hogy tartsanak magas szintű tárgyalásokat, és vállaljanak kötelezettséget a valódi bizalomépítő intézkedésekre, valamint az örmény és azeri civil társadalom közötti párbeszédre; az Unió és az egyes felek közötti új megállapodások megerősítését kössék a konfliktus rendezésére irányuló érdemi kötelezettségvállalások vagy a rendezés felé mutató jelentős eredmények – például a tűzszünet fenntartása és a 2009. évi alapelvek végrehajtásának támogatása – feltételéhez;

| s) | szólítsanak fel az Unió és az EBESZ missziói által Grúziában, Moldovában és Kelet-Ukrajnában folytatott munka folyamatos támogatására, ezek ugyanis olyan alapvető fontosságú műveletek, amelyek mindenekelőtt a helyben lakó állampolgárok javára biztosítják a békét és a biztonságot; gondoskodjanak e missziók megbízatásának eredményes végrehajtásáról, és sürgessék Oroszországot, hogy garantáljon akadálytalan hozzáférést e missziók számára; fontolják meg egy fegyveres EBESZ rendőri misszió bevetésének támogatását Kelet-Ukrajnában; a partnerországokkal közösen gondolják át annak kilátásait, hogy az Unió nagyobb szerepet játsszon e konfliktusok rendezésében, többek között a biztonság és a stabilitás megerősítésével megbízott, teljes felhatalmazással rendelkező közös biztonság- és védelempolitikai (KBVP) missziók létrehozásával; |
| --- | --- |

s)

szólítsanak fel az Unió és az EBESZ missziói által Grúziában, Moldovában és Kelet-Ukrajnában folytatott munka folyamatos támogatására, ezek ugyanis olyan alapvető fontosságú műveletek, amelyek mindenekelőtt a helyben lakó állampolgárok javára biztosítják a békét és a biztonságot; gondoskodjanak e missziók megbízatásának eredményes végrehajtásáról, és sürgessék Oroszországot, hogy garantáljon akadálytalan hozzáférést e missziók számára; fontolják meg egy fegyveres EBESZ rendőri misszió bevetésének támogatását Kelet-Ukrajnában; a partnerországokkal közösen gondolják át annak kilátásait, hogy az Unió nagyobb szerepet játsszon e konfliktusok rendezésében, többek között a biztonság és a stabilitás megerősítésével megbízott, teljes felhatalmazással rendelkező közös biztonság- és védelempolitikai (KBVP) missziók létrehozásával;

| t) | szólítsák fel az EU partnereit, hogy teljes mértékben működjenek együtt az Unióval az olyan kihívások kezelése terén, mint az illegális migráció, a terrorizmus, a számítástechnikai bűnözés, az emberkereskedelem, a csempészet és a tiltott kereskedelem; |
| --- | --- |

t)

szólítsák fel az EU partnereit, hogy teljes mértékben működjenek együtt az Unióval az olyan kihívások kezelése terén, mint az illegális migráció, a terrorizmus, a számítástechnikai bűnözés, az emberkereskedelem, a csempészet és a tiltott kereskedelem;

| u) | a keleti partnerség politikája keretében vizsgálják meg a társulási megállapodásokhoz, illetve a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térséghez kapcsolódó reformok végrehajtása terén jelentős eredményeket társult országok számára egy hosszabb távú, vonzó „keleti partnerség+” modell létrehozását, amely végső soron a vámunióhoz, az energiaunióhoz, a digitális unióhoz és a schengeni térséghez való csatlakozáshoz, az EU belső piacához való nagyobb hozzáféréshez, az uniós közlekedési hálózatokba, az ipari partnerségekbe történő integrációhoz, egyéb uniós programokban és ügynökségekben való részvételhez, a KBVP terén folytatott szélesebb körű együttműködéshez, illetve közvetlenebb hatású intézkedésekhez, például további egyoldalú vámkedvezményekhez, a partnerek és az Unió közötti barangolási díjak eltörlésére vonatkozó konkrét menetrendhez, valamint a nagy kapacitású széles sáv fejlesztéséhez vezethetne; nyissák meg a „keleti partnerség+” modellt a keleti partnerség más országai előtt is, amint ezek készen állnak e fokozott kötelezettségvállalások megtételére, és jelentős eredményeket értek el a kölcsönösen megállapodáson alapuló reformok végrehajtása terén is; |
| --- | --- |

u)

a keleti partnerség politikája keretében vizsgálják meg a társulási megállapodásokhoz, illetve a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térséghez kapcsolódó reformok végrehajtása terén jelentős eredményeket társult országok számára egy hosszabb távú, vonzó „keleti partnerség+” modell létrehozását, amely végső soron a vámunióhoz, az energiaunióhoz, a digitális unióhoz és a schengeni térséghez való csatlakozáshoz, az EU belső piacához való nagyobb hozzáféréshez, az uniós közlekedési hálózatokba, az ipari partnerségekbe történő integrációhoz, egyéb uniós programokban és ügynökségekben való részvételhez, a KBVP terén folytatott szélesebb körű együttműködéshez, illetve közvetlenebb hatású intézkedésekhez, például további egyoldalú vámkedvezményekhez, a partnerek és az Unió közötti barangolási díjak eltörlésére vonatkozó konkrét menetrendhez, valamint a nagy kapacitású széles sáv fejlesztéséhez vezethetne; nyissák meg a „keleti partnerség+” modellt a keleti partnerség más országai előtt is, amint ezek készen állnak e fokozott kötelezettségvállalások megtételére, és jelentős eredményeket értek el a kölcsönösen megállapodáson alapuló reformok végrehajtása terén is;

| v) | a nem társult országok esetében vizsgálják meg a civil társadalom, a vállalkozások, a tudományos élet, a független médiaközösségek és a fiatalok támogatásának új lehetőségeit, többek között kiegészítő finanszírozás és mobilitási partnerségek útján; |
| --- | --- |

v)

a nem társult országok esetében vizsgálják meg a civil társadalom, a vállalkozások, a tudományos élet, a független médiaközösségek és a fiatalok támogatásának új lehetőségeit, többek között kiegészítő finanszírozás és mobilitási partnerségek útján;

| w) | gondoskodjanak arról, hogy a közös célkitűzések szükség esetén közép- és hosszú távra egyaránt érvényesek legyenek, ami egyes partnerországokat arra ösztönözhet, hogy a választási ciklusok logikáján túllépve stratégiaibb jövőképet alakítsanak ki; |
| --- | --- |

w)

gondoskodjanak arról, hogy a közös célkitűzések szükség esetén közép- és hosszú távra egyaránt érvényesek legyenek, ami egyes partnerországokat arra ösztönözhet, hogy a választási ciklusok logikáján túllépve stratégiaibb jövőképet alakítsanak ki;

A keleti partnerség végrehajtásáról

| x) | ismételten emeljék ki a differenciálás elvét, továbbá hangsúlyozzák, hogy az Unióval való együttműködés hatókörét és mélységét az Unió és partnerei törekvései, továbbá a reformok üteme és minősége határozzák meg, és ezeket teljes körű és tényleges végrehajtásuk alapján kell értékelni, különösen a demokrácia, az emberi jogok, az alapvető szabadságok, a jogállamiság és a jó kormányzás tiszteletben tartása szempontjából; |
| --- | --- |

x)

ismételten emeljék ki a differenciálás elvét, továbbá hangsúlyozzák, hogy az Unióval való együttműködés hatókörét és mélységét az Unió és partnerei törekvései, továbbá a reformok üteme és minősége határozzák meg, és ezeket teljes körű és tényleges végrehajtásuk alapján kell értékelni, különösen a demokrácia, az emberi jogok, az alapvető szabadságok, a jogállamiság és a jó kormányzás tiszteletben tartása szempontjából;

| y) | hangsúlyozzák, hogy a keleti partnerség célja a szoros politikai társulás és gazdasági integráció – többek között az uniós programokban való részvétel – szükséges feltételeinek megteremtése; ismételten emeljék ki, hogy a Moldovával, Grúziával és Ukrajnával kötött társulási megállapodások nem a végső célt jelentik az EU-hoz fűződő kapcsolataikban; ismerjék el újra ezen országok európai törekvéseit; mutassanak rá, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 49. cikke értelmében és a 2017. március 25-i Római Nyilatkozatnak megfelelően bármely európai állam kérheti felvételét az Európai Unióba, amennyiben teljesíti a koppenhágai kritériumokat és a demokrácia elveit, tiszteletben tartja az alapvető szabadságokat és az emberi jogokat – ezen belül a kisebbségi csoportokét is –, és biztosítja a jogállamiságot; e tekintetben sürgessék a tagállamokat, hogy a 2017. évi csúcstalálkozóra állapodjanak meg egy jelentős hosszú távú célkitűzéseket megfogalmazó, nagyratörő nyilatkozatról; |
| --- | --- |

y)

hangsúlyozzák, hogy a keleti partnerség célja a szoros politikai társulás és gazdasági integráció – többek között az uniós programokban való részvétel – szükséges feltételeinek megteremtése; ismételten emeljék ki, hogy a Moldovával, Grúziával és Ukrajnával kötött társulási megállapodások nem a végső célt jelentik az EU-hoz fűződő kapcsolataikban; ismerjék el újra ezen országok európai törekvéseit; mutassanak rá, hogy az Európai Unióról szóló szerződés 49. cikke értelmében és a 2017. március 25-i Római Nyilatkozatnak megfelelően bármely európai állam kérheti felvételét az Európai Unióba, amennyiben teljesíti a koppenhágai kritériumokat és a demokrácia elveit, tiszteletben tartja az alapvető szabadságokat és az emberi jogokat – ezen belül a kisebbségi csoportokét is –, és biztosítja a jogállamiságot; e tekintetben sürgessék a tagállamokat, hogy a 2017. évi csúcstalálkozóra állapodjanak meg egy jelentős hosszú távú célkitűzéseket megfogalmazó, nagyratörő nyilatkozatról;

| z) | kérjék fel Grúziát, Moldovát és Ukrajnát, hogy összpontosítsanak a társulási menetrendek átfogó és teljes körű végrehajtására, hogy kibontakoztassák a társulási megállapodások révén rendelkezésre álló valamennyi lehetőséget, és vegyenek részt a társulási megállapodásokkal/a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térséggel kapcsolatos reformokhoz kötődő eredményekről, lehetőségekről és kihívásokról zajló közös vitákban is; ismételten hangsúlyozzák a fent említett reformok valódi végrehajtásának fontosságát az országok jövőbeli stabilitása és fejlődése, valamint társadalmaik jóléte tekintetében; erősítsék meg, hogy a kapcsolatok „keleti partnerség+” modell keretében történő elmélyítéséhez, valamint az esetleges uniós tagság lehetőségéhez jelentős eredményekre van szükség e reformok végrehajtásában, különösen a jogállamiság, az emberi jogok tiszteletben tartása és a jó kormányzás tekintetében; |
| --- | --- |

z)

kérjék fel Grúziát, Moldovát és Ukrajnát, hogy összpontosítsanak a társulási menetrendek átfogó és teljes körű végrehajtására, hogy kibontakoztassák a társulási megállapodások révén rendelkezésre álló valamennyi lehetőséget, és vegyenek részt a társulási megállapodásokkal/a mélyreható és átfogó szabadkereskedelmi térséggel kapcsolatos reformokhoz kötődő eredményekről, lehetőségekről és kihívásokról zajló közös vitákban is; ismételten hangsúlyozzák a fent említett reformok valódi végrehajtásának fontosságát az országok jövőbeli stabilitása és fejlődése, valamint társadalmaik jóléte tekintetében; erősítsék meg, hogy a kapcsolatok „keleti partnerség+” modell keretében történő elmélyítéséhez, valamint az esetleges uniós tagság lehetőségéhez jelentős eredményekre van szükség e reformok végrehajtásában, különösen a jogállamiság, az emberi jogok tiszteletben tartása és a jó kormányzás tekintetében;

| aa) | biztosítsák, hogy az együttműködés jelenlegi és jövőbeli szintjét és a partnerek támogatását mindig szigorú feltételrendszerhez kötik, és ezt be is tartják; hangsúlyozzák, hogy a partnereknek nyújtott uniós pénzügyi támogatás a konkrét reformlépések és azok tényleges végrehajtásának függvénye, és hogy az Unió ösztönzőkön alapuló megközelítése a jövőben is az ambiciózus reformokban legelkötelezettebben részt vevő partnerek számára lesz előnyös; irányozzák elő a támogatások kisebb részletekben történő kifizetését annak érdekében, hogy az EU jobban reagálhasson a váratlan válságokra vagy a reformok hiányára; hangsúlyozzák különösen, hogy semmilyen átfogó megállapodást sem erősítenek meg olyan országgal, amely nem tartja tiszteletben az EU értékeit, különösen azáltal, hogy elmulasztja az Emberi Jogok Európai Bírósága határozatainak végrehajtását, és zaklatja, megfélemlíti és üldözi az emberijog-védőket, a nem kormányzati szervezeteket és az újságírókat; emeljék ki továbbá, hogy a vízummentességről folytatandó bármilyen új párbeszéd megkezdéséhez és lezárásához egyértelmű referenciaértékeket kell teljesíteni; ismételten hangsúlyozzák, hogy a korábbi eredményekhez viszonyított visszalépés szisztematikusan a megállapodások felfüggesztését eredményezi, a vízummentesség és az uniós finanszírozás területén is; |
| --- | --- |

aa)

biztosítsák, hogy az együttműködés jelenlegi és jövőbeli szintjét és a partnerek támogatását mindig szigorú feltételrendszerhez kötik, és ezt be is tartják; hangsúlyozzák, hogy a partnereknek nyújtott uniós pénzügyi támogatás a konkrét reformlépések és azok tényleges végrehajtásának függvénye, és hogy az Unió ösztönzőkön alapuló megközelítése a jövőben is az ambiciózus reformokban legelkötelezettebben részt vevő partnerek számára lesz előnyös; irányozzák elő a támogatások kisebb részletekben történő kifizetését annak érdekében, hogy az EU jobban reagálhasson a váratlan válságokra vagy a reformok hiányára; hangsúlyozzák különösen, hogy semmilyen átfogó megállapodást sem erősítenek meg olyan országgal, amely nem tartja tiszteletben az EU értékeit, különösen azáltal, hogy elmulasztja az Emberi Jogok Európai Bírósága határozatainak végrehajtását, és zaklatja, megfélemlíti és üldözi az emberijog-védőket, a nem kormányzati szervezeteket és az újságírókat; emeljék ki továbbá, hogy a vízummentességről folytatandó bármilyen új párbeszéd megkezdéséhez és lezárásához egyértelmű referenciaértékeket kell teljesíteni; ismételten hangsúlyozzák, hogy a korábbi eredményekhez viszonyított visszalépés szisztematikusan a megállapodások felfüggesztését eredményezi, a vízummentesség és az uniós finanszírozás területén is;

| ab) | támogassák a keleti partnerség multilaterális dimenzióját – elsősorban a konfliktus sújtotta térségekben – a többoldalú bizalomépítés fokozása és a regionális együttműködés lehetőségeinek megteremtése eszközeként, többek között a transznacionális civil platformokon, a helyi és regionális hatóságok közötti együttműködésen, valamint határokon átnyúló projekteken, például kultúrák közötti párbeszédet tartalmazó vagy – a változás tényezőiként – a fiatalabb generációkat bevonó, emberek közötti programokon keresztül; |
| --- | --- |

ab)

támogassák a keleti partnerség multilaterális dimenzióját – elsősorban a konfliktus sújtotta térségekben – a többoldalú bizalomépítés fokozása és a regionális együttműködés lehetőségeinek megteremtése eszközeként, többek között a transznacionális civil platformokon, a helyi és regionális hatóságok közötti együttműködésen, valamint határokon átnyúló projekteken, például kultúrák közötti párbeszédet tartalmazó vagy – a változás tényezőiként – a fiatalabb generációkat bevonó, emberek közötti programokon keresztül;

| ac) | emeljék ki a keleti partnerséggel kapcsolatos politikák egységes és eredményes belső és külső kommunikálásának, továbbá a kommunikációs tevékenységek adott régiókhoz való hozzáigazításának fontosságát különösen annak érdekében, hogy áthidalják az Unióra és partnereihez fűződő kapcsolataira vonatkozó ismeretek hiányát; ismerjék el a keleti stratégiai kommunikációval foglalkozó munkacsoport által eddig elvégzett kiváló munkát, és támogassák további finanszírozással a munkacsoport tevékenységeit; kezeljék a keleti partnerség konkrét előnyeire és céljaira vonatkozó jobb tájékoztatás kihívását, tényeken alapuló és a partnerországokban valamennyi nyelven hozzáférhető minőségi információkkal szálljanak szembe a félretájékoztatással, és garantálják a véleménynyilvánítás szabadságának teljes körű tiszteletben tartását; |
| --- | --- |

ac)

emeljék ki a keleti partnerséggel kapcsolatos politikák egységes és eredményes belső és külső kommunikálásának, továbbá a kommunikációs tevékenységek adott régiókhoz való hozzáigazításának fontosságát különösen annak érdekében, hogy áthidalják az Unióra és partnereihez fűződő kapcsolataira vonatkozó ismeretek hiányát; ismerjék el a keleti stratégiai kommunikációval foglalkozó munkacsoport által eddig elvégzett kiváló munkát, és támogassák további finanszírozással a munkacsoport tevékenységeit; kezeljék a keleti partnerség konkrét előnyeire és céljaira vonatkozó jobb tájékoztatás kihívását, tényeken alapuló és a partnerországokban valamennyi nyelven hozzáférhető minőségi információkkal szálljanak szembe a félretájékoztatással, és garantálják a véleménynyilvánítás szabadságának teljes körű tiszteletben tartását;

| ad) | ragaszkodjanak ahhoz, hogy az uniós támogatást az egyes partnerekkel való együttműködéssel kapcsolatos közös ambíció szintjéhez kell igazítani, a „többért többet” és a „kevesebbért kevesebbet” elvét követve; különösen szorgalmazzák, hogy elsősorban éves és többéves költségvetési eljárásai keretében az Unió hangolja össze költségvetési eszközeit, például az Európai Szomszédsági Támogatási Eszközt és az Európai Fenntartható Fejlődési Alapot a politikai feladatokkal és a végrehajtási stratégiákkal; |
| --- | --- |

ad)

ragaszkodjanak ahhoz, hogy az uniós támogatást az egyes partnerekkel való együttműködéssel kapcsolatos közös ambíció szintjéhez kell igazítani, a „többért többet” és a „kevesebbért kevesebbet” elvét követve; különösen szorgalmazzák, hogy elsősorban éves és többéves költségvetési eljárásai keretében az Unió hangolja össze költségvetési eszközeit, például az Európai Szomszédsági Támogatási Eszközt és az Európai Fenntartható Fejlődési Alapot a politikai feladatokkal és a végrehajtási stratégiákkal;

| ae) | üdvözöljék a partnerek számára nyújtandó makrofinanszírozási segítségre irányuló bizottsági javaslatokat, ragaszkodva ugyanakkor ahhoz, hogy a javaslatokhoz szigorú és tényleges feltételrendszert kapcsoljanak, különösen a jogállamiság (többek között a független igazságszolgáltatás és a többpárti parlamenti rendszer) fenntartása, a jó kormányzás (többek között a korrupció elleni eredményes küzdelem) biztosítása és az emberi jogok és a médiaszabadság védelme tekintetében; hathavonta nyújtsanak be a Parlament és a Tanács számára részletes írásbeli jelentést az e három területen az ilyen segítségnyújtásban már részesülő partnerek által elért eredményekről; szólítsák fel a Bizottságot, hogy dolgozzon ki új makroszintű pénzügyi támogatási programokat a múltbéli programokat sikerrel teljesítő partnerországok számára, és az ilyen támogatásokra irányuló jövőbeli javaslatokba szisztematikusan illessze be az említett feltételrendszerre vonatkozó rendelkezéseket, továbbá – különösen Moldova esetében – gondoskodjon a feltételrendszer szigorú alkalmazásáról; |
| --- | --- |

ae)

üdvözöljék a partnerek számára nyújtandó makrofinanszírozási segítségre irányuló bizottsági javaslatokat, ragaszkodva ugyanakkor ahhoz, hogy a javaslatokhoz szigorú és tényleges feltételrendszert kapcsoljanak, különösen a jogállamiság (többek között a független igazságszolgáltatás és a többpárti parlamenti rendszer) fenntartása, a jó kormányzás (többek között a korrupció elleni eredményes küzdelem) biztosítása és az emberi jogok és a médiaszabadság védelme tekintetében; hathavonta nyújtsanak be a Parlament és a Tanács számára részletes írásbeli jelentést az e három területen az ilyen segítségnyújtásban már részesülő partnerek által elért eredményekről; szólítsák fel a Bizottságot, hogy dolgozzon ki új makroszintű pénzügyi támogatási programokat a múltbéli programokat sikerrel teljesítő partnerországok számára, és az ilyen támogatásokra irányuló jövőbeli javaslatokba szisztematikusan illessze be az említett feltételrendszerre vonatkozó rendelkezéseket, továbbá – különösen Moldova esetében – gondoskodjon a feltételrendszer szigorú alkalmazásáról;

| af) | kérjék fel a Bizottságot, az Európai Beruházási Bankot és más többoldalú pénzügyi intézményeket, hogy tegyenek erőfeszítéseket az európai beruházási terv, valamint egy olyan támogatási mechanizmus sikeres végrehajtása érdekében, amely kifejezetten a keleti partnerségnek a társulási megállapodások végrehajtása iránt elkötelezett országai számára jött létre; kérjék a több adományozó által finanszírozott eszközök bevált gyakorlatain alapuló vagyonkezelői alap létrehozását Ukrajna, Grúzia és Moldova számára, hangsúlyozva ugyanakkor, hogy e vagyonkezelői alapnak egyrészt az állami és a magánberuházásokra – különösen a társadalmi és a gazdasági infrastruktúrára irányuló és a beruházásfelvevő képesség erősítését célzó beruházásokra –, másrészt pedig a nemzetközi pénzügyi intézmények és a nemzetközi adományozói támogatás helyszíni koordinálására kell összpontosítania; vegyék fontolóra egy adományozói konferencia megrendezését Ukrajna számára, hogy támogatást nyújtsanak az ország keleti részén kialakult konfliktus és a Krím-félsziget bekebelezése által kiváltott humanitárius szükségletek kezeléséhez; gondoskodjanak arról, hogy a visszaélések megelőzése érdekében szigorúan ellenőrizzék mindezen pénzeszközök felhasználását; |
| --- | --- |

af)

kérjék fel a Bizottságot, az Európai Beruházási Bankot és más többoldalú pénzügyi intézményeket, hogy tegyenek erőfeszítéseket az európai beruházási terv, valamint egy olyan támogatási mechanizmus sikeres végrehajtása érdekében, amely kifejezetten a keleti partnerségnek a társulási megállapodások végrehajtása iránt elkötelezett országai számára jött létre; kérjék a több adományozó által finanszírozott eszközök bevált gyakorlatain alapuló vagyonkezelői alap létrehozását Ukrajna, Grúzia és Moldova számára, hangsúlyozva ugyanakkor, hogy e vagyonkezelői alapnak egyrészt az állami és a magánberuházásokra – különösen a társadalmi és a gazdasági infrastruktúrára irányuló és a beruházásfelvevő képesség erősítését célzó beruházásokra –, másrészt pedig a nemzetközi pénzügyi intézmények és a nemzetközi adományozói támogatás helyszíni koordinálására kell összpontosítania; vegyék fontolóra egy adományozói konferencia megrendezését Ukrajna számára, hogy támogatást nyújtsanak az ország keleti részén kialakult konfliktus és a Krím-félsziget bekebelezése által kiváltott humanitárius szükségletek kezeléséhez; gondoskodjanak arról, hogy a visszaélések megelőzése érdekében szigorúan ellenőrizzék mindezen pénzeszközök felhasználását;

| ag) | ismételten biztosítsák határozott támogatásukról a keleti partnerség politikájával kapcsolatos parlamenti közreműködést és ellenőrzést, különösen a polgárok életére gyakorolt hatás tekintetében; e tekintetben erősítsék az Euronest Parlamenti Közgyűlés szerepét a keleti partnerség új többoldalú struktúrájában, továbbá a Parlamenti Társulási vagy Együttműködési Bizottságok szerepét a társulási vagy együttműködési tanácsokban; üdvözöljék az átfogó demokráciatámogatási megközelítés végrehajtás alatt álló programjait; kérjék fel a partnerországok parlamenti képviselőit, hogy működjenek együtt a végrehajtás ellenőrzése és a bevált gyakorlatok cseréje érdekében; fokozottabban vonják be a keleti partnerség civil társadalmi fórumát ebbe a folyamatba; |
| --- | --- |

ag)

ismételten biztosítsák határozott támogatásukról a keleti partnerség politikájával kapcsolatos parlamenti közreműködést és ellenőrzést, különösen a polgárok életére gyakorolt hatás tekintetében; e tekintetben erősítsék az Euronest Parlamenti Közgyűlés szerepét a keleti partnerség új többoldalú struktúrájában, továbbá a Parlamenti Társulási vagy Együttműködési Bizottságok szerepét a társulási vagy együttműködési tanácsokban; üdvözöljék az átfogó demokráciatámogatási megközelítés végrehajtás alatt álló programjait; kérjék fel a partnerországok parlamenti képviselőit, hogy működjenek együtt a végrehajtás ellenőrzése és a bevált gyakorlatok cseréje érdekében; fokozottabban vonják be a keleti partnerség civil társadalmi fórumát ebbe a folyamatba;

| ah) | vegyék tudomásul a Parlament határozott szándékát a keleti partnerekkel kötött nemzetközi megállapodások végrehajtásának fokozottabb nyomon követésére, illetve az e tekintetben nyújtott uniós támogatás feletti fokozottabb ellenőrzésére iránt; reagáljanak a Parlament partnerországokhoz és a Bizottsághoz intézett felhívására, amelyben kérte az uniós finanszírozásból részesülő valamennyi kedvezményezett átláthatóságának növelését; szólítsák fel a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy a Parlament és a Tanács számára hathavonta nyújtsanak be részletes írásbeli jelentést e megállapodások végrehajtásáról; |
| --- | --- |

ah)

vegyék tudomásul a Parlament határozott szándékát a keleti partnerekkel kötött nemzetközi megállapodások végrehajtásának fokozottabb nyomon követésére, illetve az e tekintetben nyújtott uniós támogatás feletti fokozottabb ellenőrzésére iránt; reagáljanak a Parlament partnerországokhoz és a Bizottsághoz intézett felhívására, amelyben kérte az uniós finanszírozásból részesülő valamennyi kedvezményezett átláthatóságának növelését; szólítsák fel a Bizottságot és az EKSZ-t, hogy a Parlament és a Tanács számára hathavonta nyújtsanak be részletes írásbeli jelentést e megállapodások végrehajtásáról;

| ai) | vegyék tudomásul a Parlament határozott szándékát a keleti partnerekkel kötendő jövőbeli nemzetközi megállapodásokra irányuló tárgyalások fokozottabb ellenőrzésére; szólítsák fel a Tanácsot, hogy a vonatkozó intézményközi megállapodásnak (9) megfelelően haladéktalanul nyújtson be a Parlamentnek minden vonatkozó tárgyalási irányelvet; üdvözöljék a Bizottság és az EKSZ Parlamenttel folytatott megfelelő együttműködését az e tárgyalásokkal kapcsolatos tájékoztatás területén, ugyanakkor szólítsák fel a Bizottságot és az EKSZ-t arra, hogy a vonatkozó keretmegállapodásnak (10) megfelelően a tárgyalási szövegek tervezetét és a parafált megállapodásokat is adják át; |
| --- | --- |

ai)

vegyék tudomásul a Parlament határozott szándékát a keleti partnerekkel kötendő jövőbeli nemzetközi megállapodásokra irányuló tárgyalások fokozottabb ellenőrzésére; szólítsák fel a Tanácsot, hogy a vonatkozó intézményközi megállapodásnak (9) megfelelően haladéktalanul nyújtson be a Parlamentnek minden vonatkozó tárgyalási irányelvet; üdvözöljék a Bizottság és az EKSZ Parlamenttel folytatott megfelelő együttműködését az e tárgyalásokkal kapcsolatos tájékoztatás területén, ugyanakkor szólítsák fel a Bizottságot és az EKSZ-t arra, hogy a vonatkozó keretmegállapodásnak (10) megfelelően a tárgyalási szövegek tervezetét és a parafált megállapodásokat is adják át;

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az ajánlást a Tanácsnak, az Európai Bizottságnak, az Európai Külügyi Szolgálatnak, valamint tájékoztatás céljából az EU dél-kaukázusi és a grúziai válsággal foglalkozó különleges képviselőjének, az EBESZ Parlamenti Közgyűlésének, az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének és a keleti partnerséghez tartozó országok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0304.

(2)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0267.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0126.

(4)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0456.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0089.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0487.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0018.

(8)  HL C 265., 2017.8.11., 110. o.

(9)  HL C 95., 2014.4.1., 1. o.

