# Jurnalul Oficial C 357/4 oc

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 357 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 614 octombrie 2018 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 357

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 614 octombrie 2018

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Curtea de Conturi |
| 2018/C 357/01 | Raportul anual al Curții de Conturi referitor la execuția bugetului privind exercițiul financiar 2017, însoțit de răspunsurile instituțiilor | 1 |
| 2018/C 357/02 | Raportul anual al Curții de Conturi referitor la activitățile finanțate de Al optulea, Al nouălea, Al zecelea și Al unsprezecelea fond european de dezvoltare (FED) pentru exercițiul financiar 2017, însoțit de răspunsurile Comisiei | 315 |

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Curtea de Conturi

2018/C 357/01

Raportul anual al Curții de Conturi referitor la execuția bugetului privind exercițiul financiar 2017, însoțit de răspunsurile instituțiilor

1

2018/C 357/02

Raportul anual al Curții de Conturi referitor la activitățile finanțate de Al optulea, Al nouălea, Al zecelea și Al unsprezecelea fond european de dezvoltare (FED) pentru exercițiul financiar 2017, însoțit de răspunsurile Comisiei

315

---

© Uniunea Europeană, 2018.Pentru utilizarea sau reproducerea în orice fel a unor fotografii sau a altor materiale pentru care Uniunea Europeană nu deține drepturile de autor, trebuie să se solicite acordul direct de la deținătorii drepturilor de autor.

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Curtea de Conturi

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 357/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 357/1

---

Image

În temeiul dispozițiilor articolului 287 alineatele (1) și (4) TFUE, ale articolului 148 alineatul (1) și ale articolului 162 alineatul (1) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului, precum și în temeiul dispozițiilor articolelor 43, 48 și 60 din Regulamentul (CE) nr. 215/2008 al Consiliului din 18 februarie 2008 privind regulamentul financiar aplicabil celui de Al zecelea fond european de dezvoltare, astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (UE) nr. 567/2014,

Curtea de Conturi a Uniunii Europene, în ședința sa din 12 iulie 2018, a adoptat

RAPOARTELE ANUALE

privind exercițiul financiar 2017

Rapoartele, însoțite de răspunsurile instituțiilor la observațiile Curții, au fost transmise autorităților responsabile de acordarea descărcării de gestiune, precum și celorlalte instituții.

Membrii Curții de Conturi sunt:

Klaus-Heiner LEHNE (președinte), Henri GRETHEN, Ladislav BALKO, Lazaros S. LAZAROU, Pietro RUSSO, Baudilio TOMÉ MUGURUZA, Iliana IVANOVA, George PUFAN, Neven MATES, Alex BRENNINKMEIJER, Danièle LAMARQUE, Nikolaos MILIONIS, Phil WYNN OWEN, Oskar HERICS, Bettina JAKOBSEN, Janusz WOJCIECHOWSKI, Samo JEREB, Jan GREGOR, Mihails KOZLOVS, Rimantas ŠADŽIUS, Leo BRINCAT, João FIGUEIREDO, Juhan PARTS, Ildikó GÁLL-PELCZ, Eva LINDSTRÖM, Tony MURPHY, Hannu TAKKULA, Annemie TURTELBOOM.

RAPORTUL ANUAL REFERITOR LA EXECUȚIA BUGETULUI

(2018/C 357/01)

CUPRINS

| Introducere generală | 7 |
| --- | --- |

| Capitolul 1 | – Declarația de asigurare și informații în sprijinul acesteia | 9 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 1

| Capitolul 2 | – Gestiunea bugetară și financiară | 45 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 2

| Capitolul 3 | – Obținerea de rezultate pornind de la bugetul UE | 81 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 3

| Capitolul 4 | – Veniturile | 167 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 4

| Capitolul 5 | – Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă | 181 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 5

| Capitolul 6 | – Coeziune economică, socială și teritorială | 201 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 6

| Capitolul 7 | – Resurse naturale | 245 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 7

| Capitolul 8 | – Securitate și cetățenie | 279 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 8

| Capitolul 9 | – Europa în lume | 291 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 9

| Capitolul 10 | – Administrație | 305 |
| --- | --- | --- |

Capitolul 10

---

INTRODUCERE GENERALĂ

0.1.

Curtea de Conturi Europeană a fost înființată ca instituție prin Tratatul privind Uniunea Europeană (UE) (1). Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (2) definește rolul ei de auditor extern al finanțelor UE. În această calitate, Curtea joacă rolul de gardian independent al intereselor financiare ale tuturor cetățenilor Uniunii, contribuind în special la îmbunătățirea gestiunii financiare a UE. Mai multe informații cu privire la activitatea desfășurată de Curte sunt disponibile în rapoartele sale anuale de activitate, în rapoartele speciale, în analizele panoramice și în avizele privind texte legislative noi sau actualizate ale UE ori alte decizii cu impact pentru gestiunea financiară (3).

0.2.

Acest al 41-lea raport anual al Curții cu privire la execuția bugetului UE se referă la exercițiul financiar 2017. Pentru fondurile europene de dezvoltare, se publică un raport anual separat.

0.3.

Bugetul general al UE se adoptă anual de către Consiliu și Parlamentul European. Raportul anual al Curții, alături de rapoartele speciale, furnizează o bază pentru procedura de descărcare de gestiune, prin care Parlamentul, la recomandarea Consiliului, decide dacă Comisia și-a îndeplinit în mod satisfăcător responsabilitățile bugetare. La data publicării sale, raportul este trimis parlamentelor naționale, Parlamentului European și Consiliului.

0.4.

Partea centrală a raportului anual o constituie declarația de asigurare cu privire la fiabilitatea conturilor consolidate ale UE și la legalitatea și regularitatea operațiunilor („regularitatea operațiunilor”). Declarația este completată cu aprecieri specifice pentru fiecare domeniu major de activitate a UE.

0.5.

| — | capitolul 1 conține declarația de asigurare, la care se adaugă o sinteză a rezultatelor auditului Curții cu privire la fiabilitatea conturilor și la regularitatea operațiunilor; |
| --- | --- |

—

capitolul 1 conține declarația de asigurare, la care se adaugă o sinteză a rezultatelor auditului Curții cu privire la fiabilitatea conturilor și la regularitatea operațiunilor;

| — | capitolul 2 prezintă analiza Curții cu privire la gestiunea bugetară și financiară; |
| --- | --- |

—

capitolul 2 prezintă analiza Curții cu privire la gestiunea bugetară și financiară;

| — | capitolul 3 se axează pe utilizarea de către Comisie a informațiilor referitoare la performanță, prezintă rezultatele semnificative puse în evidență de rapoartele speciale pe subiecte legate de performanță elaborate de Curte în 2017 și analizează punerea în aplicare de către Comisie a recomandărilor formulate de Curte într-o serie de rapoarte speciale publicate în 2014; |
| --- | --- |

—

capitolul 3 se axează pe utilizarea de către Comisie a informațiilor referitoare la performanță, prezintă rezultatele semnificative puse în evidență de rapoartele speciale pe subiecte legate de performanță elaborate de Curte în 2017 și analizează punerea în aplicare de către Comisie a recomandărilor formulate de Curte într-o serie de rapoarte speciale publicate în 2014;

| — | capitolul 4 prezintă constatările Curții cu privire la veniturile UE; |
| --- | --- |

—

capitolul 4 prezintă constatările Curții cu privire la veniturile UE;

| — | capitolele 5-10 prezintă, pentru principalele rubrici din actualul cadru financiar multianual (CFM) (4), rezultatele testelor efectuate de Curte cu privire la regularitatea operațiunilor, precum și o examinare a unor rapoarte anuale de activitate ale Comisiei, a altor elemente ale sistemelor de control intern ale acesteia și a altor dispoziții în materie de guvernanță. |
| --- | --- |

—

capitolele 5-10 prezintă, pentru principalele rubrici din actualul cadru financiar multianual (CFM) (4), rezultatele testelor efectuate de Curte cu privire la regularitatea operațiunilor, precum și o examinare a unor rapoarte anuale de activitate ale Comisiei, a altor elemente ale sistemelor de control intern ale acesteia și a altor dispoziții în materie de guvernanță.

0.6.

Întrucât nu există situații financiare separate pentru diferitele rubrici din CFM, concluziile pentru fiecare capitol nu constituie o opinie de audit. Capitolele respective se concentrează mai degrabă asupra unor aspecte importante specifice fiecăreia dintre rubricile din CFM.

0.7.

Prezentarea observațiilor Curții se dorește a fi clară și concisă. Nu se poate însă evita întotdeauna utilizarea unor termeni specifici UE sau politicilor și bugetului său ori a unui jargon specific domeniilor contabilității și auditului. Curtea a publicat, pe site-ul său web, un glosar conținând definiții și explicații pentru cea mai mare parte a acestor termeni specifici (5). Termenii definiți în glosar figurează cu litere cursive la prima lor apariție în fiecare capitol.

0.8.

Răspunsurile Comisiei (sau, după caz, ale altor instituții și organe ale UE) la observațiile Curții sunt prezentate odată cu acest raport și trebuie de asemenea luate în considerare împreună cu acesta. Cu toate acestea, este responsabilitatea Curții, în calitatea sa de auditor extern, să își facă cunoscute constatările de audit și să formuleze concluziile necesare astfel încât să furnizeze o evaluare independentă și imparțială a fiabilității conturilor și a regularității operațiunilor.

---

(1)  Articolul 13 din Tratatul privind Uniunea Europeană, cunoscut și sub numele de Tratatul de la Maastricht (JO C 191, 29.7.1992, p. 1). Trebuie precizat însă că, inițial, Curtea de Conturi Europeană a fost instituită prin Tratatul de la Bruxelles în calitate de nou organism comunitar destinat să îndeplinească funcția de audit extern (JO L 359, 31.12.1977, p. 1).

1

(2)  Articolele 285-287 (JO C 326, 26.10.2012, p. 169-171).

2

(3)  Aceste documente sunt disponibile pe site-ul web al Curții: www.eca.europa.eu

3

(4)  Capitolul 8 acoperă rubrica 3 (Securitate și cetățenie), iar capitolul 9, rubrica 4 (Europa în lume). Analiza rubricilor 3 și 4 nu include un nivel de eroare estimat. Curtea nu furnizează o apreciere specifică pentru cheltuielile aferente rubricii 6 din CFM (Compensări) sau pentru cheltuieli din afara CFM.

4

(5)  https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/GLOSSARY_AR_2017/GLOSSARY_AR_2017_RO.pdf

5

---

CAPITOLUL 1

Declarația de asigurare și informații în sprijinul acesteia

CUPRINS

| Declarația de asigurare a Curții prezentată Parlamentului European și Consiliului – Raportul auditorului independent | I-XXXI |
| --- | --- |

| Introducere | 1.1-1.5 |
| --- | --- |

| Rolul Curții de Conturi Europene | 1.1-1.3 |
| --- | --- |

| Cheltuielile efectuate de UE constituie un instrument important pentru atingerea obiectivelor urmărite în cadrul politicilor | 1.4-1.5 |
| --- | --- |

| Constatările de audit privind exercițiul financiar 2017 | 1.6-1.46 |
| --- | --- |

| Conturile nu au fost afectate de denaturări semnificative | 1.6-1.8 |
| --- | --- |

| Aspecte-cheie ale auditului | 1.9 |
| --- | --- |

| Regularitatea operațiunilor | 1.10 |
| --- | --- |

| Auditul Curții acoperă cheltuielile acceptate de Comisie în 2017 | 1.11-1.15 |
| --- | --- |

| Rezultatele auditului privind exercițiul 2017 indică faptul că eroarea este limitată doar la anumite domenii ale bugetului UE | 1.16 |
| --- | --- |

| Modul în care fondurile UE sunt cheltuite are un impact asupra riscului de eroare | 1.17-1.29 |
| --- | --- |

| Rata de eroare estimată de Comisie se situează la limita inferioară a intervalului calculat de Curte | 1.30-1.34 |
| --- | --- |

| Componentele individuale ale estimării Comisiei nu concordă întotdeauna cu constatările Curții | 1.35-1.36 |
| --- | --- |

| Corecțiile și recuperările viitoare afectează în mod semnificativ suma expusă riscului la închidere | 1.37-1.38 |
| --- | --- |

| Estimarea Comisiei cu privire la corecții și la recuperări este bazată pe o medie istorică ajustată | 1.39-1.41 |
| --- | --- |

| Este nevoie de o mai mare diferențiere între impactul măsurilor preventive și cel al măsurilor corective | 1.42-1.46 |
| --- | --- |

| Curtea transmite către OLAF cazurile în care există suspiciuni de fraudă | 1.47-1.51 |
| --- | --- |

| Concluzii | 1.52-1.54 |
| --- | --- |

| Rezultatele auditului | 1.53-1.54 |
| --- | --- |

| Anexa 1.1 – | Abordarea și metodologia auditului |
| --- | --- |

Anexa 1.1 –

| DECLARAȚIA DE ASIGURARE A CURȚII PREZENTATĂ PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI CONSILIULUI – RAPORTUL AUDITORULUI INDEPENDENT |
| --- |
| Opinie |
| I. | Curtea a auditat următoarele:






  (a) | conturile consolidate ale Uniunii Europene (UE), aprobate de Comisie la 27 iunie 2018, care cuprind situațiile financiare consolidate (1) și rapoartele privind execuția bugetară (2) pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2017, și |

DECLARAȚIA DE ASIGURARE A CURȚII PREZENTATĂ PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI CONSILIULUI – RAPORTUL AUDITORULUI INDEPENDENT

Opinie

I.

Curtea a auditat următoarele:

(a)

conturile consolidate ale Uniunii Europene (UE), aprobate de Comisie la 27 iunie 2018, care cuprind situațiile financiare consolidate (1) și rapoartele privind execuția bugetară (2) pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2017, și

| (b) | legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente acestor conturi, în conformitate cu prevederile articolului 287 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). |
| --- | --- |

(b)

legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente acestor conturi, în conformitate cu prevederile articolului 287 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

Fiabilitatea conturilor

Opinia privind fiabilitatea conturilor

| II. | În opinia Curții, conturile consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul încheiat la 31 decembrie 2017 prezintă în mod fidel, sub toate aspectele semnificative, situația financiară a Uniunii la 31 decembrie 2017, precum și rezultatele operațiunilor acesteia, fluxurile sale de numerar și modificările în structura activelor nete pentru exercițiul încheiat la această dată, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului financiar și cu normele contabile bazate pe standardele de contabilitate pentru sectorul public acceptate la nivel internațional. |
| --- | --- |

II.

În opinia Curții, conturile consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul încheiat la 31 decembrie 2017 prezintă în mod fidel, sub toate aspectele semnificative, situația financiară a Uniunii la 31 decembrie 2017, precum și rezultatele operațiunilor acesteia, fluxurile sale de numerar și modificările în structura activelor nete pentru exercițiul încheiat la această dată, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului financiar și cu normele contabile bazate pe standardele de contabilitate pentru sectorul public acceptate la nivel internațional.

Legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente conturilor

Veniturile

Opinia privind legalitatea și regularitatea operațiunilor de venituri subiacente conturilor

| III. | În opinia Curții, operațiunile de venituri subiacente conturilor aferente exercițiului încheiat la 31 decembrie 2017 sunt conforme cu legile și reglementările sub toate aspectele semnificative. |
| --- | --- |

III.

În opinia Curții, operațiunile de venituri subiacente conturilor aferente exercițiului încheiat la 31 decembrie 2017 sunt conforme cu legile și reglementările sub toate aspectele semnificative.

Plățile

Opinie cu rezerve privind legalitatea și regularitatea plăților subiacente conturilor

| IV. | În opinia Curții, cu excepția efectelor aspectului descris la punctul care prezintă argumentele care stau la baza exprimării unei opinii cu rezerve privind legalitatea și regularitatea plăților subiacente conturilor, plățile subiacente conturilor aferente exercițiului încheiat la 31 decembrie 2017 sunt conforme cu legile și reglementările sub toate aspectele semnificative. |
| --- | --- |

IV.

În opinia Curții, cu excepția efectelor aspectului descris la punctul care prezintă argumentele care stau la baza exprimării unei opinii cu rezerve privind legalitatea și regularitatea plăților subiacente conturilor, plățile subiacente conturilor aferente exercițiului încheiat la 31 decembrie 2017 sunt conforme cu legile și reglementările sub toate aspectele semnificative.

Argumentele care stau la baza exprimării opiniei Curții

| V. | Auditul Curții a fost efectuat în conformitate cu standardele internaționale de audit (ISA) și codul deontologic formulate de IFAC și cu standardele internaționale ale instituțiilor supreme de audit (ISSAI) formulate de INTOSAI. Responsabilitățile care revin Curții în temeiul acestor standarde sunt descrise mai detaliat în secțiunea intitulată „Responsabilitățile auditorului” din prezentul raport. Curtea își desfășoară activitatea în mod independent în conformitate cu Codul etic pentru profesioniștii contabili al Consiliului pentru Standarde Internaționale de Etică pentru Contabili (Codul IESBA) și și-a îndeplinit celelalte responsabilități etice în conformitate cu standardele și cerințele respective și cu Codul IESBA. Curtea consideră că probele de audit pe care le-a obținut sunt suficiente și adecvate pentru a sta la baza opiniei sale. |
| --- | --- |

V.

Auditul Curții a fost efectuat în conformitate cu standardele internaționale de audit (ISA) și codul deontologic formulate de IFAC și cu standardele internaționale ale instituțiilor supreme de audit (ISSAI) formulate de INTOSAI. Responsabilitățile care revin Curții în temeiul acestor standarde sunt descrise mai detaliat în secțiunea intitulată „Responsabilitățile auditorului” din prezentul raport. Curtea își desfășoară activitatea în mod independent în conformitate cu Codul etic pentru profesioniștii contabili al Consiliului pentru Standarde Internaționale de Etică pentru Contabili (Codul IESBA) și și-a îndeplinit celelalte responsabilități etice în conformitate cu standardele și cerințele respective și cu Codul IESBA. Curtea consideră că probele de audit pe care le-a obținut sunt suficiente și adecvate pentru a sta la baza opiniei sale.

Argumentele care stau la baza exprimării opiniei cu rezerve privind legalitatea și regularitatea plăților subiacente conturilor

| VI. | Cheltuielile din 2017 bazate pe rambursări (3) sunt afectate de un nivel semnificativ de eroare. Nivelul de eroare estimat de Curte pentru plățile efectuate pe bază de rambursări este de 3,7  %. Nivelul de eroare global estimat de Curte (2,4  %) continuă să se situeze deasupra pragului de semnificație stabilit de aceasta, dar erorile nu au un caracter generalizat. Plățile bazate pe drepturi la plată nu sunt afectate de un nivel semnificativ de eroare (4). |
| --- | --- |

VI.

Cheltuielile din 2017 bazate pe rambursări (3) sunt afectate de un nivel semnificativ de eroare. Nivelul de eroare estimat de Curte pentru plățile efectuate pe bază de rambursări este de 3,7  %. Nivelul de eroare global estimat de Curte (2,4  %) continuă să se situeze deasupra pragului de semnificație stabilit de aceasta, dar erorile nu au un caracter generalizat. Plățile bazate pe drepturi la plată nu sunt afectate de un nivel semnificativ de eroare (4).

Aspecte-cheie ale auditului

| VII. | Aspectele-cheie ale auditului sunt acele aspecte care, pe baza raționamentului profesional al Curții, au avut cea mai mare importanță pentru auditul conturilor consolidate ale Uniunii Europene din perioada curentă. Aceste aspecte au fost abordate în contextul auditului realizat de Curte cu privire la situațiile financiare în ansamblu și în vederea formulării opiniei sale asupra situațiilor respective, însă Curtea nu prezintă o opinie separată cu privire la aceste aspecte. |
| --- | --- |

VII.

Aspectele-cheie ale auditului sunt acele aspecte care, pe baza raționamentului profesional al Curții, au avut cea mai mare importanță pentru auditul conturilor consolidate ale Uniunii Europene din perioada curentă. Aceste aspecte au fost abordate în contextul auditului realizat de Curte cu privire la situațiile financiare în ansamblu și în vederea formulării opiniei sale asupra situațiilor respective, însă Curtea nu prezintă o opinie separată cu privire la aceste aspecte.

Curtea a evaluat tratamentul contabil al operațiunilor de garantare ale Fondului european pentru investiții strategice (FEIS) pentru portofoliile de titluri de capital

| VIII. | FEIS este o inițiativă comună, lansată în 2015 (5) de UE și de Grupul BEI, pentru a stimula investițiile pe întreg teritoriul UE prin sporirea capacității grupului BEI în ceea ce privește asumarea riscurilor. În cadrul acestei inițiative, bugetul UE urmează să pună la dispoziție o garanție de până la 16 miliarde euro (6) pentru a acoperi eventualele pierderi ale operațiunilor de investiții din cadrul componentei pentru infrastructură și inovare și al celei pentru întreprinderi mici și mijlocii (IMM) ale FEIS (7). |
| --- | --- |

VIII.

FEIS este o inițiativă comună, lansată în 2015 (5) de UE și de Grupul BEI, pentru a stimula investițiile pe întreg teritoriul UE prin sporirea capacității grupului BEI în ceea ce privește asumarea riscurilor. În cadrul acestei inițiative, bugetul UE urmează să pună la dispoziție o garanție de până la 16 miliarde euro (6) pentru a acoperi eventualele pierderi ale operațiunilor de investiții din cadrul componentei pentru infrastructură și inovare și al celei pentru întreprinderi mici și mijlocii (IMM) ale FEIS (7).

| IX. | Curtea s-a axat pe acest domeniu în anii anteriori deoarece modul în care a fost conceput FEIS dăduse naștere la o serie de chestiuni contabile complexe, rezultate în urma acordurilor încheiate între UE și BEI. În noiembrie 2017, contabilul Comisiei a consultat grupul consultativ de experți în legătură cu tratamentul contabil adecvat al operațiunilor de capital din cadrul componentei pentru întreprinderi mici și mijlocii care sunt garantate de UE. Pe baza consilierii primite și aplicând raționamentul profesional, contabilul Comisiei a decis că aceasta nu are control asupra FEIS și nici nu împarte vreun control cu BEI (8). Pentru conturile anuale consolidate ale UE pe 2017, aceasta înseamnă că garanția acordată de UE Grupului BEI este tratată ca:






  (a) | o datorie aferentă garanției financiare pentru portofoliul de datorii al componentei pentru infrastructură și inovare; |
| --- | --- | --- |

IX.

Curtea s-a axat pe acest domeniu în anii anteriori deoarece modul în care a fost conceput FEIS dăduse naștere la o serie de chestiuni contabile complexe, rezultate în urma acordurilor încheiate între UE și BEI. În noiembrie 2017, contabilul Comisiei a consultat grupul consultativ de experți în legătură cu tratamentul contabil adecvat al operațiunilor de capital din cadrul componentei pentru întreprinderi mici și mijlocii care sunt garantate de UE. Pe baza consilierii primite și aplicând raționamentul profesional, contabilul Comisiei a decis că aceasta nu are control asupra FEIS și nici nu împarte vreun control cu BEI (8). Pentru conturile anuale consolidate ale UE pe 2017, aceasta înseamnă că garanția acordată de UE Grupului BEI este tratată ca:

(a)

o datorie aferentă garanției financiare pentru portofoliul de datorii al componentei pentru infrastructură și inovare;

| (b) | un provizion financiar pentru portofoliul de datorii al componentei pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

(b)

un provizion financiar pentru portofoliul de datorii al componentei pentru IMM-uri;

| (c) | un instrument derivat (activ financiar sau datorie financiară la valoarea justă prin excedent sau deficit) pentru ambele portofolii de titluri de capital. |
| --- | --- |

(c)

un instrument derivat (activ financiar sau datorie financiară la valoarea justă prin excedent sau deficit) pentru ambele portofolii de titluri de capital.

| X. | Curtea a evaluat tratamentul contabil al garanției FEIS pentru portofoliile de titluri de capital. Curtea consideră că acesta nu afectează în niciun fel imaginea corectă și fidelă redată în conturile anuale consolidate ale UE pe 2017. |
| --- | --- |

X.

Curtea a evaluat tratamentul contabil al garanției FEIS pentru portofoliile de titluri de capital. Curtea consideră că acesta nu afectează în niciun fel imaginea corectă și fidelă redată în conturile anuale consolidate ale UE pe 2017.