(10)  HL L 304., 2010.11.20., 47. o.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Parlament

2017. november 30., csütörtök

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/137 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/137

---

P8_TA(2017)0459

Az Ana Gomes mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelem

Az Európai Parlament 2017. november 30-i határozata az Ana Gomes mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (2017/2096(IMM))

(2018/C 356/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Portugál Köztársaság főügyész-helyettese által aláírt és Portugália Európai Unió melletti állandó képviselete által a Peso da Régua -Vila Reale kerület bíróságának ügyészi hivatala előtt folyamatban lévő büntetőeljárással (ref. NUIPC 430/16.6T9LSBP) összefüggésben 2017. május 30-án eljuttatott, a 2017. június 12-én a plenáris ülésen bejelentett, az Ana Gomes mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Portugál Köztársaság főügyész-helyettese által aláírt és Portugália Európai Unió melletti állandó képviselete által a Peso da Régua -Vila Reale kerület bíróságának ügyészi hivatala előtt folyamatban lévő büntetőeljárással (ref. NUIPC 430/16.6T9LSBP) összefüggésben 2017. május 30-án eljuttatott, a 2017. június 12-én a plenáris ülésen bejelentett, az Ana Gomes mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemre,

| — | miután eljárási szabályzata 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően meghallgatta Ana Gomest, |
| --- | --- |

—

miután eljárási szabályzata 9. cikke (6) bekezdésének megfelelően meghallgatta Ana Gomest,

| — | tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikkére, valamint az Európai Parlament képviselőinek közvetlen és általános választójog alapján történő választásáról szóló, 1976. szeptember 20-i okmány 6. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Bírósága által 1964. május 12-én, 1986. július 10-én, 2008. október 15-én és 21-én, 2010. március 19-én, 2011. szeptember 6-án és 2013. január 17-én hozott ítéletekre (1),

| — | tekintettel a Portugál Köztársaság Alkotmánya 157. cikkének (2) bekezdésére és a Portugál Nemzetgyűlés képviselői statútumának 11. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Portugál Köztársaság Alkotmánya 157. cikkének (2) bekezdésére és a Portugál Nemzetgyűlés képviselői statútumának 11. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 5. cikkének (2) bekezdésére, 6. cikkének (1) bekezdésére és 9. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0363/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0363/2017),

| A. | mivel a portugáliai Peso da Régua -Vila Real kerület bíróságának ügyészi hivatala kérte Ana Gomes képviselői mentelmi jogának felfüggesztését az általa a Diàrio de Noticias napilapnak adott, a lap internetes oldalán 2016. április 29-én megjelent interjúban tett kijelentések kapcsán; mivel e kérelmet azért továbbították, hogy büntetőeljárást indíthassanak Gomes képviselő asszonnyal szemben, és hogy meghallgathassák őt az eljárás keretében; |
| --- | --- |

A.

mivel a portugáliai Peso da Régua -Vila Real kerület bíróságának ügyészi hivatala kérte Ana Gomes képviselői mentelmi jogának felfüggesztését az általa a Diàrio de Noticias napilapnak adott, a lap internetes oldalán 2016. április 29-én megjelent interjúban tett kijelentések kapcsán; mivel e kérelmet azért továbbították, hogy büntetőeljárást indíthassanak Gomes képviselő asszonnyal szemben, és hogy meghallgathassák őt az eljárás keretében;

| B. | mivel az újságcikk a vianai hajógyárnál végzett házkutatásokkal kapcsolatos hírekről szól, és mivel Gomes asszony az Atlântida komphajó szerinte „fillérekért” történő eladása kapcsán kijelentette, hogy „ez azt jelzi, hogy egy nyilvánvaló korrupciós ügyben valami beindult”; |
| --- | --- |

B.

mivel az újságcikk a vianai hajógyárnál végzett házkutatásokkal kapcsolatos hírekről szól, és mivel Gomes asszony az Atlântida komphajó szerinte „fillérekért” történő eladása kapcsán kijelentette, hogy „ez azt jelzi, hogy egy nyilvánvaló korrupciós ügyben valami beindult”;

| C. | mivel a feljelentés szerint Gomes képviselő asszony elméletileg három bűncselekményt követett el: egy adott szervezet, szolgálat vagy jogi személy ellen elkövetett rágalmazás két féllel szemben, amelyet a büntető törvénykönyv 187. cikkének (1) bekezdése, (2) bekezdésének a) pontja, illetve 183. cikkének (2) bekezdése rendel büntetni, és amelyért két évig terjedő szabadságvesztés, vagy minimum 120 napi pénzbüntetésnek megfelelő pénzbírság róható ki; |
| --- | --- |

C.

mivel a feljelentés szerint Gomes képviselő asszony elméletileg három bűncselekményt követett el: egy adott szervezet, szolgálat vagy jogi személy ellen elkövetett rágalmazás két féllel szemben, amelyet a büntető törvénykönyv 187. cikkének (1) bekezdése, (2) bekezdésének a) pontja, illetve 183. cikkének (2) bekezdése rendel büntetni, és amelyért két évig terjedő szabadságvesztés, vagy minimum 120 napi pénzbüntetésnek megfelelő pénzbírság róható ki;

| D. | mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikke szerint feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament képviselői ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe, és nem indítható velük szemben bírósági eljárás; |
| --- | --- |

D.

mivel az Európai Unió kiváltságairól és mentességeiről szóló 7. jegyzőkönyv 8. cikke szerint feladataik ellátása során kifejtett véleményük vagy leadott szavazatuk miatt az Európai Parlament képviselői ellen nem folytatható vizsgálat, nem vehetők őrizetbe, és nem indítható velük szemben bírósági eljárás;

| E. | mivel az Európai Parlament eljárási szabályzatának 5. cikke szerint a kiváltságokra és mentességekre vonatkozó hatáskörének gyakorlása során a Parlament fellép annak érdekében, hogy demokratikus jogalkotó gyűlésként megőrizze integritását és biztosítsa képviselői függetlenségét feladataik ellátása során; |
| --- | --- |

E.

mivel az Európai Parlament eljárási szabályzatának 5. cikke szerint a kiváltságokra és mentességekre vonatkozó hatáskörének gyakorlása során a Parlament fellép annak érdekében, hogy demokratikus jogalkotó gyűlésként megőrizze integritását és biztosítsa képviselői függetlenségét feladataik ellátása során;

| F. | mivel az Európai Unió Bíróságának joggyakorlata szerint egy európai parlamenti képviselő által az Európai Parlamenten kívül tett kijelentés a 7. jegyzőkönyv 8. cikke értelmében az európai parlamenti képviselői feladatok végzése során kifejezett véleménynek minősülhet, amennyiben a szubjektív értékelés közvetlen és egyértelmű kapcsolatban áll az európai parlamenti képviselői megbízatás gyakorlásával, tehát valójában nem a hely számít, ahol a kijelentést tették, hanem annak jellege és tartalma; |
| --- | --- |

F.

mivel az Európai Unió Bíróságának joggyakorlata szerint egy európai parlamenti képviselő által az Európai Parlamenten kívül tett kijelentés a 7. jegyzőkönyv 8. cikke értelmében az európai parlamenti képviselői feladatok végzése során kifejezett véleménynek minősülhet, amennyiben a szubjektív értékelés közvetlen és egyértelmű kapcsolatban áll az európai parlamenti képviselői megbízatás gyakorlásával, tehát valójában nem a hely számít, ahol a kijelentést tették, hanem annak jellege és tartalma;

| G. | mivel ma már egyre több politikai vitára kerül sor a Parlamenten kívül, kommunikációs eszközökön keresztül, többek között sajtóközlemények, interjúk, blogok és az internet révén; |
| --- | --- |

G.

mivel ma már egyre több politikai vitára kerül sor a Parlamenten kívül, kommunikációs eszközökön keresztül, többek között sajtóközlemények, interjúk, blogok és az internet révén;

| H. | mivel a Gomes asszony által a szóban forgó interjúban tett kijelentések európai parlamenti képviselői szerepének gyakorlása és különösen a pénzmosás, adókikerülés és adókijátszás tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó vizsgálóbizottság alelnökeként betöltött megbízatása keretében születtek; |
| --- | --- |

H.

mivel a Gomes asszony által a szóban forgó interjúban tett kijelentések európai parlamenti képviselői szerepének gyakorlása és különösen a pénzmosás, adókikerülés és adókijátszás tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó vizsgálóbizottság alelnökeként betöltött megbízatása keretében születtek;

| I. | mivel Gomes asszony állításai közvetlenül kapcsolódnak a 2013. november 29-én közvetített „TVI24 – Cara a Cara – Ana Gomes versus Carlos Abreu Amorim” című televíziós programban tett kijelentéseihez, melyek kapcsán az Európai Parlament nem függesztette fel mentelmi jogát (2); |
| --- | --- |

I.

mivel Gomes asszony állításai közvetlenül kapcsolódnak a 2013. november 29-én közvetített „TVI24 – Cara a Cara – Ana Gomes versus Carlos Abreu Amorim” című televíziós programban tett kijelentéseihez, melyek kapcsán az Európai Parlament nem függesztette fel mentelmi jogát (2);

| J. | mivel Gomes képviselő asszony kijelentései ezért részét képezik európai parlamenti tevékenységének; |
| --- | --- |

J.

mivel Gomes képviselő asszony kijelentései ezért részét képezik európai parlamenti tevékenységének;

| 1. | úgy határoz, hogy nem függeszti fel Ana Gomes mentelmi jogát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy haladéktalanul továbbítsa ezt a határozatot és az illetékes bizottság jelentését a Portugál Köztársaság illetékes hatóságának és Ana Gomesnek. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  A Bíróság 1964. május 12-i ítélete, Wagner kontra Fohrmann és Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; a Bíróság 1986. július 10-i ítélete, Wybot kontra Faure és társai, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; a Törvényszék 2008. október 15-i ítélete, Mote kontra Európai Parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; a Bíróság 2008. október 21-i ítélete, Marra kontra De Gregorio és Clemente, C-200/07 és C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; a Törvényszék 2010. március 19-i ítélete, Gollnisch kontra Európai Parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; a Bíróság 2011. szeptember 6-i ítélete, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; a Törvényszék 2013. január 17-i ítélete, Gollnisch kontra Parlament, T-346/11. és T-347/11., ECLI:EU:T:2013:23.

(2)  Az Európai Parlament 2014. november 13-i határozata az Ana Gomes mentelmi jogának felfüggesztésére irányuló kérelemről (HL C 285., 2016.8.5., 19. o.).

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2017. november 14., kedd

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/139 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/139

---

P8_TA(2017)0422

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: EGF/2017/004 IT/Almaviva referenciaszámú kérelem

Az Európai Parlament 2017. november 14-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Olaszország kérelme – EGF/2017/004 IT/Almaviva) (COM(2017)0496 – C8-0322/2017 – 2017/2200(BUD))

(2018/C 356/20)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0496 – C8-0322/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0496 – C8-0322/2017),

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 13. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 13. pontjára,

| — | tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában foglalt háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában foglalt háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0346/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0346/2017),

| A. | mivel az Unió létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerőpiaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerőpiaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani;

| C. | mivel Olaszország az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott beavatkozási kritériumok alapján a NACE Revision 2. rendszer szerinti 82. gazdasági ágazatban (Adminisztratív, kiegészítő egyéb üzleti szolgáltatások), az olaszországi Lazio NUTS 2. szintű régióban (ITI4) működő Almaviva Contact SpA vállalatnál történt, 1 646 főt érintő elbocsátást követően „EGF/2017/004 IT/Almaviva” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt; mivel az intézkedések által várhatóan érintett, elbocsátott munkavállalók száma 1 610; |
| --- | --- |

C.

mivel Olaszország az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott beavatkozási kritériumok alapján a NACE Revision 2. rendszer szerinti 82. gazdasági ágazatban (Adminisztratív, kiegészítő egyéb üzleti szolgáltatások), az olaszországi Lazio NUTS 2. szintű régióban (ITI4) működő Almaviva Contact SpA vállalatnál történt, 1 646 főt érintő elbocsátást követően „EGF/2017/004 IT/Almaviva” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt; mivel az intézkedések által várhatóan érintett, elbocsátott munkavállalók száma 1 610;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek, és hogy ezért Olaszország jogosult az említett rendelet értelmében nyújtandó 3 347 370 EUR összegű pénzügyi hozzájárulásra, ami az 5 578 950 eurót kitevő összes kiadás 60 %-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megállapítja, hogy az olasz hatóságok 2017. május 9-én nyújtották be a kérelmet, és hogy az Olaszország általi kiegészítő információk benyújtását követően annak értékelését a Bizottság 2017. szeptember 26-án fejezte be, majd erről ugyanazon a napon értesítette a Parlamentet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | emlékeztet, hogy a gazdasági válság jelentős nyomás alá helyezte a marketingszolgáltatások és az áruk és szolgáltatások vásárlóinak való segítségnyújtás árát, ami a szolgáltatók forgalmának és jövedelmezőségének csökkenéséhez vezetett; tekintettel arra, hogy a telefonos ügyfélszolgálati ágazatban a munkaerő költsége messze a legmagasabb termelési költség, megjegyzi, hogy a vállalkozások ezekre a kedvezőtlen hatásokra áthelyezéssel, a munkaerőköltség területén való beavatkozással vagy bezárással reagáltak; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy 2009 és 2014 első negyedéve között az ebben az ágazatban tevékenykedő összes olasz vállalkozás harmada szüntette be tevékenységét; |
| --- | --- |

3.

| 4. | elismeri, hogy a jelenlegi elbocsátások közvetlenül kapcsolódnak az Almaviva római központjának 2011 és 2016 közötti 45 %-os bevételcsökkenéséhez; sajnálja, hogy nem sikerült megegyezni az egyesült szakszervezeti képviselettel (RSU) az Almaviva római központja munkaerőköltségeinek az Almaviva más olaszországi munkaközpontjainak költségeihez való hozzáigazításáról, ami gyakorlatilag bércsökkentést jelentett volna, és ami a római központ bezárásához vezetett; |
| --- | --- |

4.

| 5. | megjegyzi, hogy a telefonos ügyfélszolgálati ágazat munkavállalóinak nagyobb védelmet kellene élvezniük, ami különösen azt foglalná magában, hogy a személyzetet nem lehetne egyik központból a másikba áthelyezni, amit konkrét stratégiaként alkalmaznak tömeges leépítések kikényszerítésére; |
| --- | --- |

5.

| 6. | elismeri, hogy a régióbeli és helyi gazdaság csak lassan kezdenek fellendülni a gazdasági és pénzügyi válságból következő komoly nehézségek után, és hogy a tömeges elbocsátások leállással vagy megszakadással veszélyeztetik ezt a fellendülést; kiemeli az olyan aktív munkaerőpiaci intézkedések ennek elkerülésében játszott kiemelt jelentőségét, mint az EGAA által társfinanszírozottak; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megjegyzi, hogy a célzott kedvezményezettek 79 %-a nő, és hogy nagy többségük 30 és 55 év közötti; sajnálja, hogy nem sikerült életképes megoldást találni elbocsátásuk elkerülésére, különös tekintettel arra, hogy az ebben az életkorban lévő nők nem hivatalos gondozói feladataikból fakadóan a munka és a magánélet egyensúlyba hozásának nehézsége, valamint a munkahelyi egyenlő esélyek hiánya miatt már kevésbé hajlamosak a munkaerőpiacon maradni és ott előre lépni; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kiemeli, hogy a képzésnek és az egyéb személyre szabott szolgáltatásoknak teljes mértékben figyelembe kell venniük a munkavállalók e csoportjának jellemzőit, különösen a nők magas arányát; üdvözli, hogy mintegy 680 000 eurót különítettek el az eltartottakat ellátók kiadásainak megtérítésére; |
| --- | --- |

8.

| 9. | üdvözli, hogy az olasz hatóságok már 2017. április 6-án, a javasolt összehangolt csomagra vonatkozó EGAA-támogatás iránti kérelmet megelőzően elkezdték nyújtani a célzott kedvezményezettek számára a személyre szabott szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

9.

| 10. | megjegyzi, hogy Olaszország nyolcféle intézkedést tervez a kérelem által érintett elbocsátott munkavállalók érdekében: i. egyéni tanácsadás, ii. álláskeresési támogatás, iii. képzés, átképzés és szakképzés, iv. újrafoglalkoztatási utalvány, v. vállalkozáshoz nyújtott támogatás, vi. vállalkozásalapításhoz nyújtott hozzájárulás, vii. az eltartottakat ellátók kiadásainak megtérítése, és viii. a mobilitási költségek visszatérítése; megjegyzi, hogy a jövedelemtámogatási intézkedések a személyre szabott szolgáltatási csomag 17,4 %-át teszik ki, így jóval az EGAA-rendeletben meghatározott, legfeljebb 35 %-os korlát alatt maradnak, és hogy ezen intézkedéseket ahhoz a feltételhez kötik, hogy a megcélzott kedvezményezettek aktívan keressenek munkát vagy vegyenek részt képzési tevékenységekben; |
| --- | --- |

10.

| 11. | üdvözli, hogy létrehoztak egy, a Gazdaságfejlesztési Minisztérium (MiSE (4)), az ANPAL (5), Lazio régió és a szakszervezetek képviselői alkotta bizottságot, amelynek célja az Almaviva volt munkavállalóit támogató stratégia és fellépések meghatározása, valamint a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának kialakítása; |
| --- | --- |

11.

| 12. | nyugtázza, hogy az újrafoglalkoztatási utalványok használata új, azokat csak egy korábbi esetben alkalmazták eddig; kiemeli annak fontosságát, hogy kellő idő elteltével, amikor már adatok állnak rendelkezésre, teljes körűen értékeljék ezen intézkedések hatékonyságát; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hangsúlyozza, hogy az olasz hatóságok megerősítették, hogy a támogatásra jogosult fellépések nem kapnak támogatást más uniós pénzügyi eszközökből, de azokat kiegészítik vagy az Európai Szociális Alapból (ESZA) vagy csak nemzeti forrásokból finanszírozandó fellépések; |
| --- | --- |

13.

| 14. | emlékeztet arra, hogy az EGAA által támogatott, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának kialakítása során előre kell jelezni a jövőbeli munkaerőpiaci kilátásokat és a szükséges készségeket, és a csomagnak összhangban kell lennie az erőforrás-hatékony és fenntartható gazdaság felé történő elmozdulással; |
| --- | --- |

14.

| 15. | elismerését fejezi ki az olasz kormány az irányú elkötelezettsége iránt, hogy új jogi keretet határoz meg a távközlésben dolgozó munkavállalók számára, hogy elkerüljék a további olyan eseteket, mint az EGF/2017/004 IT/Almaviva referenciaszámú kérelem tárgya; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ismételten leszögezi, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a vállalatok feladata a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében, sem a vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

16.

| 17. | felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze arra a nemzeti hatóságokat, hogy a növekedési potenciállal rendelkező és így munkaerőt felvevő ágazatokról szóló jövőbeni javaslataikban jobban térjenek ki a részletekre, valamint megalapozott adatokat gyűjtsenek az EGAA-támogatás hatásáról, amelyet többek között az állások minőségére és a munkaerőpiacra való újbóli beilleszkedésnek az EGAA révén elért arányára gyakorol; |
| --- | --- |

17.

| 18. | emlékeztet a Bizottsághoz intézett kérésére, hogy biztosítson hozzáférést a nyilvánosság számára az összes EGAA-kérelemmel kapcsolatos dokumentumhoz; |
| --- | --- |

18.

| 19. | jóváhagyja a jelen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

19.

| 20. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá ezt a határozatot, valamint gondoskodjon közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

20.

| 21. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást és annak mellékletét a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(4)  Ministero dello Sviluppo Economico (MiSE).

(5)  Agenzia Nazionale per le Politiche Attive del Lavoro (ANPAL).

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

Olaszország EGF/2017/004 IT/Almaviva referenciaszámú kérelme nyomán az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, az (EU) 2017/2192 határozattal.)

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/143 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/143

---

P8_TA(2017)0424

Területi tipológiák ***I

Az Európai Parlament 2017. november 14-i jogalkotási állásfoglalása az 1059/2003/EK rendelet területi tipológiák (Tercet) tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0788 – C8-0516/2016 – 2016/0393(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 356/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0788), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0788),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 338. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0516/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 338. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0516/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. március 29-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. március 29-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére 2017. július 13-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére 2017. július 13-i véleményére (2),

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. október 4-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. október 4-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére (A8-0231/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére (A8-0231/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítja, vagy lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 209., 2017.6.30., 71. o.

(2)  HL C 342., 2017.10.12., 74. o.

---

P8_TC1-COD(2016)0393

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. november 14-én került elfogadásra az 1059/2003/EK rendelet területi tipológiák (Tercet) tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/2391 rendelettel.)

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/144 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/144

---

P8_TA(2017)0425

A belvízi hajózásban szükséges szakmai képesítések elismerése ***I

Az Európai Parlament 2017. november 14-i jogalkotási állásfoglalása a belvízi hajózásban szükséges szakmai képesítések elismeréséről, valamint a 91/672/EGK tanácsi irányelv és a 96/50/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlament és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0082 – C8-0061/2016 – 2016/0050(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 356/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0082), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0082),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 91. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0061/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 91. cikkének (1) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0061/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. július 13-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. július 13-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. június 30-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. június 30-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A8–0338/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A8–0338/2016),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 389., 2016.10.21., 93. o.

---

P8_TC1-COD(2016)0050

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. november 14-én került elfogadásra a belvízi hajózásban szükséges szakmai képesítések elismeréséről, valamint a 91/672/EGK és a 96/50/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/2397 irányelvvel.)

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/145 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/145

---

P8_TA(2017)0426

A fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködés ***I

Az Európai Parlament 2017. november 14-i jogalkotási állásfoglalása a fogyasztóvédelmi jogszabályok alkalmazásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0283 – C8-0194/2016 – 2016/0148(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 356/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0283), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0283),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0194/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0194/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a bolgár parlament, a cseh képviselőház, az osztrák szövetségi tanács és a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján benyújtott, indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bolgár parlament, a cseh képviselőház, az osztrák szövetségi tanács és a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján benyújtott, indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. október 19-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2016. október 19-i véleményére (1),

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. június 30-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. június 30-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A8-0077/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A8-0077/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 34., 2017.2.2., 100. o.

---

P8_TC1-COD(2016)0148

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. november 14-én került elfogadásra a fogyasztóvédelmi jogszabályok végrehajtásáért felelős nemzeti hatóságok közötti együttműködésről és a 2006/2004/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/2394 rendelettel.)

---

2017. november 15., szerda

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/146 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/146

---

P8_TA(2017)0429

A felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó időtartam ***I

Az Európai Parlament 2017. november 15-i jogalkotási állásfoglalása a 2010/40/EU irányelvnek a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó időtartam tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0136 – C8-0116/2017 – 2017/0060(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 356/24)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0136), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0136),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 91. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0116/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 91. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0116/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. július 5-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. július 5-i véleményére (1),

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2017. október 27-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2017. október 27-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A8-0332/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére (A8-0332/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 345., 2017.10.13., 67. o.

---

P8_TC1-COD(2017)0060

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. november 15-én került elfogadásra a 2010/40/EU irányelvnek a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó időtartam tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi határozat elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/2380 határozattal.)

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/147 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/147

---

P8_TA(2017)0430

A Számvevőszék egy tagjának kinevezése – Karel Pinxten

Az Európai Parlament 2017. november 15-i határozata Karel Pinxtennek a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0328/2017 – 2017/0812(NLE))

(Konzultáció)

(2018/C 356/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0328/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0328/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0336/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0336/2017),

| A. | mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit; |
| --- | --- |

A.

mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit;

| B. | mivel 2017. október 19-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét; |
| --- | --- |

B.

mivel 2017. október 19-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét;

| 1. | kedvezőtlen véleményt nyilvánít a Tanács Karel Pinxten számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatáról; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző intézményeinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/148 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/148

---

P8_TA(2017)0431

A Számvevőszék egy tagjának kinevezése – Pietro Russo

Az Európai Parlament 2017. november 15-i határozata Pietro Russónak a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0329/2017 – 2017/0813(NLE))

(Konzultáció)

(2018/C 356/26)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0329/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0329/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0337/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0337/2017),

| A. | mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit; |
| --- | --- |

A.

mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit;

| B. | mivel 2017. október 19-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét; |
| --- | --- |

B.

mivel 2017. október 19-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét;

| 1. | kedvező véleményt nyilvánít a Tanács Pietro Russo számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatáról; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/149 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/149

---

P8_TA(2017)0432

A Számvevőszék egy tagjának kinevezése – Hannu Takkula

Az Európai Parlament 2017. november 15-i határozata Hannu Takkulának a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0330/2017 – 2017/0814(NLE))

(Konzultáció)

(2018/C 356/27)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0330/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0330/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0338/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0338/2017),

| A. | mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit; |
| --- | --- |

A.

mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit;

| B. | mivel 2017. október 19-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét; |
| --- | --- |

B.

mivel 2017. október 19-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét;

| 1. | kedvező véleményt nyilvánít a Tanács Hannu Takkula számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatáról; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/150 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/150

---

P8_TA(2017)0433

A Számvevőszék egy tagjának kinevezése – Baudilio Tomé Muguruza

Az Európai Parlament 2017. november 15-i határozata Baudilio Tomé Muguruza a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0331/2017 – 2017/0815(NLE))

(Konzultáció)

(2018/C 356/28)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0331/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0331/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0342/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0342/2017),

| A. | mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit; |
| --- | --- |

A.

mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit;

| B. | mivel 2017. október 26-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét; |
| --- | --- |

B.

mivel 2017. október 26-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét;

| 1. | kedvezően véleményezi a Tanács Baudilio Tomé Muguruza számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/151 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/151

---

P8_TA(2017)0434

A Számvevőszék egy tagjának kinevezése – Bettina Jakobsen

Az Európai Parlament 2017. november 15-i határozata Bettina Jakobsennek a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0332/2017 – 2017/0816(NLE))

(Konzultáció)

(2018/C 356/29)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0332/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0332/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0341/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0341/2017),

| A. | mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit; |
| --- | --- |

A.

mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit;

| B. | mivel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság 2017. október 26-i ülésén meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét; |
| --- | --- |

B.

mivel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság 2017. október 26-i ülésén meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét;

| 1. | kedvező véleményt nyilvánít a Tanács Bettina Jakobsen számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatáról; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző intézményeinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/152 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/152

---

P8_TA(2017)0435

A Számvevőszék egy tagjának kinevezése – João Alexandre Tavares Gonçalves de Figueiredo

Az Európai Parlament 2017. november 15-i határozata João Alexandre Tavares Gonçalves de Figueiredo a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0333/2017 – 2017/0817(NLE))

(Konzultáció)

(2018/C 356/30)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0333/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0333/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0343/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0343/2017),

| A. | mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit; |
| --- | --- |

A.

mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit;

| B. | mivel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság 2017. október 26-i ülésén meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét; |
| --- | --- |

B.

mivel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság 2017. október 26-i ülésén meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét;

| 1. | kedvezően véleményezi a Tanács João Alexandre Tavares Gonçalves de Figueiredo számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatát; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző szerveinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/153 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/153

---

P8_TA(2017)0436

A Számvevőszék egy tagjának kinevezése – Iliana Ivanova

Az Európai Parlament 2017. november 15-i határozata Iliana Ivanovának a Számvevőszék tagjává történő kinevezéséről (C8-0334/2017 – 2017/0818(NLE))

(Konzultáció)

(2018/C 356/31)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0334/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (2) bekezdésére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0334/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 121. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0344/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Ellenőrző Bizottság jelentésére (A8-0344/2017),

| A. | mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit; |
| --- | --- |

A.

mivel a Parlament Költségvetési Ellenőrző Bizottsága értékelte – különösen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 286. cikkének (1) bekezdésében foglalt feltételek szempontjából – a javasolt jelölt képességeit;

| B. | mivel 2017. október 26-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét; |
| --- | --- |

B.

mivel 2017. október 26-i ülésén a Költségvetési Ellenőrző Bizottság meghallgatta a Tanács számvevőszéki tagjelöltjét;

| 1. | kedvező véleményt nyilvánít a Tanács Iliana Ivanova számvevőszéki taggá történő kinevezésére irányuló javaslatról; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a határozatot a Tanácsnak és tájékoztatás céljából a Számvevőszéknek, valamint az Európai Unió többi intézményének és a tagállamok ellenőrző intézményeinek. |
| --- | --- |

2.

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/154 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/154

---

P8_TA(2017)0437

Az EU-ban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt és támogatott behozatallal szembeni védelem ***I

Az Európai Parlament 2017. november 15-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1036 rendelet és az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1037 rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0721 – C8-0456/2016 – 2016/0351(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 356/32)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0721), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0721),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0456/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 207. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0456/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Kína piacgazdasági státuszáról szóló, 2016. május 12-i európai parlamenti állásfoglalásra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kína piacgazdasági státuszáról szóló, 2016. május 12-i európai parlamenti állásfoglalásra (1),

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. október 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. október 11-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A8-0236/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság jelentésére és az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság véleményére (A8-0236/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatait; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0223.

---

P8_TC1-COD(2016)0351

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. november 15-én került elfogadásra az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1036 rendelet és az Európai Unióban tagsággal nem rendelkező országokból érkező támogatott behozatallal szembeni védelemről szóló (EU) 2016/1037 rendelet módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/2321 rendelettel.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

A Bizottság nyilatkozata az átmenetről

A Bizottság emlékeztet arra, hogy az új módszertan célja a – különösképpen a jelentős piactorzulásokból fakadó – tisztességtelen kereskedelmi gyakorlattal szemben az uniós gazdasági ágazat számára jelenleg is biztosított védelem fenntartása. Ebben az összefüggésben a Bizottság gondoskodni fog arról, hogy az uniós gazdasági ágazatra ne háruljanak többletterhek akkor, amikor az a dömpingellenes jogszabályi rendelkezések alapján – különösen hatályvesztési felülvizsgálatra irányuló kérelem útján, az új módszertan hatálybalépése után – védelmet kér.

A Bizottság nyilatkozata a 23. cikkről, valamint az Európai Parlamenttel és a Tanáccsal folytatandó együttműködésről

A Bizottság minden olyan esetben tájékoztatni fogja az Európai Parlamentet és a Tanácsot, amikor az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja alapján jelentést szándékozik készíteni, vagy azt tervezi, hogy egy ilyen jelentést aktualizál. Abban az esetben, ha az Európai Parlament vagy a Tanács arról tájékoztatja a Bizottságot, hogy álláspontja szerint fennállnak az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja szerinti jelentés elkészítésének vagy aktualizálásának feltételei, a Bizottság megteszi a szükséges intézkedéseket, és erről megfelelő módon tájékoztatja az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

A Bizottság nyilatkozata az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja szerinti jelentésekről

A Bizottság haladéktalanul élni fog azzal a lehetőséggel, hogy az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének c) pontja alapján jelentéseket készítsen a jelentős torzulás eseteiről, és ennek révén biztosítani fogja, hogy ezek a jelentések az érdekelt felek rendelkezésére álljanak akkor, amikor olyan beadványokat készítenek, amelyek az alaprendelet 2. cikke (6a) bekezdésének hatálya alá tartozhatnak. A Bizottság iránymutatással fog szolgálni az érdekelt felek számára e jelentések felhasználásáról.