Curtea a evaluat datoria privind pensiile și alte beneficii ale angajaților

| XI. | La sfârșitul exercițiului 2017, bilanțul UE includea o datorie în sumă de 73,1  miliarde de euro reprezentând pensii și alte beneficii ale angajaților. Acesta este unul dintre cele mai importante elemente de datorie din bilanț, reprezentând aproape o treime din totalul datoriilor pentru exercițiul 2017, care se ridică la 236,5  miliarde de euro. |
| --- | --- |

XI.

La sfârșitul exercițiului 2017, bilanțul UE includea o datorie în sumă de 73,1  miliarde de euro reprezentând pensii și alte beneficii ale angajaților. Acesta este unul dintre cele mai importante elemente de datorie din bilanț, reprezentând aproape o treime din totalul datoriilor pentru exercițiul 2017, care se ridică la 236,5  miliarde de euro.

| XII. | Cea mai mare parte a acestei datorii privind pensiile și alte beneficii ale angajaților (64,0  miliarde de euro) privește Sistemul de pensii al funcționarilor și al celorlalți agenți ai Uniunii Europene. Această datorie privind pensiile acoperă „beneficiul determinat” garantat la articolul 83 din Statutul funcționarilor Comunităților Europene (denumit în continuare „Statutul funcționarilor”) și la articolul 4 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE). Datoria înregistrată în conturi reflectă suma care ar fi fost inclusă într-un fond de pensii dacă un astfel de fond ar fi fost creat pentru onorarea obligațiilor existente în materie de pensii pentru limită de vârstă (9). Pe lângă pensiile pentru limită de vârstă, suma respectivă acoperă și pensiile de invaliditate și pensiile plătite văduvelor/orfanilor personalului UE. Conform articolului 83 din statut, plata prestațiilor prevăzute de acest sistem de pensii este în sarcina bugetului Uniunii. Statele membre garantează colectiv plata prestațiilor respective și funcționarii contribuie cu o treime din costul finanțării sistemului. |
| --- | --- |

XII.

Cea mai mare parte a acestei datorii privind pensiile și alte beneficii ale angajaților (64,0  miliarde de euro) privește Sistemul de pensii al funcționarilor și al celorlalți agenți ai Uniunii Europene. Această datorie privind pensiile acoperă „beneficiul determinat” garantat la articolul 83 din Statutul funcționarilor Comunităților Europene (denumit în continuare „Statutul funcționarilor”) și la articolul 4 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE). Datoria înregistrată în conturi reflectă suma care ar fi fost inclusă într-un fond de pensii dacă un astfel de fond ar fi fost creat pentru onorarea obligațiilor existente în materie de pensii pentru limită de vârstă (9). Pe lângă pensiile pentru limită de vârstă, suma respectivă acoperă și pensiile de invaliditate și pensiile plătite văduvelor/orfanilor personalului UE. Conform articolului 83 din statut, plata prestațiilor prevăzute de acest sistem de pensii este în sarcina bugetului Uniunii. Statele membre garantează colectiv plata prestațiilor respective și funcționarii contribuie cu o treime din costul finanțării sistemului.

| XIII. | Sistemul de pensii al funcționarilor și al celorlalți agenți ai Uniunii Europene este un regim de pensii de serviciu obligatoriu pentru funcționarii UE, în cadrul căruia contribuțiile din partea personalului și a instituțiilor și organismelor angajatoare sunt utilizate pentru a finanța pensiile viitoare. Sistemul este conceput să se afle implicit în echilibru actuarial prin ajustări ale ratei de contribuție și ale vârstei de pensionare. Numărul și diversitatea parametrilor utilizați pentru a calcula o proiecție pe termen lung a costurilor cu pensiile subliniază natura actuarială a acestui calcul, care este realizat de Eurostat în fiecare an. |
| --- | --- |

XIII.

Sistemul de pensii al funcționarilor și al celorlalți agenți ai Uniunii Europene este un regim de pensii de serviciu obligatoriu pentru funcționarii UE, în cadrul căruia contribuțiile din partea personalului și a instituțiilor și organismelor angajatoare sunt utilizate pentru a finanța pensiile viitoare. Sistemul este conceput să se afle implicit în echilibru actuarial prin ajustări ale ratei de contribuție și ale vârstei de pensionare. Numărul și diversitatea parametrilor utilizați pentru a calcula o proiecție pe termen lung a costurilor cu pensiile subliniază natura actuarială a acestui calcul, care este realizat de Eurostat în fiecare an.

| XIV. | Ca parte a auditului său, Curtea a evaluat ipotezele actuariale și valoarea rezultată pentru datoria privind pensiile. Astfel, au fost verificate datele numerice, parametrii actuariali, calculul datoriei, precum și informațiile prezentate în bilanțul consolidat și în notele la situațiile financiare consolidate. Așa cum a indicat în nota 2.9 la situațiile financiare consolidate, Comisia își continuă eforturile în vederea consolidării proceselor utilizate pentru calcularea datoriei legate de beneficiile angajaților, aspect pe care Curtea îl va monitoriza îndeaproape. |
| --- | --- |

XIV.

Ca parte a auditului său, Curtea a evaluat ipotezele actuariale și valoarea rezultată pentru datoria privind pensiile. Astfel, au fost verificate datele numerice, parametrii actuariali, calculul datoriei, precum și informațiile prezentate în bilanțul consolidat și în notele la situațiile financiare consolidate. Așa cum a indicat în nota 2.9 la situațiile financiare consolidate, Comisia își continuă eforturile în vederea consolidării proceselor utilizate pentru calcularea datoriei legate de beneficiile angajaților, aspect pe care Curtea îl va monitoriza îndeaproape.

Curtea a evaluat cheltuielile înregistrate în avans prezentate în conturi

| XV. | La sfârșitul exercițiului 2017, valoarea estimată a cheltuielilor eligibile suportate și datorate beneficiarilor, dar care nu fuseseră încă raportate era de 101 miliarde de euro (la sfârșitul exercițiului 2016: 102 miliarde de euro). Aceste sume au fost înregistrate ca cheltuieli înregistrate în avans (10). |
| --- | --- |

XV.

La sfârșitul exercițiului 2017, valoarea estimată a cheltuielilor eligibile suportate și datorate beneficiarilor, dar care nu fuseseră încă raportate era de 101 miliarde de euro (la sfârșitul exercițiului 2016: 102 miliarde de euro). Aceste sume au fost înregistrate ca cheltuieli înregistrate în avans (10).

| XVI. | Curtea a examinat metodologiile și sistemele de control utilizate pentru estimările la sfârșit de exercițiu în cadrul principalelor direcții generale. Curtea a extras eșantioane de facturi și de plăți de prefinanțare și a desfășurat activități de audit cu privire la aceste elemente pentru a testa în ce măsură cheltuielile înregistrate în avans erau afectate de denaturări. Au fost solicitate explicații suplimentare de la serviciile contabile ale Comisiei în legătură cu metodologia generală. |
| --- | --- |

XVI.

Curtea a examinat metodologiile și sistemele de control utilizate pentru estimările la sfârșit de exercițiu în cadrul principalelor direcții generale. Curtea a extras eșantioane de facturi și de plăți de prefinanțare și a desfășurat activități de audit cu privire la aceste elemente pentru a testa în ce măsură cheltuielile înregistrate în avans erau afectate de denaturări. Au fost solicitate explicații suplimentare de la serviciile contabile ale Comisiei în legătură cu metodologia generală.

| XVII. | Curtea concluzionează că estimarea valorii globale a cheltuielilor înregistrate în avans, așa cum figurează ea în bilanțul consolidat, prezintă o imagine fidelă a situației. |
| --- | --- |

XVII.

Curtea concluzionează că estimarea valorii globale a cheltuielilor înregistrate în avans, așa cum figurează ea în bilanțul consolidat, prezintă o imagine fidelă a situației.

Curtea a evaluat impactul pe care îl poate avea retragerea Regatului Unit din Uniunea Europeană asupra conturilor pentru exercițiul 2017

| XVIII. | La 29 martie 2017, Regatul Unit a notificat Consiliul European cu privire la intenția sa de a se retrage din Uniunea Europeană. Negocierile privind acordul de retragere dintre UE și Regatul Unit au demarat la 22 mai 2017. |
| --- | --- |

XVIII.

La 29 martie 2017, Regatul Unit a notificat Consiliul European cu privire la intenția sa de a se retrage din Uniunea Europeană. Negocierile privind acordul de retragere dintre UE și Regatul Unit au demarat la 22 mai 2017.

| XIX. | Partea a cincea (Dispoziții financiare) a proiectului de acord de retragere din 19 martie 2018 referitor la decontul financiar prevede că Regatul Unit își va onora toate obligațiile din cadrul financiar multianual curent și anterior ca și cum ar fi un stat membru. |
| --- | --- |

XIX.

Partea a cincea (Dispoziții financiare) a proiectului de acord de retragere din 19 martie 2018 referitor la decontul financiar prevede că Regatul Unit își va onora toate obligațiile din cadrul financiar multianual curent și anterior ca și cum ar fi un stat membru.

| XX. | Pe baza acestor elemente, Curtea consideră că, pentru exercițiul încheiat la 31 decembrie 2017, conturile reflectă în mod corect procesul de retragere. |
| --- | --- |

XX.

Pe baza acestor elemente, Curtea consideră că, pentru exercițiul încheiat la 31 decembrie 2017, conturile reflectă în mod corect procesul de retragere.

Alte aspecte

| XXI. | Conducerea este responsabilă de prezentarea „altor informații”, un termen care înglobează documentul „Situațiile financiare: discuție și analiză”, dar nu și conturile consolidate sau raportul Curții cu privire la acestea din urmă. Opinia exprimată de Curte cu privire la conturile consolidate nu acoperă aceste alte informații, iar Curtea nu formulează niciun fel de concluzie în materie de asigurare cu privire la acestea. În contextul auditului său referitor la conturile consolidate, Curtea are responsabilitatea de a lua cunoștință de aceste alte informații și de a analiza dacă ele prezintă inconsecvențe semnificative cu conturile consolidate sau cu informațiile pe care le-a obținut în cadrul auditului ori dacă ele comportă orice alte denaturări semnificative. În cazul în care concluzionează că celelalte informații prezintă denaturări semnificative, Curtea are obligația de a raporta acest lucru. Curtea nu are nimic de semnalat în acest sens. |
| --- | --- |

XXI.

Conducerea este responsabilă de prezentarea „altor informații”, un termen care înglobează documentul „Situațiile financiare: discuție și analiză”, dar nu și conturile consolidate sau raportul Curții cu privire la acestea din urmă. Opinia exprimată de Curte cu privire la conturile consolidate nu acoperă aceste alte informații, iar Curtea nu formulează niciun fel de concluzie în materie de asigurare cu privire la acestea. În contextul auditului său referitor la conturile consolidate, Curtea are responsabilitatea de a lua cunoștință de aceste alte informații și de a analiza dacă ele prezintă inconsecvențe semnificative cu conturile consolidate sau cu informațiile pe care le-a obținut în cadrul auditului ori dacă ele comportă orice alte denaturări semnificative. În cazul în care concluzionează că celelalte informații prezintă denaturări semnificative, Curtea are obligația de a raporta acest lucru. Curtea nu are nimic de semnalat în acest sens.

Responsabilitățile conducerii

| XXII. | În conformitate cu articolele 310-325 TFUE și cu Regulamentul financiar, conducerea este responsabilă de întocmirea și de prezentarea conturilor consolidate ale UE pe baza standardelor de contabilitate pentru sectorul public acceptate la nivel internațional, precum și de legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente conturilor. Această responsabilitate include conceperea, implementarea și menținerea controalelor interne necesare pentru întocmirea și pentru prezentarea unor situații financiare care să nu fie afectate de denaturări semnificative, fie rezultate din acte de fraudă, fie rezultate din erori. Conducerea are, în egală măsură, responsabilitatea de a se asigura că activitățile, operațiunile financiare și informațiile reflectate în situațiile financiare sunt conforme cu dispozițiile care le reglementează. Responsabilitatea finală pentru legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente conturilor UE aparține Comisiei (articolul 317 TFUE). |
| --- | --- |

XXII.

În conformitate cu articolele 310-325 TFUE și cu Regulamentul financiar, conducerea este responsabilă de întocmirea și de prezentarea conturilor consolidate ale UE pe baza standardelor de contabilitate pentru sectorul public acceptate la nivel internațional, precum și de legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente conturilor. Această responsabilitate include conceperea, implementarea și menținerea controalelor interne necesare pentru întocmirea și pentru prezentarea unor situații financiare care să nu fie afectate de denaturări semnificative, fie rezultate din acte de fraudă, fie rezultate din erori. Conducerea are, în egală măsură, responsabilitatea de a se asigura că activitățile, operațiunile financiare și informațiile reflectate în situațiile financiare sunt conforme cu dispozițiile care le reglementează. Responsabilitatea finală pentru legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente conturilor UE aparține Comisiei (articolul 317 TFUE).

| XXIII. | În procesul de întocmire a conturilor consolidate, conducerea este responsabilă de evaluarea capacității Uniunii Europene de a-și continua activitatea, prezentând orice aspecte relevante și utilizând principiul contabil al continuității activității, cu excepția cazului în care intenționează să lichideze entitatea sau să oprească operațiunile sau nu are nicio altă alternativă realistă decât de a face acest lucru. |
| --- | --- |

XXIII.

În procesul de întocmire a conturilor consolidate, conducerea este responsabilă de evaluarea capacității Uniunii Europene de a-și continua activitatea, prezentând orice aspecte relevante și utilizând principiul contabil al continuității activității, cu excepția cazului în care intenționează să lichideze entitatea sau să oprească operațiunile sau nu are nicio altă alternativă realistă decât de a face acest lucru.

| XXIV. | Comisia este responsabilă de supravegherea procesului de raportare financiară al UE. |
| --- | --- |

XXIV.

Comisia este responsabilă de supravegherea procesului de raportare financiară al UE.

| XXV. | Conform Regulamentului financiar (titlul IX), contabilul Comisiei trebuie să prezinte, în scopul auditului, conturile consolidate provizorii ale UE până la data de 31 martie a exercițiului următor și apoi pe cele finale până la data de 31 iulie. Conturile provizorii ar trebui să ofere deja o imagine corectă și fidelă a situației financiare. Prin urmare, este absolut necesar ca toate elementele din conturile provizorii să fie prezentate sub formă de calcule finale, astfel încât Curtea să se poată achita de sarcina sa în conformitate cu titlul X din Regulamentul financiar și în termenele prevăzute. Modificările efectuate în conturile finale față de conturile provizorii ar trebui să rezulte, în mod normal, numai ca urmare a observațiilor Curții. |
| --- | --- |

XXV.

Conform Regulamentului financiar (titlul IX), contabilul Comisiei trebuie să prezinte, în scopul auditului, conturile consolidate provizorii ale UE până la data de 31 martie a exercițiului următor și apoi pe cele finale până la data de 31 iulie. Conturile provizorii ar trebui să ofere deja o imagine corectă și fidelă a situației financiare. Prin urmare, este absolut necesar ca toate elementele din conturile provizorii să fie prezentate sub formă de calcule finale, astfel încât Curtea să se poată achita de sarcina sa în conformitate cu titlul X din Regulamentul financiar și în termenele prevăzute. Modificările efectuate în conturile finale față de conturile provizorii ar trebui să rezulte, în mod normal, numai ca urmare a observațiilor Curții.

Responsabilitățile auditorului cu privire la auditul conturilor consolidate și al operațiunilor subiacente

| XXVI. | Obiectivul Curții este, pe de o parte, de a obține o asigurare rezonabilă referitor la prezența sau la absența unor denaturări semnificative în cadrul conturilor consolidate ale UE și la conformitatea operațiunilor subiacente conturilor cu legile și reglementările și, pe de altă parte, de a furniza Parlamentului European și Consiliului, pe baza auditului pe care l-a desfășurat, o declarație de asigurare cu privire la fiabilitatea conturilor și la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente acestora. Asigurarea rezonabilă reprezintă un nivel de asigurare ridicat, dar nu este o garanție a faptului că auditul a detectat neapărat toate cazurile de denaturări sau de neconformități semnificative existente. Acestea pot apărea ca rezultat fie al unei fraude, fie al unei erori și sunt considerate a fi semnificative dacă se estimează, în mod rezonabil, că ele ar putea, în mod individual sau agregat, influența deciziile economice pe care utilizatorii conturilor consolidate le pot lua pe baza acestora. |
| --- | --- |

XXVI.

Obiectivul Curții este, pe de o parte, de a obține o asigurare rezonabilă referitor la prezența sau la absența unor denaturări semnificative în cadrul conturilor consolidate ale UE și la conformitatea operațiunilor subiacente conturilor cu legile și reglementările și, pe de altă parte, de a furniza Parlamentului European și Consiliului, pe baza auditului pe care l-a desfășurat, o declarație de asigurare cu privire la fiabilitatea conturilor și la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente acestora. Asigurarea rezonabilă reprezintă un nivel de asigurare ridicat, dar nu este o garanție a faptului că auditul a detectat neapărat toate cazurile de denaturări sau de neconformități semnificative existente. Acestea pot apărea ca rezultat fie al unei fraude, fie al unei erori și sunt considerate a fi semnificative dacă se estimează, în mod rezonabil, că ele ar putea, în mod individual sau agregat, influența deciziile economice pe care utilizatorii conturilor consolidate le pot lua pe baza acestora.

| XXVII. | În ceea ce privește veniturile, examinarea efectuată de Curte cu privire la resursele proprii bazate pe taxa pe valoarea adăugată și pe venitul național brut a avut drept punct de plecare agregatele macroeconomice pe baza cărora acestea sunt calculate și s-au evaluat sistemele Comisiei de prelucrare a acestor agregate până la primirea contribuțiilor din partea statelor membre și înregistrarea acestora în conturile consolidate. În ceea ce privește resursele proprii tradiționale, Curtea examinează conturile autorităților vamale și analizează fluxul taxelor până la momentul încasării sumelor de către Comisie și până la momentul înregistrării lor în conturi. |
| --- | --- |

XXVII.

În ceea ce privește veniturile, examinarea efectuată de Curte cu privire la resursele proprii bazate pe taxa pe valoarea adăugată și pe venitul național brut a avut drept punct de plecare agregatele macroeconomice pe baza cărora acestea sunt calculate și s-au evaluat sistemele Comisiei de prelucrare a acestor agregate până la primirea contribuțiilor din partea statelor membre și înregistrarea acestora în conturile consolidate. În ceea ce privește resursele proprii tradiționale, Curtea examinează conturile autorităților vamale și analizează fluxul taxelor până la momentul încasării sumelor de către Comisie și până la momentul înregistrării lor în conturi.

| XXVIII. | În ceea ce privește cheltuielile, Curtea examinează operațiunile de plăți la momentul la care cheltuielile au fost suportate, înregistrate și acceptate. Examinarea acoperă toate categoriile de plăți (inclusiv plățile efectuate în vederea achiziționării de active), cu excepția plăților în avans, la momentul la care sunt efectuate. Plățile în avans sunt examinate după ce beneficiarul fondurilor a furnizat probe cu privire la utilizarea lor corespunzătoare, iar instituția sau organismul a acceptat aceste probe prin validarea și închiderea plății în avans, lucru care poate să aibă loc abia într-unul dintre exercițiile ulterioare. |
| --- | --- |

XXVIII.

În ceea ce privește cheltuielile, Curtea examinează operațiunile de plăți la momentul la care cheltuielile au fost suportate, înregistrate și acceptate. Examinarea acoperă toate categoriile de plăți (inclusiv plățile efectuate în vederea achiziționării de active), cu excepția plăților în avans, la momentul la care sunt efectuate. Plățile în avans sunt examinate după ce beneficiarul fondurilor a furnizat probe cu privire la utilizarea lor corespunzătoare, iar instituția sau organismul a acceptat aceste probe prin validarea și închiderea plății în avans, lucru care poate să aibă loc abia într-unul dintre exercițiile ulterioare.

| XXIX. | Ca parte a auditurilor sale desfășurate în conformitate cu standardele ISA și ISSAI, Curtea își exercită raționamentul profesional și își păstrează scepticismul profesional pe tot parcursul auditului. De asemenea:






  (a) | Curtea identifică și evaluează riscul de denaturare semnificativă a conturilor consolidate și riscul ca operațiunile subiacente să prezinte neconformități semnificative cu cerințele din legislația Uniunii Europene, fie că aceste denaturări sau neconformități rezultă din acte de fraudă, fie că rezultă din erori. Curtea concepe și desfășoară proceduri de audit care să abordeze riscurile respective și obține probe de audit suficiente și adecvate pentru a sta la baza opiniei sale. Situațiile în care există denaturări sau neconformități semnificative cauzate de fraudă sunt mai dificil de detectat decât cele în care denaturările sau neconformitățile sunt cauzate de eroare, deoarece frauda poate presupune coluziune, fals, omisiuni intenționate, declarații false sau evitarea controlului intern. În consecință, există un risc mai mare ca astfel de situații să nu fie detectate. |
| --- | --- | --- |

XXIX.

Ca parte a auditurilor sale desfășurate în conformitate cu standardele ISA și ISSAI, Curtea își exercită raționamentul profesional și își păstrează scepticismul profesional pe tot parcursul auditului. De asemenea:

(a)

Curtea identifică și evaluează riscul de denaturare semnificativă a conturilor consolidate și riscul ca operațiunile subiacente să prezinte neconformități semnificative cu cerințele din legislația Uniunii Europene, fie că aceste denaturări sau neconformități rezultă din acte de fraudă, fie că rezultă din erori. Curtea concepe și desfășoară proceduri de audit care să abordeze riscurile respective și obține probe de audit suficiente și adecvate pentru a sta la baza opiniei sale. Situațiile în care există denaturări sau neconformități semnificative cauzate de fraudă sunt mai dificil de detectat decât cele în care denaturările sau neconformitățile sunt cauzate de eroare, deoarece frauda poate presupune coluziune, fals, omisiuni intenționate, declarații false sau evitarea controlului intern. În consecință, există un risc mai mare ca astfel de situații să nu fie detectate.

| (b) | Curtea ia în considerare controlul intern relevant pentru audit în vederea elaborării de proceduri de audit adecvate, dar nu în scopul exprimării unei opinii asupra eficacității controlului intern. |
| --- | --- |

(b)

Curtea ia în considerare controlul intern relevant pentru audit în vederea elaborării de proceduri de audit adecvate, dar nu în scopul exprimării unei opinii asupra eficacității controlului intern.

| (c) | Curtea evaluează gradul de adecvare al politicilor contabile utilizate de conducere și caracterul rezonabil al estimărilor contabile și al prezentărilor aferente de informații realizate de către conducere. |
| --- | --- |

(c)

Curtea evaluează gradul de adecvare al politicilor contabile utilizate de conducere și caracterul rezonabil al estimărilor contabile și al prezentărilor aferente de informații realizate de către conducere.

| (d) | Curtea formulează o concluzie cu privire la gradul de adecvare a utilizării de către conducere a principiului contabil privind continuitatea activității și determină, pe baza probelor de audit obținute, dacă există o incertitudine semnificativă din cauza unor evenimente sau condiții care ar putea genera îndoieli semnificative privind capacitatea entității de a-și continua activitatea. În cazul în care concluzionează că există o astfel de incertitudine semnificativă, Curtea trebuie să atragă atenția, în raportul său, asupra prezentărilor aferente din conturile consolidate sau, în cazul în care aceste prezentări sunt neadecvate, să își modifice opinia. Concluziile Curții se bazează pe probele de audit obținute până la data raportului său. Cu toate acestea, evenimente sau condiții ulterioare pot determina entitatea să nu își mai desfășoare activitatea în baza principiului continuității activității. |
| --- | --- |

(d)

Curtea formulează o concluzie cu privire la gradul de adecvare a utilizării de către conducere a principiului contabil privind continuitatea activității și determină, pe baza probelor de audit obținute, dacă există o incertitudine semnificativă din cauza unor evenimente sau condiții care ar putea genera îndoieli semnificative privind capacitatea entității de a-și continua activitatea. În cazul în care concluzionează că există o astfel de incertitudine semnificativă, Curtea trebuie să atragă atenția, în raportul său, asupra prezentărilor aferente din conturile consolidate sau, în cazul în care aceste prezentări sunt neadecvate, să își modifice opinia. Concluziile Curții se bazează pe probele de audit obținute până la data raportului său. Cu toate acestea, evenimente sau condiții ulterioare pot determina entitatea să nu își mai desfășoare activitatea în baza principiului continuității activității.

| (e) | Curtea evaluează prezentarea, structura și conținutul general al conturilor consolidate, inclusiv toate prezentările de informații, precum și măsura în care conturile consolidate reflectă operațiunile și evenimentele subiacente într-o manieră care asigură prezentarea fidelă. |
| --- | --- |

(e)

Curtea evaluează prezentarea, structura și conținutul general al conturilor consolidate, inclusiv toate prezentările de informații, precum și măsura în care conturile consolidate reflectă operațiunile și evenimentele subiacente într-o manieră care asigură prezentarea fidelă.

| (f) | Curtea obține probe de audit suficiente și adecvate cu privire la informațiile financiare ale entităților care fac parte din sfera de consolidare a Uniunii Europene cu scopul de a exprima o opinie referitoare la conturile consolidate și la operațiunile subiacente acestora. Curtea este responsabilă de coordonarea, supervizarea și efectuarea auditului și își asumă întreaga responsabilitate pentru opinia sa de audit. |
| --- | --- |

(f)

Curtea obține probe de audit suficiente și adecvate cu privire la informațiile financiare ale entităților care fac parte din sfera de consolidare a Uniunii Europene cu scopul de a exprima o opinie referitoare la conturile consolidate și la operațiunile subiacente acestora. Curtea este responsabilă de coordonarea, supervizarea și efectuarea auditului și își asumă întreaga responsabilitate pentru opinia sa de audit.

| XXX. | Curtea comunică persoanelor responsabile din conducere, printre alte aspecte, sfera planificată și programarea în timp a auditului, precum și constatările principale ale auditului, inclusiv constatările cu privire la eventuale deficiențe semnificative ale controlului intern. |
| --- | --- |

XXX.