---

2017. november 16., csütörtök

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/156 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/156

---

P8_TA(2017)0446

EU–Új-Zéland partnerségi megállapodás a kapcsolatokról és az együttműködésről (egyetértés) ***

Az Európai Parlament 2017. november 16-i jogalkotási állásfoglalása az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Új-Zéland közötti, a kapcsolatokról és az együttműködésről szóló partnerségi megállapodásnak az Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozatra irányuló tervezetről (15470/2016 – C8-0027/2017 – 2016/0366(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 356/33)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (15470/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (15470/2016),

| — | tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Új-Zéland közötti, a kapcsolatokról és az együttműködésről szóló partnerségi megállapodás tervezetére (09787/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyrészről az Európai Unió és tagállamai, másrészről Új-Zéland közötti, a kapcsolatokról és az együttműködésről szóló partnerségi megállapodás tervezetére (09787/2016),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unióról szóló szerződés 37. cikkével, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkével, 212. cikkének (1) bekezdésével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával és 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0027/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unióról szóló szerződés 37. cikkével, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés 207. cikkével, 212. cikkének (1) bekezdésével, 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének a) pontjával és 218. cikke (8) bekezdésének második albekezdésével összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0027/2017),

| — | tekintettel a határozatra irányuló tervezetről szóló, 2017. november 16-i nem jogalkotási állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a határozatra irányuló tervezetről szóló, 2017. november 16-i nem jogalkotási állásfoglalására (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikkének (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A8-0327/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság ajánlására (A8-0327/2017),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok és Új-Zéland kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0447.

---

2017. november 30., csütörtök

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/157 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/157

---

P8_TA(2017)0452

A rendkívüli tartalék 2017. évi igénybevétele

Az Európai Parlament 2017. november 30-i állásfoglalása a rendkívüli tartalék 2017. évi igénybevételéről szóló, 2016. december 14-i (EU) 2017/344 európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0900 – C8-0408/2017 – 2017/2265(BUD))

(2018/C 356/34)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0900 – C8-0408/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0900 – C8-0408/2017),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 13. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (2) és különösen annak 14. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (2) és különösen annak 14. pontjára,

| — | tekintettel az egyeztetőbizottság által a 2018. évi általános költségvetési tervezet egyeztetésének keretében 2017. november 18-án jóváhagyott közös szövegtervezetre (A8-0359/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyeztetőbizottság által a 2018. évi általános költségvetési tervezet egyeztetésének keretében 2017. november 18-án jóváhagyott közös szövegtervezetre (A8-0359/2017),

| — | tekintettel a rendkívüli tartalék 2017. évi igénybevételéről szóló, 2016. december 14-i (EU) 2017/344 európai parlamenti és tanácsi határozatra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a rendkívüli tartalék 2017. évi igénybevételéről szóló, 2016. december 14-i (EU) 2017/344 európai parlamenti és tanácsi határozatra (3),

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0372/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0372/2017),

| A. | mivel 2017-ben az Európai Parlament és a Tanács a 3. (Biztonság és uniós polgárság) és 4. (Globális Európa) fejezetbe tartozó kötelezettségvállalási előirányzatok tekintetében meghatározott felső határ felett 1 906,1 millió EUR összegben igénybe vette a rendkívüli tartalékot; |
| --- | --- |

A.

mivel 2017-ben az Európai Parlament és a Tanács a 3. (Biztonság és uniós polgárság) és 4. (Globális Európa) fejezetbe tartozó kötelezettségvállalási előirányzatok tekintetében meghatározott felső határ felett 1 906,1 millió EUR összegben igénybe vette a rendkívüli tartalékot;

| B. | mivel az Európai Parlament és a Tanács úgy határozott, hogy ezen az összegen belül a 2. fejezet (Fenntartható növekedés: természeti erőforrások) alatt rendelkezésre álló tartalékból 2017-ben 575,0 millió EUR összeget, valamint az 5. fejezet (Igazgatás) alatt rendelkezésre álló tartalékból 2017-ben 507,3 millió EUR, 2018-ban 570,0 millió EUR, 2019-ben pedig 253,9 millió EUR összeget ellentételez; |
| --- | --- |

B.

mivel az Európai Parlament és a Tanács úgy határozott, hogy ezen az összegen belül a 2. fejezet (Fenntartható növekedés: természeti erőforrások) alatt rendelkezésre álló tartalékból 2017-ben 575,0 millió EUR összeget, valamint az 5. fejezet (Igazgatás) alatt rendelkezésre álló tartalékból 2017-ben 507,3 millió EUR, 2018-ban 570,0 millió EUR, 2019-ben pedig 253,9 millió EUR összeget ellentételez;

| C. | mivel a 2018. évi költségvetés elfogadása tárgyában összehívott egyeztetőbizottság ezt követően egyetértett a rendkívüli tartalék fent említett ellentételezésének oly módon történő kiigazításában, hogy az 5. fejezetből 2018-ban ellentételezendő összeget 252,0 millió EUR összeggel csökkentik, és a megfelelő ellentételezést 2020-ban bevezetik az 5. fejezetbe; |
| --- | --- |

C.

mivel a 2018. évi költségvetés elfogadása tárgyában összehívott egyeztetőbizottság ezt követően egyetértett a rendkívüli tartalék fent említett ellentételezésének oly módon történő kiigazításában, hogy az 5. fejezetből 2018-ban ellentételezendő összeget 252,0 millió EUR összeggel csökkentik, és a megfelelő ellentételezést 2020-ban bevezetik az 5. fejezetbe;

| 1. | tudomásul veszi a Bizottságnak a 2018-as költségvetésről szóló megállapodás részeként tett javaslatát, hogy felülvizsgálja a 2017-ben igénybe vett rendkívüli tartalék ellentételezését annak érdekében, hogy a 2018-ban rendelkezésre álló teljes kötelezettségvállalási tartalék nagyobb legyen; sajnálja, hogy egyes tagállamok túlzott hangsúlyt fektetnek a többéves pénzügyi keret felső határai alatt rendelkezésre álló tartalékokra, és gyakran figyelmen kívül hagyják a különleges eszközök által biztosított rugalmasságot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | hangsúlyozza, hogy az elfogadott 2018-as költségvetésben a teljes kötelezettségvállalási tartalék még az ellentételezés felülvizsgálata nélkül is 1 348,3 millió EUR összeg lenne, mivel több mint 900 millió EUR még mindig rendelkezésre áll a rugalmassági eszköz és a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék alatt; rámutat, hogy 2018 során valószínűleg további 1,2 milliárd EUR válik hozzáférhetővé a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék és a rugalmassági eszköz alatt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tudomásul veszi, hogy az ellentételezés ily módon történő felülvizsgálata, bár nem alapvető fontosságú, de 252 millió EUR további tartalékot szabadít fel 2020 helyett már 2018-ban, tehát már e többéves pénzügyi keret korábbi szakaszában nagyobb rugalmasságot eredményez; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az Európai Parlament és a Tanács kénytelen az 5. fejezet szerinti ellentételezés 2018 és 2020 közötti elosztásához folyamodni annak érdekében, hogy biztosítva legyen az uniós költségvetés számára szükséges rugalmasság 2018-ban; aggodalmának ad hangot, hogy a fenti művelet tovább csökkenti az 5. fejezet mozgásterét 2020-ban; rámutat, hogy egy ilyen szokatlan megközelítés elfogadása nyilvánvaló jele annak, hogy az uniós költségvetés nem rendelkezik az uniós szakpolitikák és programok elvégzéséhez szükséges forrásokkal; |
| --- | --- |

4.

| 5. | jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

5.

| 6. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

6.

| 7. | utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt továbbítsa a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(2)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(3)  HL L 50., 2017.2.28., 57–58. o.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

a rendkívüli tartalék 2017. évi igénybevételéről szóló, 2016. december 14-i (EU) 2017/344 európai parlamenti és tanácsi határozat módosításáról

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, az (EU) 2018/9 határozattal.)

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/160 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/160

---

P8_TA(2017)0453

6/2017. sz. költségvetés-módosítási tervezet: A kifizetési és kötelezettségvállalási előirányzatok csökkentése a kiadásokra vonatkozó aktualizált előrejelzéseknek és a bevételek aktualizálásának megfelelően (saját források és pénzbírságok)

Az Európai Parlament 2017. november 30-i állásfoglalása az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre vonatkozó, 6/2017. számú költségvetés-módosítási tervezetéről szóló tanácsi álláspontról: a kifizetési és kötelezettségvállalási előirányzatok csökkentése a kiadásokra vonatkozó aktualizált előrejelzéseknek és a bevételek aktualizálásának megfelelően (saját források és pénzbírságok) (14275/2017 – C8-0417/2017 – 2017/2217(BUD))

(2018/C 356/35)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 41. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2016. december 1-jén fogadtak el véglegesen (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2017-es pénzügyi évre szóló általános költségvetésére, amelyet 2016. december 1-jén fogadtak el véglegesen (2),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4),

| — | tekintettel a Bizottság által 2017. október 9-én elfogadott, 6/2017. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2017)0597), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által 2017. október 9-én elfogadott, 6/2017. számú költségvetés-módosítási tervezetre (COM(2017)0597),

| — | tekintettel a Tanács által 2017. november 27-én elfogadott és a Parlamenthez ugyanazon a napon továbbított, a 6/2017. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (14275/2017 – C8-0417/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2017. november 27-én elfogadott és a Parlamenthez ugyanazon a napon továbbított, a 6/2017. számú költségvetés-módosítási tervezetről szóló álláspontra (14275/2017 – C8-0417/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 88. és 91. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 88. és 91. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0379/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0379/2017),

| A. | mivel a 6/2017. számú költségvetés-módosítási tervezet célja a költségvetés kiadási és bevételi oldalának aktualizálása a legutóbbi fejlemények figyelembevétele céljából; |
| --- | --- |

A.

mivel a 6/2017. számú költségvetés-módosítási tervezet célja a költségvetés kiadási és bevételi oldalának aktualizálása a legutóbbi fejlemények figyelembevétele céljából;

| B. | mivel a 6/2017. számú költségvetés-módosítási tervezet a kiadási oldalon 7 719,7 millió euróval csökkenti a kifizetési előirányzatok szintjét, elsősorban az 1b. alfejezetben (Gazdasági, társadalmi és területi kohézió), valamint kisebb mértékben a 2. (Fenntartható növekedés: természeti erőforrások), a 3. (Biztonság és uniós polgárság) és a 4. (Globális Európa) fejezetben, illetve az Európai Unió Szolidaritási Alapjában, ezáltal megfelelően csökkentve a nemzeti hozzájárulásokat; |
| --- | --- |

B.

mivel a 6/2017. számú költségvetés-módosítási tervezet a kiadási oldalon 7 719,7 millió euróval csökkenti a kifizetési előirányzatok szintjét, elsősorban az 1b. alfejezetben (Gazdasági, társadalmi és területi kohézió), valamint kisebb mértékben a 2. (Fenntartható növekedés: természeti erőforrások), a 3. (Biztonság és uniós polgárság) és a 4. (Globális Európa) fejezetben, illetve az Európai Unió Szolidaritási Alapjában, ezáltal megfelelően csökkentve a nemzeti hozzájárulásokat;

| C. | mivel a 6/2017. számú költségvetés-módosítási tervezet 15,33 millió euróval csökkenti a kötelezettségvállalási előirányzatok szintjét a 2. fejezetben, valamint 46 millió eurónyi kötelezettségvállalási előirányzatot szabadít fel az Európai Unió Szolidaritási Alapjában; |
| --- | --- |

C.

mivel a 6/2017. számú költségvetés-módosítási tervezet 15,33 millió euróval csökkenti a kötelezettségvállalási előirányzatok szintjét a 2. fejezetben, valamint 46 millió eurónyi kötelezettségvállalási előirányzatot szabadít fel az Európai Unió Szolidaritási Alapjában;

| D. | mivel a bevételi oldalt illetően a 6/2017. sz. költségvetés-módosítási tervezet tartalmazza a tradicionális saját forrásokra (vagyis a vámokra és a cukorilletékre), valamint a hozzáadottérték-adón (héa) és a bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló forrásokra vonatkozó előrejelzés felülvizsgálatát, valamint a 2013. és 2016. évi brit korrekciók elszámolását és azok finanszírozását is; |
| --- | --- |

D.

mivel a bevételi oldalt illetően a 6/2017. sz. költségvetés-módosítási tervezet tartalmazza a tradicionális saját forrásokra (vagyis a vámokra és a cukorilletékre), valamint a hozzáadottérték-adón (héa) és a bruttó nemzeti jövedelmen (GNI) alapuló forrásokra vonatkozó előrejelzés felülvizsgálatát, valamint a 2013. és 2016. évi brit korrekciók elszámolását és azok finanszírozását is;

| E. | mivel a 6/2017. számú költségvetés-módosítási tervezet összesen 3 209,7 millió EUR összegű pénzbírsággal számol, ami véglegessé vált és meghaladja a 2017. évi költségvetés tekintetében eredetileg tervezett szintet, továbbá a két szint közötti különbséget (összesen 2 209,7 millió EUR összeget) az uniós költségvetésbe fizetendő tagállami hozzájárulásokból származó saját források csökkentésére fordítja; |
| --- | --- |

E.

mivel a 6/2017. számú költségvetés-módosítási tervezet összesen 3 209,7 millió EUR összegű pénzbírsággal számol, ami véglegessé vált és meghaladja a 2017. évi költségvetés tekintetében eredetileg tervezett szintet, továbbá a két szint közötti különbséget (összesen 2 209,7 millió EUR összeget) az uniós költségvetésbe fizetendő tagállami hozzájárulásokból származó saját források csökkentésére fordítja;

| F. | mivel a 6/2017. számú költségvetés-módosítási tervezet a 2/2017. számú költségvetés-módosítás fényében már megerősített 6 405 millió EUR összegű visszaáramláson felül további 9 829,6 millió EUR-t juttat vissza a tagállami költségvetések számára; |
| --- | --- |

F.

mivel a 6/2017. számú költségvetés-módosítási tervezet a 2/2017. számú költségvetés-módosítás fényében már megerősített 6 405 millió EUR összegű visszaáramláson felül további 9 829,6 millió EUR-t juttat vissza a tagállami költségvetések számára;

| 1. | súlyos aggodalmának ad hangot a 7 719,7 millió EUR többletkifizetés miatt; különösen megdöbbentőnek tartja az európai strukturális és beruházási alapok helyzetét az 1b. alfejezetben, amelynek kapcsán a tagállamok júliusban 5,9 milliárd euróval csökkentették a kifizetési igényekkel kapcsolatos előrejelzéseiket a programok végrehajtása terén jelentkező folyamatos késedelmek miatt, ezáltal megfosztva az uniós támogatástól számos potenciális projektet és kedvezményezettet; sajnálatosnak tartja továbbá, hogy a tagállamok nem tudták a várt ritmusban elindítani a Menekültügyi és Integrációs Alaphoz (AMIF) és a Belső Biztonsági Alaphoz (ISF) kapcsolódó nemzeti programjaikat és megfelelően végrehajtani a menekültek áthelyezésére szolgáló rendszereket, ami 287,6 millió EUR csökkentést eredményezett a 3. fejezetben; |
| --- | --- |

1.

| 2. | tudomásul veszi a Bizottság elemzését az 1b. alfejezet tekintetében tapasztalható alulteljesítés okairól, például a 2007–2013 közötti időszakra vonatkozó keret kimerítésére való összpontosításról, a jogalapok kései elfogadásáról, a nemzeti hatóságok lassú kijelöléséről, az új jogi keret által bevezetett változásokról, valamint az N+3 kötelezettségvállalás-visszavonási szabály miatt csökkenő ösztönzőkről; aggasztónak tartja, hogy a Bizottság legutóbbi kifizetési előrejelzései szerint az alulteljesítés várhatóan a következő évekre is jellemző lesz, és ennek következtében további 31 milliárd eurónyi kifizetés fog áthúzódni a következő többéves pénzügyi keretbe; tudomásul veszi, hogy nem mindegyik tagállam küzd ugyanolyan nehézségekkel a végrehajtás terén; sürgeti elsősorban azokat a tagállamokat, amelyekre igen magas szintű alulteljesítés jellemző, hogy hozzák meg a szükséges intézkedéseket annak érdekében, hogy megfelelően végre tudják hajtani a közösen elfogadott uniós programokat a Bizottság segítségével; |
| --- | --- |

2.

| 3. | sajnálatosnak tartja az uniós források kifizetése terén a csatlakozás előtt álló országokban és a szomszédos országokban jellemző késéseket, amelyek következtében jelentősen (702,2 millió euróval) csökkennek a kifizetések, éppen egy olyan időszakban, amikor azokra a legnagyobb szükség lenne; elismeri, hogy az Uniónak olykor kiszámíthatatlan környezetben kell működnie; felkéri a Bizottságot, hogy tegye meg a szükséges intézkedéseket az ilyen késések megelőzése céljából, többek között a politikai párbeszéd és a technikai segítségnyújtás fokozásával; |
| --- | --- |

3.

| 4. | elégedetten nyugtázza ugyanakkor, hogy az 1a. alfejezet (Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért) uniós programjainak végrehajtása általában megfelelő, ahogyan arról ez a költségvetés-módosítási tervezet és a nemrég elfogadott globális átcsoportosítás is tanúskodik, amelyben az 1a. alfejezet elnyeli a többi alfejezet kifizetéseinek alulteljesítéséből eredő források jelentős részét; hangsúlyozza, hogy ez bizonyítja, hogy a Tanács téved, amikor újra és újra csökkenti ennek az alfejezetnek az előirányzatait a felvevőképesség hiányára hivatkozva; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ismét sajnálatosnak tartja, hogy az uniós programok alulteljesítéséből és az uniós versenypolitika keretében kiszabott pénzbírságokból származó összegeket a tagállamok GNI-alapú hozzájárulásainak csökkentésére használják fel az uniós prioritások finanszírozása helyett; hangsúlyozza, hogy a 6/2017. számú költségvetés-módosítási tervezet 9 829,6 millió eurónyi GNI-alapú hozzájárulást juttat vissza a tagállamoknak a 2/2017. számú költségvetés-módosításban már jóváhagyott 6 405 millió eurós visszaáramláson felül; felhívja a figyelmet arra, hogy a költségvetési hatóság két ága között a 2018-as uniós költségvetés kiadásai tekintetében a parlamenti olvasat után és az egyeztetési időszak kezdetén tapasztalt nézeteltérés mindössze 3 619,8 millió eurónyi kötelezettségvállalási előirányzatot és 2 182,4 millió eurónyi kifizetési előirányzatot érint; |
| --- | --- |

5.

| 6. | jóváhagyja a 6/2017. sz. költségvetés-módosítási tervezetről szóló tanácsi álláspontot; |
| --- | --- |

6.

| 7. | utasítja elnökét annak megállapítására, hogy a 6/2017. számú költségvetés-módosítást véglegesen elfogadták, valamint arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

7.

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, a Számvevőszéknek, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(2)  HL L 51., 2017.2.28.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(4)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/163 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/163

---

P8_TA(2017)0454

Az Európai Unió Szolidaritási Alapjának a 2018. évi általános költségvetésből folyósítandó előlegkifizetések biztosítása céljára történő igénybevétele

Az Európai Parlament 2017. november 30-i állásfoglalása az Európai Unió Szolidaritási Alapjának az Unió 2018. évi általános költségvetéséből folyósítandó előlegfizetések biztosítása céljára történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0270 – C8-0161/2017 – 2017/2076(BUD))

(2018/C 356/36)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0270 – C8-0161/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0270 – C8-0161/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló, 2002. november 11-i 2012/2002/EK tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 10. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 10. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 11. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) és különösen annak 11. pontjára,

| — | tekintettel a 2017. november 17-i háromoldalú egyeztetés eredményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2017. november 17-i háromoldalú egyeztetés eredményére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0371/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0371/2017),

| A. | mivel a 661/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) összhangban 50 000 000 EUR összeg érhető el az előlegek kifizetésére az Unió általános költségvetésének előirányzatai révén; |
| --- | --- |

A.

mivel a 661/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelettel (4) összhangban 50 000 000 EUR összeg érhető el az előlegek kifizetésére az Unió általános költségvetésének előirányzatai révén;

| 1. | jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt továbbítsa a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL L 311., 2002.11.14., 3. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(4)  Az Európai Parlament és a Tanács 661/2014/EU rendelete (2014. május 15.) az Európai Unió Szolidaritási Alapjának létrehozásáról szóló 2012/2002/EK tanácsi rendelet módosításáról (HL L 189., 2014.6.27., 143. o.).

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

az Európai Unió Szolidaritási Alapjának az Unió 2018. évi általános költségvetéséből folyósítandó előlegkifizetések biztosítása céljára történő igénybevételéről

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, az (EU) 2018/508 határozattal.)

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/165 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/165

---

P8_TA(2017)0455

A Rugalmassági Eszköz igénybevétele a migráció, a menekültáradat és a biztonsági fenyegetések jelenlegi kihívásainak kezelésére szolgáló azonnali költségvetési intézkedések finanszírozása céljából

Az Európai Parlament 2017. november 30-i állásfoglalása a Rugalmassági Eszköznek a migráció, a menekültáradat és a biztonsági fenyegetések jelenlegi kihívásainak kezelésére szolgáló azonnali költségvetési intézkedések finanszírozása céljából történő igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0271 – C8-0163/2017 – 2017/2077(BUD))

(2018/C 356/37)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0271 – C8-0163/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0271 – C8-0163/2017),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (1) (a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) és különösen annak 11. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (1) (a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet) és különösen annak 11. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (2) és különösen annak 12. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (2) és különösen annak 12. pontjára,

| — | tekintettel az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre szóló, az 1/2018. sz. módosító indítvánnyal (COM(2017)0615) módosított általános költségvetési tervezetére, amelyet a Bizottság 2017. június 29-én fogadott el (COM(2017)0400), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre szóló, az 1/2018. sz. módosító indítvánnyal (COM(2017)0615) módosított általános költségvetési tervezetére, amelyet a Bizottság 2017. június 29-én fogadott el (COM(2017)0400),

| — | tekintettel az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetés-tervezetéről szóló, a Tanács által 2017. szeptember 4-én elfogadott, és az Európai Parlamentnek 2017. szeptember 13-án továbbított álláspontra (11815/2017 – C8-0313/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetés-tervezetéről szóló, a Tanács által 2017. szeptember 4-én elfogadott, és az Európai Parlamentnek 2017. szeptember 13-án továbbított álláspontra (11815/2017 – C8-0313/2017),

| — | tekintettel a 2018-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetési tervezetről szóló, 2017. október 25-i álláspontjára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2018-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetési tervezetről szóló, 2017. október 25-i álláspontjára (3),

| — | tekintettel az egyeztetőbizottság által 2017. november 18-án jóváhagyott közös szövegtervezetre (14587/17 – C8-0416/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyeztetőbizottság által 2017. november 18-án jóváhagyott közös szövegtervezetre (14587/17 – C8-0416/2017),

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0370/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0370/2017),

| A. | mivel a kötelezettségvállalási előirányzatok 3. fejezeten (Biztonság és uniós polgárság) belüli átcsoportosításával kapcsolatos valamennyi lehetőség mérlegelését követően szükségesnek tűnik a Rugalmassági Eszköz kötelezettségvállalási előirányzatok javára történő igénybevétele; |
| --- | --- |

A.

mivel a kötelezettségvállalási előirányzatok 3. fejezeten (Biztonság és uniós polgárság) belüli átcsoportosításával kapcsolatos valamennyi lehetőség mérlegelését követően szükségesnek tűnik a Rugalmassági Eszköz kötelezettségvállalási előirányzatok javára történő igénybevétele;

| B. | mivel a Bizottság javasolta a Rugalmassági Eszköz igénybevételét annak érdekében, hogy a 3. fejezet felső határértékén felül 817,1 millió euróval egészítsék ki az Európai Unió 2018. évi általános költségvetésében szereplő forrásokat a migráció, a menekültáradat és a biztonsági fenyegetések területén hozott intézkedések finanszírozására; |
| --- | --- |

B.

mivel a Bizottság javasolta a Rugalmassági Eszköz igénybevételét annak érdekében, hogy a 3. fejezet felső határértékén felül 817,1 millió euróval egészítsék ki az Európai Unió 2018. évi általános költségvetésében szereplő forrásokat a migráció, a menekültáradat és a biztonsági fenyegetések területén hozott intézkedések finanszírozására;

| C. | mivel a 2018. évi költségvetés tárgyában összehívott egyeztetőbizottság a 3. fejezet megerősítésének eredményeképpen megállapodott további 20,2 millió EUR igénybevételéről; |
| --- | --- |

C.

mivel a 2018. évi költségvetés tárgyában összehívott egyeztetőbizottság a 3. fejezet megerősítésének eredményeképpen megállapodott további 20,2 millió EUR igénybevételéről;

| 1. | megállapítja, hogy a 3. fejezet 2018-as felső határértékei nem biztosítanak elegendő forrást a migrációval, a menekültáradattal és biztonsági fenyegetésekkel kapcsolatos sürgős intézkedések finanszírozására; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ezért egyetért a Rugalmassági Eszköz 837,2 millió EUR összegű, kötelezettségvállalási előirányzatok formájában történő igénybevételével; |
| --- | --- |

2.

| 3. | egyetért továbbá azzal a javaslattal, hogy 2018-ban 464 millió EUR, 2019-ben 212,7 millió EUR, 2020-ban 126,4 millió EUR, 2021-ben pedig 34,2 millió EUR összegű kifizetési előirányzatot állítsanak be e célból; |
| --- | --- |

3.

| 4. | ismételten hangsúlyozza, hogy ezen eszköznek a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 11. cikke szerinti igénybevétele újra rávilágít arra a döntő fontosságú igényre, hogy az uniós költségvetésnek rugalmasabbnak kell lennie; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ismételten hangot ad annak a régóta képviselt álláspontjának, hogy a Rugalmassági Eszköz révén korábban igénybe vett kötelezettségvállalásokból származó kifizetéseket csak a többéves pénzügyi keret felső határértékein túlmenően lehessen bevezetni a költségvetésbe; |
| --- | --- |

5.

| 6. | jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

6.

| 7. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

7.

| 8. | utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt továbbítsa a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(2)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0408.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

a Rugalmassági Eszköznek a migráció, a menekültáradat és a biztonsági fenyegetések jelenlegi kihívásainak kezelésére szolgáló azonnali költségvetési intézkedések finanszírozása céljából történő igénybevételéről

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, az (EU) 2018/8 határozattal.)