Curtea comunică persoanelor responsabile din conducere, printre alte aspecte, sfera planificată și programarea în timp a auditului, precum și constatările principale ale auditului, inclusiv constatările cu privire la eventuale deficiențe semnificative ale controlului intern.

| XXXI. | Dintre aspectele discutate cu Comisia și cu alte entități auditate, Curtea stabilește care au fost chestiunile cele mai importante pentru auditul conturilor consolidate și care reprezintă, prin urmare, aspectele-cheie ale auditului pentru perioada curentă. Curtea descrie aceste aspecte în raportul său cu excepția cazului în care legile sau reglementările interzic prezentarea lor publică sau cu excepția cazului în care, în circumstanțe extrem de rare, Curtea consideră că un aspect nu ar trebui comunicat în raportul său deoarece se preconizează în mod rezonabil că beneficiile pentru interesul public vor fi depășite de consecințele negative ale acestei comunicări. |
| --- | --- |

XXXI.

Dintre aspectele discutate cu Comisia și cu alte entități auditate, Curtea stabilește care au fost chestiunile cele mai importante pentru auditul conturilor consolidate și care reprezintă, prin urmare, aspectele-cheie ale auditului pentru perioada curentă. Curtea descrie aceste aspecte în raportul său cu excepția cazului în care legile sau reglementările interzic prezentarea lor publică sau cu excepția cazului în care, în circumstanțe extrem de rare, Curtea consideră că un aspect nu ar trebui comunicat în raportul său deoarece se preconizează în mod rezonabil că beneficiile pentru interesul public vor fi depășite de consecințele negative ale acestei comunicări.

12 iulie 2018

Klaus-Heiner LEHNE

Președinte

Curtea de Conturi Europeană

12, rue Alcide De Gasperi, Luxemburg, LUXEMBURG

OBSERVAȚIILE CURȚII

INTRODUCERE

Rolul Curții de Conturi Europene

| 1.1. | Curtea de Conturi Europeană este instituția independentă de audit a Uniunii Europene (UE). În conformitate cu Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Curtea:






  (a) | formulează o opinie cu privire la conturile UE; |
| --- | --- | --- |

1.1.

Curtea de Conturi Europeană este instituția independentă de audit a Uniunii Europene (UE). În conformitate cu Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Curtea:

(a)

formulează o opinie cu privire la conturile UE;

| (b) | verifică dacă bugetul UE este utilizat în conformitate cu legile și reglementările aplicabile; |
| --- | --- |

(b)

verifică dacă bugetul UE este utilizat în conformitate cu legile și reglementările aplicabile;

| (c) | raportează cu privire la economia, eficiența și eficacitatea cheltuielilor UE (11); și |
| --- | --- |

(c)

raportează cu privire la economia, eficiența și eficacitatea cheltuielilor UE (11); și

| (d) | prezintă avize cu privire la propunerile legislative care au un impact financiar. |
| --- | --- |

(d)

prezintă avize cu privire la propunerile legislative care au un impact financiar.

| 1.2. | Activitățile pe care le desfășoară în vederea declarației de asigurare (activități explicate în
  anexa 1.1
  ) permit Curții să se achite de îndeplinirea celui dintâi și a celui de al doilea dintre obiectivele menționate mai sus. În anumite domenii-cheie de cheltuieli ale UE (12), activitățile desfășurate în vederea raportului anual abordează, de asemenea, principiile economiei, eficienței sau eficacității cheltuielilor. Curtea raportează cu privire la diferite aspecte ale sistemului instituit de Comisie pentru a se asigura că fondurile UE sunt cheltuite în mod adecvat (13). Considerate în ansamblu, activitățile de audit ale Curții aduc totodată o contribuție semnificativă la avizele pe care instituția le elaborează cu privire la propunerile legislative. |
| --- | --- |

1.2.

Activitățile pe care le desfășoară în vederea declarației de asigurare (activități explicate în
  anexa 1.1
  ) permit Curții să se achite de îndeplinirea celui dintâi și a celui de al doilea dintre obiectivele menționate mai sus. În anumite domenii-cheie de cheltuieli ale UE (12), activitățile desfășurate în vederea raportului anual abordează, de asemenea, principiile economiei, eficienței sau eficacității cheltuielilor. Curtea raportează cu privire la diferite aspecte ale sistemului instituit de Comisie pentru a se asigura că fondurile UE sunt cheltuite în mod adecvat (13). Considerate în ansamblu, activitățile de audit ale Curții aduc totodată o contribuție semnificativă la avizele pe care instituția le elaborează cu privire la propunerile legislative.

| 1.3. | Acest capitol al raportului anual:






  (a) | prezintă contextul declarației de asigurare, la care se adaugă o imagine de ansamblu a constatărilor și concluziilor Curții cu privire la fiabilitatea conturilor și la regularitatea operațiunilor; |
| --- | --- | --- |

1.3.

Acest capitol al raportului anual:

(a)

prezintă contextul declarației de asigurare, la care se adaugă o imagine de ansamblu a constatărilor și concluziilor Curții cu privire la fiabilitatea conturilor și la regularitatea operațiunilor;

| (b) | include informații cu privire la cazurile de suspiciuni de fraudă pe care Curtea le-a raportat către OLAF; |
| --- | --- |

(b)

include informații cu privire la cazurile de suspiciuni de fraudă pe care Curtea le-a raportat către OLAF;

| (c) | prezintă o sinteză a abordării de audit a Curții (a se vedea
  anexa 1.1
  ). |
| --- | --- |

(c)

prezintă o sinteză a abordării de audit a Curții (a se vedea
  anexa 1.1
  ).

Cheltuielile efectuate de UE constituie un instrument important pentru atingerea obiectivelor urmărite în cadrul politicilor

| 1.4. | Cheltuielile pe care le efectuează UE reprezintă un instrument important – dar nu singurul – pentru realizarea obiectivelor de politică urmărite. Printre alte instrumente importante utilizate în acest scop se numără legiferarea, precum și libera circulație a mărfurilor, a serviciilor, a capitalului și a persoanelor în întreaga Uniune. În 2017, cheltuielile UE s-au ridicat la 137,4  miliarde de euro (14), ceea ce reprezintă 2,0  % din totalul cheltuielilor publice din statele membre ale UE și 0,9  % din venitul național brut al UE (a se vedea
  caseta 1.1
  ). |
| --- | --- |

1.4.

Cheltuielile pe care le efectuează UE reprezintă un instrument important – dar nu singurul – pentru realizarea obiectivelor de politică urmărite. Printre alte instrumente importante utilizate în acest scop se numără legiferarea, precum și libera circulație a mărfurilor, a serviciilor, a capitalului și a persoanelor în întreaga Uniune. În 2017, cheltuielile UE s-au ridicat la 137,4  miliarde de euro (14), ceea ce reprezintă 2,0  % din totalul cheltuielilor publice din statele membre ale UE și 0,9  % din venitul național brut al UE (a se vedea
  caseta 1.1
  ).

Caseta 1.1 –   Cheltuielile efectuate de UE în 2017, ca procent din venitul național brut (VNB) și din totalul cheltuielilor publice

Image

| Sursa: | veniturile naționale brute ale statelor membre: Conturile anuale ale Comisiei Europene pentru exercițiul 2017 – anexa A – Venituri;
  cheltuielile publice ale statelor membre: Eurostat – conturile naționale anuale;
  cheltuielile UE: Comisia Europeană – conturile anuale consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2017. |
| --- | --- |

Sursa:

veniturile naționale brute ale statelor membre: Conturile anuale ale Comisiei Europene pentru exercițiul 2017 – anexa A – Venituri;

cheltuielile publice ale statelor membre: Eurostat – conturile naționale anuale;

cheltuielile UE: Comisia Europeană – conturile anuale consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2017.

OBSERVAȚIILE CURȚII

| 1.5. | Fondurile UE sunt vărsate beneficiarilor fie sub forma unor plăți unice/tranșe anuale, fie sub forma unei serii de plăți efectuate în cadrul unor scheme de cheltuieli multianuale. În 2017, plățile efectuate de la bugetul UE s-au ridicat la un total de 137,4  miliarde de euro, din care 29,7  miliarde de euro reprezentau prefinanțări și 107,7  miliarde de euro, plăți unice, plăți intermediare sau plăți finale. După cum se arată în
  caseta 1.2
  , cea mai mare pondere din bugetul UE a fost alocată rubricii Resurse naturale (56,7  miliarde de euro; 41 % din total), urmată de Coeziune (35,7  miliarde de euro; 26 % din total) și de Competitivitate (21,4  miliarde de euro; 15,6  % din total). |
| --- | --- |

1.5.

Fondurile UE sunt vărsate beneficiarilor fie sub forma unor plăți unice/tranșe anuale, fie sub forma unei serii de plăți efectuate în cadrul unor scheme de cheltuieli multianuale. În 2017, plățile efectuate de la bugetul UE s-au ridicat la un total de 137,4  miliarde de euro, din care 29,7  miliarde de euro reprezentau prefinanțări și 107,7  miliarde de euro, plăți unice, plăți intermediare sau plăți finale. După cum se arată în
  caseta 1.2
  , cea mai mare pondere din bugetul UE a fost alocată rubricii Resurse naturale (56,7  miliarde de euro; 41 % din total), urmată de Coeziune (35,7  miliarde de euro; 26 % din total) și de Competitivitate (21,4  miliarde de euro; 15,6  % din total).

Caseta 1.2 –   Plățile efectuate în 2017 pentru fiecare rubrică din cadrul financiar multianual (CFM)

Image

Rubrica 1a din CFM – Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă (Competitivitate)

Rubrica 1b din CFM – Coeziune economică, socială și teritorială (Coeziune)

Rubrica 2 din CFM – Resurse naturale

Rubrica 3 din CFM – Securitate și cetățenie

Rubrica 4 din CFM – Europa în lume

Rubrica 5 din CFM – Administrație

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

OBSERVAȚIILE CURȚII

CONSTATĂRILE DE AUDIT PRIVIND EXERCIȚIUL FINANCIAR 2017

Conturile nu au fost afectate de denaturări semnificative

| 1.6. | Observațiile Curții privesc conturile consolidate ale Uniunii Europene (15) (denumite în continuare „conturile”) pentru exercițiul financiar 2017. Conturile au fost primite, împreună cu scrisoarea cuprinzând declarațiile contabilului, la 27 iunie 2018, înainte de data-limită pentru prezentarea acestora în conformitate cu prevederile Regulamentului financiar (16). Conturile sunt însoțite de documentul intitulat „Situațiile financiare: discuție și analiză” (17). Opinia de audit pe care o exprimă Curtea nu acoperă și această analiză. Totuși, în conformitate cu standardele de audit, Curtea a evaluat dacă această analiză concordă cu informațiile prezentate în conturi. |
| --- | --- |

1.6.

Observațiile Curții privesc conturile consolidate ale Uniunii Europene (15) (denumite în continuare „conturile”) pentru exercițiul financiar 2017. Conturile au fost primite, împreună cu scrisoarea cuprinzând declarațiile contabilului, la 27 iunie 2018, înainte de data-limită pentru prezentarea acestora în conformitate cu prevederile Regulamentului financiar (16). Conturile sunt însoțite de documentul intitulat „Situațiile financiare: discuție și analiză” (17). Opinia de audit pe care o exprimă Curtea nu acoperă și această analiză. Totuși, în conformitate cu standardele de audit, Curtea a evaluat dacă această analiză concordă cu informațiile prezentate în conturi.

| 1.7. | Conturile publicate de Comisie indică un total al datoriilor, la 31 decembrie 2017, de 236,5  miliarde de euro, în condițiile în care totalul activelor se ridica la 166,2  miliarde de euro. Rezultatul economic pentru exercițiul 2017 a fost de 8,1  miliarde de euro. |
| --- | --- |

1.7.

Conturile publicate de Comisie indică un total al datoriilor, la 31 decembrie 2017, de 236,5  miliarde de euro, în condițiile în care totalul activelor se ridica la 166,2  miliarde de euro. Rezultatul economic pentru exercițiul 2017 a fost de 8,1  miliarde de euro.

| 1.8. | În urma auditului său, Curtea a constatat că conturile nu au fost afectate de denaturări semnificative. Observațiile Curții cu privire la gestiunea financiară și bugetară a fondurilor UE sunt prezentate în capitolul 2. |
| --- | --- |

1.8.

În urma auditului său, Curtea a constatat că conturile nu au fost afectate de denaturări semnificative. Observațiile Curții cu privire la gestiunea financiară și bugetară a fondurilor UE sunt prezentate în capitolul 2.

Aspecte-cheie ale auditului

| 1.9. | Aspectele-cheie ale auditului sunt acele chestiuni care, pe baza raționamentului profesional al Curții, au avut cea mai mare importanță pentru auditul situațiilor financiare din perioada curentă. Aceste aspecte au fost abordate în contextul auditului realizat de Curte cu privire la situațiile financiare în ansamblu și în vederea formulării opiniei privind situațiile respective, însă Curtea nu formulează o opinie separată cu privire la aceste aspecte. În conformitate cu Standardul internațional de audit 701 (18), Curtea raportează cu privire la aspecte-cheie ale auditului ca parte a declarației sale de asigurare. |
| --- | --- |

1.9.

Aspectele-cheie ale auditului sunt acele chestiuni care, pe baza raționamentului profesional al Curții, au avut cea mai mare importanță pentru auditul situațiilor financiare din perioada curentă. Aceste aspecte au fost abordate în contextul auditului realizat de Curte cu privire la situațiile financiare în ansamblu și în vederea formulării opiniei privind situațiile respective, însă Curtea nu formulează o opinie separată cu privire la aceste aspecte. În conformitate cu Standardul internațional de audit 701 (18), Curtea raportează cu privire la aspecte-cheie ale auditului ca parte a declarației sale de asigurare.

Regularitatea operațiunilor

| 1.10. | Curtea examinează veniturile și cheltuielile UE pentru a evalua dacă acestea sunt în conformitate cu legile și reglementările aplicabile. Rezultatele auditului Curții privind veniturile sunt prezentate în cadrul capitolului 4, iar rezultatele auditului privind cheltuielile sunt prezentate în capitolele 5-10. |
| --- | --- |

1.10.

Curtea examinează veniturile și cheltuielile UE pentru a evalua dacă acestea sunt în conformitate cu legile și reglementările aplicabile. Rezultatele auditului Curții privind veniturile sunt prezentate în cadrul capitolului 4, iar rezultatele auditului privind cheltuielile sunt prezentate în capitolele 5-10.

Auditul Curții acoperă cheltuielile acceptate de Comisie în 2017

| 1.11. | În vederea desfășurării auditului său, Curtea a examinat operațiuni subiacente conturilor UE. Operațiunile subiacente conturilor reprezintă transferurile de fonduri de la bugetul Uniunii la beneficiarii finali ai cheltuielilor UE, contribuțiile statelor membre la bugetul Uniunii și venituri din alte surse. Curtea examinează cheltuielile la momentul la care beneficiarii finali ai fondurilor acordate de UE au întreprins activități sau au înregistrat costuri și la care Comisia a acceptat cheltuielile respective („cheltuieli acceptate”). În practică, aceasta înseamnă că populația de operațiuni auditată de Curte cuprinde plăți intermediare și plăți finale. Curtea nu a examinat sumele aferente prefinanțărilor, cu excepția cazurilor în care acestea fuseseră validate și închise în 2017. |
| --- | --- |

1.11.

În vederea desfășurării auditului său, Curtea a examinat operațiuni subiacente conturilor UE. Operațiunile subiacente conturilor reprezintă transferurile de fonduri de la bugetul Uniunii la beneficiarii finali ai cheltuielilor UE, contribuțiile statelor membre la bugetul Uniunii și venituri din alte surse. Curtea examinează cheltuielile la momentul la care beneficiarii finali ai fondurilor acordate de UE au întreprins activități sau au înregistrat costuri și la care Comisia a acceptat cheltuielile respective („cheltuieli acceptate”). În practică, aceasta înseamnă că populația de operațiuni auditată de Curte cuprinde plăți intermediare și plăți finale. Curtea nu a examinat sumele aferente prefinanțărilor, cu excepția cazurilor în care acestea fuseseră validate și închise în 2017.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| 1.12. | Parlamentul European și Consiliul au adus mai multe modificări legislației sectoriale pentru perioada 2014-2020 referitoare la Coeziunea economică, socială și teritorială (a se vedea punctele 6.5-6.10), în comparație cu normele aplicabile pentru perioada 2007-2013. Cea mai importantă dintre aceste modificări constă în faptul că autoritățile responsabile de programe din statele membre trebuie să prezinte acum un pachet de asigurare anual, care include conturile și acoperă cheltuielile certificate și transmise Comisiei în cursul exercițiului contabil respectiv. Comisia acceptă conturile în cazul în care, în opinia autorităților de audit, aceste conturi sunt complete, exacte și corecte. Comisia evaluează pachetul de asigurare pentru a se asigura că rata de eroare reziduală continuă să se situeze sub pragul de semnificație de 2 % pentru fiecare program și aplică, acolo unde este necesar, corecții financiare. |
| --- | --- |

1.12.

Parlamentul European și Consiliul au adus mai multe modificări legislației sectoriale pentru perioada 2014-2020 referitoare la Coeziunea economică, socială și teritorială (a se vedea punctele 6.5-6.10), în comparație cu normele aplicabile pentru perioada 2007-2013. Cea mai importantă dintre aceste modificări constă în faptul că autoritățile responsabile de programe din statele membre trebuie să prezinte acum un pachet de asigurare anual, care include conturile și acoperă cheltuielile certificate și transmise Comisiei în cursul exercițiului contabil respectiv. Comisia acceptă conturile în cazul în care, în opinia autorităților de audit, aceste conturi sunt complete, exacte și corecte. Comisia evaluează pachetul de asigurare pentru a se asigura că rata de eroare reziduală continuă să se situeze sub pragul de semnificație de 2 % pentru fiecare program și aplică, acolo unde este necesar, corecții financiare.

| 1.13. | Modificările aduse legislației sectoriale referitoare la Coeziunea economică, socială și teritorială au un impact asupra a ceea ce Comisia consideră ca fiind „cheltuielile acceptate” în acest domeniu. Drept urmare, populația supusă auditului Curții pentru această rubrică din CFM diferă față de anii precedenți și cuprinde plăți finale (inclusiv prefinanțări care fuseseră validate și închise) pentru perioada 2007-2013 și, pentru perioada 2014-2020, cheltuieli care au făcut obiectul unor conturi acceptate în fiecare an de către Comisie (a se vedea punctele 2-6 din
  anexa 1.1
  și punctele 6.16-6.19). Cu alte cuvinte, Curtea a efectuat teste pe operațiuni pentru toate măsurile corective relevante care fuseseră implementate la nivel de stat membru. |
| --- | --- |

1.13.

Modificările aduse legislației sectoriale referitoare la Coeziunea economică, socială și teritorială au un impact asupra a ceea ce Comisia consideră ca fiind „cheltuielile acceptate” în acest domeniu. Drept urmare, populația supusă auditului Curții pentru această rubrică din CFM diferă față de anii precedenți și cuprinde plăți finale (inclusiv prefinanțări care fuseseră validate și închise) pentru perioada 2007-2013 și, pentru perioada 2014-2020, cheltuieli care au făcut obiectul unor conturi acceptate în fiecare an de către Comisie (a se vedea punctele 2-6 din
  anexa 1.1
  și punctele 6.16-6.19). Cu alte cuvinte, Curtea a efectuat teste pe operațiuni pentru toate măsurile corective relevante care fuseseră implementate la nivel de stat membru.

| 1.13. | Comisia subliniază faptul că, atunci când este necesar, cheltuielile acceptate pot face în continuare obiectul unor corecții financiare în anii următori, de exemplu în urma auditurilor și controalelor ulterioare ale Comisiei. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Pentru rubrica 1b din CFM, plățile intermediare efectuate în 2017 pentru perioada 2014-2020 s-au ridicat la aproximativ 21 de miliarde de euro. Curtea va include într-un an ulterior aceste plăți intermediare și plăți de prefinanțare în populația pe care o auditează, odată ce ele au fost acceptate de Comisie și validate și închise printr-o decizie anuală. |
| --- | --- |

1.14.

Pentru rubrica 1b din CFM, plățile intermediare efectuate în 2017 pentru perioada 2014-2020 s-au ridicat la aproximativ 21 de miliarde de euro. Curtea va include într-un an ulterior aceste plăți intermediare și plăți de prefinanțare în populația pe care o auditează, odată ce ele au fost acceptate de Comisie și validate și închise printr-o decizie anuală.

Caseta 1.3 –   Comparație între populația supusă auditului privind exercițiul 2017 și bugetul UE pentru exercițiul 2017 pentru fiecare rubrică din CFM

Image

| (*) | Pentru rubrica 1b din CFM, suma de prefinanțare în cuantum de 30,7  miliarde de euro include plăți intermediare în valoare de 21,7  miliarde de euro aferente perioadelor de programare 2007-2013 și 2014-2020. În concordanță cu abordarea Curții pentru acest domeniu, aceste plăți nu fac parte din populația auditată de Curte pentru Raportul anual pe 2017. |
| --- | --- |

(*)

Pentru rubrica 1b din CFM, suma de prefinanțare în cuantum de 30,7  miliarde de euro include plăți intermediare în valoare de 21,7  miliarde de euro aferente perioadelor de programare 2007-2013 și 2014-2020. În concordanță cu abordarea Curții pentru acest domeniu, aceste plăți nu fac parte din populația auditată de Curte pentru Raportul anual pe 2017.

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

OBSERVAȚIILE CURȚII

| 1.15. | Caseta 1.3
  prezintă o defalcare a populației selectate de Curte pentru auditul său privind exercițiul 2017 în plăți unice, plăți intermediare (dacă au fost acceptate de Comisie) și plăți finale, precum și în prefinanțări validate și închise și în cheltuieli care au făcut obiectul unor decizii anuale de acceptare a conturilor. Pentru 2017, Curtea a auditat operațiuni în valoare totală de 100,2  miliarde de euro. Pentru acest exercițiu, rubricii Resurse naturale îi corespunde cea mai mare parte din populația globală a Curții (57 %), în timp ce, spre deosebire de anii anteriori, ponderea corespunzătoare rubricii 1b Coeziune din CFM este relativ mică (în jur de 8 %) (
  caseta 1.4
  ). |
| --- | --- |

1.15.

Caseta 1.3
  prezintă o defalcare a populației selectate de Curte pentru auditul său privind exercițiul 2017 în plăți unice, plăți intermediare (dacă au fost acceptate de Comisie) și plăți finale, precum și în prefinanțări validate și închise și în cheltuieli care au făcut obiectul unor decizii anuale de acceptare a conturilor. Pentru 2017, Curtea a auditat operațiuni în valoare totală de 100,2  miliarde de euro. Pentru acest exercițiu, rubricii Resurse naturale îi corespunde cea mai mare parte din populația globală a Curții (57 %), în timp ce, spre deosebire de anii anteriori, ponderea corespunzătoare rubricii 1b Coeziune din CFM este relativ mică (în jur de 8 %) (
  caseta 1.4
  ).

Caseta 1.4 –   Prezentare generală a populației supuse auditului privind exercițiul 2017 pentru fiecare rubrică din CFM

Image

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

Rezultatele auditului privind exercițiul 2017 indică faptul că eroarea este limitată doar la anumite domenii ale bugetului UE

| 1.16. | În ceea ce privește regularitatea veniturilor și a cheltuielilor UE, principalele constatări de audit ale Curții au fost următoarele: |
| --- | --- |

1.16.

În ceea ce privește regularitatea veniturilor și a cheltuielilor UE, principalele constatări de audit ale Curții au fost următoarele:

1.16.

| (a) | Operațiunile de venituri nu au fost afectate de un nivel semnificativ de eroare. Sistemele aferente veniturilor erau, per ansamblu, eficace, însă principalele controale interne în materie de resurse proprii tradiționale pe care Curtea le-a evaluat la nivelul Comisiei și în anumite state membre erau parțial eficace (a se vedea punctul 4.21). |
| --- | --- |

(a)

Operațiunile de venituri nu au fost afectate de un nivel semnificativ de eroare. Sistemele aferente veniturilor erau, per ansamblu, eficace, însă principalele controale interne în materie de resurse proprii tradiționale pe care Curtea le-a evaluat la nivelul Comisiei și în anumite state membre erau parțial eficace (a se vedea punctul 4.21).

| (b) | În ceea ce privește cheltuielile, ansamblul probelor de audit ale Curții indică faptul că nivelul de eroare era semnificativ. Curtea estimează că nivelul de eroare global care afectează cheltuielile este de 2,4  %, însă nivelul semnificativ de eroare era limitat în principal la cheltuielile bazate pe rambursarea costurilor, care reprezentau aproximativ 47 % din populația auditată. Nivelul de eroare global estimat de Curte a scăzut comparativ cu nivelul din anii anteriori (a se vedea
  caseta 1.5
  ). |
| --- | --- |

(b)

În ceea ce privește cheltuielile, ansamblul probelor de audit ale Curții indică faptul că nivelul de eroare era semnificativ. Curtea estimează că nivelul de eroare global care afectează cheltuielile este de 2,4  %, însă nivelul semnificativ de eroare era limitat în principal la cheltuielile bazate pe rambursarea costurilor, care reprezentau aproximativ 47 % din populația auditată. Nivelul de eroare global estimat de Curte a scăzut comparativ cu nivelul din anii anteriori (a se vedea
  caseta 1.5
  ).

| (b) | Comisia constată cu satisfacție că în acest an se înregistrează o îmbunătățire semnificativă a rezultatelor. |
| --- | --- |

(b)

Comisia constată cu satisfacție că în acest an se înregistrează o îmbunătățire semnificativă a rezultatelor.

Caseta 1.5 –   Nivelul de eroare estimat (2015-2017)

Image

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

Modul în care fondurile UE sunt cheltuite are un impact asupra riscului de eroare

| 1.17. | Evoluția rezultatelor auditului Curții face ca nivelul de eroare global estimat să nu mai constituie unica bază pe care se fundamentează declarația de asigurare a acesteia. Rezultatele auditului Curții privind exercițiul 2017 confirmă constatările acesteia referitoare la exercițiile 2015 și 2016, și anume acelea că modul în care cheltuielile sunt efectuate are un impact asupra riscului de eroare. În general, Curtea a constatat că cheltuielile bazate pe drepturi la plată (19) nu erau afectate de un nivel semnificativ de eroare, în timp ce cheltuielile bazate pe rambursarea costurilor continuau să fie afectate de un nivel semnificativ de eroare (
  caseta 1.6
  ). |
| --- | --- |

1.17.

Evoluția rezultatelor auditului Curții face ca nivelul de eroare global estimat să nu mai constituie unica bază pe care se fundamentează declarația de asigurare a acesteia. Rezultatele auditului Curții privind exercițiul 2017 confirmă constatările acesteia referitoare la exercițiile 2015 și 2016, și anume acelea că modul în care cheltuielile sunt efectuate are un impact asupra riscului de eroare. În general, Curtea a constatat că cheltuielile bazate pe drepturi la plată (19) nu erau afectate de un nivel semnificativ de eroare, în timp ce cheltuielile bazate pe rambursarea costurilor continuau să fie afectate de un nivel semnificativ de eroare (
  caseta 1.6
  ).

| 1.17. | Rezultatele cu privire la legalitate și regularitate se îmbunătățesc de la an la an. Comisia consideră că acest lucru este o consecință a acțiunilor întreprinse de Comisie și de statele membre în vederea ameliorării în continuare a gestionării fondurilor (a se vedea răspunsurile Comisiei la punctele 6.26, 7.10 și 7.11). |
| --- | --- |

1.17.

Caseta 1.6 –   Plățile bazate pe drepturi la plată aferente exercițiului 2017 nu sunt afectate de un nivel semnificativ de eroare

Image

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

OBSERVAȚIILE CURȚII

Plățile bazate pe drepturi la plată nu sunt afectate de un nivel semnificativ de eroare

| 1.18. | Curtea estimează că nivelul de eroare pentru cheltuielile bazate pe drepturi la plată (excluzând unele scheme de dezvoltare rurală) se situează sub pragul său de semnificație de 2 %, la fel cum a fost cazul și pentru 2016. În cazul cheltuielilor care se bazează pe drepturi la plată, beneficiarii primesc plata dacă îndeplinesc anumite condiții. Astfel de plăți prezintă un risc mai scăzut de eroare dacă respectivele condiții stabilite nu sunt excesiv de complexe. Această categorie de plăți (
  caseta 1.7
  ) include bursele pentru studenți și bursele de cercetare (rubrica 1a din CFM – capitolul 5), ajutoarele directe pentru fermieri (rubrica 2 din CFM – capitolul 7) și sprijinul bugetar acordat țărilor terțe (rubrica 4 din CFM – capitolul 9). Cheltuielile administrative constau, în principal, în salariile și pensiile funcționarilor publici ai UE (rubrica 5 – capitolul 10). În ansamblu, cheltuielile bazate pe drepturi la plată reprezintă aproximativ 53 % din populația auditată de Curte. |
| --- | --- |

1.18.

Curtea estimează că nivelul de eroare pentru cheltuielile bazate pe drepturi la plată (excluzând unele scheme de dezvoltare rurală) se situează sub pragul său de semnificație de 2 %, la fel cum a fost cazul și pentru 2016. În cazul cheltuielilor care se bazează pe drepturi la plată, beneficiarii primesc plata dacă îndeplinesc anumite condiții. Astfel de plăți prezintă un risc mai scăzut de eroare dacă respectivele condiții stabilite nu sunt excesiv de complexe. Această categorie de plăți (
  caseta 1.7
  ) include bursele pentru studenți și bursele de cercetare (rubrica 1a din CFM – capitolul 5), ajutoarele directe pentru fermieri (rubrica 2 din CFM – capitolul 7) și sprijinul bugetar acordat țărilor terțe (rubrica 4 din CFM – capitolul 9). Cheltuielile administrative constau, în principal, în salariile și pensiile funcționarilor publici ai UE (rubrica 5 – capitolul 10). În ansamblu, cheltuielile bazate pe drepturi la plată reprezintă aproximativ 53 % din populația auditată de Curte.

Caseta 1.7 –   Defalcarea cheltuielilor bazate pe rambursarea costurilor și a cheltuielilor bazate pe drepturi la plată din bugetul UE per rubrică din CFM

Image

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

OBSERVAȚIILE CURȚII

În cazul cheltuielilor bazate pe rambursarea costurilor, persistă un nivel de eroare semnificativ

| 1.19. | Acolo unde există condiții complexe, Curtea a constatat un risc sporit de eroare. Acest lucru este valabil pentru cheltuielile bazate pe rambursarea costurilor și pentru o proporție mică din cheltuielile bazate pe drepturi la plată acolo unde sunt aplicate condiții complexe (unele scheme de dezvoltare rurală). Acest tip de cheltuieli cu risc ridicat formează aproximativ 47 % din populația auditată de Curte. Curtea estimează că nivelul de eroare din cadrul acestei categorii de cheltuieli este de 3,7  % (pentru exercițiul 2016, acesta a fost de 4,8  %), depășind deci considerabil pragul de semnificație de 2 % (a se vedea
  caseta 1.6
  ). |
| --- | --- |

1.19.

Acolo unde există condiții complexe, Curtea a constatat un risc sporit de eroare. Acest lucru este valabil pentru cheltuielile bazate pe rambursarea costurilor și pentru o proporție mică din cheltuielile bazate pe drepturi la plată acolo unde sunt aplicate condiții complexe (unele scheme de dezvoltare rurală). Acest tip de cheltuieli cu risc ridicat formează aproximativ 47 % din populația auditată de Curte. Curtea estimează că nivelul de eroare din cadrul acestei categorii de cheltuieli este de 3,7  % (pentru exercițiul 2016, acesta a fost de 4,8  %), depășind deci considerabil pragul de semnificație de 2 % (a se vedea
  caseta 1.6
  ).

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| 1.20. | Cheltuielile bazate pe rambursarea costurilor acoperă declarațiile beneficiarilor privind costurile eligibile pe care le-au suportat. În acest scop, beneficiarii trebuie să furnizeze informații care să demonstreze că au desfășurat o activitate eligibilă pentru sprijin și că au suportat costuri pentru care pot solicita rambursarea. În cadrul acestui demers, ei trebuie să respecte norme complicate referitoare la cheltuielile a căror rambursare poate fi solicitată (eligibilitate) și la modul în care costurile pot fi suportate în mod corespunzător. Această complexitate duce la erori care afectează concluzia Curții cu privire la următoarele rubrici din CFM: rubrica 1a – Competitivitate (punctele 5.31-5.32), rubrica 1b – Coeziune (punctele 6.73-6.76) și rubrica 2 – Resurse naturale (punctele 7.40-7.41). |
| --- | --- |

1.20.

Cheltuielile bazate pe rambursarea costurilor acoperă declarațiile beneficiarilor privind costurile eligibile pe care le-au suportat. În acest scop, beneficiarii trebuie să furnizeze informații care să demonstreze că au desfășurat o activitate eligibilă pentru sprijin și că au suportat costuri pentru care pot solicita rambursarea. În cadrul acestui demers, ei trebuie să respecte norme complicate referitoare la cheltuielile a căror rambursare poate fi solicitată (eligibilitate) și la modul în care costurile pot fi suportate în mod corespunzător. Această complexitate duce la erori care afectează concluzia Curții cu privire la următoarele rubrici din CFM: rubrica 1a – Competitivitate (punctele 5.31-5.32), rubrica 1b – Coeziune (punctele 6.73-6.76) și rubrica 2 – Resurse naturale (punctele 7.40-7.41).

| 1.20. | Comisia remarcă faptul că în cheltuielile bazate pe rambursare sunt cuprinse atât cheltuielile rambursate pe baza costurilor reale, cât și cele pe baza opțiunilor simplificate în materie de costuri. CCE a confirmat în anii precedenți că proiectele puse în aplicare pe baza opțiunilor simplificate în materie de costuri sunt mai puțin expuse riscului de eroare. Opțiunile simplificate în materie de costuri reprezintă un procent semnificativ din operațiunile FSE, FEDR și FC (a se vedea răspunsul Comisiei la punctul 6.77).

  Propunerea „Omnibus”, în redactarea care rezultă din acordul politic dintre Consiliu și Parlament, extinde în mod considerabil domeniul de aplicare și aplicabilitatea opțiunilor simplificate în materie de costuri și ale plăților bazate pe condiții. Propunerea legislativă a Comisiei pentru perioada 20212027 oferă mai multe posibilități pentru utilizarea opțiunilor simplificate în materie de costuri și a plăților bazate pe condiții pentru a reduce în continuare complexitatea. |
| --- | --- |

1.20.

Propunerea „Omnibus”, în redactarea care rezultă din acordul politic dintre Consiliu și Parlament, extinde în mod considerabil domeniul de aplicare și aplicabilitatea opțiunilor simplificate în materie de costuri și ale plăților bazate pe condiții. Propunerea legislativă a Comisiei pentru perioada 20212027 oferă mai multe posibilități pentru utilizarea opțiunilor simplificate în materie de costuri și a plăților bazate pe condiții pentru a reduce în continuare complexitatea.

| 1.21. | Majoritatea fondurilor UE bazate pe sistemul de rambursare a costurilor sunt cheltuite pentru proiecte de cercetare (Competitivitate), pentru programe de formare (Coeziune), pentru proiecte în cadrul dezvoltării regionale și al dezvoltării rurale (Coeziune și Dezvoltare rurală) și pentru proiecte de dezvoltare (Europa în lume). După cum se poate observa în
  caseta 1.8
  , domeniile care au contribuit în cea mai mare măsură la nivelul de eroare pe care Curtea l-a estimat pentru exercițiul 2017 pentru cheltuielile bazate pe rambursarea costurilor au fost măsurile de piață din cadrul Fondului european de garantare agricolă (FEGA), Dezvoltarea rurală, mediul, politicile climatice și pescuitul și Competitivitatea, urmate de Coeziune și de rubrica Europa în lume. Această distribuție diferă față de cea din anii anteriori. Acest lucru se explică în principal prin volumul redus de cheltuieli acceptate în cadrul rubricii Coeziune. |
| --- | --- |

1.21.

Majoritatea fondurilor UE bazate pe sistemul de rambursare a costurilor sunt cheltuite pentru proiecte de cercetare (Competitivitate), pentru programe de formare (Coeziune), pentru proiecte în cadrul dezvoltării regionale și al dezvoltării rurale (Coeziune și Dezvoltare rurală) și pentru proiecte de dezvoltare (Europa în lume). După cum se poate observa în
  caseta 1.8
  , domeniile care au contribuit în cea mai mare măsură la nivelul de eroare pe care Curtea l-a estimat pentru exercițiul 2017 pentru cheltuielile bazate pe rambursarea costurilor au fost măsurile de piață din cadrul Fondului european de garantare agricolă (FEGA), Dezvoltarea rurală, mediul, politicile climatice și pescuitul și Competitivitatea, urmate de Coeziune și de rubrica Europa în lume. Această distribuție diferă față de cea din anii anteriori. Acest lucru se explică în principal prin volumul redus de cheltuieli acceptate în cadrul rubricii Coeziune.

Caseta 1.8 –   Contribuția fiecărei rubrici din CFM la nivelul de eroare estimat pentru 2017 pentru cheltuielile bazate pe rambursarea costurilor (%)

Image

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

OBSERVAȚIILE CURȚII

Curtea a constatat un nivel de eroare semnificativ pentru cheltuielile aferente rubricilor Competitivitate, Coeziune și Resurse naturale

| 1.22. | Pentru exercițiul 2017, Curtea furnizează câte o apreciere specifică pentru următoarele patru rubrici ale CFM: Competitivitate, Coeziune, Resurse naturale și Cheltuieli administrative. Curtea nu estimează niveluri de eroare pentru alte domenii de cheltuieli, de exemplu pentru rubrica 3 din CFM (capitolul 8) sau pentru rubrica 4 din CFM (capitolul 9). În total, cheltuielile acoperite de declarația de asigurare a Curții în aceste domenii s-au ridicat la 11,1  miliarde de euro (11,1  % din cheltuielile acoperite de auditul Curții). Activitățile desfășurate în aceste domenii continuă să contribuie la concluziile globale ale Curții pentru 2017. |
| --- | --- |

1.22.

Pentru exercițiul 2017, Curtea furnizează câte o apreciere specifică pentru următoarele patru rubrici ale CFM: Competitivitate, Coeziune, Resurse naturale și Cheltuieli administrative. Curtea nu estimează niveluri de eroare pentru alte domenii de cheltuieli, de exemplu pentru rubrica 3 din CFM (capitolul 8) sau pentru rubrica 4 din CFM (capitolul 9). În total, cheltuielile acoperite de declarația de asigurare a Curții în aceste domenii s-au ridicat la 11,1  miliarde de euro (11,1  % din cheltuielile acoperite de auditul Curții). Activitățile desfășurate în aceste domenii continuă să contribuie la concluziile globale ale Curții pentru 2017.

| 1.23. | Competitivitate (capitolul 5): cheltuielile sunt afectate de un nivel de eroare semnificativ. În jur de 90 % din aceste cheltuieli sunt efectuate pe baza rambursării costurilor și erorile din acest domeniu reflectă, în esență, diferitele categorii de costuri neeligibile (în special costuri cu personalul și alte costuri, proiecte neeligibile și beneficiari neeligibili). |
| --- | --- |

1.23.

Competitivitate (capitolul 5): cheltuielile sunt afectate de un nivel de eroare semnificativ. În jur de 90 % din aceste cheltuieli sunt efectuate pe baza rambursării costurilor și erorile din acest domeniu reflectă, în esență, diferitele categorii de costuri neeligibile (în special costuri cu personalul și alte costuri, proiecte neeligibile și beneficiari neeligibili).

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| 1.24. | Coeziune (capitolul 6): cheltuielile din acest domeniu sunt bazate cu preponderență pe rambursarea costurilor. Tipul de eroare cel mai frecvent care a fost detectat de autoritățile de audit constă în costuri neeligibile. În cazul acestor erori, autoritățile din statele membre au aplicat, în general, corecții pentru a reduce ratele de eroare reziduală ale programelor sub pragul de semnificație de 2 %. Cu toate acestea, Curtea a identificat și erori pe care autoritățile de audit nu le detectaseră, inclusiv, în cazul unei autorități de audit, destinatari neeligibili care au primit finanțare prin intermediul unor instrumente financiare. Nici autoritățile statelor membre respective și nici Comisia nu au aplicat vreo corecție pentru aceste erori. Pe baza erorilor detectate fie de către autoritățile de audit, fie de către Curtea însăși și luând în calcul toate corecțiile financiare relevante, Curtea estimează că nivelul de eroare este semnificativ. |
| --- | --- |

1.24.

Coeziune (capitolul 6): cheltuielile din acest domeniu sunt bazate cu preponderență pe rambursarea costurilor. Tipul de eroare cel mai frecvent care a fost detectat de autoritățile de audit constă în costuri neeligibile. În cazul acestor erori, autoritățile din statele membre au aplicat, în general, corecții pentru a reduce ratele de eroare reziduală ale programelor sub pragul de semnificație de 2 %. Cu toate acestea, Curtea a identificat și erori pe care autoritățile de audit nu le detectaseră, inclusiv, în cazul unei autorități de audit, destinatari neeligibili care au primit finanțare prin intermediul unor instrumente financiare. Nici autoritățile statelor membre respective și nici Comisia nu au aplicat vreo corecție pentru aceste erori. Pe baza erorilor detectate fie de către autoritățile de audit, fie de către Curtea însăși și luând în calcul toate corecțiile financiare relevante, Curtea estimează că nivelul de eroare este semnificativ.

| 1.24. | Comisia ia act de faptul că estimarea CCE privind nivelul de eroare pentru politica de coeziune în acest an reprezintă o îmbunătățire semnificativă, ținând seama de toate corecțiile financiare aplicate deja de autoritățile responsabile de programe. Cheltuielile acceptate pot face în continuare obiectul unor corecții financiare în anii următori, atunci când este necesar, de exemplu în urma auditurilor și controalelor ulterioare ale Comisiei.

  Simplificarea reprezintă cea mai eficace modalitate de reducere a costurilor și a sarcinii activităților de control, precum și a riscului de eroare. Domeniile de politică care fac obiectul unor sisteme solide de gestiune și control și normele de eligibilitate mai puțin complexe sunt mai puțin expuse riscului de eroare (a se vedea răspunsul Comisiei la punctul 1.20). |
| --- | --- |

1.24.

Simplificarea reprezintă cea mai eficace modalitate de reducere a costurilor și a sarcinii activităților de control, precum și a riscului de eroare. Domeniile de politică care fac obiectul unor sisteme solide de gestiune și control și normele de eligibilitate mai puțin complexe sunt mai puțin expuse riscului de eroare (a se vedea răspunsul Comisiei la punctul 1.20).

| 1.25. | Resurse naturale (capitolul 7): per ansamblu, acest domeniu este afectat de un nivel de eroare semnificativ. Cu toate acestea, plățile directe efectuate din FEGA reprezintă în jur de trei sferturi din cheltuielile efectuate în acest domeniu și nu sunt afectate de un nivel semnificativ de eroare. Plățile directe către fermieri sunt cheltuieli bazate pe drepturi la plată și au beneficiat de norme simplificate privind eligibilitatea terenurilor și de un sistem eficace de control ex ante (IACS) ce permite verificări încrucișate automatizate între diferitele baze de date. Curtea constată în continuare un nivel sistematic ridicat de eroare în cadrul celorlalte domenii de cheltuieli (dezvoltare rurală, măsuri de piață din cadrul FEGA, mediu, politici climatice, pescuit). Cheltuielile din aceste domenii se efectuează în cea mai mare parte pe baza rambursării costurilor. Beneficiarii neeligibili, precum și activitățile, proiectele sau cheltuielile neeligibile reprezintă aproximativ două treimi din nivelul de eroare estimat pentru această rubrică din CFM. |
| --- | --- |

1.25.

Resurse naturale (capitolul 7): per ansamblu, acest domeniu este afectat de un nivel de eroare semnificativ. Cu toate acestea, plățile directe efectuate din FEGA reprezintă în jur de trei sferturi din cheltuielile efectuate în acest domeniu și nu sunt afectate de un nivel semnificativ de eroare. Plățile directe către fermieri sunt cheltuieli bazate pe drepturi la plată și au beneficiat de norme simplificate privind eligibilitatea terenurilor și de un sistem eficace de control ex ante (IACS) ce permite verificări încrucișate automatizate între diferitele baze de date. Curtea constată în continuare un nivel sistematic ridicat de eroare în cadrul celorlalte domenii de cheltuieli (dezvoltare rurală, măsuri de piață din cadrul FEGA, mediu, politici climatice, pescuit). Cheltuielile din aceste domenii se efectuează în cea mai mare parte pe baza rambursării costurilor. Beneficiarii neeligibili, precum și activitățile, proiectele sau cheltuielile neeligibile reprezintă aproximativ două treimi din nivelul de eroare estimat pentru această rubrică din CFM.

| 1.26. | Administrație (capitolul 10): acest domeniu nu este afectat de un nivel semnificativ de eroare. Majoritatea cheltuielilor din acest domeniu se prezintă sub formă de salarii, pensii și indemnizații plătite de instituțiile și organismele UE. |
| --- | --- |

1.26.

Administrație (capitolul 10): acest domeniu nu este afectat de un nivel semnificativ de eroare. Majoritatea cheltuielilor din acest domeniu se prezintă sub formă de salarii, pensii și indemnizații plătite de instituțiile și organismele UE.

Erorile privind eligibilitatea continuă să contribuie cel mai mult la nivelul de eroare estimat pentru cheltuielile bazate pe rambursarea costurilor

| 1.27. | Pentru 2017, Curtea s-a axat într-o măsură mai mare pe tipurile de erori detectate în cadrul cheltuielilor bazate pe rambursarea costurilor, întrucât acesta este domeniul în care nivelul de eroare semnificativ persistă.
  Caseta 1.9
  prezintă repartizarea pe tipuri de erori a nivelului de eroare estimat pentru 2017 la 3,7  % pentru cheltuielile bazate pe rambursarea costurilor. Caseta prezintă, în plus, cifrele comparabile ale estimării pentru 2016 (4,8  %) (20). |
| --- | --- |

1.27.

Pentru 2017, Curtea s-a axat într-o măsură mai mare pe tipurile de erori detectate în cadrul cheltuielilor bazate pe rambursarea costurilor, întrucât acesta este domeniul în care nivelul de eroare semnificativ persistă.
  Caseta 1.9
  prezintă repartizarea pe tipuri de erori a nivelului de eroare estimat pentru 2017 la 3,7  % pentru cheltuielile bazate pe rambursarea costurilor. Caseta prezintă, în plus, cifrele comparabile ale estimării pentru 2016 (4,8  %) (20).