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/168 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/168

---

P8_TA(2017)0456

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: az EGF/2017/003 GR/Attica retail referenciaszámú kérelem

Az Európai Parlament 2017. november 30-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Görögország kérelme – EGF/2017/003 GR/Attica retail) (COM(2017)0613 – C8-0360/2017 – 2017/2229(BUD))

(2018/C 356/38)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0613 – C8-0360/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0613 – C8-0360/2017),

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) (2013. december 2-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 13. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) (2013. december 2-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 13. pontjára,

| — | tekintettel a Számvevőszék 7/2013. sz. különjelentésére, amely szerint az EGAA akkor biztosít valódi uniós többletértéket, amikor az alapot az elbocsátott munkavállalóknak nyújtott olyan szolgáltatások vagy juttatások társfinanszírozására fordítják, amelyek a tagállami munkanélküli-ellátó rendszerekben rendszerint nem léteznek, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Számvevőszék 7/2013. sz. különjelentésére, amely szerint az EGAA akkor biztosít valódi uniós többletértéket, amikor az alapot az elbocsátott munkavállalóknak nyújtott olyan szolgáltatások vagy juttatások társfinanszírozására fordítják, amelyek a tagállami munkanélküli-ellátó rendszerekben rendszerint nem léteznek,

| — | tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában meghatározott háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában meghatározott háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel az EGAA igénybevételéről szóló, 2007 januárja óta elfogadott állásfoglalásaira, ideértve a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság vonatkozó kérelmekről szóló észrevételeit is, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EGAA igénybevételéről szóló, 2007 januárja óta elfogadott állásfoglalásaira, ideértve a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság vonatkozó kérelmekről szóló észrevételeit is,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0367/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0367/2017),

| A. | mivel az Unió jogalkotási és költségvetési eszközöket hozott létre annak érdekében, hogy további támogatást nyújtson a nemzetközi kereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott, vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerőpiaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió jogalkotási és költségvetési eszközöket hozott létre annak érdekében, hogy további támogatást nyújtson a nemzetközi kereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott, vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerőpiaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel Görögország azért nyújtotta be az EGF/2017/003 GR/Attica retail referenciaszámú kérelmet, hogy az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulást igényeljen, miután Attika régióban és 10 másik régióban 725 munkavállalót bocsátottak el a kiskereskedelmi ágazatban működő kilenc vállalkozástól (4); |
| --- | --- |

B.

mivel Görögország azért nyújtotta be az EGF/2017/003 GR/Attica retail referenciaszámú kérelmet, hogy az EGAA-ból nyújtott pénzügyi hozzájárulást igényeljen, miután Attika régióban és 10 másik régióban 725 munkavállalót bocsátottak el a kiskereskedelmi ágazatban működő kilenc vállalkozástól (4);

| C. | mivel a kérelem az EGAA-rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében meghatározott beavatkozási kritériumokon alapul; |
| --- | --- |

C.

mivel a kérelem az EGAA-rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében meghatározott beavatkozási kritériumokon alapul;

| D. | mivel az elbocsátások és a globális pénzügyi és gazdasági válság közötti kapcsolat megállapításához Görögország arra hivatkozik, hogy gazdaságát hat éven át (2008–2013) súlyos recesszió sújtotta; mivel 2008 és 2016 között Görögország GDP-je 26,2 %-kal, az állami fogyasztás pedig 22,8 %-kal csökkent, miközben 700 000 fővel nőtt a munkanélküliek száma az országban; mivel a külső adósság törlesztése érdekében a görög kormányok 2008 óta kénytelenek voltak jelentősen megemelni az adókulcsokat, karcsúsítani a közkiadásokat és csökkenteni a közalkalmazottak fizetését – különösen a nyugdíjakat –, miközben az alkalmazott politikák eredményeként a magánszektorban is csökkentek a bérek; mivel a jövedelmek csökkenése következtében csökkent a fogyasztás, ami súlyosan érintette a kiskereskedelmi ágazatot; |
| --- | --- |

D.

mivel az elbocsátások és a globális pénzügyi és gazdasági válság közötti kapcsolat megállapításához Görögország arra hivatkozik, hogy gazdaságát hat éven át (2008–2013) súlyos recesszió sújtotta; mivel 2008 és 2016 között Görögország GDP-je 26,2 %-kal, az állami fogyasztás pedig 22,8 %-kal csökkent, miközben 700 000 fővel nőtt a munkanélküliek száma az országban; mivel a külső adósság törlesztése érdekében a görög kormányok 2008 óta kénytelenek voltak jelentősen megemelni az adókulcsokat, karcsúsítani a közkiadásokat és csökkenteni a közalkalmazottak fizetését – különösen a nyugdíjakat –, miközben az alkalmazott politikák eredményeként a magánszektorban is csökkentek a bérek; mivel a jövedelmek csökkenése következtében csökkent a fogyasztás, ami súlyosan érintette a kiskereskedelmi ágazatot;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 4. cikkének (2) bekezdésében meghatározott feltételek teljesülnek, és hogy ezért Görögország jogosult az említett rendelet értelmében nyújtandó 2 949 150 EUR összegű pénzügyi hozzájárulásra, ami a 4 915 250 eurót kitevő összes kiadás 60 %-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megállapítja, hogy a Bizottság tiszteletben tartotta a kérelem görög hatóságok általi benyújtásától számított 12 hetes határidőt, mielőtt 2017. október 23-án lezárta annak értékelését, hogy a kérelemben foglaltak megfelelnek-e a pénzügyi hozzájárulás megadása feltételeinek, majd az értékelésről ugyanazon a napon értesítette a Parlamentet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megjegyzi, hogy a kilenc érintett vállalkozás fogyasztási cikkek értékesítésével foglalkozó üzletekkel és szupermarketekkel rendelkezik; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy 2008 és 2015 között a kiskereskedelmi értékesítések a háztartási készülékek esetében 60 %-kal, az élelmiszer-kiskereskedelemben 30 %-kal, a szupermarketek esetében pedig 23 %-kal estek vissza; |
| --- | --- |

3.

| 4. | elismeri, hogy a szóban forgó elbocsátások közvetlen kapcsolatban állnak a kiskereskedelmi ágazat 2008 óta tartó hanyatlásával; megjegyzi, hogy 2008 és 2015 között 164 000 munkahely szűnt meg a kiskereskedelemben, a feldolgozóiparban és az építőiparban, ami az összes megszűnt munkahely 64,2 %-ának felel meg; |
| --- | --- |

4.

| 5. | felhívja a figyelmet arra, hogy a gazdasági válság következtében 2008 óta jelentős mértékben csökkent a görög háztartások vásárlóereje; megállapítja, hogy a vállalkozásoknak és a magánszemélyeknek nyújtott hitelek drasztikus csökkenése kihatott a kiskereskedelmi ágazatban működő vállalkozásokra; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy e két tényező együttes hatása a kiskereskedelmi értékesítési ágazat teljes forgalmi indexének zuhanását idézte elő, amely több mint 63 %-kal csökkent a 2008 és 2016 közötti időszakban; rámutat, hogy a 2008 óta alkalmazott megszorító intézkedések, többek között a fizetéscsökkentések, a bérleti szerződések újratárgyalása és a számlák esedékességi idejének meghosszabbítása, a helyzet romlásához vezettek; rámutat, hogy ez az eset azt bizonyítja, hogy az alkalmazott intézkedések nem tudták eredményesen és hosszú távon kezelni a gazdasági válságot; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aggodalommal hangsúlyozza, hogy az elbocsátások több mint 70 %-a az attikai régióra koncentrálódik, ahol a munkanélküliségi ráta 22,9 %-os, míg további 10 régióban 19,5 %-tól (égei-tengeri régió) 26,8 %-ig (epiruszi és nyugat-makedóniai régiók) terjed; aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az ilyen leépítések még tovább ronthatják a munkanélküliségi helyzetet, amellyel e régióknak a gazdasági és pénzügyi válság kezdete óta meg kell küzdeniük; külön kiemeli, hogy Attika lakosságának 31,8 %-át fenyegeti a szegénység vagy a társadalmi kirekesztés veszélye; |
| --- | --- |

6.

| 7. | megállapítja, hogy Görögország ötféle intézkedést tervez: i. pályaorientáció, ii. képzés, átképzés és szakképzés, iii. vállalkozásalapításhoz nyújtott hozzájárulás, iv. álláskereséshez és képzéshez nyújtott anyagi támogatás és v. munkahelyteremtési támogatás; |
| --- | --- |

7.

| 8. | megállapítja, hogy a megcélzott kedvezményezettek 85,2 %-a 55 évesnél idősebb személy, és hogy 24,8 %-a 64 évnél idősebb; sajnálatosnak tartja, hogy nem sikerült életképes megoldást találni elbocsátásuk elkerülésére, különös tekintettel arra, hogy a szolgálati idő súlyosbító tényezőnek számít az álláskeresés során; üdvözli Görögország arra irányuló döntését, hogy olyan szakképzési intézkedéseket kínál a munkavállalóknak – különösen az idősebb kedvezményezetteknek –, amelyek a munkaerőpiac igényeihez illeszkednek; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megállapítja és üdvözli, hogy a Görög Munkavállalók Általános Konföderációja (GSEE) Munkaügyi Intézetének főtitkárával és képviselőivel folytatott egyeztetés eredményeként elkészült a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagja; emlékeztet arra, hogy a kölcsönös bizalmon és közös felelősségen alapuló intenzív társadalmi párbeszéd a szerkezetátalakítási folyamatok előrejelzése, megelőzése és kezelése során a legjobb eszköz a konszenzusos megoldások és közös kilátások keresésére; kiemeli, hogy az ilyen párbeszéd segítséget nyújthat a munkahelyek elvesztésének és ezáltal az EGAA igénybevételének a megelőzésében; |
| --- | --- |

9.

| 10. | megjegyzi, hogy a jövedelemtámogatási intézkedések a személyre szabott szolgáltatási csomag egészének 34,72 %-át teszik ki, ami némileg elmarad az EGAA-rendeletben meghatározott 35 %-os felső korláttól és sokkal magasabb, mint a legutóbbi esetekben javasolt arány; megjegyzi, hogy ezen intézkedések a munkakereső vagy képzési tevékenységekben részt vevő megcélzott kedvezményezettek tevékeny részvételétől függnek; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kiemeli, hogy a görög hatóságok megerősítették, hogy a támogatható intézkedésekre más uniós pénzügyi eszközből nem folyósítanak támogatást; |
| --- | --- |

11.

| 12. | felhívja a figyelmet arra, hogy az EGAA által támogatott személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának kialakítását olyan kezdeményezésekre kellene irányítani, amelyek hozzájárulnak a foglalkoztatáshoz, a munkavállalók készségeihez, valamint szakmai tapasztalatuk hasznosításához, és ezáltal a vállalkozói világ – többek között a szövetkezetek – közelebb hozásához, és azt össze kellene hangolni a meglévő uniós programokkal, köztük az Európai Szociális Alappal; meggyőződése, hogy koherens stratégiával csökkenthető lenne a delokalizáció kockázata és kedvező feltételeket lehetne teremteni az ipari termelés Unióba való visszatelepítéséhez; hangsúlyozza, hogy az átszervezések megakadályozására és megelőzésére irányuló komoly politikának kellene elsőbbséget élveznie az EGAA igénybevételével szemben; kiemeli továbbá az uniós szintű valódi iparpolitika fontosságát, amely hozzájárul a fenntartható és inkluzív fejlődéshez; |
| --- | --- |

12.

| 13. | emlékeztet arra, hogy az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap 2007–2014. évi tevékenységéről, hatásáról és hozzáadott értékéről szóló, 2016. szeptember 15-i állásfoglalásában (5) már hangot adott aggodalmának az EGAA-tól kért erőforrások és a tagállamok által visszatérített összegek közötti eltérések miatt; felkéri a Bizottságot, hogy továbbra is ösztönözze a tagállamokat arra, hogy reálisabb előrejelzéseket készítsenek a valószínű költségekről annak érdekében, hogy minimalizálják a pénzeszközök utólagos visszafizettetésének szükségességét; |
| --- | --- |

13.

| 14. | emlékeztet arra, hogy az EGAA-rendelet 7. cikkével összhangban a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának kialakítása során előre kell jelezni a jövőbeli munkaerőpiaci kilátásokat és a szükséges készségeket, valamint hogy a csomagnak összhangban kell lennie az erőforrás-hatékony és fenntartható gazdaság felé történő elmozdulással; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ismételten leszögezi, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében a vállalatok felelősségi körébe tartozó fellépéseket, sem pedig a vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

15.

| 16. | emlékeztet a Bizottsághoz intézett azon kérésére, hogy biztosítson hozzáférést a nyilvánosság számára az EGAA-kérelmekkel kapcsolatos valamennyi dokumentumhoz; |
| --- | --- |

16.

| 17. | jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

17.

| 18. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

18.

| 19. | utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt továbbítsa a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(4)  Kelet-Makedónia és Trákia (EL11), Közép-Makedónia (EL12), Nyugat-Makedónia (EL13), Thesszália (EL14), Epirusz (EL21), Nyugat-Görögország (EL23), Közép-Görögország (EL24), Peloponnészosz (EL25), Déli-Égei-szigetek (EL42) és Kréta (EL43).

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2016)0361.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

Görögország EGF/2017/003 GR/Attica retail referenciaszámú kérelme nyomán az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, az (EU) 2018/6 határozattal.)

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/172 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/172

---

P8_TA(2017)0457

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevétele: az EGF/2017/005 FI/Retail referenciaszámú kérelem

Az Európai Parlament 2017. november 30-i állásfoglalása az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről szóló európai parlamenti és tanácsi határozatra irányuló javaslatról (Finnország kérelme – EGF/2017/005/FI/Retail) (COM(2017)0618 – C8-0364/2017 – 2017/2231(BUD))

(2018/C 356/39)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0618 – C8-0364/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Európai Parlamenthez és a Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0618 – C8-0364/2017),

| — | tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap létrehozásáról (2014–2020) és az 1927/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1309/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (EGAA-rendelet),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (2) és különösen annak 12. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) (2013. december 2-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 13. pontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a hatékony és eredményes pénzgazdálkodásról szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (3) (2013. december 2-i intézményközi megállapodás) és különösen annak 13. pontjára,

| — | tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában foglalt háromoldalú egyeztető eljárásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2013. december 2-i intézményközi megállapodás 13. pontjában foglalt háromoldalú egyeztető eljárásra,

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság levelére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0366/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére (A8-0366/2017),

| A. | mivel az Unió létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerőpiaci beilleszkedésüket; |
| --- | --- |

A.

mivel az Unió létrehozta a jogalkotási és költségvetési eszközöket ahhoz, hogy további támogatást nyújtson a világkereskedelem fő strukturális változásainak következményei által sújtott vagy a globális pénzügyi és gazdasági válság következtében elbocsátott munkavállalóknak, és támogassa újbóli munkaerőpiaci beilleszkedésüket;

| B. | mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani; |
| --- | --- |

B.

mivel az Unió által az elbocsátott munkavállalók részére nyújtott pénzügyi támogatásnak dinamikusnak kell lennie, és azt a lehető leggyorsabban és leghatékonyabban kell rendelkezésre bocsátani;

| C. | mivel Finnország az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott beavatkozási kritériumok alapján a NACE Revision 2. rendszere szerinti 47. ágazatban (Kiskereskedelem, kivéve: gépjármű, motorkerékpár), a finnországi Länsi Suomi, Helsinki-Uusimaa, Etelä-Suomi és Pohjois- ja Itä-Suomi NUTS 2. szintű régiókban működő három vállalatnál történt, 1 660 főt érintő elbocsátásokat követően „EGF/2017/005 FI/Retail” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt; mivel az intézkedések által várhatóan érintett, elbocsátott munkavállalók száma 1 500; |
| --- | --- |

C.

mivel Finnország az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott beavatkozási kritériumok alapján a NACE Revision 2. rendszere szerinti 47. ágazatban (Kiskereskedelem, kivéve: gépjármű, motorkerékpár), a finnországi Länsi Suomi, Helsinki-Uusimaa, Etelä-Suomi és Pohjois- ja Itä-Suomi NUTS 2. szintű régiókban működő három vállalatnál történt, 1 660 főt érintő elbocsátásokat követően „EGF/2017/005 FI/Retail” referenciaszámmal kérelmet nyújtott be az EGAA-ból igénybe vehető pénzügyi hozzájárulás iránt; mivel az intézkedések által várhatóan érintett, elbocsátott munkavállalók száma 1 500;

| D. | mivel az EGAA által támogatott fellépések pénzügyi ellenőrzése az EGAA-rendelet 21. cikkének (1) bekezdésében lefektetettek szerint az érintett tagállam felelőssége; |
| --- | --- |

D.

mivel az EGAA által támogatott fellépések pénzügyi ellenőrzése az EGAA-rendelet 21. cikkének (1) bekezdésében lefektetettek szerint az érintett tagállam felelőssége;

| 1. | egyetért a Bizottsággal abban, hogy az EGAA-rendelet 4. cikke (1) bekezdésének b) pontjában meghatározott feltételek teljesülnek, és hogy ezért Finnország jogosult az említett rendelet értelmében nyújtandó 2 499 360 EUR összegű pénzügyi hozzájárulásra, ami a 4 165 600 EUR-t kitevő összes kiadás 60 %-a; |
| --- | --- |

1.

| 2. | megállapítja, hogy a Bizottság tiszteletben tartotta a kérelem finn hatóságok általi benyújtásától számított 12 hetes határidőt, mielőtt 2017. október 23-án lezárta annak értékelését, hogy a kérelemben foglaltak megfelelnek-e a pénzügyi hozzájárulás megadása feltételeinek, majd erről ugyanazon a napon értesítette a Parlamentet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | megállapítja, hogy Finnország azzal érvel, hogy az elbocsátások a globalizáció hatására a világkereskedelemben bekövetkezett fő strukturális változásokhoz, elsősorban pedig a nemzetközi online kereskedelem exponenciális növekedéséhez kapcsolódnak; megjegyzi különösen, hogy egyrészt a kiskereskedelmi termékek internetes értékesítésének növekedése, másrészt a nem uniós webáruházak finn fogyasztók körében tapasztalható népszerűsége 2014 óta a hagyományos finn áruházak forgalmának folyamatos csökkenéséhez vezetett; |
| --- | --- |

3.

| 4. | megállapítja, hogy a két nagyobb finn áruházláncnál bekövetkezett elbocsátások mind a négy finnországi NUTS-2 régiót érintik; elismeri, hogy ezek az áruházak az e-kereskedelem elterjedése, a változó vásárlási szokások és a gyenge fogyasztói bizalom miatt a pénzforgalom és a jövedelmezőség csökkenésével szembesültek; |
| --- | --- |

4.

| 5. | emlékeztet, hogy az elbocsátásokra két nagyobb finn áruházláncnál és egy leányvállalatnál került sor, amelyek 2015-től kezdődően a jövedelmezőség és a pénzforgalom jelentős csökkenésével szembesültek az e-kereskedelem elterjedése, a változó vásárlási szokások és a gyenge fogyasztói bizalom miatt; sajnálja, hogy 2017 elején az érintett vállalatok közül kettő végleg bezárt; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tudatában van ugyanakkor annak, hogy a kiskereskedelmi munkahelyek körében is jelentős változás következett be, egyre több új, például informatikai, előrejelzési, adatelemzési, kommunikációs, ügyfélismereti és logisztikai készségeket igénylő részmunkaidős munkahely jön létre; sajnálja, hogy a kiskereskedelemben dolgozók 43 %-a 45 évesnél idősebb, és nem rendelkezik az említett készségekkel; úgy véli, hogy az 50 évnél idősebbek újbóli munkába állása előtt álló akadályok fontos kérdést jelentenek, és érdeklődéssel várja az elbocsátott munkavállalók e csoportja számára bevezetett karriertanácsadási kísérleti projektek értékelését; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kiemeli, hogy az elbocsátott munkavállalók nagy része 55 évesnél idősebb és több mint 76 %-uk nő; erre tekintettel elismeri az EGAA által társfinanszírozott aktív munkaerőpiaci intézkedések fontosságát, hogy javuljanak e kiszolgáltatott csoportok munkaerőpiacra történő újbóli beilleszkedésének esélyei; üdvözli, hogy külön figyelmet fordítottak arra, hogy a javasolt intézkedéseket a célcsoportok különleges igényeihez igazítsák; |
| --- | --- |

7.

| 8. | megjegyzi, hogy Finnország hétféle intézkedést tervez a kérelem által érintett elbocsátott munkavállalók érdekében: i. tanácsadási (coaching) és más előkészítő intézkedéseket, ii. foglalkoztatási és más üzleti intézkedéseket, iii. képzéseket, iv. vállalkozásindítási támogatásokat, v. karriertanácsadási kísérleti projekteket, vi. fizetési támogatásokat és vii. az utazási és szállásköltségek megtérítését; üdvözli, hogy a karriertanácsadási kísérleti projektek az olyan fizikai vagy mentális problémákat és egyéb kérdéseket is vizsgálni fogják, amelyek akadályozhatják az újbóli munkába állást; megállapítja, hogy kellő forrásokat rendeltek az ellenőrzési és beszámolási tevékenységekhez; |
| --- | --- |

8.

| 9. | megjegyzi, hogy a jövedelemtámogatási intézkedések a személyre szabott szolgáltatási csomag 22,05 %-át teszik ki, így jóval az EGAA-rendeletben meghatározott, legfeljebb 35 %-os korlát alatt maradnak, és hogy ezen intézkedéseket ahhoz a feltételhez kötik, hogy a megcélzott kedvezményezettek aktívan keressenek munkát vagy vegyenek részt képzési tevékenységekben; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tudomásul veszi, hogy a személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagját Uusimaa, Pirkanmaa, Pohjois-Pohjanmaa, Varsinais-Suomi Gazdaságfejlesztési, Közlekedési és Környezetvédelmi Központjainak, illetve Uusimaa Foglalkoztatási és Gazdaságfejlesztési Hivatalának képviselőivel, továbbá vállalati és szakszervezeti képviselőkkel konzultálva állították össze; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tudomásul veszi, hogy a finn hatóságok biztosítékot nyújtottak arra, hogy a javasolt intézkedésekre más uniós alapból vagy pénzügyi eszközből nem folyósítanak pénzügyi támogatást, megtették a szükséges intézkedéseket a kettős finanszírozás megelőzésére, továbbá hogy az intézkedések kiegészítik a strukturális alapok által finanszírozott fellépéseket; |
| --- | --- |

11.

| 12. | emlékeztet arra, hogy az EGAA által támogatott, személyre szabott szolgáltatások összehangolt csomagjának kialakítása során előre kell jelezni a jövőbeli munkaerőpiaci kilátásokat és a szükséges készségeket, és a csomagnak összhangban kell lennie az erőforrás-hatékony és fenntartható gazdaság felé történő elmozdulással; |
| --- | --- |

12.

| 13. | ismételten leszögezi, hogy az EGAA-ból nyújtott támogatás nem helyettesítheti sem azokat az intézkedéseket, amelyek meghozatala a vállalatok feladata a nemzeti jog vagy a kollektív szerződések értelmében, sem a vállalatok vagy ágazatok szerkezetátalakítására irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

13.

| 14. | felszólítja a Bizottságot, hogy ösztönözze arra a nemzeti hatóságokat, hogy jövőbeni javaslataikban a növekedési potenciállal rendelkező és így munkaerőt felvevő ágazatokkal kapcsolatban több részlettel szolgáljanak, valamint megalapozott adatokat gyűjtsenek az EGAA-támogatás hatásáról, amelyet többek között az állások minőségére és a munkaerőpiacra való újbóli beilleszkedésnek az EGAA révén elért arányára gyakorol; |
| --- | --- |

14.

| 15. | emlékezetet a Bizottsághoz intézett kérésére, hogy biztosítson hozzáférést a nyilvánosság számára az EGAA-ügyekkel kapcsolatos valamennyi dokumentumhoz; |
| --- | --- |

15.

| 16. | jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz mellékelt határozatot; |
| --- | --- |

16.

| 17. | utasítja elnökét, hogy a Tanács elnökével együtt írja alá a határozatot, és gondoskodjon annak az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzétételéről; |
| --- | --- |

17.

| 18. | utasítja elnökét, hogy ezt az állásfoglalást a melléklettel együtt továbbítsa a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

18.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 855. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(3)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

---

MELLÉKLET

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS A TANÁCS HATÁROZATA

Finnország EGF/2017/005 FI/Retail referenciaszámú kérelme nyomán az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap igénybevételéről

(E melléklet szövege itt nincs feltüntetve, mert az megegyezik a végleges jogi aktussal, az (EU) 2018/7 határozattal.)

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/176 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/176

---

P8_TA(2017)0458

A 2018. évi költségvetési eljárás

Az Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása a költségvetési eljárás keretében az egyeztetőbizottság által jóváhagyott, az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének közös szövegtervezetéről (14587/2017 – C8-0416/2017 – 2017/2044(BUD))

(2018/C 356/40)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az egyeztetőbizottság által jóváhagyott közös szövegtervezetre és az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság vonatkozó nyilatkozataira (14587/2017 – C8-0416/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyeztetőbizottság által jóváhagyott közös szövegtervezetre és az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság vonatkozó nyilatkozataira (14587/2017 – C8-0416/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetére, amelyet a Bizottság 2017. június 29-én fogadott el (COM(2017)0400), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetére, amelyet a Bizottság 2017. június 29-én fogadott el (COM(2017)0400),

| — | tekintettel a Tanács által 2017. szeptember 4-én elfogadott és a Parlamentnek 2017. szeptember 13-án megküldött, az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének tervezetéről szóló álláspontra (11815/2017 – C8-0313/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által 2017. szeptember 4-én elfogadott és a Parlamentnek 2017. szeptember 13-án megküldött, az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének tervezetéről szóló álláspontra (11815/2017 – C8-0313/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének tervezetéhez fűzött 1/2018. számú módosító indítványra, amelyet a Bizottság 2017. október 16-án nyújtott be, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének tervezetéhez fűzött 1/2018. számú módosító indítványra, amelyet a Bizottság 2017. október 16-án nyújtott be,

| — | tekintettel az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének tervezetéről szóló tanácsi álláspontról szóló, 2017. október 25-i állásfoglalására (1) és az abban szereplő költségvetési módosításokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének tervezetéről szóló tanácsi álláspontról szóló, 2017. október 25-i állásfoglalására (1) és az abban szereplő költségvetési módosításokra,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió saját forrásainak rendszeréről szóló, 2014. május 26-i 2014/335/EU, Euratom tanácsi határozatra (2),

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló, 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (5),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 90. és 91. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 90. és 91. cikkére,

| — | tekintettel az egyeztetőbizottsághoz delegált küldöttségének jelentésére (A8-0359/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyeztetőbizottsághoz delegált küldöttségének jelentésére (A8-0359/2017),

| 1. | jóváhagyja az egyeztetőbizottság által elfogadott közös szöveget, amely az alábbi dokumentumok együtteséből áll:






  — | a költségvetési tervezethez, illetve a tanácsi állásponthoz képest nem módosított költségvetési sorok jegyzéke; |
| --- | --- | --- |

1.

—

a költségvetési tervezethez, illetve a tanácsi állásponthoz képest nem módosított költségvetési sorok jegyzéke;

| — | összefoglaló számadatok a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban; |
| --- | --- |

—

összefoglaló számadatok a pénzügyi keret fejezetei szerinti bontásban;

| — | valamennyi költségvetési tétel soronkénti számadatai; |
| --- | --- |

—

valamennyi költségvetési tétel soronkénti számadatai;

| — | egy egységes szerkezetbe foglalt dokumentum, amely tartalmazza az egyeztetés során módosított valamennyi költségvetési sor számadatait és végleges szövegét; |
| --- | --- |

—

egy egységes szerkezetbe foglalt dokumentum, amely tartalmazza az egyeztetés során módosított valamennyi költségvetési sor számadatait és végleges szövegét;

| 2. | megerősíti az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt együttes nyilatkozatait; |
| --- | --- |

2.

| 3. | tudomásul veszi a Bizottság és a Tanács ezen állásfoglaláshoz csatolt egyoldalú nyilatkozatait; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét annak megállapítására, hogy az Európai Unió 2018-as pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetését véglegesen elfogadták, valamint arra, hogy gondoskodjon annak közzétételéről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt a jogalkotási állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a többi érintett intézménynek és szervnek, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  E napon elfogadott szövegek, P8_TA(2017)0408.

(2)  HL L 168., 2014.6.7., 105. o.

(3)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(4)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(5)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

---

MELLÉKLET

2017. november 18.

VÉGLEGES

2018. évi költségvetés – Az együttes következtetések elemei

A jelen együttes következtetések a következő szakaszokat foglalják magukban:

| 1. | 2018. évi költségvetés |
| --- | --- |

1.

2018. évi költségvetés

| 2. | 2017. évi költségvetés – 6/2017. számú költségvetés-módosítási tervezet |
| --- | --- |

2.

2017. évi költségvetés – 6/2017. számú költségvetés-módosítási tervezet

| 3. | Nyilatkozatok |
| --- | --- |

3.

Nyilatkozatok

Összefoglaló áttekintés

| | A. | 2018. évi költségvetés

  Az együttes következtetések elemei értelmében:






  — | A kötelezettségvállalási előirányzatok teljes összege a 2018. évi költségvetésben 160 113,5 millió EUR. A többéves pénzügyi keret 2018-ra vonatkozó felső határai alatt így összesen 1 600,3 millió EUR mozgástér marad a kötelezettségvállalási előirányzatok tekintetében. |
| --- | --- | --- | --- |

A.

2018. évi költségvetés

Az együttes következtetések elemei értelmében:

—

A kötelezettségvállalási előirányzatok teljes összege a 2018. évi költségvetésben 160 113,5 millió EUR. A többéves pénzügyi keret 2018-ra vonatkozó felső határai alatt így összesen 1 600,3 millió EUR mozgástér marad a kötelezettségvállalási előirányzatok tekintetében.

| — | A kifizetési előirányzatok teljes összege a 2018. évi költségvetésben 144 681,0 millió EUR. |
| --- | --- |

—

A kifizetési előirányzatok teljes összege a 2018. évi költségvetésben 144 681,0 millió EUR.

| — | A Rugalmassági Eszközből 837,2 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzat igénybevételére kerül sor 2018-ra a 3. fejezetre (Biztonság és uniós polgárság). |
| --- | --- |

—

A Rugalmassági Eszközből 837,2 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzat igénybevételére kerül sor 2018-ra a 3. fejezetre (Biztonság és uniós polgárság).

| — | A kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék 1 113,7 millió EUR összegben kerül igénybevételre az 1a. fejezetre (Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért) és az 1b. fejezetre (Gazdasági, társadalmi és területi kohézió). |
| --- | --- |

—

A kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék 1 113,7 millió EUR összegben kerül igénybevételre az 1a. fejezetre (Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért) és az 1b. fejezetre (Gazdasági, társadalmi és területi kohézió).

| — | A rendkívüli tartalék 2017. évi igénybevételéről szóló, 2016. december 14-i (EU) 2017/344 európai parlamenti és tanácsi határozatot (1) módosítani kell az ellentételezési profil kiigazítására az 5. fejezetben (Igazgatás) 2018-ban ellentételezett összeg 570 millió EUR-ról 318 millió EUR-ra való csökkentése, valamint ennek megfelelően 252 millió EUR összegű ellentételezésnek az 5. fejezetbe 2020-ban történő bevezetése céljából. |
| --- | --- |

—

A rendkívüli tartalék 2017. évi igénybevételéről szóló, 2016. december 14-i (EU) 2017/344 európai parlamenti és tanácsi határozatot (1) módosítani kell az ellentételezési profil kiigazítására az 5. fejezetben (Igazgatás) 2018-ban ellentételezett összeg 570 millió EUR-ról 318 millió EUR-ra való csökkentése, valamint ennek megfelelően 252 millió EUR összegű ellentételezésnek az 5. fejezetbe 2020-ban történő bevezetése céljából.

| — | A Rugalmassági Eszköz 2014-es, 2016-os, 2017-es és 2018-as igénybevételéhez kapcsolódó 2018. évi kifizetési előirányzatok összegét a Bizottság 678,3 millió euróra becsli. |
| --- | --- |

—

A Rugalmassági Eszköz 2014-es, 2016-os, 2017-es és 2018-as igénybevételéhez kapcsolódó 2018. évi kifizetési előirányzatok összegét a Bizottság 678,3 millió euróra becsli.

| B. | 2017. évi költségvetés

  Az együttes következtetések elemei értelmében a 6/2017. sz. költségvetés-módosítási tervezet a Bizottság javaslatának megfelelően elfogadásra kerül. |
| --- | --- |

B.

2017. évi költségvetés

Az együttes következtetések elemei értelmében a 6/2017. sz. költségvetés-módosítási tervezet a Bizottság javaslatának megfelelően elfogadásra kerül.

1.   2018. évi költségvetés

1.1.   „Lezárt” sorok

Amennyiben az alábbi következtetések másként nem rendelkeznek, megerősítésre került valamennyi, sem a Tanács, sem a Parlament által nem módosított költségvetési sor, illetve azok a sorok, amelyekre vonatkozóan a megfelelő olvasat során a Parlament elfogadta a Tanács módosításait.

A többi költségvetési sor vonatkozásában az egyeztetőbizottság az alábbi, 1.2.–1.7. szakaszokban foglalt következtetésekben állapodott meg.

1.2.   Horizontális kérdések

Decentralizált ügynökségek

A valamennyi decentralizált ügynökség költségvetéséhez való uniós hozzájárulás (kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok és az álláshelyek száma) a Bizottság által az 1/2018. számú módosító indítvánnyal módosított költségvetési tervezetben javasolt szinten került megállapításra, az alábbiak kivételével:

| — | A 3. fejezet alatt:






  — | Az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol, 18 02 04. jogcímcsoport), amely 10 további álláshelyet kapott, és amely esetében a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok 3 690 000 euróval növekednek. |
| --- | --- | --- |

—

A 3. fejezet alatt:

—

Az Európai Rendőrségi Hivatal (Europol, 18 02 04. jogcímcsoport), amely 10 további álláshelyet kapott, és amely esetében a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok 3 690 000 euróval növekednek.

| — | Az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO, 18 03 02. jogcímcsoport), amely esetében a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok 5 000 000 euróval növekednek. |
| --- | --- |

—

Az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO, 18 03 02. jogcímcsoport), amely esetében a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok 5 000 000 euróval növekednek.

| — | Az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynöksége (Eurojust, 33 03 04. jogcímcsoport), amely 5 további álláshelyet kapott, és amely esetében a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok 1 845 000 euróval növekednek. |
| --- | --- |

—

Az Európai Unió Büntető Igazságügyi Együttműködési Ügynöksége (Eurojust, 33 03 04. jogcímcsoport), amely 5 további álláshelyet kapott, és amely esetében a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok 1 845 000 euróval növekednek.

| — | Az 1a. alfejezet alatt:






  — | Az Európai GNSS Ügynökség (GSA, 02 05 11. jogcímcsoport), amely 5 további álláshelyet kapott, és amely esetében a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok 345 000 euróval növekednek. |
| --- | --- | --- |

—

Az 1a. alfejezet alatt:

—

Az Európai GNSS Ügynökség (GSA, 02 05 11. jogcímcsoport), amely 5 további álláshelyet kapott, és amely esetében a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok 345 000 euróval növekednek.

| — | Az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA, 12 02 06. jogcímcsoport), amelynél a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok szintje és az álláshelyek száma csökkentésre került a költségvetési tervezet szintjére. |
| --- | --- |

—

Az Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA, 12 02 06. jogcímcsoport), amelynél a kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok szintje és az álláshelyek száma csökkentésre került a költségvetési tervezet szintjére.