Caseta 1.9 –   Repartizarea pe tipuri de erori a nivelului de eroare estimat pentru cheltuielile bazate pe rambursarea costurilor

Image

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

| 1.28. | În mod similar cu exercițiul 2016, erorile privind eligibilitatea [includerea de costuri neeligibile în declarațiile de cheltuieli, nerespectarea angajamentelor de agromediu și climă (în domeniul dezvoltării rurale) sau proiecte/activități neeligibile sau beneficiari neeligibili] au contribuit cel mai mult la nivelul de eroare estimat pentru 2017. Cu toate acestea, impactul lor a crescut în mod semnificativ față de 2016 (2017: 93 %; 2016: 73 %). Acest lucru se datorează faptului că, pentru acest exercițiu, Curtea a constatat un număr foarte mic de erori legate de achizițiile publice. |
| --- | --- |

1.28.

În mod similar cu exercițiul 2016, erorile privind eligibilitatea [includerea de costuri neeligibile în declarațiile de cheltuieli, nerespectarea angajamentelor de agromediu și climă (în domeniul dezvoltării rurale) sau proiecte/activități neeligibile sau beneficiari neeligibili] au contribuit cel mai mult la nivelul de eroare estimat pentru 2017. Cu toate acestea, impactul lor a crescut în mod semnificativ față de 2016 (2017: 93 %; 2016: 73 %). Acest lucru se datorează faptului că, pentru acest exercițiu, Curtea a constatat un număr foarte mic de erori legate de achizițiile publice.

| 1.28. | Comisia va monitoriza cazurile identificate de CCE și va propune acțiunea pe care o va considera necesară.

  Comisia consideră că nerespectarea angajamentelor de agromediu și climă nu reprezintă neapărat o problemă de eligibilitate. Se aplică o sancțiune proporțională, care numai în cazuri excepționale și limitate poate fi de 100 %. A se vedea, de asemenea, punctul 7.19. |
| --- | --- |

1.28.

Comisia consideră că nerespectarea angajamentelor de agromediu și climă nu reprezintă neapărat o problemă de eligibilitate. Se aplică o sancțiune proporțională, care numai în cazuri excepționale și limitate poate fi de 100 %. A se vedea, de asemenea, punctul 7.19.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| 1.29. | Spre deosebire de 2016, erorile grave detectate în cadrul achizițiilor publice au contribuit cu mai puțin de 1 % (2016: 18 %) la nivelul de eroare estimat de Curte. Această situație se poate explica prin nivelul relativ scăzut al cheltuielilor acceptate în cadrul Fondului european de dezvoltare regională și al Fondului de coeziune (punctul 6.18). Rezultatele auditurilor anterioare ale Curții arată că aceste fonduri sunt mai expuse la erori legate de proceduri de achiziții publice. |
| --- | --- |

1.29.

Spre deosebire de 2016, erorile grave detectate în cadrul achizițiilor publice au contribuit cu mai puțin de 1 % (2016: 18 %) la nivelul de eroare estimat de Curte. Această situație se poate explica prin nivelul relativ scăzut al cheltuielilor acceptate în cadrul Fondului european de dezvoltare regională și al Fondului de coeziune (punctul 6.18). Rezultatele auditurilor anterioare ale Curții arată că aceste fonduri sunt mai expuse la erori legate de proceduri de achiziții publice.

| 1.29. | Comisia subliniază că diversele sale acțiuni preventive și corective în cadrul planului său de acțiune pentru 2013 privind achizițiile publice, precum și condiționalitatea ex ante specifică în legătură cu achizițiile publice introdusă în cadrul juridic pentru perioada de programare 2014-2020 a fondurilor ESI au contribuit, de asemenea, la remedierea deficiențelor identificate în domeniul respectiv. |
| --- | --- |

1.29.

Rata de eroare estimată de Comisie se situează la limita inferioară a intervalului calculat de Curte

| 1.30. | În temeiul articolului 317 TFUE, responsabilitatea finală pentru execuția bugetului UE revine Comisiei și aceasta gestionează cheltuielile UE în cooperare cu statele membre (21). Comisia dă seamă de acțiunile sale prin intermediul a trei rapoarte care formează împreună „pachetul integrat de raportare financiară” (22):






  (a) | Conturile consolidate ale UE (provizorii în martie; finale în iunie); |
| --- | --- | --- |

1.30.

În temeiul articolului 317 TFUE, responsabilitatea finală pentru execuția bugetului UE revine Comisiei și aceasta gestionează cheltuielile UE în cooperare cu statele membre (21). Comisia dă seamă de acțiunile sale prin intermediul a trei rapoarte care formează împreună „pachetul integrat de raportare financiară” (22):

(a)

Conturile consolidate ale UE (provizorii în martie; finale în iunie);

| (b) | Raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului UE (nu există versiune provizorie; raport final în iunie); |
| --- | --- |

(b)

Raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului UE (nu există versiune provizorie; raport final în iunie);

| (c) | Măsuri adoptate în urma descărcării de gestiune pentru exercițiul financiar anterior (iulie). |
| --- | --- |

(c)

Măsuri adoptate în urma descărcării de gestiune pentru exercițiul financiar anterior (iulie).

| 1.31. | În cadrul strategiei sale pentru perioada 2018-2020, Curtea își propune să își fundamenteze declarația de asigurare pe o abordare bazată pe atestare, ceea ce înseamnă că intenționează să furnizeze o asigurare cu privire la declarația (de gestiune) a Comisiei. Acest demers se sprijină pe experiența Curții în aplicarea acestei abordări începând din 1994 pentru auditul fiabilității conturilor. Curtea cooperează cu Comisia pentru a stabili condițiile necesare în vederea utilizării în viitor a acestei abordări și pentru regularitatea operațiunilor subiacente conturilor. Un element important îl constituie disponibilitatea în timp util a informațiilor, în scopul compilării și al auditării lor (23). |
| --- | --- |

1.31.

În cadrul strategiei sale pentru perioada 2018-2020, Curtea își propune să își fundamenteze declarația de asigurare pe o abordare bazată pe atestare, ceea ce înseamnă că intenționează să furnizeze o asigurare cu privire la declarația (de gestiune) a Comisiei. Acest demers se sprijină pe experiența Curții în aplicarea acestei abordări începând din 1994 pentru auditul fiabilității conturilor. Curtea cooperează cu Comisia pentru a stabili condițiile necesare în vederea utilizării în viitor a acestei abordări și pentru regularitatea operațiunilor subiacente conturilor. Un element important îl constituie disponibilitatea în timp util a informațiilor, în scopul compilării și al auditării lor (23).

| 1.31. | Comisia sprijină ideea unei evoluții care ar aduce o mai mare utilizare a informațiilor privind legalitatea și regularitatea care sunt furnizate de entitatea auditată, inclusiv acțiunile corective întreprinse, precum și a elementelor mai calitative, reflectând totodată particularitățile diferitelor domenii de politică, inclusiv multianualitatea. Cu toate acestea, în stadiul actual, este necesară o clarificare suplimentară în ceea ce privește implicațiile exacte sau consecințele unei abordării de atestare pentru Comisie, autoritățile statelor membre și beneficiari, în special în ceea ce privește costurile, sarcina administrativă și calendarul. |
| --- | --- |

1.31.

| 1.32. | În Raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului UE, Comisia prezintă evaluarea sa cu privire la sumele expuse la risc. Suma expusă riscului la momentul plății reprezintă suma estimată de Comisie ca nefiind plătită în conformitate cu normele aplicabile la momentul respectiv. Această cifră se apropie cel mai mult de nivelul de eroare estimat de Curte. |
| --- | --- |

1.32.

În Raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului UE, Comisia prezintă evaluarea sa cu privire la sumele expuse la risc. Suma expusă riscului la momentul plății reprezintă suma estimată de Comisie ca nefiind plătită în conformitate cu normele aplicabile la momentul respectiv. Această cifră se apropie cel mai mult de nivelul de eroare estimat de Curte.

| 1.32. | Comisia a realizat progrese în ceea ce privește limitarea indicelui de eroare global la plată.

  În plus, suma totală expusă riscului la închidere pentru 2017 prezentată în Raportul anual de gestionare și performanță este estimată la mai puțin de 2 % din totalul cheltuielilor relevante după luarea în considerare a corecțiilor viitoare estimate. |
| --- | --- |

1.32.

În plus, suma totală expusă riscului la închidere pentru 2017 prezentată în Raportul anual de gestionare și performanță este estimată la mai puțin de 2 % din totalul cheltuielilor relevante după luarea în considerare a corecțiilor viitoare estimate.

| 1.33. | Pe lângă suma expusă riscului la momentul plății, Comisia prezintă și alți indicatori de regularitate.
  Caseta 1.10
  arată modul în care suma expusă riscului la momentul plății se corelează cu ceilalți indicatori. |
| --- | --- |

1.33.

Pe lângă suma expusă riscului la momentul plății, Comisia prezintă și alți indicatori de regularitate.
  Caseta 1.10
  arată modul în care suma expusă riscului la momentul plății se corelează cu ceilalți indicatori.

Caseta 1.10 –   Relația dintre suma expusă riscului la momentul plății și suma expusă riscului la momentul raportării/suma globală expusă riscului la închidere

Image

Sursa: Comisia Europeană – Raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului UE pe 2016, p. 71.

| 1.34. | Caseta 1.11
  compară cifrele prezentate de Comisie cu privire la suma expusă riscului la momentul plății și intervalul nivelului de eroare estimat de Curte. Procedura privind Raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului UE nu este la fel cu cea a conturilor consolidate ale UE, pentru acestea din urmă existând o versiune provizorie pe care Curtea o poate obține la sfârșitul lunii martie. Prin urmare, Curtea nu examinează informațiile ca atare incluse în Raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului UE. Suma expusă riscului la momentul plății care a fost calculată de Comisie pentru 2017 și prezentată în acest raport se situează la 1,7  % (comparativ cu 2,1  %-2,6  % pentru 2016), cu alte cuvinte, la limita inferioară a intervalului calculat de Curte. Nivelul de eroare estimat de Curte este de 2,4  % (pentru exercițiul 2016, acest nivel a fost de 3,1  %), situându-se într-un interval cuprins între 1,4  % și 3,4  %. |
| --- | --- |

1.34.

Caseta 1.11
  compară cifrele prezentate de Comisie cu privire la suma expusă riscului la momentul plății și intervalul nivelului de eroare estimat de Curte. Procedura privind Raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului UE nu este la fel cu cea a conturilor consolidate ale UE, pentru acestea din urmă existând o versiune provizorie pe care Curtea o poate obține la sfârșitul lunii martie. Prin urmare, Curtea nu examinează informațiile ca atare incluse în Raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului UE. Suma expusă riscului la momentul plății care a fost calculată de Comisie pentru 2017 și prezentată în acest raport se situează la 1,7  % (comparativ cu 2,1  %-2,6  % pentru 2016), cu alte cuvinte, la limita inferioară a intervalului calculat de Curte. Nivelul de eroare estimat de Curte este de 2,4  % (pentru exercițiul 2016, acest nivel a fost de 3,1  %), situându-se într-un interval cuprins între 1,4  % și 3,4  %.

| 1.34. | Raportul anual de gestionare și performanță este adoptat la mijlocul lunii iunie în conformitate cu Regulamentul financiar și, pentru suma expusă riscului la momentul plății menționată de CCE, acesta se bazează pe informațiile detaliate din rapoartele anuale de activitate (RAA) ale directorilor generali. Rapoartele anuale de activitate sunt, în principiu, puse la dispoziția Curții de Conturi Europene de îndată ce sunt semnate. Este necesară o perioadă de timp suficientă pentru pregătirea rapoartelor anuale de activitate și a raportului anual de gestionare și performanță pentru a examina și a evalua datele-cheie furnizate de către statele membre. |
| --- | --- |

1.34.

Caseta 1.11 –   Comparație între estimarea Comisiei cu privire la suma expusă riscului la momentul plății și estimarea Curții

Image

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

Componentele individuale ale estimării Comisiei nu concordă întotdeauna cu constatările Curții

| 1.35. | Comisia utilizează declarațiile de asigurare furnizate de directorii generali ai serviciilor acesteia în rapoartele lor anuale de activitate ca bază pentru evaluarea sa globală cu privire la legalitate și regularitate. Fiecare dintre capitolele 4-10 include câte o secțiune referitoare la rapoartele anuale de activitate selectate, în care Curtea evaluează concordanța acestora cu propriile constatări. |
| --- | --- |

1.35.

Comisia utilizează declarațiile de asigurare furnizate de directorii generali ai serviciilor acesteia în rapoartele lor anuale de activitate ca bază pentru evaluarea sa globală cu privire la legalitate și regularitate. Fiecare dintre capitolele 4-10 include câte o secțiune referitoare la rapoartele anuale de activitate selectate, în care Curtea evaluează concordanța acestora cu propriile constatări.

| 1.35. | Rapoartele anuale de activitate sunt rapoartele principale ale directorilor generali către colegiul comisarilor cu privire la îndeplinirea îndatoririlor acestora. Rapoartele anuale de activitate oferă o prezentare a gradului de realizare a obiectivelor generale și specifice, astfel cum sunt stabilite în planurile strategice și de gestiune ale direcțiilor generale. Acestea includ, de asemenea, realizările în materie de gestiune financiară, control intern, precum și management organizațional. |
| --- | --- |

1.35.

| 1.36. | Indicatorii de regularitate (cifrele prezentate în rapoartele anuale de activitate în legătură cu sumele expuse riscului la momentul plății): |
| --- | --- |

1.36.

Indicatorii de regularitate (cifrele prezentate în rapoartele anuale de activitate în legătură cu sumele expuse riscului la momentul plății):

1.36.

| (a) | concordă, în general, cu propriile constatări ale Curții pentru rubrica 2 Resurse naturale și rubrica 5 Administrație din CFM; |
| --- | --- |

(a)

concordă, în general, cu propriile constatări ale Curții pentru rubrica 2 Resurse naturale și rubrica 5 Administrație din CFM;

| (b) | se situează sub nivelul de eroare estimat de Curte pentru rubrica 1a Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă și rubrica 1b Coeziune. |
| --- | --- |

(b)

se situează sub nivelul de eroare estimat de Curte pentru rubrica 1a Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă și rubrica 1b Coeziune.

| (b) | În ceea ce privește rubrica 1a din CFM „Competitivitate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă”, Comisia consideră că informațiile prezentate în rapoartele anuale de activitate în legătură cu regularitatea operațiunilor subiacente s-au îmbunătățit (a se vedea punctele 5.23-5.25).

  Comisia observă că suma totală estimată pe 2017 expusă riscului la data plății pentru „Coeziune” de la rubrica 1b din CFM, astfel cum rezultă din rapoartele anuale de activitate ale DG REGIO și DG EMPL, se încadrează în intervalul calculat de Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- |

(b)

În ceea ce privește rubrica 1a din CFM „Competitivitate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă”, Comisia consideră că informațiile prezentate în rapoartele anuale de activitate în legătură cu regularitatea operațiunilor subiacente s-au îmbunătățit (a se vedea punctele 5.23-5.25).

Corecțiile și recuperările viitoare afectează în mod semnificativ suma expusă riscului la închidere

| 1.37. | Suma expusă riscului la închidere, la care se face referire în
  caseta 1.10
  , este influențată de corecții și recuperări viitoare estimate pe care gestionarii fondurilor UE se așteaptă să le aplice. Acestea sunt un instrument de gestiune important, care poate diminua impactul cheltuielilor neconforme asupra bugetului UE. |
| --- | --- |

1.37.

Suma expusă riscului la închidere, la care se face referire în
  caseta 1.10
  , este influențată de corecții și recuperări viitoare estimate pe care gestionarii fondurilor UE se așteaptă să le aplice. Acestea sunt un instrument de gestiune important, care poate diminua impactul cheltuielilor neconforme asupra bugetului UE.

| 1.37. | Conceptul de „sumă expusă riscului la închidere” completează imaginea globală a programelor multianuale, întrucât acesta oferă informații suplimentare cu privire la suma expusă riscului care rămâne după ce sunt luate în considerare toate măsurile corective, inclusiv „capacitatea de corecție”, și anume cea mai bună estimare a corecțiilor care vor fi efectuate în anii de după realizarea cheltuielilor. |
| --- | --- |

1.37.

| 1.38. | Pentru estimarea viitoarelor corecții și recuperări, Comisia le utilizează ca bază pe cele aplicate în anii anteriori. Suma expusă riscului la închidere care este raportată în Raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului UE este diferența dintre suma expusă riscului la momentul plății (punctul 1.32) și estimarea viitoarelor corecții și recuperări.
  Caseta 1.12
  arată legătura dintre cifrele efective și estimările privind corecțiile și recuperările viitoare, la sfârșitul anului de raportare. |
| --- | --- |

1.38.

Pentru estimarea viitoarelor corecții și recuperări, Comisia le utilizează ca bază pe cele aplicate în anii anteriori. Suma expusă riscului la închidere care este raportată în Raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului UE este diferența dintre suma expusă riscului la momentul plății (punctul 1.32) și estimarea viitoarelor corecții și recuperări.
  Caseta 1.12
  arată legătura dintre cifrele efective și estimările privind corecțiile și recuperările viitoare, la sfârșitul anului de raportare.

| 1.38. | Estimările serviciilor Comisiei sunt prudente, pentru a evita orice eventuale supraestimări ale capacității de corecție. Aceste estimări se bazează într-adevăr, într-o anumită măsură, pe media corecțiilor efective realizate în anii anteriori. Cu toate acestea, baza istorică nu este întotdeauna pe deplin relevantă pentru estimarea corecțiilor viitoare și ar putea fi necesar să fie ajustată în mod corespunzător. A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la punctul 1.39. |
| --- | --- |

1.38.

Caseta 1.12 –   Viitoarele corecții și recuperări estimate de Comisie și sumele expuse riscului

Image

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

Estimarea Comisiei cu privire la corecții și la recuperări este bazată pe o medie istorică ajustată

| 1.39. | Pentru estimarea viitoarelor corecții și recuperări, Comisia utilizează o medie istorică bazată pe operațiunile din cursul anilor anteriori. Comisia consideră această medie ca fiind cel mai bun indiciu disponibil cu privire la capacitatea sa de corecție. Pentru a se asigura că este relevantă pentru programele curente, DG BUDG solicită celorlalte direcții generale să ajusteze această medie istorică sau să utilizeze o altă metodă de estimare pe care o pot considera adecvată (24). |
| --- | --- |

1.39.

Pentru estimarea viitoarelor corecții și recuperări, Comisia utilizează o medie istorică bazată pe operațiunile din cursul anilor anteriori. Comisia consideră această medie ca fiind cel mai bun indiciu disponibil cu privire la capacitatea sa de corecție. Pentru a se asigura că este relevantă pentru programele curente, DG BUDG solicită celorlalte direcții generale să ajusteze această medie istorică sau să utilizeze o altă metodă de estimare pe care o pot considera adecvată (24).

| 1.39. | Datele istorice pot fi afectate de evenimente singulare sau legate de programe anterioare cu profiluri de risc diferite de cele actuale (care poate au fost simplificate și au devenit mai puțin expuse riscului de eroare). Din aceste motive, datele istorice sunt ajustate sau înlocuite în consecință. |
| --- | --- |

1.39.

| 1.40. | În pofida îmbunătățirilor pe care Curtea le-a constatat pentru exercițiul financiar 2017, datele istorice continuau să fie afectate de erori de clasificare sau de înregistrare a informațiilor sau includeau elemente care nu prezentau nicio relevanță pentru calcul (25). |
| --- | --- |

1.40.

În pofida îmbunătățirilor pe care Curtea le-a constatat pentru exercițiul financiar 2017, datele istorice continuau să fie afectate de erori de clasificare sau de înregistrare a informațiilor sau includeau elemente care nu prezentau nicio relevanță pentru calcul (25).

| 1.40. | Datele istorice sunt relevante pentru estimarea corecțiilor viitoare, dar trebuie uneori să fie ajustate în mod corespunzător. Acesta este unul dintre motivele pentru care serviciile Comisiei sunt invitate să ia în considerare necesitatea de a adapta/înlocui baza istorică.

  În ultimii ani, Comisia și-a îmbunătățit în mod continuu raportarea corecțiilor financiare și a recuperărilor și calitatea datelor subiacente. |
| --- | --- |

1.40.

În ultimii ani, Comisia și-a îmbunătățit în mod continuu raportarea corecțiilor financiare și a recuperărilor și calitatea datelor subiacente.

| 1.41. | Majoritatea direcțiilor generale ale Comisiei și-au ajustat estimările. Curtea a constatat că estimările din 2017 erau de o calitate mai bună decât cele din anii anteriori. Cu toate acestea, unele direcții generale continuau să nu prezinte la un nivel suficient de detaliat în rapoartele lor anuale de activitate principalele ipoteze subiacente în vederea estimării viitoarelor corecții și recuperări. |
| --- | --- |

1.41.

Majoritatea direcțiilor generale ale Comisiei și-au ajustat estimările. Curtea a constatat că estimările din 2017 erau de o calitate mai bună decât cele din anii anteriori. Cu toate acestea, unele direcții generale continuau să nu prezinte la un nivel suficient de detaliat în rapoartele lor anuale de activitate principalele ipoteze subiacente în vederea estimării viitoarelor corecții și recuperări.

| 1.41. | Orientările, modelul și instrucțiunile privind Raportul anual de activitate pe 2017 au fost clarificate ca răspuns la recomandările formulate de CCE în 2016. În conformitate cu instrucțiunile, în rapoartele lor anuale de activitate pe 2017 direcțiile generale și-au îmbunătățit prezentarea principalelor ipoteze cu privire la ajustările/înlocuirile efectuate, pentru a sublinia cele mai bune și mai prudente estimări pentru viitoarele corecții și recuperări care sunt relevante pentru programele actuale. |
| --- | --- |

1.41.

Este nevoie de o mai mare diferențiere între impactul măsurilor preventive și cel al măsurilor corective

| 1.42. | Comisia și, în cazul programelor în gestiune partajată, autoritățile statelor membre pot proteja bugetul UE de cheltuieli neconforme fie prin prevenirea producerii lor, fie prin compensarea impactului lor. Prevenirea este prima linie de apărare împotriva erorilor. Dacă mecanismele de prevenire nu reușesc să prevină cu succes producerea tuturor erorilor, Comisia trebuie să ia măsuri corective pentru a compensa impactul lor. |
| --- | --- |

1.42.

Comisia și, în cazul programelor în gestiune partajată, autoritățile statelor membre pot proteja bugetul UE de cheltuieli neconforme fie prin prevenirea producerii lor, fie prin compensarea impactului lor. Prevenirea este prima linie de apărare împotriva erorilor. Dacă mecanismele de prevenire nu reușesc să prevină cu succes producerea tuturor erorilor, Comisia trebuie să ia măsuri corective pentru a compensa impactul lor.

| 1.43. | Printre mecanismele principale de care Comisia dispune în materie de prevenire se numără sistarea și suspendarea plăților, precum și efectuarea unor controale ex ante care duc la respingerea sumelor neeligibile de la rambursare înainte ca cheltuielile aferente să fie acceptate de Comisie și ca plățile să fie efectuate. Printre mecanismele de corecție principale aflate la dispoziția Comisiei se numără verificările ex post efectuate cu privire la sumele pe care le-a acceptat și le-a debursat. În cadrul gestiunii partajate, aceste mecanisme au ca efect corecții financiare, iar în cadrul gestiunii directe și indirecte, ele au drept rezultat recuperări de la beneficiarii finali. |
| --- | --- |

1.43.

Printre mecanismele principale de care Comisia dispune în materie de prevenire se numără sistarea și suspendarea plăților, precum și efectuarea unor controale ex ante care duc la respingerea sumelor neeligibile de la rambursare înainte ca cheltuielile aferente să fie acceptate de Comisie și ca plățile să fie efectuate. Printre mecanismele de corecție principale aflate la dispoziția Comisiei se numără verificările ex post efectuate cu privire la sumele pe care le-a acceptat și le-a debursat. În cadrul gestiunii partajate, aceste mecanisme au ca efect corecții financiare, iar în cadrul gestiunii directe și indirecte, ele au drept rezultat recuperări de la beneficiarii finali.

| 1.44. | Curtea a constatat că sumele care rezultă atât în urma mecanismelor de corecție, cât și în urma mecanismelor de prevenire sunt raportate de Comisie în cadrul unei singure rubrici intitulate „Corecții financiare și recuperări” din secțiunea „Situațiile financiare: discuție și analiză” a conturilor anuale ale UE. Din acest motiv, cititorului îi este dificil să facă distincția între impactul măsurilor corective și cel al măsurilor preventive. |
| --- | --- |

1.44.

Curtea a constatat că sumele care rezultă atât în urma mecanismelor de corecție, cât și în urma mecanismelor de prevenire sunt raportate de Comisie în cadrul unei singure rubrici intitulate „Corecții financiare și recuperări” din secțiunea „Situațiile financiare: discuție și analiză” a conturilor anuale ale UE. Din acest motiv, cititorului îi este dificil să facă distincția între impactul măsurilor corective și cel al măsurilor preventive.

| 1.44 și 1.45. | Informațiile privind corecțiile financiare și recuperările incluse în documentul „Situația financiară: discuție și analiză” sunt menite să explice într-un mod foarte concis principalele elemente și măsuri utilizate de Comisie pentru a proteja bugetul UE și impactul financiar al acestora. Toate informațiile detaliate privind corecțiile financiare și recuperările sunt incluse în Raportul anual de gestionare și performanță, care distinge între sumele rezultate din acțiuni preventive și corective. În plus, în documentul „Situația financiară: discuție și analiză” pentru 2017, valoarea măsurilor corective a fost prezentată separat și a fost furnizată o legătură către secțiunile corespunzătoare din Raportul anual de gestionare și performanță. |
| --- | --- |

1.44 și 1.45.

| 1.45. | Comisia dispune însă de detaliile necesare pentru a face diferența între cele două categorii. În rapoartele sale anuale pe 2014, 2015 și 2016, Curtea a utilizat date pe care Comisia i le-a furnizat pentru a putea face o diferențiere între sumele rezultate în urma mecanismelor de corecție, pe de o parte, și a celor de prevenire, pe de altă parte. |
| --- | --- |

1.45.

Comisia dispune însă de detaliile necesare pentru a face diferența între cele două categorii. În rapoartele sale anuale pe 2014, 2015 și 2016, Curtea a utilizat date pe care Comisia i le-a furnizat pentru a putea face o diferențiere între sumele rezultate în urma mecanismelor de corecție, pe de o parte, și a celor de prevenire, pe de altă parte.

| 1.46. | În secțiunea „Situațiile financiare: discuție și analiză” aferentă exercițiului 2017, sunt raportate „corecții financiare și recuperări” implementate în valoare totală de 2,8  miliarde de euro. La fel ca în anii anteriori, această cifră include, pe lângă sumele rezultate ca urmare a mecanismelor corective, următoarele rezultate ale măsurilor preventive:






  (a) | în cadrul gestiunii partajate, 78 de milioane de euro deduși de statele membre din declarații noi de cheltuieli transmise Comisiei (corecții „la sursă”) în domeniul coeziunii și al politicilor interne, precum și 275 de milioane de euro reprezentând reduceri de plăți în agricultură; |
| --- | --- | --- |

1.46.

În secțiunea „Situațiile financiare: discuție și analiză” aferentă exercițiului 2017, sunt raportate „corecții financiare și recuperări” implementate în valoare totală de 2,8  miliarde de euro. La fel ca în anii anteriori, această cifră include, pe lângă sumele rezultate ca urmare a mecanismelor corective, următoarele rezultate ale măsurilor preventive:

(a)

în cadrul gestiunii partajate, 78 de milioane de euro deduși de statele membre din declarații noi de cheltuieli transmise Comisiei (corecții „la sursă”) în domeniul coeziunii și al politicilor interne, precum și 275 de milioane de euro reprezentând reduceri de plăți în agricultură;

| (b) | în cadrul gestiunii directe și al celei indirecte, 539 de milioane de euro reprezentând cheltuieli neeligibile, deduși din declarații înainte de efectuarea plăților corespondente de la bugetul UE. |
| --- | --- |

(b)

în cadrul gestiunii directe și al celei indirecte, 539 de milioane de euro reprezentând cheltuieli neeligibile, deduși din declarații înainte de efectuarea plăților corespondente de la bugetul UE.

| 1.46. | În Raportul anual de gestionare și performanță sunt furnizate informații detaliate privind corecțiile financiare și recuperările, la fel ca în 2016 și, anterior, în comunicările Comisiei privind protecția bugetului UE. Sumele reprezentând corecțiile și recuperările la sursă demonstrează axarea Comisiei pe măsuri preventive menite să protejeze bugetul UE înainte de acceptarea cheltuielilor. |
| --- | --- |

1.46.

OBSERVAȚIILE CURȚII

CURTEA TRANSMITE CĂTRE OLAF CAZURILE ÎN CARE EXISTĂ SUSPICIUNI DE FRAUDĂ

| 1.47. | Curtea raportează Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) cazurile de suspiciune de fraudă identificate fie în cursul auditului său (inclusiv în cadrul activității sale cu privire la performanță), fie pe baza informațiilor comunicate direct Curții de către terți. Curtea nu poate face comentarii cu privire la cazurile individuale sau la modul în care OLAF a dat curs acestora. În 2017:






  (a) | Curtea a evaluat regularitatea a 703 operațiuni în cadrul activităților sale de audit desfășurate în vederea raportului anual și a elaborat 28 de rapoarte speciale; |
| --- | --- | --- |

1.47.

Curtea raportează Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF) cazurile de suspiciune de fraudă identificate fie în cursul auditului său (inclusiv în cadrul activității sale cu privire la performanță), fie pe baza informațiilor comunicate direct Curții de către terți. Curtea nu poate face comentarii cu privire la cazurile individuale sau la modul în care OLAF a dat curs acestora. În 2017:

(a)

Curtea a evaluat regularitatea a 703 operațiuni în cadrul activităților sale de audit desfășurate în vederea raportului anual și a elaborat 28 de rapoarte speciale;

| (b) | Curtea a semnalat către OLAF 13 cazuri de suspiciune de fraudă identificate în cursul auditurilor sale (11 în 2016), precum și 6 cazuri identificate pe baza informațiilor comunicate de către terți (5 în 2016). |
| --- | --- |

(b)

Curtea a semnalat către OLAF 13 cazuri de suspiciune de fraudă identificate în cursul auditurilor sale (11 în 2016), precum și 6 cazuri identificate pe baza informațiilor comunicate de către terți (5 în 2016).

| 1.48. | În 2017, cazurile de suspiciune de fraudă pe care Curtea le-a detectat în cadrul activității sale și pe care le-a raportat către OLAF erau legate, cel mai frecvent de crearea artificială a condițiilor necesare pentru a primi finanțare din partea UE, de declararea unor costuri care nu îndeplineau criteriile de eligibilitate și de nereguli privind achizițiile. |
| --- | --- |

1.48.

În 2017, cazurile de suspiciune de fraudă pe care Curtea le-a detectat în cadrul activității sale și pe care le-a raportat către OLAF erau legate, cel mai frecvent de crearea artificială a condițiilor necesare pentru a primi finanțare din partea UE, de declararea unor costuri care nu îndeplineau criteriile de eligibilitate și de nereguli privind achizițiile.

| 1.49. | Până la 31 decembrie 2017, pentru șapte din cele 13 cazuri detectate în cadrul activităților de audit și raportate în 2017 către OLAF se deschisese deja o investigație, iar un caz făcea încă obiectul unei examinări pentru a se decide dacă să se deschidă sau nu o investigație. OLAF a decis să respingă celelalte cinci cazuri pe motivul că o altă autoritate sau o altă instituție, un alt organism, o altă agenție ori un alt oficiu al UE era mai în măsură să le trateze, că nu existau suficiente probe care să indice că s-au comis fraude sau din motive legate de proporționalitate. |
| --- | --- |

1.49.

Până la 31 decembrie 2017, pentru șapte din cele 13 cazuri detectate în cadrul activităților de audit și raportate în 2017 către OLAF se deschisese deja o investigație, iar un caz făcea încă obiectul unei examinări pentru a se decide dacă să se deschidă sau nu o investigație. OLAF a decis să respingă celelalte cinci cazuri pe motivul că o altă autoritate sau o altă instituție, un alt organism, o altă agenție ori un alt oficiu al UE era mai în măsură să le trateze, că nu existau suficiente probe care să indice că s-au comis fraude sau din motive legate de proporționalitate.

| 1.50. | În ceea ce privește cele șase cazuri identificate pe baza informațiilor furnizate Curții de către terți și raportate către OLAF, două au declanșat deschiderea unor investigații și celelalte patru au fost respinse pe motivul că o altă autoritate sau o altă instituție, un alt organism, o altă agenție ori un alt oficiu al UE era mai în măsură să le trateze sau că nu existau suficiente probe care să indice că s-au comis fraude. |
| --- | --- |

1.50.

În ceea ce privește cele șase cazuri identificate pe baza informațiilor furnizate Curții de către terți și raportate către OLAF, două au declanșat deschiderea unor investigații și celelalte patru au fost respinse pe motivul că o altă autoritate sau o altă instituție, un alt organism, o altă agenție ori un alt oficiu al UE era mai în măsură să le trateze sau că nu existau suficiente probe care să indice că s-au comis fraude.

| 1.51. | Între 2010 și 2017, OLAF a recomandat procedarea la recuperări în sumă totală de 294,7  milioane de euro pentru cazurile semnalate acestuia de către Curte. În cazurile pe care OLAF le-a închis fără a formula recomandări pentru acțiuni viitoare, concluzia cel mai des întâlnită era că nu existau dovezi privind un act de fraudă sau o neregulă care să afecteze interesele financiare sau de altă natură ale UE. |
| --- | --- |

1.51.

Între 2010 și 2017, OLAF a recomandat procedarea la recuperări în sumă totală de 294,7  milioane de euro pentru cazurile semnalate acestuia de către Curte. În cazurile pe care OLAF le-a închis fără a formula recomandări pentru acțiuni viitoare, concluzia cel mai des întâlnită era că nu existau dovezi privind un act de fraudă sau o neregulă care să afecteze interesele financiare sau de altă natură ale UE.

CONCLUZII

| 1.52. | Principala funcție a prezentului capitol este de a veni în sprijinul opiniei de audit prezentate în declarația de asigurare. |
| --- | --- |

1.52.

Principala funcție a prezentului capitol este de a veni în sprijinul opiniei de audit prezentate în declarația de asigurare.

Rezultatele auditului

| 1.53. | Curtea a concluzionat că conturile nu au fost afectate de denaturări semnificative. |
| --- | --- |

1.53.

Curtea a concluzionat că conturile nu au fost afectate de denaturări semnificative.

| 1.54. | În ceea ce privește regularitatea operațiunilor, Curtea concluzionează că veniturile nu au fost afectate de un nivel semnificativ de eroare. În ceea ce privește plățile, rezultatele auditului Curții arată că s-au înregistrat îmbunătățiri constante în ultimii ani. La fel ca pentru exercițiul precedent, Curtea concluzionează că cheltuielile bazate pe drepturi la plată nu sunt afectate de un nivel semnificativ de eroare. Un nivel semnificativ de eroare se constată a fi limitat la cheltuielile bazate pe rambursarea costurilor, care, pentru acest exercițiu, reprezentau 47 % din populația auditată. Pe această bază, Curtea conchide că erorile nu au un caracter generalizat. |
| --- | --- |

1.54.

În ceea ce privește regularitatea operațiunilor, Curtea concluzionează că veniturile nu au fost afectate de un nivel semnificativ de eroare. În ceea ce privește plățile, rezultatele auditului Curții arată că s-au înregistrat îmbunătățiri constante în ultimii ani. La fel ca pentru exercițiul precedent, Curtea concluzionează că cheltuielile bazate pe drepturi la plată nu sunt afectate de un nivel semnificativ de eroare. Un nivel semnificativ de eroare se constată a fi limitat la cheltuielile bazate pe rambursarea costurilor, care, pentru acest exercițiu, reprezentau 47 % din populația auditată. Pe această bază, Curtea conchide că erorile nu au un caracter generalizat.

---

(1)  Situațiile financiare consolidate cuprind bilanțul, situația performanței financiare, situația fluxurilor de numerar, situația modificărilor în structura activelor nete, precum și o sinteză a principalelor politici contabile, alături de o serie de alte note explicative (inclusiv raportarea pe segmente).

(2)  Rapoartele privind execuția bugetară includ și notele explicative.

(3)  Aceste cheltuieli s-au ridicat la 46,7 miliarde de euro. Mai multe informații în acest sens sunt furnizate la punctele 1.19-1.21 din Raportul anual pe 2017 al Curții.

(4)  Aceste cheltuieli s-au ridicat la 53,5 miliarde de euro. Mai multe informații în acest sens sunt prezentate la punctul 1.18 din Raportul anual pe 2017 al Curții.

(5)  Regulamentul (UE) 2015/1017 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 iunie 2015 privind Fondul european pentru investiții strategice, Platforma europeană de consiliere în materie de investiții și Portalul european de proiecte de investiții și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1291/2013 și (UE) nr. 1316/2013 – Fondul european pentru investiții strategice (JO L 169, 1.7.2015, p. 1) (Regulamentul FEIS).

(6)  Garanția a fost mărită la 26 de miliarde de euro în conformitate cu regulamentul modificat privind FEIS din decembrie 2017 [Regulamentul (UE) 2017/2396 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 decembrie 2017 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1316/2013 și (UE) 2015/1017, JO L 345, 27.12.2017, p. 34] și cu Acordul privind FEIS, astfel cum a fost modificat în martie 2018.

(7)  A se vedea punctele 1.12-1.16 din Raportul anual pe 2015 al Curții.

(8)  Structura de guvernanță a mecanismului FEIS poate fi interpretată ca un indiciu al faptului că acesta se află sub control comun, la fel ca și utilizarea și alocarea garanției UE. Cu toate acestea, potrivit Comisiei, deciziile cu privire la cele mai relevante activități legate de instrumentul de capital pentru IMM-uri sau de inițiativa FEIS în ansamblul său nu necesită un consimțământ unanim și, prin urmare, contabilul Comisiei a concluzionat că nu poate exista un control comun.

(9)  A se vedea Standardul internațional de contabilitate pentru sectorul public (IPSAS) 25 – Beneficiile angajaților. În cazul Sistemului de pensii al funcționarilor și al celorlalți agenți ai Uniunii Europene, obligația privind beneficiul determinat reflectă valoarea actuală a plăților viitoare preconizate pe care UE va trebui să le efectueze pentru a deconta obligațiile legate de pensii rezultate din serviciile prestate de membrii personalului în perioada curentă și în perioadele anterioare.

(10)  Suma de 101 miliarde de euro este compusă din 64 de miliarde de euro reprezentând cheltuieli înregistrate în avans în partea de pasive a bilanțului și 37 de miliarde de euro înregistrate în partea de active a bilanțului, care reduc valoarea prefinanțărilor.

(11)  A se vedea glosarul: buna gestiune financiară.

(12)  A se vedea partea 2 din capitolele 5, 6 și 7.

(13)  A se vedea capitolul 3.

(14)  A se vedea Conturile anuale consolidate ale UE pentru exercițiul 2017 – Rapoarte privind execuția bugetară și note explicative – secțiunea 4.3 intitulată „CFM: Execuția creditelor de plată”.

(15)  Conturile consolidate cuprind:

| (a) | situațiile financiare consolidate, care includ bilanțul (care prezintă activele și pasivele la sfârșitul exercițiului), situația performanței financiare (în care sunt recunoscute veniturile și cheltuielile aferente exercițiului), situația fluxurilor de numerar (care indică modul în care modificările produse în conturi afectează numerarul și echivalentele de numerar), situația modificărilor în structura activelor nete, precum și notele la aceste situații financiare; |
| --- | --- |

(a)

situațiile financiare consolidate, care includ bilanțul (care prezintă activele și pasivele la sfârșitul exercițiului), situația performanței financiare (în care sunt recunoscute veniturile și cheltuielile aferente exercițiului), situația fluxurilor de numerar (care indică modul în care modificările produse în conturi afectează numerarul și echivalentele de numerar), situația modificărilor în structura activelor nete, precum și notele la aceste situații financiare;

| (b) | rapoartele privind execuția bugetară, care tratează veniturile și cheltuielile aferente exercițiului respectiv, precum și notele la aceste rapoarte. |
| --- | --- |

(b)

rapoartele privind execuția bugetară, care tratează veniturile și cheltuielile aferente exercițiului respectiv, precum și notele la aceste rapoarte.

(16)  Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (JO L 298, 26.10.2012, p. 1), astfel cum a fost modificat.

(17)  A se vedea Îndrumarea 2 privind practica recomandată (RPG 2) „Situațiile financiare: discuție și analiză”, emisă de Consiliul pentru Standarde Internaționale de Contabilitate pentru Sectorul Public (International Public Sector Accounting Standards Board – IPSASB).

(18)  Auditorii au obligația de a raporta cu privire la aspectele-cheie ale auditului în urma introducerii Standardului internațional de audit 701 în 2015.

(19)  Cheltuielile bazate pe drepturi la plată includ cheltuielile administrative.

(20)  Aceste cifre nu au fost publicate în caseta 1.6 din Raportul anual pe 2016.

(21)  Articolul 317 TFUE:

Comisia, în cooperare cu statele membre, execută bugetul, în conformitate cu dispozițiile regulamentelor adoptate pentru punerea în aplicare a articolului 322, pe propria răspundere și în limita creditelor alocate, în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare. Statele membre cooperează cu Comisia astfel încât creditele să fie folosite în conformitate cu principiile bunei gestiuni financiare.

(22)  http://ec.europa.eu/budget/biblio/media/2018package_en.cfm.

(23)  A se vedea recomandarea 2 litera (f) din Raportul special nr. 27/2016, intitulat „Guvernanța în cadrul Comisiei Europene: se aplică cele mai bune practici?”.

(24)  Guidance on the content of the AAR Section 2.1: Financial management and internal control (Orientări privind conținutul secțiunii 2.1 din rapoartele anuale de activitate: gestiunea financiară și controlul intern); Guideline: Key concepts and definitions for determining error rates, amounts at risk and estimated future corrections (Orientări: principalele concepte și definiții pentru determinarea ratelor de eroare, a sumelor expuse riscului și a corecțiilor viitoare estimate); User's guide to the BO reports for the preparation of the 2017 AAR (Ghidul utilizatorului pentru rapoartele privind obiectul de activitate în vederea elaborării Raportului anual de activitate pe 2017).

(25)  A se vedea, de exemplu, punctele 1.13-1.15 din Raportul anual pe 2013, punctele 1.43 și 1.44 din Raportul anual pe 2014 și nota de subsol 35 din Raportul anual pe 2015. În urma examinării de către Curte a corecțiilor financiare și a recuperărilor înregistrate în 2017, s-au constatat unele erori de clasificare și de înregistrare.

ANEXA 1.1

ABORDAREA ȘI METODOLOGIA AUDITULUI

| 1. | Abordarea de audit a Curții este prezentată în Manualul de audit financiar și audit de conformitate, disponibil pe site-ul web al instituției (1). Pentru planificarea activităților sale, Curtea recurge la un model de asigurare de audit. În vederea planificării, ea ține seama de riscul de producere a unor erori (riscul inerent), precum și de riscul ca erorile să nu fi fost prevenite sau să nu fi fost detectate și corectate (riscul de control). |
| --- | --- |

1.

PARTEA 1 – Strategia Curții pentru perioada 2018-2020 cu privire la declarația de asigurare

| 2. | Unul dintre obiectivele principale ale strategiei Curții pentru perioada 2018-2020 este de a spori valoarea adăugată adusă de declarația de asigurare a Curții prin furnizarea unor evaluări mai calitative în ceea ce privește gestiunea financiară a UE, a unei raportări consolidate privind performanța și a unei mai bune informări cu privire la acțiunile UE în statele membre și în regiunile acestora. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Abordarea pe care Curtea o aplică în prezent pentru evaluarea conformității operațiunilor subiacente conturilor cu normele UE constă în principal în testarea directă a conformității pentru un eșantion aleatoriu și extins de operațiuni. Rapoartele anuale recente ale Curții indică unele îmbunătățiri în ceea ce privește sistemele de gestiune și de control și disponibilitatea informațiilor privind legalitatea și regularitatea furnizate de către entitățile auditate de Curte. |
| --- | --- |

3.

| 4. | În lumina acestor evoluții, pentru declarațiile de asigurare furnizate în perioada 2018-2020, Curtea își va direcționa eforturile în vederea unei mai bune utilizări a informațiilor privind legalitatea și regularitatea puse la dispoziție de entitățile auditate, în domeniile în care acest lucru este fezabil. Obiectivul ultim al Curții este de a trece în anii următori la realizarea unei abordări bazate pe atestare (2). În cadrul acestei abordări, auditorul colectează probe suficiente și adecvate pentru a formula o concluzie cu privire la asigurarea exprimată de către entitatea responsabilă. În practică, aceasta înseamnă că, în domeniile în care Curtea poate obține o asigurare pe baza informațiilor furnizate de entitatea auditată cu privire la legalitate și regularitate, Curtea examinează și reefectuează activitatea acesteia. |
| --- | --- |

4.

| 5. | În 2017, Curtea și-a modificat abordarea de audit pentru rubrica 1b Coeziune economică, socială și teritorială pentru a ține cont de modificările aduse la nivel conceptual sistemelor de control pentru perioada de programare 2014-2020. Obiectivul Curții este, pe lângă contribuția la Declarația de asigurare pentru exercițiul 2017, de a formula o concluzie cu privire la fiabilitatea indicatorului-cheie al Comisiei privind legalitatea și regularitatea pentru acest domeniu, și anume riscul rezidual de eroare (3). |
| --- | --- |

5.

| 6. | Curtea a inclus în populația supusă auditului său toate plățile care au legătură cu deciziile de închidere (prin care Comisia acceptă conturile) adoptate de Comisie în 2017 pentru programele operaționale aferente perioadei 2014-2020. Comisia adoptă aceste decizii pentru a valida și închide cheltuieli efectuate între 1 iulie 2015 și 30 iunie 2016 și care au fost incluse în conturile financiare certificate depuse de statele membre până la 15 februarie 2017. În cadrul auditurilor viitoare, Curtea va proceda la testarea plăților intermediare care sunt legate de programele din perioada 2014-2020 și care sunt înscrise în conturile pe 2017. |
| --- | --- |

6.

PARTEA 2 – Abordarea și metodologia auditului în ceea ce privește fiabilitatea conturilor

| 7. | Curtea examinează conturile consolidate ale UE pentru a le stabili fiabilitatea. Aceste conturi cuprind:






  (a) | situațiile financiare consolidate; și |
| --- | --- | --- |

7.

(a)

situațiile financiare consolidate; și

| (b) | rapoartele privind execuția bugetară. |
| --- | --- |

(b)

rapoartele privind execuția bugetară.

| 8. | Conturile consolidate ar trebui să prezinte în mod adecvat, sub toate aspectele semnificative:






  (a) | situația financiară a Uniunii Europene la sfârșitul exercițiului; |
| --- | --- | --- |

8.

(a)

situația financiară a Uniunii Europene la sfârșitul exercițiului;

| (b) | rezultatele operațiunilor și fluxurile de numerar ale acesteia; și |
| --- | --- |

(b)

rezultatele operațiunilor și fluxurile de numerar ale acesteia; și

| (c) | modificările în structura activelor nete aferente exercițiului încheiat. |
| --- | --- |

(c)

modificările în structura activelor nete aferente exercițiului încheiat.

| 9. | În cadrul auditului său, Curtea:






  (a) | evaluează mediul de control contabil; |
| --- | --- | --- |

9.