Végrehajtó ügynökségek

A végrehajtó ügynökségek számára nyújtott uniós hozzájárulás (kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatok és az álláshelyek száma) a Bizottság által az 1/2018. sz. módosító indítvánnyal módosított 2018-as költségvetési tervezetben javasolt szinten került megállapításra.

Kísérleti projektek/előkészítő intézkedések

A 87 kísérleti projektből és előkészítő intézkedésből álló átfogó csomagot, összesen 100,0 millió EUR kötelezettségvállalási előirányzat értékben, a Parlament javaslata szerint elfogadták, a Bizottság által a 2018. évi költségvetési tervezetben javasolt előkészítő intézkedésen felül.

Amikor úgy tűnik, hogy a kísérleti projektet vagy az előkészítő intézkedést meglévő jogalap fedezi, a Bizottság javasolhatja előirányzatok átcsoportosítását a megfelelő jogalaphoz az intézkedés végrehajtásának megkönnyítése érdekében.

Ez a csomag teljes mértékben tiszteletben tartja a kísérleti projektek és előkészítő intézkedések vonatkozásában a költségvetési rendeletben foglalt felső határokat.

1.3.   A pénzügyi keret kiadási fejezetei – kötelezettségvállalási előirányzatok

A „lezárt” költségvetési sorokról, ügynökségekről, valamint kísérleti projektekről és előkészítő intézkedésekről szóló fenti következtetések figyelembevétele után az egyeztetőbizottság az alábbi megállapodásra jutott:

1a. alfejezet – Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

A kötelezettségvállalási előirányzatok a Bizottság által az 1/2018. sz. módosító indítvánnyal módosított költségvetési tervezetben javasolt szinten kerülnek megállapításra, de az egyeztetőbizottság által elfogadott kiigazításokkal, amelyeket a következő táblázat részletez:

| EUR-ban |
| --- |
| Költségvetési tétel / Program | Megnevezés | 2018-as KT (beleértve az 1. sz. MI-t is) | 2018. évi költségvetés | Különbözet |
| 1.1.11 | Európai műholdas navigációs rendszerek (EGNOS és Galileo) | | | -4 090 000 |
| 02 05 01 | A globális műholdas rádiónavigációs infrastruktúra és szolgáltatások (Galileo) 2020-ig megvalósuló kifejlesztése és nyújtása | 623 949 000 | 621 709 000 | -2 240 000 |
| 02 05 02 | A GPS teljesítményének javítását lehetővé tevő műholdas szolgáltatások nyújtása, melyek 2020-ig fokozatosan lefedik az Európai Polgári Repülési Konferencia (ECAC) egész területét (EGNOS) | 185 000 000 | 183 150 000 | -1 850 000 |
| 1.1.13 | Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz) | | | -10 370 000 |
| 02 06 01 | A világűrbe telepített megfigyelésekre és lokálisan elérhető adatokra támaszkodó operatív szolgáltatások (Kopernikusz) | 130 664 000 | 129 364 000 | -1 300 000 |
| 02 06 02 | Önálló uniós Föld-megfigyelési kapacitás kiépítése (Kopernikusz) | 507 297 000 | 498 227 000 | -9 070 000 |
| 1.1.14 | Európai Szolidaritási Testület (ESC) | | | -30 000 000 |
| 15 05 01 | Európai Szolidaritási Testület | 68 235 652 | 38 235 652 | -30 000 000 |
| 1.1.31 | Horizont 2020 | | | 110 000 000 |
| 02 04 02 01 | Vezető szerep az űrkutatásban | 173 389 945 | 184 528 490 | 11 138 545 |
| 02 04 02 03 | A kis- és középvállalkozások (kkv-k) körében az innováció fokozása | 36 937 021 | 43 178 448 | 6 241 427 |
| 06 03 03 01 | Forráshatékony, környezetbarát, biztonságos és gördülékeny európai közlekedési rendszer kialakítása | 53 986 199 | 56 835 072 | 2 848 873 |
| 08 02 01 01 | A felderítő kutatás megerősítése az Európai Kutatási Tanács tevékenységén keresztül | 1 827 122 604 | 1 842 122 604 | 15 000 000 |
| 08 02 02 01 | Vezető szerep a nanotechnológia, a fejlett anyagok, a lézertechnológia, a biotechnológia és a korszerű gyártás és feldolgozás területén | 518 395 125 | 524 204 453 | 5 809 328 |
| 08 02 03 03 | Áttérés egy megbízható, fenntartható és versenyképes energiarendszerre | 330 244 971 | 336 486 398 | 6 241 427 |
| 08 02 03 04 | Erőforrás-hatékony, környezetbarát, biztonságos és fennakadások nélküli európai közlekedési rendszer megvalósítása | 230 777 055 | 239 323 675 | 8 546 620 |
| 08 02 03 05 | Erőforrás-hatékony és az éghajlatváltozásnak ellenálló gazdaság megvalósítása, fenntartható nyersanyagellátás biztosítása | 297 738 618 | 303 307 891 | 5 569 273 |
| 08 02 08 | A kkv-kat támogató eszköz | 471 209 870 | 481 209 870 | 10 000 000 |
| 09 04 02 01 | Vezető szerep az információs és kommunikációs technológiák területén | 722 055 754 | 725 189 515 | 3 133 761 |
| 15 03 01 01 | Marie Skłodowska-Curie-cselekvések – Új készségek, a tudás és az innováció kialakítása, kibontakoztatása és átadása | 870 013 019 | 885 710 765 | 15 697 746 |
| 32 04 03 01 | Áttérés egy megbízható, fenntartható és versenyképes energiarendszerre | 300 984 111 | 320 757 111 | 19 773 000 |
| 1.1.4 | A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME) | | | 15 000 000 |
| 02 02 02 | A kis- és középvállalkozások (kkv-k) forráshoz jutásának javítása tőke- és hitelfinanszírozás formájában | 199 554 000 | 214 554 000 | 15 000 000 |
| 1.1.5 | Oktatás, képzés és sport (Erasmus+) | | | 54 000 000 |
| 15 02 01 01 | A kiválóság előmozdítása és együttműködés az európai oktatás, képzés és ifjúságügy területén, és annak jelentősége a munkaerőpiac szempontjából | 1 955 123 300 | 1 979 123 300 | 24 000 000 |
| 15 02 01 02 | A kiválóság előmozdítása és együttműködés az európai ifjúságügy területén és a fiatalok részvétele Európa demokratikus életében | 182 672 916 | 212 672 916 | 30 000 000 |
| 1.1.7 | Vám, Fiscalis és csalás elleni küzdelem | | | -1 365 232 |
| 14 02 01 | A vámunió működésének és modernizációjának támogatása | 80 071 000 | 78 860 555 | -1 210 445 |
| 14 03 01 | Az adórendszerek megfelelő működésének javítása | 32 043 000 | 31 888 213 | - 154 787 |
| 1.1.81 | Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) – Energia | | | -19 773 000 |
| 32 02 01 04 | Uniós hozzájárulás a pénzügyi eszközökhöz az energiaprojektekre irányuló magánberuházások számára kedvezőbb környezet létrehozása érdekében | 19 773 000 | 0 | -19 773 000 |
| 1.1. | DAG |

EUR-ban

Költségvetési tétel / Program

Megnevezés

2018-as KT (beleértve az 1. sz. MI-t is)

2018. évi költségvetés

Különbözet

1.1.11

Európai műholdas navigációs rendszerek (EGNOS és Galileo)

-4 090 000

02 05 01

A globális műholdas rádiónavigációs infrastruktúra és szolgáltatások (Galileo) 2020-ig megvalósuló kifejlesztése és nyújtása

623 949 000

621 709 000

-2 240 000

02 05 02

A GPS teljesítményének javítását lehetővé tevő műholdas szolgáltatások nyújtása, melyek 2020-ig fokozatosan lefedik az Európai Polgári Repülési Konferencia (ECAC) egész területét (EGNOS)

185 000 000

183 150 000

-1 850 000

1.1.13

Az Unió Föld-megfigyelési programja (Kopernikusz)

-10 370 000

02 06 01

A világűrbe telepített megfigyelésekre és lokálisan elérhető adatokra támaszkodó operatív szolgáltatások (Kopernikusz)

130 664 000

129 364 000

-1 300 000

02 06 02

Önálló uniós Föld-megfigyelési kapacitás kiépítése (Kopernikusz)

507 297 000

498 227 000

-9 070 000

1.1.14

Európai Szolidaritási Testület (ESC)

-30 000 000

15 05 01

Európai Szolidaritási Testület

68 235 652

38 235 652

-30 000 000

1.1.31

Horizont 2020

110 000 000

02 04 02 01

Vezető szerep az űrkutatásban

173 389 945

184 528 490

11 138 545

02 04 02 03

A kis- és középvállalkozások (kkv-k) körében az innováció fokozása

36 937 021

43 178 448

6 241 427

06 03 03 01

Forráshatékony, környezetbarát, biztonságos és gördülékeny európai közlekedési rendszer kialakítása

53 986 199

56 835 072

2 848 873

08 02 01 01

A felderítő kutatás megerősítése az Európai Kutatási Tanács tevékenységén keresztül

1 827 122 604

1 842 122 604

15 000 000

08 02 02 01

Vezető szerep a nanotechnológia, a fejlett anyagok, a lézertechnológia, a biotechnológia és a korszerű gyártás és feldolgozás területén

518 395 125

524 204 453

5 809 328

08 02 03 03

Áttérés egy megbízható, fenntartható és versenyképes energiarendszerre

330 244 971

336 486 398

6 241 427

08 02 03 04

Erőforrás-hatékony, környezetbarát, biztonságos és fennakadások nélküli európai közlekedési rendszer megvalósítása

230 777 055

239 323 675

8 546 620

08 02 03 05

Erőforrás-hatékony és az éghajlatváltozásnak ellenálló gazdaság megvalósítása, fenntartható nyersanyagellátás biztosítása

297 738 618

303 307 891

5 569 273

08 02 08

A kkv-kat támogató eszköz

471 209 870

481 209 870

10 000 000

09 04 02 01

Vezető szerep az információs és kommunikációs technológiák területén

722 055 754

725 189 515

3 133 761

15 03 01 01

Marie Skłodowska-Curie-cselekvések – Új készségek, a tudás és az innováció kialakítása, kibontakoztatása és átadása

870 013 019

885 710 765

15 697 746

32 04 03 01

Áttérés egy megbízható, fenntartható és versenyképes energiarendszerre

300 984 111

320 757 111

19 773 000

1.1.4

A vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő program (COSME)

15 000 000

02 02 02

A kis- és középvállalkozások (kkv-k) forráshoz jutásának javítása tőke- és hitelfinanszírozás formájában

199 554 000

214 554 000

15 000 000

1.1.5

Oktatás, képzés és sport (Erasmus+)

54 000 000

15 02 01 01

A kiválóság előmozdítása és együttműködés az európai oktatás, képzés és ifjúságügy területén, és annak jelentősége a munkaerőpiac szempontjából

1 955 123 300

1 979 123 300

24 000 000

15 02 01 02

A kiválóság előmozdítása és együttműködés az európai ifjúságügy területén és a fiatalok részvétele Európa demokratikus életében

182 672 916

212 672 916

30 000 000

1.1.7

Vám, Fiscalis és csalás elleni küzdelem

-1 365 232

14 02 01

A vámunió működésének és modernizációjának támogatása

80 071 000

78 860 555

-1 210 445

14 03 01

Az adórendszerek megfelelő működésének javítása

32 043 000

31 888 213

- 154 787

1.1.81

Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz (CEF) – Energia

-19 773 000

32 02 01 04

Uniós hozzájárulás a pénzügyi eszközökhöz az energiaprojektekre irányuló magánberuházások számára kedvezőbb környezet létrehozása érdekében

19 773 000

0

-19 773 000

1.1.

Decentralizált ügynökségek

-3 965 555

02 05 11

Európai GNSS Ügynökség

30 993 525

31 338 525

345 000

12 02 06

Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA)

15 947 170

11 636 615

-4 310 555

| 1.1. | OTH |
| --- | --- |

1.1.

Egyéb fellépések és programok

-2 346 000

02 03 02 01

A CEN, a Cenelec és az ETSI szabványosítási tevékenységeihez nyújtott támogatás

18 908 000

18 562 000

- 346 000

26 02 01

Az árubeszerzésre, az építési beruházásra és a szolgáltatás megrendelésére irányuló közbeszerzési szerződések elbírálási és meghirdetési eljárásai

8 500 000

7 500 000

-1 000 000

29 02 01

Minőségi statisztikai adatok biztosítása, az európai statisztikai adat-előállítás új módszereinek végrehajtása és a partnerség erősítése az európai statisztikai rendszeren belül

59 475 000

58 475 000

-1 000 000

| 1.1. | PPPA |
| --- | --- |

1.1.

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

51 650 000

| 1.1. | SPEC |
| --- | --- |

1.1.

A Bizottság előjogainak és különleges hatásköreinek keretében finanszírozott intézkedések

-2 900 000

01 02 01

A gazdasági és monetáris unió – ideértve az eurót is – koordinációja és felügyelete, valamint az azt érintő kommunikáció

12 000 000

11 500 000

- 500 000

04 03 01 08

Munkaügyi kapcsolatok és szociális párbeszéd

16 438 000

15 038 000

-1 400 000

06 02 05

Az európai közlekedéspolitikát és az utasjogokat támogató tevékenységek, ideértve a kommunikációs tevékenységeket

11 821 000

10 821 000

-1 000 000

Összesen

155 840 213

Ennek következtében a kötelezettségvállalási előirányzatok egyeztetett szintje 22 001,5 millió euróban kerül megállapításra, ami nem hagy mozgásteret az 1a. alfejezet 21 239 millió eurós kiadási felső határa alatt, továbbá a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék 762,5 millió EUR értékben kerül igénybevételre.

1b. alfejezet — Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

A kötelezettségvállalási előirányzatok a Bizottság által az 1/2018. sz. módosító indítvánnyal módosított költségvetési tervezetben javasolt szinten kerülnek megállapításra, de az egyeztetőbizottság által elfogadott kiigazítással, amelyet a következő táblázat részletez:

| EUR-ban |
| --- |
| Költségvetési tétel / Program | Megnevezés | 2018-as KT (beleértve az 1. sz. MI-t is) | 2018. évi költségvetés | Különbözet |
| 1.2.5 | Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés (egyedi kiegészítő juttatás) | | | 116 666 667 |
| 04 02 64 | Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés | 233 333 333 | 350 000 000 | 116 666 667 |
| 1.2. | PPPA |

EUR-ban

Költségvetési tétel / Program

Megnevezés

2018-as KT (beleértve az 1. sz. MI-t is)

2018. évi költségvetés

Különbözet

1.2.5

Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés (egyedi kiegészítő juttatás)

116 666 667

04 02 64

Ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés

233 333 333

350 000 000

116 666 667

1.2.

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

7 700 000

Összesen

124 366 667

Ennek következtében a kötelezettségvállalási előirányzatok egyeztetett szintje 55 532,2 millió euróban kerül megállapításra, ami nem hagy mozgásteret az 1a. alfejezet 55 181 millió eurós kiadási felső határa alatt, továbbá a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalék 351,2 millió EUR értékben kerül igénybevételre.

2. fejezet – Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

A kötelezettségvállalási előirányzatok a Bizottság által az 1/2018. sz. módosító indítvánnyal módosított költségvetési tervezetben javasolt szinten kerülnek megállapításra, de az egyeztetőbizottság által elfogadott kiigazításokkal, amelyeket a következő táblázat részletez:

| EUR-ban |
| --- |
| Költségvetési tétel / Program | Megnevezés | 2018-as KT (beleértve az 1. sz. MI-t is) | 2018. évi költségvetés | Különbözet |
| 2.0.10 | Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) – Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések | | | - 229 900 000 |
| 05 03 01 10 | Alaptámogatási rendszer | 16 556 000 000 | 16 326 100 000 | - 229 900 000 |
| 2.0. | PPPA |

EUR-ban

Költségvetési tétel / Program

Megnevezés

2018-as KT (beleértve az 1. sz. MI-t is)

2018. évi költségvetés

Különbözet

2.0.10

Európai Mezőgazdasági Garanciaalap (EMGA) – Piachoz kapcsolódó kiadások és közvetlen kifizetések

- 229 900 000

05 03 01 10

Alaptámogatási rendszer

16 556 000 000

16 326 100 000

- 229 900 000

2.0.

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

15 600 000

Összesen

- 214 300 000

A kötelezettségvállalási előirányzatok csökkenése teljes mértékben az EMGA 2017. október 31-i többletéből eredően rendelkezésre álló magasabb címzett bevételeknek tulajdonítható be, amelyek fedezik a szektor 1/2018. sz. módosító indítványban frissített teljes szükségleteit. A frissített szükségletek között az 1/2018. sz. módosító indítvány növeli a következő tételek kifizetéseit:

| — | A fiatal mezőgazdasági termelők számára nyújtott támogatást 34 millió euróval (05 03 01 13. költségvetési jogcím), |
| --- | --- |

—

A fiatal mezőgazdasági termelők számára nyújtott támogatást 34 millió euróval (05 03 01 13. költségvetési jogcím),

| — | Az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra vonatkozóan nyújtott támogatást 95 millió euróval (05 03 01 11. költségvetési jogcím), |
| --- | --- |

—

Az éghajlat és a környezet szempontjából előnyös mezőgazdasági gyakorlatokra vonatkozóan nyújtott támogatást 95 millió euróval (05 03 01 11. költségvetési jogcím),

| — | Az egyéb intézkedéseket (sertéshús, baromfi, tojás, méhészet, egyéb állati termékek) 60 millió euróval (05 02 15 99. költségvetési jogcím) |
| --- | --- |

—

Az egyéb intézkedéseket (sertéshús, baromfi, tojás, méhészet, egyéb állati termékek) 60 millió euróval (05 02 15 99. költségvetési jogcím)

| — | A borágazat számára kidolgozott nemzeti támogatási programokat 7 millió euróval (05 02 09 08. költségvetési jogcím), és |
| --- | --- |

—

A borágazat számára kidolgozott nemzeti támogatási programokat 7 millió euróval (05 02 09 08. költségvetési jogcím), és

| — | A sovány tejporra vonatkozó tárolási intézkedéseket 2 millió euróval (05 02 12 02. költségvetési jogcím). |
| --- | --- |

—

A sovány tejporra vonatkozó tárolási intézkedéseket 2 millió euróval (05 02 12 02. költségvetési jogcím).

Ennek következtében a kötelezettségvállalási előirányzatok egyeztetett szintje 59 285,3 millió euróban kerül megállapításra, ami 981,7 millió eurós mozgásteret hagy a 2. fejezet kiadási felső határa alatt.

3. fejezet – Biztonság és uniós polgárság

A kötelezettségvállalási előirányzatok a Bizottság által az 1/2018. sz. módosító indítvánnyal módosított költségvetési tervezetben javasolt szinten kerülnek megállapításra, de az egyeztetőbizottság által elfogadott kiigazításokkal, amelyeket a következő táblázat részletez:

| EUR-ban |
| --- |
| Költségvetési tétel / Program | Megnevezés | 2018-as KT (beleértve az 1. sz. MI-t is) | 2018. évi költségvetés | Különbözet |
| 3.0.11 | Kreatív Európa | | | 3 500 000 |
| 15 04 01 | Az európai kulturális és kreatív ágazatokban működő kkv-k és kis-, illetve rendkívül kis méretű szervezetek pénzügyi kapacitásának erősítése, valamint a szakpolitikai fejlesztés és az új üzleti modellek előmozdítása | 34 528 000 | 35 528 000 | 1 000 000 |
| 15 04 02 | Kultúra alprogram – A határokon átnyúló fellépések támogatása, valamint a nemzetek közötti áramlás és mobilitás előmozdítása | 68 606 000 | 71 106 000 | 2 500 000 |
| 3.0.8 | Élelmiszer- és takarmánybiztonság | | | -6 500 000 |
| 17 04 01 | Az Unión belüli jobb állat-egészségügyi állapot és a magas színvonalú uniós állatvédelem biztosítása | 161 500 000 | 160 000 000 | -1 500 000 |
| 17 04 02 | A növényeket károsító szervezetek időben történő észlelésének és felszámolásának biztosítása | 25 000 000 | 22 000 000 | -3 000 000 |
| 17 04 03 | Hatékony, eredményes és megbízható ellenőrzések biztosítása | 57 483 000 | 55 483 000 | -2 000 000 |
| 3.0. | DAG |

EUR-ban

Költségvetési tétel / Program

Megnevezés

2018-as KT (beleértve az 1. sz. MI-t is)

2018. évi költségvetés

Különbözet

3.0.11

Kreatív Európa

3 500 000

15 04 01

Az európai kulturális és kreatív ágazatokban működő kkv-k és kis-, illetve rendkívül kis méretű szervezetek pénzügyi kapacitásának erősítése, valamint a szakpolitikai fejlesztés és az új üzleti modellek előmozdítása

34 528 000

35 528 000

1 000 000

15 04 02

Kultúra alprogram – A határokon átnyúló fellépések támogatása, valamint a nemzetek közötti áramlás és mobilitás előmozdítása

68 606 000

71 106 000

2 500 000

3.0.8

Élelmiszer- és takarmánybiztonság

-6 500 000

17 04 01

Az Unión belüli jobb állat-egészségügyi állapot és a magas színvonalú uniós állatvédelem biztosítása

161 500 000

160 000 000

-1 500 000

17 04 02

A növényeket károsító szervezetek időben történő észlelésének és felszámolásának biztosítása

25 000 000

22 000 000

-3 000 000

17 04 03

Hatékony, eredményes és megbízható ellenőrzések biztosítása

57 483 000

55 483 000

-2 000 000

3.0.

Decentralizált ügynökségek

10 535 000

18 02 04

Az Európai Unió Bűnüldözési Együttműködési Ügynöksége (Europol)

116 687 271

120 377 271

3 690 000

18 03 02

Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO)

85 837 067

90 837 067

5 000 000

33 03 04

Az Európai Unió Igazságügyi Együttműködési Egysége (Eurojust)

36 506 468

38 351 468

1 845 000

| 3.0. | PPPA |
| --- | --- |

3.0.

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

12 650 000

Összesen

20 185 000

Ennek következtében a kötelezettségvállalási előirányzatok egyeztetett szintje 3 493,2 millió euróban kerül megállapításra, ami nem hagy mozgásteret a 3. fejezet kiadási felső határa alatt, továbbá a Rugalmassági Eszközön át 837,2 millió EUR kerül igénybevételre.

4. fejezet – Globális Európa

A kötelezettségvállalási előirányzatok a Bizottság által az 1/2018. sz. módosító indítvánnyal módosított költségvetési tervezetben javasolt szinten kerülnek megállapításra, de az egyeztetőbizottság által elfogadott kiigazításokkal, amelyeket a következő táblázat részletez:

| EUR-ban |
| --- |
| Költségvetési tétel / Program | Megnevezés | 2018-as KT (beleértve az 1. sz. MI-t is) | 2018. évi költségvetés | Különbözet |
| 4.0.1 | Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA II) | | | -95 000 000 |
| 05 05 04 02 | Támogatás Törökországnak – A gazdasági, társadalmi és területi fejlődéshez és a kapcsolódó, az uniós vívmányokhoz való fokozatos közelítéshez nyújtott támogatás | 148 000 000 | 131 000 000 | -17 000 000 |
| 22 02 01 01 | Támogatás Albánia, Bosznia-Hercegovina, Koszovó (2), Szerbia, Montenegró és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság számára – A politikai reformokhoz és a kapcsolódó, az uniós vívmányokhoz való fokozatos közelítéshez nyújtott támogatás | 189 267 000 | 199 267 000 | 10 000 000 |
| 22 02 03 01 | Támogatás Törökországnak – A politikai reformokhoz és a kapcsolódó, az uniós vívmányokhoz való fokozatos közelítéshez nyújtott támogatás | 217 400 000 | 167 400 000 | -50 000 000 |
| 22 02 03 02 | Támogatás Törökországnak – A gazdasági, társadalmi és területi fejlődéshez és a kapcsolódó, az uniós vívmányokhoz való fokozatos közelítéshez nyújtott támogatás | 274 384 000 | 236 384 000 | -38 000 000 |
| 4.0.2 | Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI) | | | 50 000 000 |
| 22 04 01 03 | Mediterrán országok – Bizalomépítés, biztonság, valamint konfliktusmegelőzés és -rendezés | 262 072 675 | 296 072 675 | 34 000 000 |
| 22 04 01 04 | A békefolyamat támogatása és pénzügyi támogatás Palesztina és az Egyesült Nemzetek Szervezetének a közel-keleti palesztin menekülteket segélyező hivatala (UNRWA) számára | 293 379 163 | 299 379 163 | 6 000 000 |
| 22 04 02 02 | Keleti partnerség – Szegénységcsökkentés és fenntartható fejlődés | 351 556 726 | 361 556 726 | 10 000 000 |
| 4.0.3 | Fejlesztési Együttműködési Eszköz (DCI) | | | 20 000 000 |
| 21 02 07 03 | Humán fejlődés | 193 374 058 | 205 874 058 | 12 500 000 |
| 21 02 20 | Erasmus+ – Hozzájárulás a Fejlesztési Együttműködési Eszközből (DCI) | 94 928 673 | 102 428 673 | 7 500 000 |
| 4.0.4 | A harmadik országokkal folytatott együttműködésre irányuló Partnerségi Eszköz (PI) | | | -3 000 000 |
| 19 05 01 | Harmadik országokkal folytatott együttműködés az uniós és a közös érdekek előmozdítására és támogatására | 126 263 000 | 123 263 000 | -3 000 000 |
| 4.0. | OTH |

EUR-ban

Költségvetési tétel / Program

Megnevezés

2018-as KT (beleértve az 1. sz. MI-t is)

2018. évi költségvetés

Különbözet

4.0.1

Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA II)

-95 000 000

05 05 04 02

Támogatás Törökországnak – A gazdasági, társadalmi és területi fejlődéshez és a kapcsolódó, az uniós vívmányokhoz való fokozatos közelítéshez nyújtott támogatás

148 000 000

131 000 000

-17 000 000

22 02 01 01

Támogatás Albánia, Bosznia-Hercegovina, Koszovó (2), Szerbia, Montenegró és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság számára – A politikai reformokhoz és a kapcsolódó, az uniós vívmányokhoz való fokozatos közelítéshez nyújtott támogatás

189 267 000

199 267 000

10 000 000

22 02 03 01

Támogatás Törökországnak – A politikai reformokhoz és a kapcsolódó, az uniós vívmányokhoz való fokozatos közelítéshez nyújtott támogatás

217 400 000

167 400 000

-50 000 000

22 02 03 02

Támogatás Törökországnak – A gazdasági, társadalmi és területi fejlődéshez és a kapcsolódó, az uniós vívmányokhoz való fokozatos közelítéshez nyújtott támogatás

274 384 000

236 384 000

-38 000 000

4.0.2

Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI)

50 000 000

22 04 01 03

Mediterrán országok – Bizalomépítés, biztonság, valamint konfliktusmegelőzés és -rendezés

262 072 675

296 072 675

34 000 000

22 04 01 04

A békefolyamat támogatása és pénzügyi támogatás Palesztina és az Egyesült Nemzetek Szervezetének a közel-keleti palesztin menekülteket segélyező hivatala (UNRWA) számára

293 379 163

299 379 163

6 000 000

22 04 02 02

Keleti partnerség – Szegénységcsökkentés és fenntartható fejlődés

351 556 726

361 556 726

10 000 000

4.0.3

Fejlesztési Együttműködési Eszköz (DCI)

20 000 000

21 02 07 03

Humán fejlődés

193 374 058

205 874 058

12 500 000

21 02 20

Erasmus+ – Hozzájárulás a Fejlesztési Együttműködési Eszközből (DCI)

94 928 673

102 428 673

7 500 000

4.0.4

A harmadik országokkal folytatott együttműködésre irányuló Partnerségi Eszköz (PI)

-3 000 000

19 05 01

Harmadik országokkal folytatott együttműködés az uniós és a közös érdekek előmozdítására és támogatására

126 263 000

123 263 000

-3 000 000

4.0.

Egyéb fellépések és programok

-1 083 000

13 07 01

Pénzügyi támogatás a ciprusi török közösség gazdasági fejlődésének előmozdítására

32 473 000

34 473 000

2 000 000

21 02 40

Nyersanyagokra vonatkozó megállapodások

5 583 000

2 500 000

-3 083 000

| 4.0. | PPPA |
| --- | --- |

4.0.

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

8 900 000

| 4.0. | SPEC |
| --- | --- |

4.0.

A Bizottság előjogainak és különleges hatásköreinek keretében finanszírozott intézkedések

1 000 000

19 06 01

Az Unió külkapcsolatairól szóló tájékoztatási tevékenységek

12 000 000

15 000 000

3 000 000

21 08 01

Az uniós támogatás eredményeinek értékelése, nyomonkövetési intézkedések és pénzügyi ellenőrzés

30 676 000

29 176 000

-1 500 000

21 08 02

Koordináció és a fejlesztési kérdések tudatosításának elősegítése

13 036 000

12 536 000

- 500 000

Összesen

-19 183 000

Ennek következtében a kötelezettségvállalási előirányzatok egyeztetett szintje 9 568,8 millió euróban kerül megállapításra, ami 256,2 millió eurós mozgásteret hagy a 4. fejezet kiadási felső határa alatt.