(a)

evaluează mediul de control contabil;

| (b) | verifică funcționarea principalelor proceduri contabile și a procesului de închidere a exercițiului; |
| --- | --- |

(b)

verifică funcționarea principalelor proceduri contabile și a procesului de închidere a exercițiului;

| (c) | analizează coerența și verosimilitatea principalelor date contabile; |
| --- | --- |

(c)

analizează coerența și verosimilitatea principalelor date contabile;

| (d) | analizează și reconciliază conturile și/sau soldurile; |
| --- | --- |

(d)

analizează și reconciliază conturile și/sau soldurile;

| (e) | efectuează teste de fond cu privire la angajamente, plăți și posturi specifice din bilanț, pe baza unor eșantioane reprezentative; |
| --- | --- |

(e)

efectuează teste de fond cu privire la angajamente, plăți și posturi specifice din bilanț, pe baza unor eșantioane reprezentative;

| (f) | în măsura posibilului și în conformitate cu standardele internaționale de audit, utilizează activitatea altor auditori, în special atunci când auditează activități de împrumut și de creditare care sunt gestionate de Comisie și pentru care sunt disponibile certificate de audit extern. |
| --- | --- |

(f)

în măsura posibilului și în conformitate cu standardele internaționale de audit, utilizează activitatea altor auditori, în special atunci când auditează activități de împrumut și de creditare care sunt gestionate de Comisie și pentru care sunt disponibile certificate de audit extern.

PARTEA 3 – Abordarea și metodologia auditului în ceea ce privește regularitatea operațiunilor

| 10. | Auditul regularității operațiunilor subiacente conturilor presupune efectuarea de teste pentru a se verifica dacă operațiunile sunt conforme cu normele și reglementările aplicabile. |
| --- | --- |

10.

| 11. | În cursul activității sale de audit, Curtea analizează măsura în care poate folosi în mod eficient controalele cu privire la regularitate efectuate deja de către alte entități. În cazul în care dorește să utilizeze rezultatele acestor controale, în conformitate cu standardele de audit, Curtea evaluează independența și competența celeilalte părți, precum și sfera și caracterul adecvat al activității acesteia. |
| --- | --- |

11.

Cum testează Curtea operațiunile?

| 12. | Pentru fiecare rubrică din CFM pentru care Curtea furnizează o apreciere specifică (capitolele 5, 6, 7 și 10), Curtea efectuează teste pe un eșantion reprezentativ de operațiuni, cu scopul de a estima ponderea operațiunilor neconforme din ansamblul populației. |
| --- | --- |

12.

| 13. | În cazul fiecărei operațiuni selectate, Curtea determină dacă cererea de plată sau plata au fost efectuate în scopurile aprobate de buget și prevăzute în legislație. De asemenea, Curtea examinează modul în care a fost calculată suma aferentă cererii de plată sau suma aferentă plății (în cazul unor cereri de plată cu o valoare mai mare, examinarea are loc pe baza unei selecții reprezentative pentru toate elementele operațiunii). Aceasta presupune urmărirea parcursului operațiunii de la nivelul conturilor bugetare până la destinatarul final (de exemplu, un fermier, organizatorul unui curs de formare sau al unui proiect derulat în cadrul asistenței pentru dezvoltare), verificându-se respectarea condițiilor aplicabile la fiecare nivel. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Atunci când efectuează teste cu privire la operațiunile aferente veniturilor, Curtea examinează resursele proprii bazate pe taxa pe valoarea adăugată și cele bazate pe venitul național brut plecând de la agregatele macroeconomice pe baza cărora sunt calculate aceste resurse. Curtea examinează controalele efectuate de Comisie cu privire la contribuțiile statelor membre până la momentul primirii acestor contribuții și al înregistrării lor în conturile consolidate. În ceea ce privește resursele proprii tradiționale, Curtea examinează conturile autorităților vamale și fluxul taxelor – de asemenea până la momentul încasării sumelor de către Comisie și al înregistrării lor în conturi. |
| --- | --- |

14.

| 15. | În ceea ce privește cheltuielile, Curtea examinează operațiunile de plăți la momentul la care cheltuielile au fost suportate, înregistrate și acceptate. Acest mod de examinare acoperă toate categoriile de plăți (inclusiv plățile efectuate în vederea achiziționării de active). Curtea nu examinează însă plățile în avans la momentul la care sunt efectuate, ci mai degrabă atunci când:






  (a) | destinatarul final al fondurilor UE (de exemplu un fermier, un institut de cercetare, o societate care furnizează lucrări sau servicii contractate prin achiziție publică) a prezentat elemente justificative care atestă utilizarea fondurilor; și |
| --- | --- | --- |

15.

(a)

destinatarul final al fondurilor UE (de exemplu un fermier, un institut de cercetare, o societate care furnizează lucrări sau servicii contractate prin achiziție publică) a prezentat elemente justificative care atestă utilizarea fondurilor; și

| (b) | Comisia (ori o altă instituție sau un alt organ care gestionează fonduri ale UE) a acceptat utilizarea finală a fondurilor, prin validarea și închiderea plății în avans. |
| --- | --- |

(b)

Comisia (ori o altă instituție sau un alt organ care gestionează fonduri ale UE) a acceptat utilizarea finală a fondurilor, prin validarea și închiderea plății în avans.

| 16. | Eșantionul de audit al Curții a fost astfel constituit încât să permită o estimare a nivelului de eroare pentru ansamblul cheltuielilor și nu pentru operațiunile individuale (un anumit proiect, de exemplu). Curtea utilizează metoda de eșantionare pe bază de unități monetare (monetary unit sampling – MUS) pentru a selecta cererile de plată sau plățile și apoi, la un nivel inferior, elementele individuale din cadrul unei operațiuni (cum ar fi facturile legate de un proiect sau parcelele care figurează în cererea depusă de un fermier). Ratele de eroare raportate pentru aceste elemente nu ar trebui înțelese ca o concluzie privind operațiunile respective, ci, mai degrabă, ca o contribuție directă la nivelul de eroare global estimat pentru cheltuielile UE în ansamblu. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Curtea nu examinează operațiuni din toate statele membre sau din toate țările și regiunile beneficiare pentru niciun exercițiu vizat. Faptul că în exemple sunt nominalizate anumite state membre ori țări și/sau regiuni beneficiare nu înseamnă că respectivele cazuri nu pot apărea și în altă parte. Exemplele ilustrative prezentate în acest raport nu pot constitui o bază pentru formularea unor concluzii cu privire la statele membre, țările și/sau regiunile beneficiare în cauză. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Abordarea Curții nu vizează să colecteze date privind frecvența erorilor în cadrul întregii populații. Prin urmare, cifrele prezentate cu privire la numărul de erori detectate în cadrul unei rubrici din CFM, în cazul cheltuielilor gestionate de o direcție generală sau al cheltuielilor dintr-un anumit stat membru nu sunt un indiciu al frecvenței erorilor în operațiunile finanțate de UE sau în diferitele state membre. Abordarea de eșantionare utilizată de Curte aplică diferite ponderi pentru diferite operațiuni, în funcție de valoarea cheltuielilor în cauză și de intensitatea activității sale de audit. Această ponderare nu se aplică în informațiile privind frecvența erorilor, unde dezvoltarea rurală, de exemplu, are aceeași pondere ca sprijinul direct acordat în domeniul resurselor naturale sau unde cheltuielile aferente Fondului social european au aceeași pondere ca plățile din domeniile dezvoltării regionale și coeziunii. |
| --- | --- |

18.

Cum evaluează și prezintă Curtea rezultatele testelor efectuate pe operațiuni?

| 19. | O eroare poate afecta întreaga sumă implicată într-o operațiune individuală sau doar o parte din aceasta. Curtea analizează dacă erorile identificate sunt cuantificabile sau necuantificabile, încercând să determine, altfel spus, dacă există posibilitatea de a măsura proporția afectată de eroare din suma auditată. Erorile detectate și corectate anterior controalelor efectuate de Curte și independent de acestea sunt excluse din calculul nivelului de eroare și din determinarea frecvenței erorilor, întrucât detectarea și corectarea lor constituie o dovadă a faptului că sistemele de control funcționează în mod eficace. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Criteriile pe care le utilizează Curtea pentru cuantificarea erorilor legate de achiziții publice sunt descrise în documentul „Nerespectarea normelor în materie de achiziții publice – tipuri de nereguli și baza pentru cuantificare” (4). |
| --- | --- |

20.

| 21. | Modul în care Curtea cuantifică aceste erori poate fi diferit de abordarea utilizată de Comisie sau de statele membre atunci când iau decizii cu privire la acțiunile care ar trebui întreprinse ca urmare a aplicării incorecte a normelor în materie de achiziții publice. |
| --- | --- |

21.

Nivelul de eroare estimat

| 22. | Curtea estimează „rata de eroare cea mai probabilă” (most likely error – MLE) și procedează la această estimare pentru majoritatea rubricilor din CFM, precum și pentru ansamblul cheltuielilor bugetare. MLE ia în considerare numai erorile cuantificabile și se exprimă sub forma unui procentaj. Printre exemplele de erori se numără încălcări cuantificabile ale normelor și ale reglementărilor aplicabile, ale prevederilor contractuale și ale condițiilor de acordare a finanțărilor nerambursabile (granturilor). De asemenea, Curtea stabilește limita inferioară a nivelului de eroare (lower error limit – LEL) și limita superioară a nivelului de eroare (upper error limit – UEL). |
| --- | --- |

22.

| 23. | La exprimarea opiniei sale de audit, Curtea utilizează un prag de semnificație de 2 % și ține seama, de asemenea, de natura și de contextul erorilor, precum și de sumele corespunzătoare acestora. |
| --- | --- |

23.

Cum examinează Curtea sistemele și cum raportează rezultatele?

| 24. | Comisia și alte instituții sau organe ale UE, precum și autoritățile statelor membre, țările și/sau regiunile beneficiare instituie sisteme pe care le utilizează pentru a gestiona riscurile la care este expus bugetul și pentru a superviza/asigura regularitatea operațiunilor. Este util să se examineze aceste sisteme cu scopul de a se identifica aspectele care necesită îmbunătățiri. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Fiecare rubrică din CFM, inclusiv veniturile, implică mai multe sisteme diferite. În fiecare an, Curtea selectează un eșantion de sisteme și prezintă rezultatele evaluării sale alături de recomandări în vederea îmbunătățirii. |
| --- | --- |

25.

Cum ajunge Curtea la opiniile pe care le exprimă în declarația de asigurare?

| 26. | Pentru exprimarea opiniei sale cu privire la regularitatea operațiunilor subiacente conturilor consolidate ale UE, Curtea își planifică activitatea astfel încât să obțină probe de audit suficiente, pertinente și fiabile. Rezultatele acestor activități sunt prezentate în capitolele 4-10. Opinia Curții este prezentată în declarația de asigurare. Activitățile desfășurate îi permit Curții să își formeze o opinie fundamentată indicând dacă erorile din cadrul populației depășesc sau nu depășesc pragul de semnificație. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Atunci când constată un nivel semnificativ de eroare și determină impactul acestuia asupra opiniei de audit, Curtea trebuie să decidă dacă erorile – sau absența probelor de audit – au un caracter „generalizat”. În cadrul acestui demers, Curtea aplică orientările conținute în ISSAI 1705 (extinzând sfera de aplicabilitate a acestor orientări la aspecte de legalitate și de regularitate, în conformitate cu mandatul Curții). Atunci când erorile sunt semnificative și generalizate, Curtea prezintă o opinie contrară. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Se consideră că o eroare sau lipsa probelor de audit sunt „generalizate” dacă, potrivit raționamentului auditorului, nu sunt limitate la anumite elemente, conturi sau aspecte din situațiile financiare (cu alte cuvinte, sunt răspândite pe tot ansamblul conturilor sau al operațiunilor testate), ori, în cazul în care sunt limitate la acestea, ele afectează sau ar putea afecta într-o proporție substanțială situațiile financiare sau privesc prezentări de informații care sunt fundamentale pentru înțelegerea situațiilor financiare de către utilizatori. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Cheltuielile globale aferente exercițiului 2017 sunt afectate de un nivel de eroare de 2,4 %, conform estimării celei mai bune a Curții. În opinia Curții, acest nivel de eroare nu are un caracter generalizat, întrucât se limitează la un anumit tip de cheltuieli și apare doar în anumite domenii de cheltuieli. Nivelul de eroare estimat pentru diferitele rubrici din cadrul CFM variază, după cum se arată în capitolele 5-7 și 10. |
| --- | --- |

29.

Suspiciunile de fraudă

| 30. | În cazul în care are motive să suspecteze activități frauduloase, Curtea informează în acest sens OLAF, oficiul antifraudă al Uniunii, care are responsabilitatea de a efectua investigații în consecință. Curtea semnalează către OLAF mai multe cazuri pe an. |
| --- | --- |

30.

PARTEA 4 – Legătura dintre opiniile de audit privind fiabilitatea conturilor și opiniile de audit privind regularitatea operațiunilor

| 31. | Curtea a formulat:






  (a) | o opinie de audit privind conturile consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul financiar încheiat și |
| --- | --- | --- |

31.

(a)

o opinie de audit privind conturile consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul financiar încheiat și

| (b) | opinii de audit privind regularitatea veniturilor și a plăților subiacente acestor conturi. |
| --- | --- |

(b)

opinii de audit privind regularitatea veniturilor și a plăților subiacente acestor conturi.

| 32. | Activitățile Curții și opiniile pe care le exprimă aceasta respectă standardele internaționale de audit și codul deontologic formulate de IFAC și standardele internaționale ale instituțiilor supreme de audit formulate de INTOSAI. |
| --- | --- |

32.

| 33. | În situația în care auditorii emit opinii de audit atât cu privire la fiabilitatea conturilor, cât și cu privire la regularitatea operațiunilor subiacente acestor conturi, standardele respective prevăd că o opinie modificată referitoare la regularitatea operațiunilor nu antrenează automat o opinie modificată referitoare la fiabilitatea conturilor. În situațiile financiare, cu privire la care Curtea exprimă o opinie, se recunoaște existența unei probleme semnificative legate de încălcările normelor care reglementează cheltuielile imputate bugetului UE. În consecință, Curtea a decis că existența unui nivel semnificativ de eroare care afectează regularitatea nu constituie în sine un motiv care să justifice modificarea opiniei sale separate privind fiabilitatea conturilor. |
| --- | --- |

33.

---

(1)  https://www.eca.europa.eu/ro/Pages/AuditMethodology.aspx

(2)  A se vedea punctul 40 din ISSAI 4000.

(3)  A se vedea documentul de referință: The ECA’s modified approach to the Statement of Assurance audits in Cohesion (Abordarea modificată a Curții privind auditurile efectuate în domeniul coeziunii în vederea furnizării declarației de asigurare), disponibil pe site-ul web al Curții (https://www.eca.europa.eu/ro/Pages/DocItem.aspx?did=44524).

(4)  http://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/Guideline_procurement/Quantification_of_public_procurement_errors.pdf

---

CAPITOLUL 2

Gestiunea bugetară și financiară

CUPRINS

| Introducere | 2.1-2.2 |
| --- | --- |

| Gestiunea bugetară în 2017 | 2.3-2.12 |
| --- | --- |

| În comparație cu bugetul, nivelul angajamentelor a fost ridicat, iar nivelul plăților a rămas scăzut în cel de al patrulea an al CFM | 2.3-2.5 |
| --- | --- |

| Angajamentele bugetare restante au depășit recordul de anul trecut | 2.6-2.8 |
| --- | --- |

| Marja globală pentru plăți și instrumentele speciale joacă un rol important în asigurarea flexibilității | 2.9-2.12 |
| --- | --- |

| Probleme în materie de gestiune bugetară legate de bugetul pe 2017 | 2.13-2.45 |
| --- | --- |

| Utilizarea resurselor disponibile în cadrul fondurilor ESI continuă să reprezinte o provocare pentru statele membre | 2.13-2.19 |
| --- | --- |

| Statele membre și-au prezentat declarațiile finale legate de fondurile structurale pentru CFM 2007-2013 | 2.20-2.22 |
| --- | --- |

| Pentru ajutorul acordat țărilor din afara UE sunt utilizate din ce în ce mai mult modele alternative de finanțare | 2.23-2.27 |
| --- | --- |

| Finanțarea acordată de UE pentru instrumentele financiare a crescut substanțial | 2.28-2.41 |
| --- | --- |

| Instrumentele financiare care fac obiectul gestiunii partajate se confruntă cu provocări | 2.29-2.35 |
| --- | --- |

| Fondul european pentru investiții strategice a luat amploare | 2.36-2.39 |
| --- | --- |

| Crearea Fondului european pentru dezvoltare durabilă | 2.40-2.41 |
| --- | --- |

| Expunerea bugetului UE rămâne semnificativă | 2.42-2.45 |
| --- | --- |

| Riscuri și provocări pentru viitorul buget al UE | 2.46-2.51 |
| --- | --- |

| Există posibilitatea unei acumulării anormale de cereri de plată neonorate | 2.47 |
| --- | --- |

| Finanțarea angajamentelor restante din CFM 2014-2020 reprezintă o problemă pentru următorul CFM | 2.48-2.49 |
| --- | --- |

| Regatul Unit părăsește Uniunea Europeană | 2.50 |
| --- | --- |

| Ar putea exista riscul ca deficitul de răspundere să se accentueze și mai mult | 2.51 |
| --- | --- |

| Concluzii și recomandări | 2.52-2.62 |
| --- | --- |

| Concluzii | 2.52-2.61 |
| --- | --- |

| Recomandări | 2.62 |
| --- | --- |

| Anexa 2.1 – | Principalele elemente de interes ale bugetelor rectificative |
| --- | --- |

Anexa 2.1 –

| Anexa 2.2 – | Creșterea sumelor alocate instrumentelor speciale |
| --- | --- |

Anexa 2.2 –

| OBSERVAȚIILE CURȚII | |
| --- | --- |
| INTRODUCERE |
| 2.1. | Acest capitol prezintă rezultatele examinării de către Curte a unei serii de aspecte-cheie legate de gestiunea financiară și bugetară a UE. Capitolul identifică, de asemenea, unele riscuri și provocări la adresa bugetelor viitoare și se bazează, în parte, pe punctele de vedere exprimate de Curte în mai multe rapoarte speciale și documente de informare. |

OBSERVAȚIILE CURȚII

INTRODUCERE

2.1.

Acest capitol prezintă rezultatele examinării de către Curte a unei serii de aspecte-cheie legate de gestiunea financiară și bugetară a UE. Capitolul identifică, de asemenea, unele riscuri și provocări la adresa bugetelor viitoare și se bazează, în parte, pe punctele de vedere exprimate de Curte în mai multe rapoarte speciale și documente de informare.

| 2.2. | În cadrul unei binevenite reflecții cu privire la viitorul UE, Comisia a prezentat în iunie 2017 un „Document de reflecție privind viitorul finanțelor UE”, care a evidențiat opțiunile pentru viitor în materie de finanțare (1). Curtea a contribuit la dezbaterea în curs prin publicarea a două documente de informare (2). La data de 2 mai 2018, Comisia a prezentat o propunere pentru noul cadru financiar multianual (CFM) care va începe în 2021 (3). |
| --- | --- |

2.2.

În cadrul unei binevenite reflecții cu privire la viitorul UE, Comisia a prezentat în iunie 2017 un „Document de reflecție privind viitorul finanțelor UE”, care a evidențiat opțiunile pentru viitor în materie de finanțare (1). Curtea a contribuit la dezbaterea în curs prin publicarea a două documente de informare (2). La data de 2 mai 2018, Comisia a prezentat o propunere pentru noul cadru financiar multianual (CFM) care va începe în 2021 (3).

GESTIUNEA BUGETARĂ ÎN 2017

În comparație cu bugetul, nivelul angajamentelor a fost ridicat, iar nivelul plăților a rămas scăzut în cel de al patrulea an al CFM

| 2.3. | În 2017, UE a angajat 158,7  miliarde de euro (99,3  %) dintr-un total de 159,8  miliarde de euro reprezentând creditele de angajament disponibile în bugetul adoptat (4). Dacă se iau în calcul și instrumentele speciale, sumele angajate au depășit plafonul prevăzut de CFM cu 3,1  miliarde de euro (a se vedea
  caseta 2.1
  ). |
| --- | --- |

2.3.

În 2017, UE a angajat 158,7  miliarde de euro (99,3  %) dintr-un total de 159,8  miliarde de euro reprezentând creditele de angajament disponibile în bugetul adoptat (4). Dacă se iau în calcul și instrumentele speciale, sumele angajate au depășit plafonul prevăzut de CFM cu 3,1  miliarde de euro (a se vedea
  caseta 2.1
  ).

Caseta 2.1 –   Execuția bugetară în 2017

Image

| Notă: | plafonul prevăzut de CFM reprezintă suma maximă anuală care poate fi utilizată conform dispozițiilor Regulamentului privind CFM în vigoare. Este însă permis ca creditele de angajament și utilizarea lor să depășească plafonul cu valoarea instrumentelor speciale [a se vedea articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul privind CFM]. |
| --- | --- |

Notă:

plafonul prevăzut de CFM reprezintă suma maximă anuală care poate fi utilizată conform dispozițiilor Regulamentului privind CFM în vigoare. Este însă permis ca creditele de angajament și utilizarea lor să depășească plafonul cu valoarea instrumentelor speciale [a se vedea articolul 3 alineatul (2) din Regulamentul privind CFM].

| Sursa: | conturile anuale consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2017, Rapoarte privind execuția bugetară și note explicative – notele 4.1-4.3 și ajustarea tehnică pentru 2017. |
| --- | --- |

Sursa:

conturile anuale consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2017, Rapoarte privind execuția bugetară și note explicative – notele 4.1-4.3 și ajustarea tehnică pentru 2017.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| 2.4. | La fel ca în 2016, cuantumul total al plăților efectuate în 2017 a fost mult mai mic decât se anticipase. Nivelul plăților a fost mai mic cu 18,2  miliarde de euro față de plafonul prevăzut în CFM (a se vedea
  caseta 2.1
  ). Anticipând un nivel mai scăzut al plăților, autoritatea bugetară a stabilit bugetul inițial pe 2017 la 134,5  miliarde de euro, cu 8,4  miliarde de euro sub plafonul de 142,9  miliarde de euro (5) prevăzut de CFM pentru creditele de plată. Din cauza execuției lente din primele opt luni ale anului, Comisia a propus bugetul rectificativ nr. 6/2017, care a redus creditele de plată cu 7,7  miliarde de euro (a se vedea
  anexa 2.1
  ). Acest lucru, alături de actualizarea intervenită pe partea de venituri (în principal, amenzi), a avut ca efect reducerea contribuțiilor statelor membre cu 9,8  miliarde de euro pentru 2017, dar ar putea duce la cereri de contribuții majorate în consecință în perioada 2018-2020. Un necesar de plăți considerabil sporit spre sfârșitul CFM-ului actual poate duce la presiuni asupra plafoanelor stabilite pentru creditele de plată. |
| --- | --- |

2.4.

La fel ca în 2016, cuantumul total al plăților efectuate în 2017 a fost mult mai mic decât se anticipase. Nivelul plăților a fost mai mic cu 18,2  miliarde de euro față de plafonul prevăzut în CFM (a se vedea
  caseta 2.1
  ). Anticipând un nivel mai scăzut al plăților, autoritatea bugetară a stabilit bugetul inițial pe 2017 la 134,5  miliarde de euro, cu 8,4  miliarde de euro sub plafonul de 142,9  miliarde de euro (5) prevăzut de CFM pentru creditele de plată. Din cauza execuției lente din primele opt luni ale anului, Comisia a propus bugetul rectificativ nr. 6/2017, care a redus creditele de plată cu 7,7  miliarde de euro (a se vedea
  anexa 2.1
  ). Acest lucru, alături de actualizarea intervenită pe partea de venituri (în principal, amenzi), a avut ca efect reducerea contribuțiilor statelor membre cu 9,8  miliarde de euro pentru 2017, dar ar putea duce la cereri de contribuții majorate în consecință în perioada 2018-2020. Un necesar de plăți considerabil sporit spre sfârșitul CFM-ului actual poate duce la presiuni asupra plafoanelor stabilite pentru creditele de plată.

| 2.4. | Comisia monitorizează în permanență execuția bugetului UE. După caz, Comisia transmite autorității bugetare propuneri pentru ajustarea nivelului creditelor. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Nivelul scăzut al plăților se explică în primul rând prin cuantumul sub așteptări al cererilor de plată prezentate de statele membre pentru programele multianuale aferente fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI) din perioada 2014-2020. Pentru o analiză a motivelor expuse de Comisie și de statele membre în legătură cu această stare de fapt, a se vedea punctele 2.15-2.16. |
| --- | --- |

2.5.