5. fejezet — Igazgatás

Az egyeztetőbizottság egyetért az intézmények létszámterveiben szereplő álláshelyek számával és a Bizottság által az 1/2018. sz. módosító indítvánnyal módosított költségvetési tervezetben javasolt előirányzatokkal, a következő kivételekkel:

| — | A Parlament szakasza, amelyre a Parlament olvasata kerül jóváhagyásra; |
| --- | --- |

—

A Parlament szakasza, amelyre a Parlament olvasata kerül jóváhagyásra;

| — | A Tanács szakasza, amelyre a Tanács olvasata kerül jóváhagyásra; |
| --- | --- |

—

A Tanács szakasza, amelyre a Tanács olvasata kerül jóváhagyásra;

| — | Az Európai Külügyi Szolgálat, amely 800 000 EUR juttatásban részesül egy újonnan létrehozott költségvetési jogcímen (2 2 1 4. Stratégiai kommunikációs kapacitás). Ennek célja az Európai Külügyi Szolgálat megfelelő forrásokkal való ellátása a stratégiai kommunikációs eszközök fedezésére, stratégiai kommunikációs szakértelem igénybevétele, a stratégiai kommunikációs termékek nyelvi sokszínűségének támogatása, és a félretájékoztatás elleni fellépés szakértőinek alkalmazása és hálózatuk fenntartása a tagállamokban és a szomszédos országokban. A 3 0 0 4. költségvetési jogcím (Egyéb igazgatási kiadások) 800 000 euróval csökken a költségvetési semlegesség biztosítására. |
| --- | --- |

—

Az Európai Külügyi Szolgálat, amely 800 000 EUR juttatásban részesül egy újonnan létrehozott költségvetési jogcímen (2 2 1 4. Stratégiai kommunikációs kapacitás). Ennek célja az Európai Külügyi Szolgálat megfelelő forrásokkal való ellátása a stratégiai kommunikációs eszközök fedezésére, stratégiai kommunikációs szakértelem igénybevétele, a stratégiai kommunikációs termékek nyelvi sokszínűségének támogatása, és a félretájékoztatás elleni fellépés szakértőinek alkalmazása és hálózatuk fenntartása a tagállamokban és a szomszédos országokban. A 3 0 0 4. költségvetési jogcím (Egyéb igazgatási kiadások) 800 000 euróval csökken a költségvetési semlegesség biztosítására.

Továbbá a fizetések 2017. július 1-től alkalmazandó automatikus kiigazításának a 2018-as költségvetésre gyakorolt hatása az intézményekre vonatkozó minden szakaszba beépítésre kerül a következőképpen:

| EUR-ban |
| --- |
| Parlament | -2 796 000 |
| Tanács | - 948 000 |
| Bizottság (a nyugdíjakkal együtt) | -13 179 600 |
| Bíróság | - 868 800 |
| Számvevőszék | - 357 000 |
| Európai Gazdasági és Szociális Bizottság | - 193 000 |
| Régiók Bizottsága | - 146 000 |
| Ombudsman | -24 600 |
| Európai adatvédelmi biztos | -13 459 |
| Európai Külügyi Szolgálat | - 878 400 |
| Összesen | -19 404 859 |

EUR-ban

Parlament

-2 796 000

Tanács

- 948 000

Bizottság (a nyugdíjakkal együtt)

-13 179 600

Bíróság

- 868 800

Számvevőszék

- 357 000

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

- 193 000

Régiók Bizottsága

- 146 000

Ombudsman

-24 600

Európai adatvédelmi biztos

-13 459

Európai Külügyi Szolgálat

- 878 400

Összesen

-19 404 859

Végül az épületekkel kapcsolatos kiadások további 5 millió eurós csökkentése került megállapításra az összes intézménynél, a következők szerint:

| EUR-ban |
| --- |
| Tanács | - 378 623 |
| Bizottság (a nyugdíjakkal együtt) | -3 637 499 |
| Bíróság | - 270 611 |
| Számvevőszék | -96 409 |
| Európai Gazdasági és Szociális Bizottság | -89 461 |
| Régiók Bizottsága | -63 393 |
| Ombudsman | -7 016 |
| Európai adatvédelmi biztos | -9 526 |
| Európai Külügyi Szolgálat | - 447 462 |
| Összesen | -5 000 000 |

EUR-ban

Tanács

- 378 623

Bizottság (a nyugdíjakkal együtt)

-3 637 499

Bíróság

- 270 611

Számvevőszék

-96 409

Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

-89 461

Régiók Bizottsága

-63 393

Ombudsman

-7 016

Európai adatvédelmi biztos

-9 526

Európai Külügyi Szolgálat

- 447 462

Összesen

-5 000 000

Ennek következtében a fenti 1.2. szakaszban javasolt kísérleti projektek és előkészítő intézkedések figyelembevétele után a kötelezettségvállalási előirányzatok egyeztetett szintje 9 665,5 millió euróban kerül megállapításra, ami 362,5 millió eurós mozgásteret hagy az 5. fejezet kiadási felső határa alatt, a rendkívüli tartalék 2017-es igénybevételének ellentételezésére szolgáló mozgástérből 318,0 millió EUR felhasználása után.

Speciális eszközök: EGAA, sürgősségisegély-tartalék és EUSZA

Az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap és a sürgősségisegély-tartalék számára biztosított kötelezettségvállalási előirányzatok a Bizottság által az 1/2018. sz. módosító indítvánnyal módosított költségvetési tervezetben javasolt szinten kerülnek megállapításra. Az Európai Unió Szolidaritási Alapjára (EUSZA) képzett tartalék (40 02 44. költségvetési jogcímcsoport) törlésre kerül.

1.4.   Kifizetési előirányzatok

A kifizetési előirányzatok átfogó szintje a 2018-as költségvetésben az 1/2018. sz. módosító indítvánnyal módosított költségvetési tervezetben javasolt szinten kerül megállapításra, az egyeztetőbizottság által elfogadott következő kiigazításokkal:

| 1. | Először is, figyelembe kell venni a nem differenciált kiadások kötelezettségvállalási előirányzatainak megállapodás szerinti szintjét, amelyek esetében a kifizetési előirányzatok szintje egyenlő a kötelezettségvállalási előirányzatok szintjével. Ez magában foglalja a mezőgazdasági kiadások további 229,9 millió eurós csökkentését. Az összesített hatás 255,3 millió eurós csökkenés. |
| --- | --- |

1.

Először is, figyelembe kell venni a nem differenciált kiadások kötelezettségvállalási előirányzatainak megállapodás szerinti szintjét, amelyek esetében a kifizetési előirányzatok szintje egyenlő a kötelezettségvállalási előirányzatok szintjével. Ez magában foglalja a mezőgazdasági kiadások további 229,9 millió eurós csökkentését. Az összesített hatás 255,3 millió eurós csökkenés.

| 2. | A Parlament által javasolt minden új kísérleti projekt és előkészítő intézkedés kifizetési előirányzatai a megfelelő kötelezettségvállalási előirányzatok 50 %-ában kerülnek megállapításra, vagy a Parlament által javasolt szinten, amennyiben az alacsonyabb. A meglévő kísérleti projektek és előkészítő intézkedések meghosszabbítása esetén a kifizetési előirányzatok szintje megegyezik a költségvetési tervezetben meghatározottakkal, hozzáadva a megfelelő új kötelezettségvállalási előirányzatok 50 %-át, vagy a Parlament által javasolt szinten kerül megállapításra, amennyiben az alacsonyabb. Az összesített hatás 50,0 millió eurós növekedés. |
| --- | --- |

2.

A Parlament által javasolt minden új kísérleti projekt és előkészítő intézkedés kifizetési előirányzatai a megfelelő kötelezettségvállalási előirányzatok 50 %-ában kerülnek megállapításra, vagy a Parlament által javasolt szinten, amennyiben az alacsonyabb. A meglévő kísérleti projektek és előkészítő intézkedések meghosszabbítása esetén a kifizetési előirányzatok szintje megegyezik a költségvetési tervezetben meghatározottakkal, hozzáadva a megfelelő új kötelezettségvállalási előirányzatok 50 %-át, vagy a Parlament által javasolt szinten kerül megállapításra, amennyiben az alacsonyabb. Az összesített hatás 50,0 millió eurós növekedés.

| 3. | A következő költségvetési tételek kiigazításáról született megállapodás a differenciált kiadások kötelezettségvállalási előirányzatainak alakulása eredményeként:









  EUR-ban |
| --- | --- |
| Költségvetési tétel / Program | Megnevezés | 2018-as KT (beleértve az 1. sz. MI-t is) | 2018. évi költségvetés | Különbözet |
| 1.1.14 | Európai Szolidaritási Testület (ESC) | | | -22 501 000 |
| 15 05 01 | Európai Szolidaritási Testület | 51 177 000 | 28 676 000 | -22 501 000 |
| 1.1.5 | Oktatás, képzés és sport (Erasmus+) | | | 12 000 000 |
| 15 02 01 01 | A kiválóság előmozdítása és együttműködés az európai oktatás, képzés és ifjúságügy területén, és annak jelentősége a munkaerőpiac szempontjából | 1 845 127 000 | 1 857 127 000 | 12 000 000 |
| 1.1. | DAG |

3.

A következő költségvetési tételek kiigazításáról született megállapodás a differenciált kiadások kötelezettségvállalási előirányzatainak alakulása eredményeként:

EUR-ban

Költségvetési tétel / Program

Megnevezés

2018-as KT (beleértve az 1. sz. MI-t is)

2018. évi költségvetés

Különbözet

1.1.14

Európai Szolidaritási Testület (ESC)

-22 501 000

15 05 01

Európai Szolidaritási Testület

51 177 000

28 676 000

-22 501 000

1.1.5

Oktatás, képzés és sport (Erasmus+)

12 000 000

15 02 01 01

A kiválóság előmozdítása és együttműködés az európai oktatás, képzés és ifjúságügy területén, és annak jelentősége a munkaerőpiac szempontjából

1 845 127 000

1 857 127 000

12 000 000

1.1.

Decentralizált ügynökségek

-3 965 555

02 05 11

Európai GNSS Ügynökség

30 993 525

31 338 525

345 000

12 02 06

Európai Értékpapírpiaci Hatóság (ESMA)

15 947 170

11 636 615

-4 310 555

| 1.1. | OTH |
| --- | --- |

1.1.

Egyéb fellépések és programok

- 900 000

26 02 01

Az árubeszerzésre, az építési beruházásra és a szolgáltatás megrendelésére irányuló közbeszerzési szerződések elbírálási és meghirdetési eljárásai

8 200 000

7 300 000

- 900 000

| 3.0. | DAG |
| --- | --- |

3.0.

Decentralizált ügynökségek

10 535 000

18 02 04

Az Európai Unió Bűnüldözési Együttműködési Ügynöksége (Europol)

116 687 271

120 377 271

3 690 000

18 03 02

Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal (EASO)

85 837 067

90 837 067

5 000 000

33 03 04

Az Európai Unió Igazságügyi Együttműködési Egysége (Eurojust)

36 506 468

38 351 468

1 845 000

4.0.1

Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (IPA II)

-76 300 000

05 05 04 02

Támogatás Törökországnak – A gazdasági, társadalmi és területi fejlődéshez és a kapcsolódó, az uniós vívmányokhoz való fokozatos közelítéshez nyújtott támogatás

120 000 000

107 200 000

-12 800 000

22 02 01 01

Támogatás Albánia, Bosznia-Hercegovina, Koszovó (3), Szerbia, Montenegró és Macedónia Volt Jugoszláv Köztársaság számára – A politikai reformokhoz és a kapcsolódó, az uniós vívmányokhoz való fokozatos közelítéshez nyújtott támogatás

219 000 000

221 500 000

2 500 000

22 02 03 01

Támogatás Törökországnak – A politikai reformokhoz és a kapcsolódó, az uniós vívmányokhoz való fokozatos közelítéshez nyújtott támogatás

86 000 000

48 500 000

-37 500 000

22 02 03 02

Támogatás Törökországnak – A gazdasági, társadalmi és területi fejlődéshez és a kapcsolódó, az uniós vívmányokhoz való fokozatos közelítéshez nyújtott támogatás

291 000 000

262 500 000

-28 500 000

4.0.2

Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (ENI)

12 500 000

22 04 01 03

Mediterrán országok – Bizalomépítés, biztonság, valamint konfliktusmegelőzés és -rendezés

125 000 000

133 500 000

8 500 000

22 04 01 04

A békefolyamat támogatása és pénzügyi támogatás Palesztina és az Egyesült Nemzetek Szervezetének a közel-keleti palesztin menekülteket segélyező hivatala (UNRWA) számára

260 000 000

261 500 000

1 500 000

22 04 02 02

Keleti partnerség – Szegénységcsökkentés és fenntartható fejlődés

320 000 000

322 500 000

2 500 000

4.0.3

Fejlesztési Együttműködési Eszköz (DCI)

16 900 000

21 02 07 03

Humán fejlődés

170 000 000

179 400 000

9 400 000

21 02 20

Erasmus+ – Hozzájárulás a Fejlesztési Együttműködési Eszközből (DCI)

95 995 100

103 495 100

7 500 000

| 4.0. | OTH |
| --- | --- |

4.0.

Egyéb fellépések és programok

1 000 000

13 07 01

Pénzügyi támogatás a ciprusi török közösség gazdasági fejlődésének előmozdítására

25 000 000

26 000 000

1 000 000

| 4.0. | SPEC |
| --- | --- |

4.0.

A Bizottság előjogainak és különleges hatásköreinek keretében finanszírozott intézkedések

1 500 000

19 06 01

Az Unió külkapcsolatairól szóló tájékoztatási tevékenységek

13 700 000

15 200 000

1 500 000

Összesen

-49 231 555

| 4. | A kifizetési előirányzatok további csökkentésre kerülnek a következő költségvetési sorokon:









  EUR-ban |
| --- | --- |
| Költségvetési tétel / Program | Megnevezés | 2018-as KT (beleértve az 1. sz. MI-t is) | 2018. évi költségvetés | Különbözet |
| 1.2.12 | Átmeneti régiók | | | -55 000 000 |
| 04 02 61 | Európai Szociális Alap – Átmeneti régiók – A növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházások | 1 345 000 000 | 1 305 000 000 | -40 000 000 |
| 13 03 61 | Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) – Átmeneti régiók – A „növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházás” célkitűzés | 2 750 463 362 | 2 735 463 362 | -15 000 000 |
| 1.2.13 | Versenyképesség (fejlettebb régiók) | | | -90 000 000 |
| 04 02 62 | Európai Szociális Alap (ESZA) – Fejlettebb régiók – A növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházások | 2 882 000 000 | 2 847 000 000 | -35 000 000 |
| 13 03 62 | Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) – Fejlettebb régiók – A „növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházás” célkitűzés | 3 497 060 077 | 3 442 060 077 | -55 000 000 |
| 1.2.2 | Európai területi együttműködés | | | -90 500 000 |
| 13 03 64 01 | Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) – Európai területi együttműködés | 1 004 701 248 | 914 201 248 | -90 500 000 |
| 1.2.31 | Technikai segítségnyújtás | | | -4 500 000 |
| 13 03 65 01 | Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) – Operatív technikai segítségnyújtás | 72 000 000 | 69 000 000 | -3 000 000 |
| 13 03 66 | Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) – A fenntartható városfejlesztés területén hozott innovatív intézkedések | 43 321 859 | 41 821 859 | -1 500 000 |
| | Összesen | | | - 240 000 000 |

4.

A kifizetési előirányzatok további csökkentésre kerülnek a következő költségvetési sorokon:

EUR-ban

Költségvetési tétel / Program

Megnevezés

2018-as KT (beleértve az 1. sz. MI-t is)

2018. évi költségvetés

Különbözet

1.2.12

Átmeneti régiók

-55 000 000

04 02 61

Európai Szociális Alap – Átmeneti régiók – A növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházások

1 345 000 000

1 305 000 000

-40 000 000

13 03 61

Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) – Átmeneti régiók – A „növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházás” célkitűzés

2 750 463 362

2 735 463 362

-15 000 000

1.2.13

Versenyképesség (fejlettebb régiók)

-90 000 000

04 02 62

Európai Szociális Alap (ESZA) – Fejlettebb régiók – A növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházások

2 882 000 000

2 847 000 000

-35 000 000

13 03 62

Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) – Fejlettebb régiók – A „növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházás” célkitűzés

3 497 060 077

3 442 060 077

-55 000 000

1.2.2

Európai területi együttműködés

-90 500 000

13 03 64 01

Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) – Európai területi együttműködés

1 004 701 248

914 201 248

-90 500 000

1.2.31

Technikai segítségnyújtás

-4 500 000

13 03 65 01

Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) – Operatív technikai segítségnyújtás

72 000 000

69 000 000

-3 000 000

13 03 66

Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) – A fenntartható városfejlesztés területén hozott innovatív intézkedések

43 321 859

41 821 859

-1 500 000

Összesen

- 240 000 000

| 1. | Az Európai Unió Szolidaritási Alapjára képzett tartalék (40 02 44. költségvetési jogcímcsoport) törlésre kerül (-88,0 millió EUR). |
| --- | --- |

1.

Ezek az intézkedések biztosítják a kifizetési előirányzatok 144 681,0 millió eurós szintjét, ami 582,5 millió eurós csökkenést jelent az 1/2018. sz. módosító indítvánnyal módosított költségvetési tervezethez képest.

1.5.   Tartalék

Az 1/2018. sz. módosító indítvánnyal módosított költségvetési tervezethez képest nincsenek új tartalékok, kivéve a 22 02 03 01. költségvetési jogcím (Támogatás Törökországnak – A politikai reformokhoz és a kapcsolódó, az uniós vívmányokhoz való fokozatos közelítéshez nyújtott támogatás) esetében, amely számára 70 000 000 EUR kötelezettségvállalási előirányzat és 35 000 000 EUR kifizetési előirányzat tartalékba kerül a következő feltétel teljesítéséig:

„Az összeget akkor kell felszabadítani, ha Törökország mérhető és elegendő javulást ér el a jogállamiság, a demokrácia, az emberi jogok és a sajtószabadság területén, a Bizottság éves jelentése szerint.”

A 22 02 03 01. költségvetési jogcímhez fűzött költségvetési megjegyzés ennek megfelelően módosul.

1.6.   Költségvetési megjegyzések

1.6.

Költségvetési megjegyzések

Amennyiben az előző bekezdésekben nem került külön megemlítésre, a költségvetési megjegyzések szövegéhez az Európai Parlament vagy a Tanács által bevezetett módosítások elfogadásra kerülnek a következő két táblázatban felsorolt költségvetési sorok kivételével:

| — | Költségvetési sorok, amelyek esetében jóváhagyásra kerülnek az Európai Parlament által bevezetett módosítások a Bizottság által annak végrehajthatóságról szóló levelében javasolt kiigazításokkal.







  Költségvetési sor | Megnevezés |
| --- | --- | --- |
| 06 02 01 01 | A szűk keresztmetszetek megszüntetése, a vasúti átjárhatóság fejlesztése, a hiányzó kapcsolatok kialakítása és a határokon átnyúló szakaszok fejlesztése |
| 09 05 01 | MEDIA alprogram – országokon átívelő és nemzetközi működés, valamint a nemzetek közötti áramlás és mobilitás előmozdítása |
| 18 04 01 01 | Európa a polgárokért – A történelmi emlékezet és az uniós szintű polgári részvétel erősítése |
| 21 02 07 03 | Humán fejlődés |
| 22 02 03 02 | A gazdasági, társadalmi és területi fejlődéshez és a kapcsolódó, az uniós vívmányokhoz való fokozatos közelítéshez nyújtott támogatás |

—

Költségvetési sorok, amelyek esetében jóváhagyásra kerülnek az Európai Parlament által bevezetett módosítások a Bizottság által annak végrehajthatóságról szóló levelében javasolt kiigazításokkal.

Költségvetési sor

Költségvetési sor

Megnevezés

Megnevezés

06 02 01 01

A szűk keresztmetszetek megszüntetése, a vasúti átjárhatóság fejlesztése, a hiányzó kapcsolatok kialakítása és a határokon átnyúló szakaszok fejlesztése

09 05 01

MEDIA alprogram – országokon átívelő és nemzetközi működés, valamint a nemzetek közötti áramlás és mobilitás előmozdítása

18 04 01 01

Európa a polgárokért – A történelmi emlékezet és az uniós szintű polgári részvétel erősítése

21 02 07 03

Humán fejlődés

22 02 03 02

A gazdasági, társadalmi és területi fejlődéshez és a kapcsolódó, az uniós vívmányokhoz való fokozatos közelítéshez nyújtott támogatás

| — | Költségvetési sorok, amelyek esetében az 1/2018. sz. módosító indítvánnyal és az EGAA frissítésével módosított költségvetési tervezetben javasolt költségvetési megjegyzés kerül jóváhagyásra.







  Költségvetési sor | Megnevezés |
| --- | --- | --- |
| 02 02 01 | A vállalkozói készség ösztönzése, valamint az uniós vállalkozások versenyképességének és piacra jutásának javítása |
| 02 03 04 | A belső piac irányítási eszközei |
| 05 02 08 03 | Termelői szervezetek számára biztosított működési alapok |
| 05 03 01 01 | Egységes támogatási rendszer (SPS) |
| 05 03 01 10 | Alaptámogatási rendszer |
| 05 04 60 01 | A fenntartható vidékfejlesztésnek, valamint az uniós mezőgazdasági ágazat területi és környezetvédelmi szempontból kiegyensúlyozottabbá, éghajlatbarátabbá és innovatívabbá válásának előmozdítása |
| 08 02 02 02 | A kockázatfinanszírozáshoz jutás lehetőségeinek bővítése a kutatás és az innováció finanszírozásának segítésére |
| 09 05 05 | Fellépések a multimédia területén |
| 13 03 61 | Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) – Átmeneti régiók – A „növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházás” célkitűzés |
| 13 03 62 | Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) – Fejlettebb régiók – A „növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházás” célkitűzés |
| 13 06 01 | Segítségnyújtás a tagállamoknak jelentős természeti katasztrófák esetén, amelyek komoly következményekkel járnak az életkörülményekre, a természeti környezetre vagy a gazdaságra |
| 18 02 01 02 | Megelőző intézkedések és küzdelem a határokon átnyúló szervezett bűnözés ellen, valamint a biztonságot érintő kockázatok és válságok jobb kezelése |
| 18 03 01 01 | A Közös Európai Menekültügyi Rendszer megerősítése és fejlesztése, valamint a tagállamok közötti szolidaritás és felelősségmegosztás fokozása |
| 21 04 01 | Az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásának és felügyeletének javítása, valamint a demokratikus reformok támogatása |
| 23 02 01 | Gyors, hatékony és szükségletalapú humanitárius segítségnyújtás és élelmezési segély |
| 33 02 07 | Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (EIGE) |

—

Költségvetési sorok, amelyek esetében az 1/2018. sz. módosító indítvánnyal és az EGAA frissítésével módosított költségvetési tervezetben javasolt költségvetési megjegyzés kerül jóváhagyásra.

Költségvetési sor

Költségvetési sor

Megnevezés

Megnevezés

02 02 01

A vállalkozói készség ösztönzése, valamint az uniós vállalkozások versenyképességének és piacra jutásának javítása

02 03 04

A belső piac irányítási eszközei

05 02 08 03

Termelői szervezetek számára biztosított működési alapok

05 03 01 01

Egységes támogatási rendszer (SPS)

05 03 01 10

Alaptámogatási rendszer

05 04 60 01

A fenntartható vidékfejlesztésnek, valamint az uniós mezőgazdasági ágazat területi és környezetvédelmi szempontból kiegyensúlyozottabbá, éghajlatbarátabbá és innovatívabbá válásának előmozdítása

08 02 02 02

A kockázatfinanszírozáshoz jutás lehetőségeinek bővítése a kutatás és az innováció finanszírozásának segítésére

09 05 05

Fellépések a multimédia területén

13 03 61

Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) – Átmeneti régiók – A „növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházás” célkitűzés

13 03 62

Európai Regionális Fejlesztési Alap (ERFA) – Fejlettebb régiók – A „növekedést és munkahelyteremtést szolgáló beruházás” célkitűzés

13 06 01

Segítségnyújtás a tagállamoknak jelentős természeti katasztrófák esetén, amelyek komoly következményekkel járnak az életkörülményekre, a természeti környezetre vagy a gazdaságra

18 02 01 02

Megelőző intézkedések és küzdelem a határokon átnyúló szervezett bűnözés ellen, valamint a biztonságot érintő kockázatok és válságok jobb kezelése

18 03 01 01

A Közös Európai Menekültügyi Rendszer megerősítése és fejlesztése, valamint a tagállamok közötti szolidaritás és felelősségmegosztás fokozása

21 04 01

Az emberi jogok és az alapvető szabadságok tiszteletben tartásának és felügyeletének javítása, valamint a demokratikus reformok támogatása

23 02 01

Gyors, hatékony és szükségletalapú humanitárius segítségnyújtás és élelmezési segély

33 02 07

Nemek Közötti Egyenlőség Európai Intézete (EIGE)

Ez annak tudomásulvételével történt, hogy az Európai Parlament vagy a Tanács által bevezetett módosítások nem módosíthatják vagy terjeszthetik ki a meglévő jogalap terjedelmét, illetve nem sérthetik az intézmények igazgatási autonómiáját, továbbá hogy az intézkedés fedezhető a rendelkezésre álló forrásokból.

1.7.   Új költségvetési sorok

1.7.

Új költségvetési sorok

A Bizottság által az 1/2018. sz. módosító indítvánnyal módosított költségvetési tervezetben javasolt költségvetési nómenklatúra elfogadásra kerül a következők belefoglalásával:

| — | a fenti 1.2. szakaszban javasolt új kísérleti projektek és előkészítő intézkedések; és |
| --- | --- |

—

a fenti 1.2. szakaszban javasolt új kísérleti projektek és előkészítő intézkedések; és

új

| — | az Európai Külügyi Szolgálat szakaszában szereplő, a fenti 1.3. szakaszban javasolt új költségvetési jogcím (2 2 1 4). |
| --- | --- |

—

az Európai Külügyi Szolgálat szakaszában szereplő, a fenti 1.3. szakaszban javasolt új költségvetési jogcím (2 2 1 4).

2.   2017. évi költségvetés

2.

2017. évi költségvetés

A 6/2017. sz. költségvetés-módosítási tervezet a Bizottság javaslatának megfelelően jóváhagyásra kerül.

3.   Nyilatkozatok

3.

Nyilatkozatok

3.1.   Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság együttes nyilatkozata a kifizetési előirányzatokról

3.1.

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság együttes nyilatkozata a kifizetési előirányzatokról

Az Európai Parlament és a Tanács emlékeztet arra, hogy a végrehajtást tekintve biztosítani kell a kötelezettségvállalási előirányzatokhoz kapcsolódó kifizetések rendezett lebonyolítását, hogy elkerülhető legyen az év végi kifizetetlen számlaállomány rendellenesen magas szintje.

Az Európai Parlament és a Tanács felszólítja a Bizottságot, hogy továbbra is szorosan és tevékenyen kísérje figyelemmel a 2014–2020-as időszak programjainak végrehajtását. Ennek érdekében felkérik a Bizottságot, hogy 2018 során kellő időben terjesszen elő aktualizált számadatokat a kifizetési előirányzatokra vonatkozó követelmények végrehajtásáról és tervezéséről.

A Tanács és az Európai Parlament a kifizetetlen számlák miatti túlzott összegű fizetési hátralék felhalmozódásának elkerülése, valamint a kifizetési igények megfelelő megtérítésének biztosítása érdekében kellő időben el fogja fogadni a szükséges határozatokat a jogos igényekre vonatkozóan.

3.2.   A Parlament, a Tanács (4)
  és a Bizottság együttes nyilatkozata az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésről

3.2.

A Parlament, a Tanács

4

és a Bizottság együttes nyilatkozata az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésről

A Parlament, a Tanács és a Bizottság emlékeztet arra, hogy a munkanélküliség és különösen az ifjúsági munkanélküliség csökkentése továbbra is kiemelt politikai prioritás az intézmények számára, ezért újólag megerősítik azzal kapcsolatos elkötelezettségüket, hogy elsősorban az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés révén a lehető legjobban kihasználják az ifjúsági munkanélküliség problémájának megoldására rendelkezésre álló költségvetési erőforrásokat.

Ennélfogva üdvözlik az e kezdeményezés számára elkülönített összegnek a 2018-as év vonatkozásában történő növelését. Mindazonáltal nemcsak az uniós költségvetés megfelelő finanszírozásáról kell rendelkezni, hanem ezzel egyidejűleg a rendelkezések végrehajtását lehetővé tévő megfelelő eljárásokat is be kell vezetni.

E tekintetben a Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti hatékony együttműködésre van szükség az elfogadott intézkedések lehető legmagasabb szintű hatásának biztosítása érdekében.

A Tanács és az Európai Parlament ezért vállalja, hogy kiemelt feladatként vizsgálja meg a közös rendelkezésekről szóló rendelet módosítását, amelyet a 2018. évi költségvetés elfogadása tesz szükségessé.

A Bizottság elősegíti az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés végrehajtását célzó, a programokat érintő módosítások mielőbbi elfogadását.

3.3.   A Bizottság egyoldalú nyilatkozata az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésről

3.3.

A Bizottság egyoldalú nyilatkozata az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezésről

Az ifjúsági munkanélküliség csökkentése továbbra is kiemelt politikai prioritást jelent. A Bizottság vállalja az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés végrehajtásának szoros nyomon követését. Amennyiben a kezdeményezés végrehajtása esetlegesen felgyorsulna és a forrásfelhasználási képesség javulása lehetővé tenné a finanszírozás megnövelését, akkor a Bizottság javasolni fogja, hogy a kötelezettségvállalásokra vonatkozó összesített tartalékból finanszírozandó költségvetés-módosítás révén, a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet 14. cikkével összhangban növeljék az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés finanszírozását.

A Bizottság ebben az esetben elvárja a Tanácstól és az Európai Parlamenttől az ilyen jellegű költségvetés-módosítási tervezetek gyors elfogadását.

3.4.   A Tanács egyoldalú nyilatkozata a személyi állomány 5 %-os csökkentéséről

3.4.

A Tanács egyoldalú nyilatkozata a személyi állomány 5 %-os csökkentéséről

A Tanács emlékeztet arra, hogy az 5 %-os létszámcsökkentést eredetileg 2017-re kellett teljes körűen megvalósítani. Mivel azonban nem minden intézmény, szerv és hivatal teljesítette az állománycsökkentési célkitűzést, a Tanács a megállapodás teljesítése érdekében 2018-ban is további erőfeszítéseket sürget.

Alapvető jelentőséggel bír, hogy az 5 %-os létszámcsökkentést minden intézmény, szerv és hivatal teljesítse, és hogy a teljes körű megvalósításig biztosítva legyen a nyomon követés. Ennek alapján a Tanács felkéri a Bizottságot, hogy a jövőre szóló tanulságok levonása érdekében folytassa a létszámcsökkentési program kimenetelének értékelését.

---

(1)  HL L 50., 2017.2.28., 57. o.

1

(2)  Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1244(1999) sz. határozatával és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

2

(3)  Ez a megnevezés nem érinti a jogállással kapcsolatos álláspontokat, továbbá összhangban van az Egyesült Nemzetek Biztonsági Tanácsának 1244(1999) sz. határozatával és a Nemzetközi Bíróságnak a koszovói függetlenségi nyilatkozatról szóló véleményével.

3

(4)  Az Egyesült Királyság nem támogatja ezt a nyilatkozatot.

4

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/196 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/196

---

P8_TA(2017)0460

A gazdasági, társadalmi és a területi kohéziót szolgáló források, valamint a beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe célkitűzés és az európai területi együttműködési célkitűzés számára biztosított források változásai ***I

Az Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása az 1303/2013/EU rendeletnek a gazdasági, társadalmi és a területi kohéziót szolgáló források, valamint a beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe célkitűzés és az európai területi együttműködési célkitűzés számára biztosított források változásai tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2017)0565 – C8-0342/2017 – 2017/0247(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 356/41)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0565), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2017)0565),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 177. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0342/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 177. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0342/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

az Európai Gazdasági és Szociális Bizottsággal folytatott konzultációt követően,

| — | a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően, |
| --- | --- |

—

a Régiók Bizottságával folytatott konzultációt követően,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság levelére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság levelére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére (A8-0358/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére (A8-0358/2017),

| A. | mivel sürgősségi okokból indokolt, hogy a szavazásra a szubszidiaritás és az arányosság alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv 6. cikkében meghatározott nyolchetes határidő lejárta előtt kerüljön sor; |
| --- | --- |

A.

mivel sürgősségi okokból indokolt, hogy a szavazásra a szubszidiaritás és az arányosság alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv 6. cikkében meghatározott nyolchetes határidő lejárta előtt kerüljön sor;

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2017)0247

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. november 30-án került elfogadásra az 1303/2013/EU rendeletnek a gazdasági, társadalmi és a területi kohéziót szolgáló források, valamint a beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe célkitűzés és az európai területi együttműködési célkitűzés számára biztosított források változásai tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/2305 rendelettel.)

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/197 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/197

---

P8_TA(2017)0461

EU–Egyiptom megállapodás a tudományos és technológiai együttműködésről: Egyiptom részvétele a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerségben (PRIMA) ***

Az Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása az Egyiptomi Arab Köztársaságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket meghatározó, az Európai Unió és az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11965/2017 – C8-0345/2017 – 2017/0196(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 356/42)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (11965/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (11965/2017),

| — | tekintettel az Egyiptomi Arab Köztársaságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket meghatározó, az Európai Unió és az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodástervezetre (11926/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egyiptomi Arab Köztársaságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket meghatározó, az Európai Unió és az Egyiptomi Arab Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodástervezetre (11926/2017),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2017. július 4-i (EU) 2017/1324 határozatára (1) az Uniónak a több tagállam által együttesen indított, a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási- és innovációs partnerségben (PRIMA) való részvételéről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2017. július 4-i (EU) 2017/1324 határozatára (1) az Uniónak a több tagállam által együttesen indított, a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási- és innovációs partnerségben (PRIMA) való részvételéről,

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 186. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0345/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 186. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0345/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság ajánlására (A8-0353/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság ajánlására (A8-0353/2017),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, és a tagállamok, valamint az Egyiptomi Arab Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL L 185., 2017.7.18., 1. o.

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/198 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/198

---

P8_TA(2017)0462

EU–Algéria megállapodás a tudományos és technológiai együttműködésről: Algéria részvétele a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerségben (PRIMA) ***

Az Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerségben (PRIMA) való részvételére vonatkozó feltételeket meghatározó, az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11964/2017 – C8-0346/2017 – 2017/0197(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 356/43)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (11964/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (11964/2017),

| — | tekintettel az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerségben (PRIMA) való részvételére vonatkozó feltételeket meghatározó, az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás tervezetére (11924/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerségben (PRIMA) való részvételére vonatkozó feltételeket meghatározó, az Európai Unió és az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás tervezetére (11924/2017),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2017. július 4-i (EU) 2017/1324 határozatára az Uniónak a több tagállam által együttesen indított, a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási- és innovációs partnerségben (PRIMA) való részvételéről (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2017. július 4-i (EU) 2017/1324 határozatára az Uniónak a több tagállam által együttesen indított, a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási- és innovációs partnerségben (PRIMA) való részvételéről (1),

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 186. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0346/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 186. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0346/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság ajánlására (A8-0354/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság ajánlására (A8-0354/2017),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, és a tagállamok, valamint az Algériai Demokratikus és Népi Köztársaság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL L 185., 2017.7.18., 1. o.

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/199 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/199

---

P8_TA(2017)0463

EU–Jordánia megállapodás a tudományos és technológiai együttműködésről: Jordánia részvétele a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerségben (PRIMA) ***

Az Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása a Jordán Hásimita Királyságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket meghatározó, az Európai Unió és a Jordán Hásimita Királyság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodás megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (11966/2017 – C8-0343/2017 – 2017/0200(NLE))

(Egyetértés)

(2018/C 356/44)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (11966/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozat tervezetére (11966/2017),

| — | tekintettel a Jordán Hásimita Királyságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket meghatározó, az Európai Unió és a Jordán Hásimita Királyság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodástervezetre (11927/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jordán Hásimita Királyságnak a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási és innovációs partnerség (PRIMA) programban való részvételére vonatkozó feltételeket meghatározó, az Európai Unió és a Jordán Hásimita Királyság közötti tudományos és technológiai együttműködésről szóló megállapodástervezetre (11927/2017),

| — | tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2017. július 4-i (EU) 2017/1324 határozatára (1) az Uniónak a több tagállam által együttesen indított, a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási- és innovációs partnerségben (PRIMA) való részvételéről, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament és a Tanács 2017. július 4-i (EU) 2017/1324 határozatára (1) az Uniónak a több tagállam által együttesen indított, a földközi-tengeri térségben folytatott kutatási- és innovációs partnerségben (PRIMA) való részvételéről,

| — | tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 186. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0343/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács által az Európai Unió működéséről szóló szerződés 186. cikkével és 218. cikke (6) bekezdése második albekezdése a) pontjának v. alpontjával összhangban előterjesztett, egyetértésre irányuló kérelemre (C8-0343/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 99. cikke (1) és (4) bekezdésére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság ajánlására (A8-0355/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság ajánlására (A8-0355/2017),

| 1. | egyetért a megállapodás megkötésével; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok, illetve a Jordán Hásimita Királyság kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  HL L 185., 2017.7.18., 1. o.

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/200 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/200

---

P8_TA(2017)0464

Chile, Izland és a Bahamai Közösség csatlakozása a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez *

Az Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása Romániának a Chile, Izland és a Bahamai Közösség a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0360 – C8-0234/2017 – 2017/0150(NLE))

(Konzultáció)

(2018/C 356/45)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2017)0360), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2017)0360),

| — | tekintettel a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezmény 38. cikkének negyedik bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezmény 38. cikkének negyedik bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikkének (3) bekezdésére, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének b) pontjára, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0234/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikkének (3) bekezdésére, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének b) pontjára, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0234/2017),

| — | tekintettel a Bíróság véleményére (1) az Európai Unió kizárólagos külső hatásköréről a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozást elfogadó nyilatkozat tekintetében, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bíróság véleményére (1) az Európai Unió kizárólagos külső hatásköréről a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozást elfogadó nyilatkozat tekintetében,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére és 108. cikkének (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére és 108. cikkének (8) bekezdésére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0364/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0364/2017),

| 1. | jóváhagyja Romániának a Chile, Izland és a Bahamai Közösség a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazását; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia Állandó Hivatalának. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  A Bíróság 1/13. sz., 2014. október 14-i véleménye, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/201 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/201

---

P8_TA(2017)0465

Panama, Uruguay, Kolumbia és Salvador csatlakozása a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez *

Az Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása Ausztriának és Romániának a Panama, Uruguay, Kolumbia és Salvador a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0369 – C8-0231/2017 – 2017/0153(NLE))

(Konzultáció)

(2018/C 356/46)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2017)0369), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2017)0369),

| — | tekintettel a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezmény 38. cikkének negyedik bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezmény 38. cikkének negyedik bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikkének (3) bekezdésére, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének b) pontjára, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0231/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikkének (3) bekezdésére, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének b) pontjára, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0231/2017),

| — | tekintettel a Bíróság véleményére (1) az Európai Unió kizárólagos külső hatásköréről a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozást elfogadó nyilatkozat tekintetében, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bíróság véleményére (1) az Európai Unió kizárólagos külső hatásköréről a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozást elfogadó nyilatkozat tekintetében,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére és 108. cikkének (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére és 108. cikkének (8) bekezdésére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0362/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0362/2017),

| 1. | jóváhagyja Ausztriának és Romániának a Panama, Uruguay, Kolumbia és Salvador a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazását; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia Állandó Hivatalának. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  A Bíróság 1/13. sz., 2014. október 14-i véleménye, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/202 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/202

---

P8_TA(2017)0466

San Marino csatlakozása a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez *

Az Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása Horvátországnak, Hollandiának, Portugáliának és Romániának a San Marino a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0359 – C8-0232/2017 – 2017/0149(NLE))

(Konzultáció)

(2018/C 356/47)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2017)0359), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2017)0359),

| — | tekintettel a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezmény 38. cikkének negyedik bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezmény 38. cikkének negyedik bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikkének (3) bekezdésére, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének b) pontjára, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0232/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikkének (3) bekezdésére, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének b) pontjára, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0232/2017),

| — | tekintettel a Bíróság véleményére (1) az Európai Unió kizárólagos külső hatásköréről a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozást elfogadó nyilatkozat tekintetében, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bíróság véleményére (1) az Európai Unió kizárólagos külső hatásköréről a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozást elfogadó nyilatkozat tekintetében,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére és 108. cikkének (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére és 108. cikkének (8) bekezdésére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0360/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0360/2017),

| 1. | jóváhagyja Horvátországnak, Hollandiának, Portugáliának és Romániának a San Marino a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazását; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia Állandó Hivatalának. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  A Bíróság 1/13. sz., 2014. október 14-i véleménye, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/203 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/203

---

P8_TA(2017)0467

Grúzia és Dél-Afrika csatlakozása a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez *

Az Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása Luxemburgnak és Romániának a Grúzia és Dél-Afrika a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazásáról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról (COM(2017)0357 – C8-0233/2017 – 2017/0148(NLE))

(Konzultáció)

(2018/C 356/48)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2017)0357), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozatra irányuló javaslatra (COM(2017)0357),

| — | tekintettel a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezmény 38. cikkének negyedik bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezmény 38. cikkének negyedik bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikkének (3) bekezdésére, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének b) pontjára, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0233/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 81. cikkének (3) bekezdésére, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének b) pontjára, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0233/2017),

| — | tekintettel a Bíróság véleményére (1) az Európai Unió kizárólagos külső hatásköréről a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozást elfogadó nyilatkozat tekintetében, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bíróság véleményére (1) az Európai Unió kizárólagos külső hatásköréről a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozást elfogadó nyilatkozat tekintetében,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére és 108. cikkének (8) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére és 108. cikkének (8) bekezdésére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0361/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság jelentésére (A8-0361/2017),

| 1. | jóváhagyja Luxemburgnak és Romániának a Grúzia és Dél-Afrika a gyermekek jogellenes külföldre vitelének polgári jogi vonatkozásairól szóló, 1980. évi Hágai Egyezményhez való csatlakozásának az Európai Unió érdekében való elfogadására történő felhatalmazását; |
| --- | --- |

1.

| 2. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint a Hágai Nemzetközi Magánjogi Konferencia Állandó Hivatalának. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  A Bíróság 1/13. sz., 2014. október 14-i véleménye, ECLI:EU:C:2014:2303.

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/204 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/204

---

P8_TA(2017)0468

Átmeneti szabályok az IFRS 9 bevezetése által kiváltott hatások enyhítésére ***I

Az Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása az 575/2013/EU rendeletnek a tőkeáttételi mutató, a nettó stabil forrásellátottsági ráta, a szavatolótőkére és a leírható, illetve átalakítható kötelezettségekre vonatkozó követelmények, a partnerkockázat, a piaci kockázat, a központi szerződő felekkel szembeni kitettségek, a kollektív befektetési formákkal szembeni kitettségek, a nagykockázat-vállalások és az adatszolgáltatási és nyilvánosságra hozatali követelmények tekintetében történő módosításáról, valamint a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0850 – C8-0158/2017 – 2016/0360B(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 356/49)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0850), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0850),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0158/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amely alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0158/2017),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a svéd Parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, mely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a svéd Parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, mely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank 2017. november 8-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank 2017. november 8-i véleményére (1),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. március 30-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2017. március 30-i véleményére (2),

| — | tekintettel az Elnökök Értekezlete 2017. május 18-i határozatára, miszerint engedélyezi a Gazdasági és Monetáris Bizottság számára, hogy felossza a fent említett bizottsági javaslatot és két különálló jogalkotási jelentést készítsen az alapján, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Elnökök Értekezlete 2017. május 18-i határozatára, miszerint engedélyezi a Gazdasági és Monetáris Bizottság számára, hogy felossza a fent említett bizottsági javaslatot és két különálló jogalkotási jelentést készítsen az alapján,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. november 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. november 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0255/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0255/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  HL C 209., 2017.6.30., 36. o.

---

P8_TC1-COD(2016)0360B

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. november 30-án került elfogadásra az 575/2013/EU rendeletnek az IFRS 9 nemzetközi pénzügyi beszámolási standard bevezetése által a szavatolótőkére gyakorolt hatás enyhítésére, valamint egyes, a közszektorral szembeni, bármely tagállam pénznemében denominált kitettségek nagykockázat-vállalásként való kezelésére szolgáló átmeneti intézkedések tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/2395 rendelettel.

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/206 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/206

---

P8_TA(2017)0469

A stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz ***I

Az Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz létrehozásáról szóló, 2014. március 11-i 230/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0447 – C8-0264/2016 – 2016/0207(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 356/50)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0447), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0447),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 209. cikkének (1) bekezdésére és 212. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0264/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére, 209. cikkének (1) bekezdésére és 212. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0264/2016),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. október 27-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. október 27-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel az eljárási szabályzat 59. és 39. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az eljárási szabályzat 59. és 39. cikkére,

| — | tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0261/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyi Bizottság jelentésére és a Fejlesztési Bizottság véleményére (A8-0261/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | jóváhagyja a Parlament, a Tanács és a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt együttes nyilatkozatát, amelyet az Európai Unió Hivatalos Lapjának L sorozatában tesznek közzé a végleges jogalkotási aktussal együtt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

3.

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

---

P8_TC1-COD(2016)0207

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. november 30-án került elfogadásra a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz létrehozásáról szóló 230/2014/EU rendelet módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/2306 rendelettel.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

Nyilatkozat a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz létrehozásáról szóló, 2014. március 11-i 230/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 3a. cikke szerinti támogatási intézkedések finanszírozási forrásairól

Az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság egyetértenek abban, hogy fejlesztést szolgáló és a biztonságot szolgáló fejlesztést célzó kapacitásépítést a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret IV. fejezetéből kell finanszírozni, elsősorban átcsoportosítások útján, és a lehető legnagyobb mértékben megőrizve az összes eszköz között fennálló pénzügyi egyensúlyt. Továbbá, a költségvetési hatóságnak az éves költségvetési eljárás tekintetében fennálló előjogai sérelme nélkül, ezek az átcsoportosítások nem terjedhetnek ki a 2014–2020-as időszakra szóló fejlesztési együttműködési finanszírozási eszköz létrehozásáról szóló, 2014. március 11-i 233/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet szerinti intézkedések céljára elkülönített előirányzatok felhasználására.

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/208 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/208

---

P8_TA(2017)0470

A fedezetlen, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kielégítési sorrendben elfoglalt helye ***I

Az Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása a 2014/59/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvnek a fedezetlen, hitelviszonyt megtestesítő értékpapírok kielégítési sorrendben elfoglalt helye tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0853 – C8-0479/2016 – 2016/0363(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2018/C 356/51)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0853), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0853),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0479/2016), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0479/2016),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank véleményére (1),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (2),

| — | tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. november 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel az illetékes bizottság által az eljárási szabályzat 69f. cikkének (4) bekezdése alapján jóváhagyott ideiglenes megállapodásra és a Tanács képviselőjének 2017. november 15-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0302/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0302/2017),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslata helyébe másik szöveget szándékozik léptetni, azt lényegesen módosítja vagy lényegesen módosítani kívánja; |
| --- | --- |

2.

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  HL C 132., 2017.4.26., 1. o.

(2)  HL C 173., 2017.5.31., 41. o.

---

P8_TC1-COD(2016)0363

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2017. november 30-án került elfogadásra a 2014/59/EU irányelvnek a fedezetlen, hitelviszonyt megtestesítő instrumentumok kielégítési sorrendben elfoglalt helye tekintetében történő módosításáról szóló (EU) 2017/... európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, az (EU) 2017/2399 irányelvvel.)

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/209 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/209

---

P8_TA(2017)0471

A szolgáltatásnyújtásra és a termékek távértékesítésére vonatkozó héakötelezettségek *

Az Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása a 2006/112/EK irányelvnek és a 2009/132/EK irányelvnek a szolgáltatásnyújtásra és a termékek távértékesítésére vonatkozó bizonyos hozzáadottértékadó-kötelezettségek tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2016)0757 – C8-0004/2017 – 2016/0370(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás – konzultáció)

(2018/C 356/52)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0757), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0757),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0004/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0004/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0307/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0307/2017),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

-1 preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (-1) | A várt héabevételek és a ténylegesen beszedett héa közötti eltérés („héabevétel-kiesés”) az Unióban 2015-ben mintegy 152 milliárd EUR volt, a határokon átnyúló csalások által okozott héabevétel-kiesés összege pedig évente mintegy 50 milliárd EUR, ezért a héa uniós szinten kezelendő fontos kérdés, és elengedhetetlen a rendeltetési hely elvén alapuló végleges héarendszer elfogadása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(-1)

A várt héabevételek és a ténylegesen beszedett héa közötti eltérés („héabevétel-kiesés”) az Unióban 2015-ben mintegy 152 milliárd EUR volt, a határokon átnyúló csalások által okozott héabevétel-kiesés összege pedig évente mintegy 50 milliárd EUR, ezért a héa uniós szinten kezelendő fontos kérdés, és elengedhetetlen a rendeltetési hely elvén alapuló végleges héarendszer elfogadása.

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

3 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3) | A 2015. január 1-jén bevezetett említett különös szabályozások értékelése több, tökéletesítésre szoruló területet tárt fel. Először is a valamely tagállamban letelepedett, alkalmanként ilyen szolgáltatásokat más tagállamokban nyújtó mikrovállalkozások számára csökkenteni kell a letelepedésük helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamokban felmerülő héakötelezettségek teljesítéséből fakadó terheket. Ezért a Közösség egészében alkalmazandó értékhatárt kell bevezetni, amely alatt e szolgáltatásnyújtások továbbra is a letelepedésük helye szerinti tagállamban héakötelesek. Másodszor, a szolgáltatásnyújtás helye szerinti összes tagállam számlázási
  és nyilvántartás-vezetési
  követelményeinek teljesítésére vonatkozó követelmény nagyon sok terhet jelent. Ennélfogva a vállalkozások terheinek minimálisra csökkentése érdekében a számlázásra
  és a nyilvántartások vezetésére
  vonatkozó szabályoknak a különös szabályozásokat igénybe vevő szolgáltató számára azonosítót kiadó tagállamban alkalmazandó szabályoknak kell lenniük. Harmadszor, a Közösségben nem letelepedett, de valamelyik tagállamban héa tekintetében nyilvántartásba vett adóalanyok (például azért, mert az adott tagállamban héaköteles eseti ügyleteket bonyolítanak) sem a Közösségben nem letelepedett adóalanyokra vonatkozó különös szabályozást, sem a Közösségben letelepedett adóalanyokra vonatkozó különös szabályozást nem vehetik igénybe. Következésképp javasolt, hogy az ilyen adóalanyok számára engedélyezett legyen a Közösségben nem letelepedett adóalanyokra vonatkozó különös szabályozás igénybevétele. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)

A 2015. január 1-jén bevezetett említett különös szabályozások értékelése több, tökéletesítésre szoruló területet tárt fel. Először is a valamely tagállamban letelepedett, alkalmanként ilyen szolgáltatásokat más tagállamokban nyújtó mikrovállalkozások számára csökkenteni kell a letelepedésük helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamokban felmerülő héakötelezettségek teljesítéséből fakadó terheket. Ezért a Közösség egészében alkalmazandó értékhatárt kell bevezetni, amely alatt e szolgáltatásnyújtások továbbra is a letelepedésük helye szerinti tagállamban héakötelesek. Másodszor, a szolgáltatásnyújtás helye szerinti összes tagállam számlázási
  és nyilvántartás-vezetési
  követelményeinek teljesítésére vonatkozó követelmény nagyon sok terhet jelent. Ennélfogva a vállalkozások terheinek minimálisra csökkentése érdekében a számlázásra
  és a nyilvántartások vezetésére
  vonatkozó szabályoknak a különös szabályozásokat igénybe vevő szolgáltató számára azonosítót kiadó tagállamban alkalmazandó szabályoknak kell lenniük. Harmadszor, a Közösségben nem letelepedett, de valamelyik tagállamban héa tekintetében nyilvántartásba vett adóalanyok (például azért, mert az adott tagállamban héaköteles eseti ügyleteket bonyolítanak) sem a Közösségben nem letelepedett adóalanyokra vonatkozó különös szabályozást, sem a Közösségben letelepedett adóalanyokra vonatkozó különös szabályozást nem vehetik igénybe. Következésképp javasolt, hogy az ilyen adóalanyok számára engedélyezett legyen a Közösségben nem letelepedett adóalanyokra vonatkozó különös szabályozás igénybevétele.

| (3) | A 2015. január 1-jén bevezetett említett különös szabályozások értékelése több, tökéletesítésre szoruló területet tárt fel. Először is a valamely tagállamban letelepedett, alkalmanként ilyen szolgáltatásokat más tagállamokban nyújtó mikrovállalkozások számára csökkenteni kell a letelepedésük helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamokban felmerülő héakötelezettségek teljesítéséből fakadó terheket. Ezért a Közösség egészében alkalmazandó értékhatárt kell bevezetni, amely alatt e szolgáltatásnyújtások továbbra is a letelepedésük helye szerinti tagállamban héakötelesek. Másodszor, a szolgáltatásnyújtás helye szerinti összes tagállam számlázási követelményeinek teljesítésére vonatkozó követelmény nagyon sok terhet jelent. Ennélfogva a vállalkozások terheinek minimálisra csökkentése érdekében a számlázásra vonatkozó szabályoknak a különös szabályozásokat igénybe vevő szolgáltató számára azonosítót kiadó tagállamban alkalmazandó szabályoknak kell lenniük. Harmadszor, a Közösségben nem letelepedett, de valamelyik tagállamban héa tekintetében nyilvántartásba vett adóalanyok (például azért, mert az adott tagállamban héaköteles eseti ügyleteket bonyolítanak) sem a Közösségben nem letelepedett adóalanyokra vonatkozó különös szabályozást, sem a Közösségben letelepedett adóalanyokra vonatkozó különös szabályozást nem vehetik igénybe. Következésképp javasolt, hogy az ilyen adóalanyok számára engedélyezett legyen a Közösségben nem letelepedett adóalanyokra vonatkozó különös szabályozás igénybevétele. |
| --- | --- |

(3)

A 2015. január 1-jén bevezetett említett különös szabályozások értékelése több, tökéletesítésre szoruló területet tárt fel. Először is a valamely tagállamban letelepedett, alkalmanként ilyen szolgáltatásokat más tagállamokban nyújtó mikrovállalkozások számára csökkenteni kell a letelepedésük helye szerinti tagállamtól eltérő tagállamokban felmerülő héakötelezettségek teljesítéséből fakadó terheket. Ezért a Közösség egészében alkalmazandó értékhatárt kell bevezetni, amely alatt e szolgáltatásnyújtások továbbra is a letelepedésük helye szerinti tagállamban héakötelesek. Másodszor, a szolgáltatásnyújtás helye szerinti összes tagállam számlázási követelményeinek teljesítésére vonatkozó követelmény nagyon sok terhet jelent. Ennélfogva a vállalkozások terheinek minimálisra csökkentése érdekében a számlázásra vonatkozó szabályoknak a különös szabályozásokat igénybe vevő szolgáltató számára azonosítót kiadó tagállamban alkalmazandó szabályoknak kell lenniük. Harmadszor, a Közösségben nem letelepedett, de valamelyik tagállamban héa tekintetében nyilvántartásba vett adóalanyok (például azért, mert az adott tagállamban héaköteles eseti ügyleteket bonyolítanak) sem a Közösségben nem letelepedett adóalanyokra vonatkozó különös szabályozást, sem a Közösségben letelepedett adóalanyokra vonatkozó különös szabályozást nem vehetik igénybe. Következésképp javasolt, hogy az ilyen adóalanyok számára engedélyezett legyen a Közösségben nem letelepedett adóalanyokra vonatkozó különös szabályozás igénybevétele.

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

3 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a) | Noha a szűkített egyablakos ügyintézés („Mini-One Stop Shop”; MOSS) értékelése igen kedvező, a MOSS útján beszedett héa 99 %-a a bejegyzett vállalkozások mindössze 13 %-ától származik, ami azt mutatja, hogy a tagállamoknak a határon átnyúló e-kereskedelem előtt álló akadályok leküzdése érdekében a kis- és középvállalkozások szélesebb körében kell népszerűsíteniük a MOSS használatát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)

Noha a szűkített egyablakos ügyintézés („Mini-One Stop Shop”; MOSS) értékelése igen kedvező, a MOSS útján beszedett héa 99 %-a a bejegyzett vállalkozások mindössze 13 %-ától származik, ami azt mutatja, hogy a tagállamoknak a határon átnyúló e-kereskedelem előtt álló akadályok leküzdése érdekében a kis- és középvállalkozások szélesebb körében kell népszerűsíteniük a MOSS használatát.

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

9 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9a) | E módosító irányelv a kis küldeményekkel összefüggő adminisztratív költségek emelkedéséhez vezethet, mivel az érintett csomagokon megkülönböztető jelölést kell elhelyezni annak feltüntetésére, hogy a behozatali héarendszer alkalmazásra került, és a postai ágazatban a behozatali héarendszer tárgyát képező csomagokat külön kell szortírozni. A tagállamoknak és a Bizottságnak kiemelt figyelmet kell fordítaniuk a postai ágazatra gyakorolt hatásra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9a)

E módosító irányelv a kis küldeményekkel összefüggő adminisztratív költségek emelkedéséhez vezethet, mivel az érintett csomagokon megkülönböztető jelölést kell elhelyezni annak feltüntetésére, hogy a behozatali héarendszer alkalmazásra került, és a postai ágazatban a behozatali héarendszer tárgyát képező csomagokat külön kell szortírozni. A tagállamoknak és a Bizottságnak kiemelt figyelmet kell fordítaniuk a postai ágazatra gyakorolt hatásra.

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

14 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (14) | Ezen
  irányelv alkalmazásának kezdő napja
  adott esetben
  figyelembe veszi
  a végrehajtásához szükséges intézkedések bevezetéséhez, valamint a tagállamok számára a nyilvántartásba vételre, illetve a héa bevallására és befizetésére szolgáló informatikai rendszerük kiigazításához szükséges időt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14)

Ezen
  irányelv alkalmazásának kezdő napja
  adott esetben
  figyelembe veszi
  a végrehajtásához szükséges intézkedések bevezetéséhez, valamint a tagállamok számára a nyilvántartásba vételre, illetve a héa bevallására és befizetésére szolgáló informatikai rendszerük kiigazításához szükséges időt.

| (14) | Ezen irányelv
  alkalmazása kezdőnapjának
  adott esetben
  figyelembe kell vennie
  a végrehajtásához szükséges intézkedések bevezetéséhez, valamint a tagállamok
  és a vállalkozások
  számára a nyilvántartásba vételre, illetve a héa bevallására és befizetésére szolgáló informatikai rendszerük kiigazításához szükséges időt. |
| --- | --- |

(14)

Ezen irányelv
  alkalmazása kezdőnapjának
  adott esetben
  figyelembe kell vennie
  a végrehajtásához szükséges intézkedések bevezetéséhez, valamint a tagállamok
  és a vállalkozások
  számára a nyilvántartásba vételre, illetve a héa bevallására és befizetésére szolgáló informatikai rendszerük kiigazításához szükséges időt.

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

17 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (17a) | A Bizottság javaslata csupán az egyik homokzsák a héabevétel-kiesés áradatát feltartóztató gáton; további intézkedésekre is szükség van a héacsalás hatékony leküzdéséhez az Unióban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17a)

A Bizottság javaslata csupán az egyik homokzsák a héabevétel-kiesés áradatát feltartóztató gáton; további intézkedésekre is szükség van a héacsalás hatékony leküzdéséhez az Unióban;

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – - 1 pont (új)

2006/112/EK irányelv

14 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -1. | A 14. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(3a)
     
  Amennyiben az adóalany a saját nevében, de harmadik személyek megbízásából eljárva harmadik országokból vagy harmadik területekről importált, 150 EUR-t, illetve ennek nemzeti valutában kifejezett egyenértékét nem meghaladó valós értékű termékek távértékesítésében vesz részt, és a folyó naptári évben éves árbevétele meghaladja az 1 000 000 EUR-t, illetve annak nemzeti valutában kifejezett egyenértékét – beleértve azokat az eseteket is, amikor ez a távértékesítés céljára szolgáló távközlési hálózat, interfész vagy portál útján történik –, úgy kell tekinteni, mintha e termékeket saját maga vette volna igénybe és szolgáltatta volna.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

-1.

„(3a)
     
  Amennyiben az adóalany a saját nevében, de harmadik személyek megbízásából eljárva harmadik országokból vagy harmadik területekről importált, 150 EUR-t, illetve ennek nemzeti valutában kifejezett egyenértékét nem meghaladó valós értékű termékek távértékesítésében vesz részt, és a folyó naptári évben éves árbevétele meghaladja az 1 000 000 EUR-t, illetve annak nemzeti valutában kifejezett egyenértékét – beleértve azokat az eseteket is, amikor ez a távértékesítés céljára szolgáló távközlési hálózat, interfész vagy portál útján történik –, úgy kell tekinteni, mintha e termékeket saját maga vette volna igénybe és szolgáltatta volna.”

Módosítás 8

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2006/112/EK irányelv

58 cikk – 2 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | bármely, az a) pontban említett tagállamtól eltérő tagállambeli megrendelő részére történik szolgáltatásnyújtás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

bármely, az a) pontban említett tagállamtól eltérő tagállambeli megrendelő részére történik szolgáltatásnyújtás;

| b) | bármely, az a) pontban említett tagállamtól eltérő tagállambeli megrendelő részére történik szolgáltatásnyújtás;
  valamint |
| --- | --- |

b)

bármely, az a) pontban említett tagállamtól eltérő tagállambeli megrendelő részére történik szolgáltatásnyújtás;
  valamint

valamint

Módosítás 9

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 2 pont

2006/112/EK irányelv

58 cikk – 2 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | az ilyen szolgáltatásnyújtás héa nélküli teljes értéke a naptári év során nem haladja meg, és az előző naptári év során sem haladta meg a 
  10 000
  EUR-t, sem a nemzeti pénznemben számított egyenértékű összeget. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

az ilyen szolgáltatásnyújtás héa nélküli teljes értéke a naptári év során nem haladja meg, és az előző naptári év során sem haladta meg a 
  10 000
  EUR-t, sem a nemzeti pénznemben számított egyenértékű összeget.

10 000

| c) | az ilyen szolgáltatásnyújtás héa nélküli teljes értéke a naptári év során nem haladja meg, és az előző naptári év során sem haladta meg a 
  35 000
  EUR-t, sem a nemzeti pénznemben számított egyenértékű összeget. |
| --- | --- |

c)

az ilyen szolgáltatásnyújtás héa nélküli teljes értéke a naptári év során nem haladja meg, és az előző naptári év során sem haladta meg a 
  35 000
  EUR-t, sem a nemzeti pénznemben számított egyenértékű összeget.

35 000

Módosítás 10

Módosítás 10

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

1 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

2006/112/EK irányelv

369 cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| „Az azonosítót kiadó tagállam határozza meg azt az időszakot, amelynek során a Közösségben nem letelepedett adóalanynak meg kell őriznie a nyilvántartásokat.” | „A nyilvántartást az ügylet teljesítését magában foglaló naptári év végétől számított öt évig kell megőrizni.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

„Az azonosítót kiadó tagállam határozza meg azt az időszakot, amelynek során a Közösségben nem letelepedett adóalanynak meg kell őriznie a nyilvántartásokat.”

„A nyilvántartást az ügylet teljesítését magában foglaló naptári év végétől számított öt évig kell megőrizni.”

Módosítás 11

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – cím

2 cikk – cím

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 2006/112/EK irányelv 2021.
  január
  1-jén hatályba lépő módosításai | A 2006/112/EK irányelv 2021.
  április
  1-jén hatályba lépő módosításai |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A 2006/112/EK irányelv 2021.
  január
  1-jén hatályba lépő módosításai

január

A 2006/112/EK irányelv 2021.
  április
  1-jén hatályba lépő módosításai

április

Módosítás 12

Módosítás 12

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés

2 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2021.
  január
  1-jei hatállyal a 2006/112/EK irányelv a következőképpen módosul: | 2021.
  április
  1-jei hatállyal a 2006/112/EK irányelv a következőképpen módosul: |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2021.
  január
  1-jei hatállyal a 2006/112/EK irányelv a következőképpen módosul:

január

2021.
  április
  1-jei hatállyal a 2006/112/EK irányelv a következőképpen módosul:

április

Módosítás 13

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 6 pont

2006/112/EK irányelv

V cím – 3 a fejezet – 59 c cikk – 1 bekezdés – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | az e rendelkezések hatálya alá tartozó termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás héa nélküli teljes értéke a naptári év során nem haladja meg, és az előző naptári év során sem haladta meg a 
  10 000
  EUR-t, sem a nemzeti pénznemben számított egyenértékű összeget. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

az e rendelkezések hatálya alá tartozó termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás héa nélküli teljes értéke a naptári év során nem haladja meg, és az előző naptári év során sem haladta meg a 
  10 000
  EUR-t, sem a nemzeti pénznemben számított egyenértékű összeget.

10 000

| c) | az e rendelkezések hatálya alá tartozó termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás héa nélküli teljes értéke a naptári év során nem haladja meg, és az előző naptári év során sem haladta meg a 
  35 000
  EUR-t, sem a nemzeti pénznemben számított egyenértékű összeget. |
| --- | --- |

c)

az e rendelkezések hatálya alá tartozó termékértékesítés vagy szolgáltatásnyújtás héa nélküli teljes értéke a naptári év során nem haladja meg, és az előző naptári év során sem haladta meg a 
  35 000
  EUR-t, sem a nemzeti pénznemben számított egyenértékű összeget.

35 000

Módosítás 14

Módosítás 14

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 7 pont

2006/112/EK irányelv

143 cikk – 1 bekezdés – ca pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| „ca) | termékimport, amennyiben a héa bevallása a XII. cím 6. fejezetének 4. szakaszában foglalt különös szabályozás keretében történik, és amennyiben legkésőbb a behozatali árunyilatkozat benyújtásakor az import szerinti tagállam illetékes vámhatóságának átadták a termékértékesítő vagy a megbízásából eljáró közvetítő személy 369q. cikk alapján kiadott héaazonosító számát;” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

„ca)

termékimport, amennyiben a héa bevallása a XII. cím 6. fejezetének 4. szakaszában foglalt különös szabályozás keretében történik, és amennyiben legkésőbb a behozatali árunyilatkozat benyújtásakor az import szerinti tagállam illetékes vámhatóságának átadták a termékértékesítő vagy a megbízásából eljáró közvetítő személy 369q. cikk alapján kiadott héaazonosító számát;”

| „ca) | termékimport, amennyiben a héa bevallása a XII. cím 6. fejezetének 4. szakaszában foglalt különös szabályozás keretében történik, és amennyiben legkésőbb a behozatali árunyilatkozat benyújtásakor az import szerinti tagállam illetékes vámhatóságának átadták a termékértékesítő vagy a megbízásából eljáró közvetítő személy 369q. cikk alapján kiadott héaazonosító számát
  , azzal, hogy a behozatali árunyilatkozat pontos jellegét a Bizottságnak kell jogi aktusban meghatároznia
  ;” |
| --- | --- |

„ca)

termékimport, amennyiben a héa bevallása a XII. cím 6. fejezetének 4. szakaszában foglalt különös szabályozás keretében történik, és amennyiben legkésőbb a behozatali árunyilatkozat benyújtásakor az import szerinti tagállam illetékes vámhatóságának átadták a termékértékesítő vagy a megbízásából eljáró közvetítő személy 369q. cikk alapján kiadott héaazonosító számát
  , azzal, hogy a behozatali árunyilatkozat pontos jellegét a Bizottságnak kell jogi aktusban meghatároznia
  ;”

, azzal, hogy a behozatali árunyilatkozat pontos jellegét a Bizottságnak kell jogi aktusban meghatároznia

Módosítás 15

Módosítás 15

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 21 pont

2006/112/EK irányelv

369 b cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok engedélyezik e különös szabályozás alkalmazását a termékek Közösségen belüli távértékesítését végző adóalanyok és a fogyasztás szerinti tagállamban nem letelepedett azon adóalanyok számára, akik vagy amelyek szolgáltatást nyújtanak
  olyan
  nem adóalanyok részére,
  akik vagy amelyek a fogyasztás szerinti tagállamban telepedtek le, vagy ott
  állandó
  lakóhelyük
  vagy szokásos tartózkodási
  helyük van
  . Ez a különös szabályozás a Közösség területén ilyen módon értékesített valamennyi termékre vagy ott nyújtott valamennyi ilyen szolgáltatásra vonatkozik. | A tagállamok engedélyezik
  az
  e 
  fejezet szerinti
  különös szabályozás alkalmazását a termékek Közösségen belüli távértékesítését végző adóalanyok és a fogyasztás
  helye
  szerinti tagállamban nem letelepedett azon adóalanyok számára, akik vagy amelyek
  bármilyen
  szolgáltatást nyújtanak nem adóalanyok részére,
  függetlenül attól, hogy hol van az adott nem adóalany személy letelepedve vagy
  állandó
  lakóhelye
  vagy szokásos tartózkodási
  helye
  . Ez a különös szabályozás a Közösség területén ilyen módon értékesített valamennyi termékre vagy ott nyújtott valamennyi ilyen szolgáltatásra vonatkozik. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok engedélyezik e különös szabályozás alkalmazását a termékek Közösségen belüli távértékesítését végző adóalanyok és a fogyasztás szerinti tagállamban nem letelepedett azon adóalanyok számára, akik vagy amelyek szolgáltatást nyújtanak
  olyan
  nem adóalanyok részére,
  akik vagy amelyek a fogyasztás szerinti tagállamban telepedtek le, vagy ott
  állandó
  lakóhelyük
  vagy szokásos tartózkodási
  helyük van
  . Ez a különös szabályozás a Közösség területén ilyen módon értékesített valamennyi termékre vagy ott nyújtott valamennyi ilyen szolgáltatásra vonatkozik.

olyan

akik vagy amelyek a fogyasztás szerinti tagállamban telepedtek le, vagy ott

lakóhelyük

helyük van

A tagállamok engedélyezik
  az
  e 
  fejezet szerinti
  különös szabályozás alkalmazását a termékek Közösségen belüli távértékesítését végző adóalanyok és a fogyasztás
  helye
  szerinti tagállamban nem letelepedett azon adóalanyok számára, akik vagy amelyek
  bármilyen
  szolgáltatást nyújtanak nem adóalanyok részére,
  függetlenül attól, hogy hol van az adott nem adóalany személy letelepedve vagy
  állandó
  lakóhelye
  vagy szokásos tartózkodási
  helye
  . Ez a különös szabályozás a Közösség területén ilyen módon értékesített valamennyi termékre vagy ott nyújtott valamennyi ilyen szolgáltatásra vonatkozik.

az

fejezet szerinti

helye

bármilyen

függetlenül attól, hogy hol van az adott nem adóalany személy letelepedve vagy

lakóhelye

helye

Módosítás 16

Módosítás 16

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 29 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 29 pont

2006/112/EK irányelv

369 l cikk – 1 bekezdés – 5 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5a. | Amennyiben az áruk kereskedelmi forgalmát külföldi pénznemben bonyolítják, úgy az áruk értékét – amely e bekezdéssel összhangban nem haladhatja meg a 150 EUR-t – az Uniós Vámkódex 53. cikke szerint alkalmazandó átváltási árfolyamon kell meghatározni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

5a.

5a.

Amennyiben az áruk kereskedelmi forgalmát külföldi pénznemben bonyolítják, úgy az áruk értékét – amely e bekezdéssel összhangban nem haladhatja meg a 150 EUR-t – az Uniós Vámkódex 53. cikke szerint alkalmazandó átváltási árfolyamon kell meghatározni.

Módosítás 17

Módosítás 17

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 30 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 30 pont

2006/112/EK irányelv

369 y cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben a 
  legfeljebb 150 EUR tényleges értékű csomagban importált termékek címzettje
  nem
  a termékimportra vonatkozó szokásos rendelkezések – többek között
  a 
  94. cikk (2) bekezdése szerinti csökkentett héamérték – alkalmazása mellett dönt,
  az import szerinti tagállam a termékeket a Közösség területén belül vám elé állító személy számára engedélyezi az azon termékek behozatalára felszámított héa bevallására és befizetésére vonatkozó különös szabályozások igénybevételét, amely termékeknek a feladása vagy a fuvarozása abban a tagállamban fejeződik be. | Amennyiben a 
  6. fejezet 4. szakaszában említett különleges szabályozást
  nem
  alkalmazzák
  a 
  150 EUR valós értéket meg nem haladó termékküldemények importjára, úgy
  az import szerinti tagállam a termékeket a Közösség területén belül
  az áruk címzettje nevében
  vám elé állító személy számára engedélyezi az azon termékek behozatalára felszámított héa bevallására és befizetésére vonatkozó különös szabályozások igénybevételét, amely termékeknek a feladása vagy a fuvarozása abban a tagállamban fejeződik be.. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Amennyiben a 
  legfeljebb 150 EUR tényleges értékű csomagban importált termékek címzettje
  nem
  a termékimportra vonatkozó szokásos rendelkezések – többek között
  a 
  94. cikk (2) bekezdése szerinti csökkentett héamérték – alkalmazása mellett dönt,
  az import szerinti tagállam a termékeket a Közösség területén belül vám elé állító személy számára engedélyezi az azon termékek behozatalára felszámított héa bevallására és befizetésére vonatkozó különös szabályozások igénybevételét, amely termékeknek a feladása vagy a fuvarozása abban a tagállamban fejeződik be.

legfeljebb 150 EUR tényleges értékű csomagban importált termékek címzettje

a termékimportra vonatkozó szokásos rendelkezések – többek között

94. cikk (2) bekezdése szerinti csökkentett héamérték – alkalmazása mellett dönt,

Amennyiben a 
  6. fejezet 4. szakaszában említett különleges szabályozást
  nem
  alkalmazzák
  a 
  150 EUR valós értéket meg nem haladó termékküldemények importjára, úgy
  az import szerinti tagállam a termékeket a Közösség területén belül
  az áruk címzettje nevében
  vám elé állító személy számára engedélyezi az azon termékek behozatalára felszámított héa bevallására és befizetésére vonatkozó különös szabályozások igénybevételét, amely termékeknek a feladása vagy a fuvarozása abban a tagállamban fejeződik be..

6. fejezet 4. szakaszában említett különleges szabályozást

alkalmazzák

150 EUR valós értéket meg nem haladó termékküldemények importjára, úgy

az áruk címzettje nevében

Módosítás 18

Módosítás 18

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 30 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 30 pont

2006/112/EK irányelv

369 z cikk – 1 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a termékeket a Közösség területén belül
  vám elé állító
  személy felelős a héa termékek címzettjétől történő beszedéséért. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a termékeket a Közösség területén belül
  vám elé állító
  személy felelős a héa termékek címzettjétől történő beszedéséért.

vám elé állító

| b) | a termékeket a Közösség területén belül
  a vámhatóságoknak bejelentő
  személy felelős a héa termékek címzettjétől történő beszedéséért. |
| --- | --- |

b)

a termékeket a Közösség területén belül
  a vámhatóságoknak bejelentő
  személy felelős a héa termékek címzettjétől történő beszedéséért.

a vámhatóságoknak bejelentő

Módosítás 19

Módosítás 19

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

2 cikk – 1 bekezdés – 30 pont

2 cikk – 1 bekezdés – 30 pont

2006/112/EK irányelv

369 z cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2.   A tagállamok előírják, hogy a termékeket a Közösség területén belül
  vám elé állító
  személynek megfelelő intézkedéseket kell tennie annak biztosítása érekében, hogy a termékek címzettje a helyes összegű adót fizesse be. | 2.   A tagállamok előírják, hogy a termékeket a Közösség területén belül
  a vámhatóságoknak bejelentő
  személynek megfelelő intézkedéseket kell tennie annak biztosítása érekében, hogy a termékek címzettje a helyes összegű adót fizesse be. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2.   A tagállamok előírják, hogy a termékeket a Közösség területén belül
  vám elé állító
  személynek megfelelő intézkedéseket kell tennie annak biztosítása érekében, hogy a termékek címzettje a helyes összegű adót fizesse be.

2.   A tagállamok előírják, hogy a termékeket a Közösség területén belül
  a vámhatóságoknak bejelentő
  személynek megfelelő intézkedéseket kell tennie annak biztosítása érekében, hogy a termékek címzettje a helyes összegű adót fizesse be.

Módosítás 20

Módosítás 20

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 1 bekezdés

3 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2021.
  január
  1-jei hatállyal a 2009/132/EK irányelv IV. címét el kell hagyni. | 2021.
  április
  1-jei hatállyal a 2009/132/EK irányelv IV. címét el kell hagyni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

2021.
  január
  1-jei hatállyal a 2009/132/EK irányelv IV. címét el kell hagyni.

január

2021.
  április
  1-jei hatállyal a 2009/132/EK irányelv IV. címét el kell hagyni.

április

Módosítás 21

Módosítás 21

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – 4 albekezdés

4 cikk – 1 bekezdés – 4 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok 2021.
  január
  1-jétől alkalmazzák azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ezen irányelv 2. és 3. cikkének megfeleljenek. | A tagállamok 2021.
  április
  1-jétől alkalmazzák azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ezen irányelv 2. és 3. cikkének megfeleljenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok 2021.
  január
  1-jétől alkalmazzák azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ezen irányelv 2. és 3. cikkének megfeleljenek.

január

A tagállamok 2021.
  április
  1-jétől alkalmazzák azokat a rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ezen irányelv 2. és 3. cikkének megfeleljenek.

április

---

| 4.10.2018 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 356/217 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 356/217

---

P8_TA(2017)0472

Közigazgatási együttműködés és csalás elleni küzdelem a hozzáadottérték-adó területén *

Az Európai Parlament 2017. november 30-i jogalkotási állásfoglalása a hozzáadottérték-adó területén történő közigazgatási együttműködésről és csalás elleni küzdelemről szóló 904/2010/EU rendelet módosításáról szóló tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2016)0755 – C8-0003/2017 – 2016/0371(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás – konzultáció)

(2018/C 356/53)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0755), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2016)0755),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0003/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 113. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0003/2017),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 78c. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0306/2017), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0306/2017),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | A héabevétel-kiesés az Unióban a becslések szerint 12,8  %, azaz 152 milliárd EUR évente, melyből 50 milliárd EUR-t tettek ki a határokon átnyúló héacsalások, ami miatt a héa fontos, uniós szinten kezelendő kérdés. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)

A héabevétel-kiesés az Unióban a becslések szerint 12,8  %, azaz 152 milliárd EUR évente, melyből 50 milliárd EUR-t tettek ki a határokon átnyúló héacsalások, ami miatt a héa fontos, uniós szinten kezelendő kérdés.

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | Mivel a különös szabályozások keretében az azonosítót kiadó tagállam szedi be és ellenőrzi a héát a fogyasztás szerinti tagállamok megbízásából, indokolt egy olyan mechanizmusról rendelkezni, amelynek révén az azonosítót kiadó tagállam a beszedés és az ellenőrzés költségeit ellentételező díjat kapna az érintett fogyasztás szerinti tagállamoktól. Mivel azonban a jelenlegi rendszer, amelyben az azonosítót kiadó tagállam által a fogyasztás szerinti tagállamoknak átutalandó héaösszegekből díjat tartanak vissza, bonyodalmakat okoz az adóhatóságok számára, különösen akkor, amikor visszatérítéseket intéznek, ezt a díjat évente kell kiszámítani és megfizetni, a különös szabályozások keretein kívül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

Mivel a különös szabályozások keretében az azonosítót kiadó tagállam szedi be és ellenőrzi a héát a fogyasztás szerinti tagállamok megbízásából, indokolt egy olyan mechanizmusról rendelkezni, amelynek révén az azonosítót kiadó tagállam a beszedés és az ellenőrzés költségeit ellentételező díjat kapna az érintett fogyasztás szerinti tagállamoktól. Mivel azonban a jelenlegi rendszer, amelyben az azonosítót kiadó tagállam által a fogyasztás szerinti tagállamoknak átutalandó héaösszegekből díjat tartanak vissza, bonyodalmakat okoz az adóhatóságok számára, különösen akkor, amikor visszatérítéseket intéznek, ezt a díjat évente kell kiszámítani és megfizetni, a különös szabályozások keretein kívül.

| (5) | Mivel a különös szabályozások keretében az azonosítót kiadó tagállam szedi be és ellenőrzi a héát a fogyasztás szerinti tagállamok megbízásából, indokolt egy olyan mechanizmusról rendelkezni, amelynek révén az azonosítót kiadó tagállam a beszedés és az ellenőrzés költségeit ellentételező díjat kapna az érintett fogyasztás szerinti tagállamoktól. Mivel azonban a jelenlegi rendszer, amelyben az azonosítót kiadó tagállam által a fogyasztás szerinti tagállamoknak átutalandó héaösszegekből díjat tartanak vissza, bonyodalmakat okoz az adóhatóságok számára, különösen akkor, amikor visszatérítéseket intéznek, ezt a díjat évente kell kiszámítani és megfizetni, a különös szabályozások keretein kívül
  , és amennyiben a visszatérítést eltérő nemzeti valutákban folyósítják, az Európai Központi Bank által közzétett hivatalos átváltási árfolyamot kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(5)

Mivel a különös szabályozások keretében az azonosítót kiadó tagállam szedi be és ellenőrzi a héát a fogyasztás szerinti tagállamok megbízásából, indokolt egy olyan mechanizmusról rendelkezni, amelynek révén az azonosítót kiadó tagállam a beszedés és az ellenőrzés költségeit ellentételező díjat kapna az érintett fogyasztás szerinti tagállamoktól. Mivel azonban a jelenlegi rendszer, amelyben az azonosítót kiadó tagállam által a fogyasztás szerinti tagállamoknak átutalandó héaösszegekből díjat tartanak vissza, bonyodalmakat okoz az adóhatóságok számára, különösen akkor, amikor visszatérítéseket intéznek, ezt a díjat évente kell kiszámítani és megfizetni, a különös szabályozások keretein kívül
  , és amennyiben a visszatérítést eltérő nemzeti valutákban folyósítják, az Európai Központi Bank által közzétett hivatalos átváltási árfolyamot kell alkalmazni.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A különös szabályozások alkalmazására vonatkozó statisztikai adatok gyűjtésének egyszerűsítése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy – a magánszemély adóalanyokra vonatkozó adatok kivételével – automatikusan hozzáférhessen a tagállamok elektronikus rendszereiben tárolt, a különös szabályozásokra vonatkozó általános adatokhoz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

A különös szabályozások alkalmazására vonatkozó statisztikai adatok gyűjtésének egyszerűsítése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy – a magánszemély adóalanyokra vonatkozó adatok kivételével – automatikusan hozzáférhessen a tagállamok elektronikus rendszereiben tárolt, a különös szabályozásokra vonatkozó általános adatokhoz.

| (6) | A különös szabályozások alkalmazására vonatkozó statisztikai adatok gyűjtésének egyszerűsítése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy – a magánszemély adóalanyokra vonatkozó adatok kivételével – automatikusan hozzáférhessen a tagállamok elektronikus rendszereiben tárolt, a különös szabályozásokra vonatkozó általános adatokhoz.
  Arra kell ösztönözni a tagállamokat, hogy az ilyen általános információkat a többi érintett nemzeti hatóságnak is bocsássák rendelkezésére, ha jelenleg nem ez a helyezet, hogy fel tudjanak lépni a héacsalással és a pénzmosással szemben. |
| --- | --- |

(6)

A különös szabályozások alkalmazására vonatkozó statisztikai adatok gyűjtésének egyszerűsítése érdekében a Bizottságot fel kell hatalmazni arra, hogy – a magánszemély adóalanyokra vonatkozó adatok kivételével – automatikusan hozzáférhessen a tagállamok elektronikus rendszereiben tárolt, a különös szabályozásokra vonatkozó általános adatokhoz.
  Arra kell ösztönözni a tagállamokat, hogy az ilyen általános információkat a többi érintett nemzeti hatóságnak is bocsássák rendelkezésére, ha jelenleg nem ez a helyezet, hogy fel tudjanak lépni a héacsalással és a pénzmosással szemben.

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

7 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (7a) | A Bizottság és a tagállamok között megfelelő és hatékony kommunikációra van szükség, hogy időben el lehessen érni e rendelet céljait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7a)

A Bizottság és a tagállamok között megfelelő és hatékony kommunikációra van szükség, hogy időben el lehessen érni e rendelet céljait.

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

9 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9a) | Az IT használata a csalás elleni küzdelemben lehetővé teheti az illetékes hatóságok számára, hogy gyorsabban és átfogóan azonosítsák a csaló hálózatokat. Egy új technológiákat használó célzott és kiegyensúlyozott megközelítés révén mérsékelhető a tagállamok általános csalás elleni tevékenységének szükségessége és egyben javulhat a csalás elleni politika hatékonysága. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9a)

Az IT használata a csalás elleni küzdelemben lehetővé teheti az illetékes hatóságok számára, hogy gyorsabban és átfogóan azonosítsák a csaló hálózatokat. Egy új technológiákat használó célzott és kiegyensúlyozott megközelítés révén mérsékelhető a tagállamok általános csalás elleni tevékenységének szükségessége és egyben javulhat a csalás elleni politika hatékonysága.

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – b pont

904/2010/EU rendelet

3 fejezet– 1 alfejezet – 47 a cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| E szakasz rendelkezéseit 2021. január 1-jétől kell alkalmazni. | E szakasz rendelkezéseit 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.
  A tagállamok a 2. alszakaszban hivatkozott minden információt haladéktalanul megosztanak egymással, kivéve, ha kifejezetten annak ellenkezőjéről rendelkeznek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

E szakasz rendelkezéseit 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.

E szakasz rendelkezéseit 2021. január 1-jétől kell alkalmazni.
  A tagállamok a 2. alszakaszban hivatkozott minden információt haladéktalanul megosztanak egymással, kivéve, ha kifejezetten annak ellenkezőjéről rendelkeznek.

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – b pont

904/2010/EU rendelet

3 fejezet– 3 alfejezet – 47 j cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   Az egyes tagállamok közlik a többi tagállammal és a Bizottsággal a tagállamukban a közigazgatási vizsgálatok koordinálásáért felelős, illetékes személy adatait. | (4)   Az egyes tagállamok közlik a többi tagállammal és a Bizottsággal a tagállamukban a közigazgatási vizsgálatok koordinálásáért felelős, illetékes személy adatait.
  Ezt az információt a Bizottság honlapján közzé kell tenni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)   Az egyes tagállamok közlik a többi tagállammal és a Bizottsággal a tagállamukban a közigazgatási vizsgálatok koordinálásáért felelős, illetékes személy adatait.

(4)   Az egyes tagállamok közlik a többi tagállammal és a Bizottsággal a tagállamukban a közigazgatási vizsgálatok koordinálásáért felelős, illetékes személy adatait.
  Ezt az információt a Bizottság honlapján közzé kell tenni.

Módosítás 8

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – b pont

904/2010/EU rendelet

3 fejezet– 4 alfejezet – 47 l cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | E rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított két éven belül a Bizottság felülvizsgálatot végez a díj működőképességének és költséghatékonyságának biztosítása érdekében, és szükség esetén korrekciós lépéseket tesz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

E rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított két éven belül a Bizottság felülvizsgálatot végez a díj működőképességének és költséghatékonyságának biztosítása érdekében, és szükség esetén korrekciós lépéseket tesz.

E rendelet alkalmazásának kezdőnapjától számított két éven belül a Bizottság felülvizsgálatot végez a díj működőképességének és költséghatékonyságának biztosítása érdekében, és szükség esetén korrekciós lépéseket tesz.

Módosítás 9

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – b pont

904/2010/EU rendelet

3 fejezet– 5 alfejezet – 47 m cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok hozzáférést biztosítanak a Bizottság számára az elektronikus rendszerükben tárolt, a 17. cikk (1) bekezdésének d) pontja szerinti statisztikai adatokhoz. Ezek az adatok nem tartalmaznak személyes adatokat. | A tagállamok hozzáférést biztosítanak a Bizottság számára az elektronikus rendszerükben tárolt, a 17. cikk (1) bekezdésének d) pontja szerinti statisztikai adatokhoz. Ezek az adatok nem tartalmaznak személyes adatokat
  , és csak az adott statisztikai célokhoz szükséges információkra korlátozódnak
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

A tagállamok hozzáférést biztosítanak a Bizottság számára az elektronikus rendszerükben tárolt, a 17. cikk (1) bekezdésének d) pontja szerinti statisztikai adatokhoz. Ezek az adatok nem tartalmaznak személyes adatokat.

A tagállamok hozzáférést biztosítanak a Bizottság számára az elektronikus rendszerükben tárolt, a 17. cikk (1) bekezdésének d) pontja szerinti statisztikai adatokhoz. Ezek az adatok nem tartalmaznak személyes adatokat
  , és csak az adott statisztikai célokhoz szükséges információkra korlátozódnak
  .

, és csak az adott statisztikai célokhoz szükséges információkra korlátozódnak

Módosítás 10

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – b pont

1 cikk – 1 bekezdés – 5 pont – b pont

904/2010/EU rendelet

3 fejezet– 6 alfejezet – 47 n cikk – 1 bekezdés – f pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| f) | azok a 47m. cikkben említett adatok, amelyekhez a Bizottság számára hozzáférést kell biztosítani, valamint az ezen adatok kinyerésére szolgáló műszaki eszköz. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

f)

azok a 47m. cikkben említett adatok, amelyekhez a Bizottság számára hozzáférést kell biztosítani, valamint az ezen adatok kinyerésére szolgáló műszaki eszköz.

| f) | azok a 47m. cikkben említett adatok, amelyekhez a Bizottság számára hozzáférést kell biztosítani, valamint az ezen adatok kinyerésére szolgáló műszaki eszköz.
  A Bizottság gondoskodik arról, hogy az adatok kinyerése ne rójon szükségtelen adminisztratív terheket a tagállamokra. |
| --- | --- |

f)

azok a 47m. cikkben említett adatok, amelyekhez a Bizottság számára hozzáférést kell biztosítani, valamint az ezen adatok kinyerésére szolgáló műszaki eszköz.
  A Bizottság gondoskodik arról, hogy az adatok kinyerése ne rójon szükségtelen adminisztratív terheket a tagállamokra.

A Bizottság gondoskodik arról, hogy az adatok kinyerése ne rójon szükségtelen adminisztratív terheket a tagállamokra.

---