Nivelul scăzut al plăților se explică în primul rând prin cuantumul sub așteptări al cererilor de plată prezentate de statele membre pentru programele multianuale aferente fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI) din perioada 2014-2020. Pentru o analiză a motivelor expuse de Comisie și de statele membre în legătură cu această stare de fapt, a se vedea punctele 2.15-2.16.

| 2.5. | Execuția bugetară din 2017 a fondurilor ESI pentru perioada de programare 2014-2020 s-a îmbunătățit față de 2016. Plățile efectuate în 2017 au fost de 1,5 ori mai mari decât în 2016. În 2017, după reducerea creditelor de plată cu 5,9 miliarde EUR prin bugetul rectificativ nr. 6/2017, bugetul votat a fost executat integral. În plus, s-au consumat 5,4 miliarde EUR sub formă de venituri alocate. |
| --- | --- |

2.5.

OBSERVAȚIILE CURȚII

Angajamentele bugetare restante au depășit recordul de anul trecut

| 2.6. | Utilizarea aproape în integralitate a sumei disponibile pentru angajamente și nivelul scăzut al plăților (a se vedea punctele 2.4-2.5) au dus la un nou nivel-record al angajamentelor bugetare restante, care s-au ridicat la 267,3  miliarde de euro (în 2016: 238,8  miliarde de euro). Nivelul angajamentelor bugetare restante înregistrat în 2017 a fost cu 72,9  miliarde de euro mai mare decât în 2010 (194,4  miliarde de euro), al patrulea an al CFM precedent (a se vedea
  caseta 2.2
  ). În condițiile în care volumul CFM 2014-2020 este similar cu cel al CFM 2007-2013, această creștere este substanțială. În opinia Comisiei, creșterile din 2016 și 2017 se înscriu în ciclul normal de implementare a fondurilor ESI (6), (7). |
| --- | --- |

2.6.

Utilizarea aproape în integralitate a sumei disponibile pentru angajamente și nivelul scăzut al plăților (a se vedea punctele 2.4-2.5) au dus la un nou nivel-record al angajamentelor bugetare restante, care s-au ridicat la 267,3  miliarde de euro (în 2016: 238,8  miliarde de euro). Nivelul angajamentelor bugetare restante înregistrat în 2017 a fost cu 72,9  miliarde de euro mai mare decât în 2010 (194,4  miliarde de euro), al patrulea an al CFM precedent (a se vedea
  caseta 2.2
  ). În condițiile în care volumul CFM 2014-2020 este similar cu cel al CFM 2007-2013, această creștere este substanțială. În opinia Comisiei, creșterile din 2016 și 2017 se înscriu în ciclul normal de implementare a fondurilor ESI (6), (7).

| 2.7. | Proiecțiile Curții (8) arată că angajamentele bugetare restante vor crește chiar mai mult până la sfârșitul CFM în 2020 (a se vedea
  caseta 2.2
  ). |
| --- | --- |

2.7.

Proiecțiile Curții (8) arată că angajamentele bugetare restante vor crește chiar mai mult până la sfârșitul CFM în 2020 (a se vedea
  caseta 2.2
  ).

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| 2.8. | În perioada 2018-2020, riscul ca creditele de plată disponibile să nu fie suficiente pentru a onora toate cererile de plată va crește în mod semnificativ (a se vedea punctele 2.12 și 2.47). Existența unor previziuni mai precise cu privire la plăți pentru anii următori ar contribui la o mai bună gestionare a acestui risc. |
| --- | --- |

2.8.

În perioada 2018-2020, riscul ca creditele de plată disponibile să nu fie suficiente pentru a onora toate cererile de plată va crește în mod semnificativ (a se vedea punctele 2.12 și 2.47). Existența unor previziuni mai precise cu privire la plăți pentru anii următori ar contribui la o mai bună gestionare a acestui risc.

| 2.8. | Conform previziunilor pe termen mediu privind plățile furnizate de Consiliu și de Parlamentul European în octombrie 2017, Comisia consideră că ajustarea plafonului de plăți va fi sustenabilă până la sfârșitul CFM, în 2020, având în vedere transferul marjei globale pentru plăți din 2017 în exercițiile 2019 și 2020.

  Comisia subliniază că nivelul de precizie al previziunilor la jumătatea perioadei depinde parțial de previziunile prezentate de statele membre pentru programele care fac obiectul gestiunii partajate. În plus, nivelul creditelor de plată acordate efectiv în orice procedură bugetară anuală depinde de decizia autorităților bugetare. |
| --- | --- |

2.8.

Comisia subliniază că nivelul de precizie al previziunilor la jumătatea perioadei depinde parțial de previziunile prezentate de statele membre pentru programele care fac obiectul gestiunii partajate. În plus, nivelul creditelor de plată acordate efectiv în orice procedură bugetară anuală depinde de decizia autorităților bugetare.

Caseta 2.2 –   Angajamentele restante, angajamentele și plățile, inclusiv proiecțiile până la sfârșitul actualului CFM

Image

| Sursa: | Pentru 2007-2017: conturile anuale consolidate ale Uniunii Europene. Pentru proiecțiile calculate de Curtea de Conturi Europeană pentru perioada 2018-2020: Regulamentul privind CFM și ajustarea tehnică pentru 2017. |
| --- | --- |

Sursa:

Pentru 2007-2017: conturile anuale consolidate ale Uniunii Europene. Pentru proiecțiile calculate de Curtea de Conturi Europeană pentru perioada 2018-2020: Regulamentul privind CFM și ajustarea tehnică pentru 2017.

OBSERVAȚIILE CURȚII

Marja globală pentru plăți și instrumentele speciale joacă un rol important în asigurarea flexibilității

| 2.9. | În urma evaluării CFM la jumătatea perioadei (9), autoritatea bugetară a modificat Regulamentul privind CFM (10), în special pentru a majora marja globală pentru plăți
   (11) și pentru a aduce modificări în cazul a patru instrumente speciale
   (12). |
| --- | --- |

2.9.

În urma evaluării CFM la jumătatea perioadei (9), autoritatea bugetară a modificat Regulamentul privind CFM (10), în special pentru a majora marja globală pentru plăți
   (11) și pentru a aduce modificări în cazul a patru instrumente speciale
   (12).

| 2.10. | Nivelul maxim al marjei globale pentru plăți care poate fi utilizat în perioada 2018-2020 va fi de 36,5  miliarde de euro, cu 5,9  miliarde de euro mai mare decât înainte (a se vedea
  caseta 2.3
  ). Este vorba despre o sumă substanțială, care ar putea contribui la reducerea oricăror acumulări viitoare de plăți restante (a se vedea punctul 2.47). Valoarea marjei globale pentru plăți reprezintă diferența dintre plățile efectuate și plafoanele pentru plăți prevăzute de CFM (13). La sfârșitul anului 2017, sumele acumulate aferente marjei globale pentru plăți ajunseseră la aproximativ 33,5  miliarde de euro (14). |
| --- | --- |

2.10.

Nivelul maxim al marjei globale pentru plăți care poate fi utilizat în perioada 2018-2020 va fi de 36,5  miliarde de euro, cu 5,9  miliarde de euro mai mare decât înainte (a se vedea
  caseta 2.3
  ). Este vorba despre o sumă substanțială, care ar putea contribui la reducerea oricăror acumulări viitoare de plăți restante (a se vedea punctul 2.47). Valoarea marjei globale pentru plăți reprezintă diferența dintre plățile efectuate și plafoanele pentru plăți prevăzute de CFM (13). La sfârșitul anului 2017, sumele acumulate aferente marjei globale pentru plăți ajunseseră la aproximativ 33,5  miliarde de euro (14).

Caseta 2.3 –   Marja globală pentru plăți

Image

| Sursa: | Curtea de Conturi Europeană, pe baza Regulamentului privind CFM. |
| --- | --- |

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană, pe baza Regulamentului privind CFM.

OBSERVAȚIILE CURȚII

| 2.11. | Instrumentele speciale au fost consolidate în două moduri. În primul rând, sumele disponibile pentru Rezerva pentru ajutoare de urgență și pentru Instrumentul de flexibilitate au fost majorate (a se vedea
  anexa 2.2
  ). În al doilea rând, a devenit posibil, începând cu 2017, ca sumele anulate din Fondul european de ajustare la globalizare și din Fondul de solidaritate al Uniunii Europene să fie transferate către Instrumentul de flexibilitate. |
| --- | --- |

2.11.

Instrumentele speciale au fost consolidate în două moduri. În primul rând, sumele disponibile pentru Rezerva pentru ajutoare de urgență și pentru Instrumentul de flexibilitate au fost majorate (a se vedea
  anexa 2.2
  ). În al doilea rând, a devenit posibil, începând cu 2017, ca sumele anulate din Fondul european de ajustare la globalizare și din Fondul de solidaritate al Uniunii Europene să fie transferate către Instrumentul de flexibilitate.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| 2.12. | În ciuda creșterii flexibilității bugetului în vederea unor eventuale provocări, există riscul ca această flexibilitate să nu fie suficientă. În plus, după cum a remarcat Curtea în trecut, nu a fost încă soluționată problema contabilizării sau a necontabilizării instrumentelor speciale în plafoanele stabilite pentru creditele de plată (15). Această incertitudine crește și ea riscul acumulării de plăți restante (a se vedea punctul 2.47). |
| --- | --- |

2.12.

În ciuda creșterii flexibilității bugetului în vederea unor eventuale provocări, există riscul ca această flexibilitate să nu fie suficientă. În plus, după cum a remarcat Curtea în trecut, nu a fost încă soluționată problema contabilizării sau a necontabilizării instrumentelor speciale în plafoanele stabilite pentru creditele de plată (15). Această incertitudine crește și ea riscul acumulării de plăți restante (a se vedea punctul 2.47).

| 2.12. | Comisia reamintește că Consiliul i-a refuzat propunerea de a soluționa problema plăților pentru instrumentele speciale în cursul revizuirii la jumătatea perioadei a CFM, în 2016/2017.

  În propunerea sa de regulament privind CFM pentru perioada 2021-2027, Comisia a propus rezolvarea acestei probleme [a se vedea articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul privind CFM pentru perioada 2021-2027 – COM(2018) 322 din 2 mai 2018].


  Comisia susține, în plus, că riscul unei acumulări de plăți restante în actualul CFM este foarte limitat. Comisia face trimitere la răspunsul său de la punctul 2.8. |
| --- | --- |

2.12.

În propunerea sa de regulament privind CFM pentru perioada 2021-2027, Comisia a propus rezolvarea acestei probleme [a se vedea articolul 2 alineatul (2) din Regulamentul privind CFM pentru perioada 2021-2027 – COM(2018) 322 din 2 mai 2018].

Comisia susține, în plus, că riscul unei acumulări de plăți restante în actualul CFM este foarte limitat. Comisia face trimitere la răspunsul său de la punctul 2.8.

PROBLEME ÎN MATERIE DE GESTIUNE BUGETARĂ LEGATE DE BUGETUL PE 2017

Utilizarea resurselor disponibile în cadrul fondurilor ESI continuă să reprezinte o provocare pentru statele membre

| 2.13. | Pentru unele state membre, angajamentele restante în cadrul fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI) reprezintă un procent semnificativ din cheltuielile administrațiilor lor publice. Acest lucru poate fi observat în
  caseta 2.4
  , unde figurează și valoarea plăților efectuate către fiecare stat membru în 2017, alături de nivelul angajamentelor restante pentru fiecare stat membru la sfârșitul exercițiului 2017. |
| --- | --- |

2.13.

Pentru unele state membre, angajamentele restante în cadrul fondurilor structurale și de investiții europene (fondurile ESI) reprezintă un procent semnificativ din cheltuielile administrațiilor lor publice. Acest lucru poate fi observat în
  caseta 2.4
  , unde figurează și valoarea plăților efectuate către fiecare stat membru în 2017, alături de nivelul angajamentelor restante pentru fiecare stat membru la sfârșitul exercițiului 2017.

| 2.13. | Nivelul angajamentelor restante pentru fondurile ESI în acest stadiu face parte din ciclul normal de implementare constatat pentru aceste fonduri. Profilul anual stabil al creditelor de angajament în perioada 2014-2020, introducerea regulii n + 3, precum și ritmul lent de punere în aplicare au condus la o creștere semnificativă a angajamentelor restante.

  Comisia face trimitere la răspunsul său la punctul 2.14 din Raportul anual al CCE din 2016. |
| --- | --- |

2.13.

Comisia face trimitere la răspunsul său la punctul 2.14 din Raportul anual al CCE din 2016.

| Caseta 2.4 – | Situația angajamentelor restante la sfârșitul exercițiului 2017 și plățile efectuate în 2017, pe state membre (în milioane de euro) |
| --- | --- |

Caseta 2.4 –

Angajamentele restante ca procent din cheltuielile administrațiilor publice ale statelor membre din 2017

Image

| Sursa: | Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor Comisiei. Date ale Eurostat cu privire la cheltuielile administrațiilor publice pentru 2017: aprilie 2018. |
| --- | --- |

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor Comisiei. Date ale Eurostat cu privire la cheltuielile administrațiilor publice pentru 2017: aprilie 2018.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| 2.14. | Absorbția (16) a fost deosebit de lentă. În 2017, al patrulea an al CFM, statele membre au absorbit, în medie, 16,4  % (22,1  % în 2010) din sumele care le-au fost alocate.
  Caseta 2.5
  prezintă, pentru fiecare stat membru, o comparație între absorbția din 2017 (17) și cea din 2010 (18). |
| --- | --- |

2.14.

Absorbția (16) a fost deosebit de lentă. În 2017, al patrulea an al CFM, statele membre au absorbit, în medie, 16,4  % (22,1  % în 2010) din sumele care le-au fost alocate.
  Caseta 2.5
  prezintă, pentru fiecare stat membru, o comparație între absorbția din 2017 (17) și cea din 2010 (18).

| 2.14. | Comisia nu consideră că riscul de absorbție la sfârșitul perioadei de programare este mai mare pentru perioada 2014-2020 decât pentru perioada 2007-2013. Având în vedere regula n + 3 și ratele de selecție actuale, precum și plățile certificate, Comisia consideră că este posibil ca nivelul de absorbție pentru perioada 2014-2020 să fie același ca pentru perioada 2007-2013. |
| --- | --- |

2.14.

Caseta 2.5 –   Ratele de absorbție, pe state membre, până la sfârșitul anului 2017 și până la sfârșitul anului 2010

Image

| Sursa: | Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor Comisiei. |
| --- | --- |

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor Comisiei.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| 2.15. | Comisia a constatat că întârzierile au fost cauzate în principal de închiderea mai târziu decât se prevăzuse a CFM anterior, de adoptarea cu întârziere a actelor legislative și de dificultățile legate de adaptarea la modificările substanțiale introduse în actualul CFM și de punerea în aplicare a acestora (19). |
| --- | --- |

2.15.

Comisia a constatat că întârzierile au fost cauzate în principal de închiderea mai târziu decât se prevăzuse a CFM anterior, de adoptarea cu întârziere a actelor legislative și de dificultățile legate de adaptarea la modificările substanțiale introduse în actualul CFM și de punerea în aplicare a acestora (19).

| 2.15. | În ceea ce privește FEADR, întârzierile cauzate de adoptarea tardivă a actelor legislative au fost recuperate rapid, iar plățile pentru perioada 2014-2020 sunt pe calea cea bună. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | Curtea a realizat un sondaj în rândul celor șase state membre (20) care prezentau la sfârșitul anului 2017 cel mai scăzut nivel de absorbție. Răspunsurile primite au confirmat în mare măsură principalele motive identificate de Comisie (a se vedea
  caseta 2.6
  ). |
| --- | --- |

2.16.

Curtea a realizat un sondaj în rândul celor șase state membre (20) care prezentau la sfârșitul anului 2017 cel mai scăzut nivel de absorbție. Răspunsurile primite au confirmat în mare măsură principalele motive identificate de Comisie (a se vedea
  caseta 2.6
  ).

Caseta 2.6 –   Rezultatele sondajului realizat de Curte

| Gradul de importanță al motivului | Motivele prezentate de Comisie și gradul de importanță atribuit acestora (mediu sau ridicat) |
| --- | --- |
| | — | A existat o întârziere în adoptarea anumitor acte legislative și orientări pentru programele operaționale din perioada 2014-2020, iar programul (programele) operațional(e) au fost adoptate și ele cu întârziere. |

Gradul de importanță al motivului

Motivele prezentate de Comisie și gradul de importanță atribuit acestora (mediu sau ridicat)

Image

—

A existat o întârziere în adoptarea anumitor acte legislative și orientări pentru programele operaționale din perioada 2014-2020, iar programul (programele) operațional(e) au fost adoptate și ele cu întârziere.

| — | Procesul de desemnare a autorităților responsabile a necesitat mai mult timp decât se anticipase. |
| --- | --- |

—

Procesul de desemnare a autorităților responsabile a necesitat mai mult timp decât se anticipase.

| — | Întârzierile înregistrate în absorbția fondurilor UE și în procedurile de închidere pentru perioada 2007-2013 au avut un efect de domino asupra procesului de desemnare. |
| --- | --- |

—

Întârzierile înregistrate în absorbția fondurilor UE și în procedurile de închidere pentru perioada 2007-2013 au avut un efect de domino asupra procesului de desemnare.

| — | Validarea de către un organism de audit independent a desemnării autorităților responsabile a durat mai mult decât se anticipase. |
| --- | --- |

—

Validarea de către un organism de audit independent a desemnării autorităților responsabile a durat mai mult decât se anticipase.

| — | A fost nevoie de mai mult timp decât se prevăzuse pentru a se asigura respectarea condiționalităților ex ante la momentul adoptării programului (programelor) operațional(e). |
| --- | --- |

—

A fost nevoie de mai mult timp decât se prevăzuse pentru a se asigura respectarea condiționalităților ex ante la momentul adoptării programului (programelor) operațional(e).

| — | Întrucât termenul de prezentare a cererilor de plată a fost prelungit cu un an, transmiterea acestor cereri către Comisie a devenit mai puțin urgentă (regula de dezangajare N+3). |
| --- | --- |

—

Întrucât termenul de prezentare a cererilor de plată a fost prelungit cu un an, transmiterea acestor cereri către Comisie a devenit mai puțin urgentă (regula de dezangajare N+3).

| Notă: | într-un chestionar trimis reprezentanțelor permanente, Curtea a solicitat celor șase state membre să evalueze importanța (ridicată, medie, scăzută sau inexistentă) a motivelor invocate de Comisie pentru întârzierile înregistrate în materie de absorbție. În scopul analizei Curții, importanța unui motiv a fost clasificată drept „medie” sau „ridicată” în cazul în care majoritatea răspunsurilor acordau calificativul „mediu” sau „ridicat” pentru motivul respectiv. Niciunul dintre motive nu a fost evaluat de majoritatea respondenților ca având o importanță „scăzută” sau „nicio importanță”. |
| --- | --- |

Notă:

într-un chestionar trimis reprezentanțelor permanente, Curtea a solicitat celor șase state membre să evalueze importanța (ridicată, medie, scăzută sau inexistentă) a motivelor invocate de Comisie pentru întârzierile înregistrate în materie de absorbție. În scopul analizei Curții, importanța unui motiv a fost clasificată drept „medie” sau „ridicată” în cazul în care majoritatea răspunsurilor acordau calificativul „mediu” sau „ridicat” pentru motivul respectiv. Niciunul dintre motive nu a fost evaluat de majoritatea respondenților ca având o importanță „scăzută” sau „nicio importanță”.

| Sursa: | sondajul realizat de Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- |

Sursa:

sondajul realizat de Curtea de Conturi Europeană.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| 2.17. | În Raportul anual pe 2016, Curtea a subliniat deja că statele membre ar putea întâmpina dificultăți la identificarea unui număr suficient de proiecte de înaltă calitate. Activitatea de audit a Curții a confirmat că statele membre încearcă să găsească un compromis între absorbția rapidă a fondurilor și identificarea de proiecte de înaltă calitate, proces care necesită timp (21). |
| --- | --- |

2.17.

În Raportul anual pe 2016, Curtea a subliniat deja că statele membre ar putea întâmpina dificultăți la identificarea unui număr suficient de proiecte de înaltă calitate. Activitatea de audit a Curții a confirmat că statele membre încearcă să găsească un compromis între absorbția rapidă a fondurilor și identificarea de proiecte de înaltă calitate, proces care necesită timp (21).

| 2.18. | Curtea a publicat două rapoarte speciale care prezintă relevanță în acest context: unul referitor la mecanismele de închidere a programelor aferente CFM 2007-2013 și unul privind eficacitatea sprijinului acordat de Comisie statelor membre în absorbția fondurilor (22). Curtea a constatat, printre altele, că adoptarea cu întârziere a cadrului juridic a dus la întârzieri care au avut un efect de domino pe parcursul punerii în aplicare și că suprapunerea dintre perioadele aferente CFM a amplificat acest fenomen. Pentru a contribui la evitarea problemelor legate de absorbție în următorul CFM, adoptarea la timp a actelor juridice și un nivel ridicat de stabilitate a cadrului juridic care reglementează fondurile ESI reprezintă elemente esențiale. |
| --- | --- |

2.18.

Curtea a publicat două rapoarte speciale care prezintă relevanță în acest context: unul referitor la mecanismele de închidere a programelor aferente CFM 2007-2013 și unul privind eficacitatea sprijinului acordat de Comisie statelor membre în absorbția fondurilor (22). Curtea a constatat, printre altele, că adoptarea cu întârziere a cadrului juridic a dus la întârzieri care au avut un efect de domino pe parcursul punerii în aplicare și că suprapunerea dintre perioadele aferente CFM a amplificat acest fenomen. Pentru a contribui la evitarea problemelor legate de absorbție în următorul CFM, adoptarea la timp a actelor juridice și un nivel ridicat de stabilitate a cadrului juridic care reglementează fondurile ESI reprezintă elemente esențiale.

| 2.18. | Comisia a subliniat în mai multe rânduri importanța adoptării la timp a actelor legislative de către colegiuitori. În ceea ce privește perioada de programare 2021-2027, Comisia și-a prezentat propunerile legislative în lunile mai și iunie 2018, respectiv cu 30 de luni înainte de data la care era planificată începerea perioadei de eligibilitate a perioadei de programare. |
| --- | --- |

2.18.

| 2.19. | Suprapunerea accentuată între perioadele aferente CFM creează o sarcină administrativă suplimentară pentru administrațiile statelor membre, ceea ce duce la întârzieri suplimentare. |
| --- | --- |

2.19.

Suprapunerea accentuată între perioadele aferente CFM creează o sarcină administrativă suplimentară pentru administrațiile statelor membre, ceea ce duce la întârzieri suplimentare.

| 2.19. | Comisia consideră că suprapunerea perioadelor de eligibilitate este doar unul dintre factorii care contribuie la unele întârzieri în ceea ce privește punerea în aplicare din perioadele ulterioare. Intervin și alți factori importanți, cum ar fi nivelul de prefinanțare, regula de dezangajare și introducerea unor corecții financiare nete în cazul în care persistă nereguli grave în conturile transmise Comisiei. Pentru a reduce suprapunerea, Comisia a făcut diverse propuneri pentru următoarea perioadă de programare 2021-2027 (reluarea regulii de dezangajare n + 2, raționalizarea nivelului avansurilor și menținerea integrală a sistemelor de gestiune și control pentru a asigura o implementare fără probleme). |
| --- | --- |

2.19.

Statele membre și-au prezentat declarațiile finale legate de fondurile structurale pentru CFM 2007-2013

| 2.20. | Statele membre și-au prezentat declarațiile finale legate de fondurile structurale (23) aferente CFM 2007-2013 până la sfârșitul lunii martie 2017 (24). |
| --- | --- |

2.20.

Statele membre și-au prezentat declarațiile finale legate de fondurile structurale (23) aferente CFM 2007-2013 până la sfârșitul lunii martie 2017 (24).

| 2.21. | La sfârșitul exercițiului 2017, angajamentele restante din cadrul fondurilor structurale se ridicau la 11,7  miliarde de euro, ceea ce reprezintă 3,4  % din totalul sumelor alocate pentru CFM 2007-2013 (a se vedea
  caseta 2.7
  ). |
| --- | --- |

2.21.

La sfârșitul exercițiului 2017, angajamentele restante din cadrul fondurilor structurale se ridicau la 11,7  miliarde de euro, ceea ce reprezintă 3,4  % din totalul sumelor alocate pentru CFM 2007-2013 (a se vedea
  caseta 2.7
  ).

| 2.21. | Comisia va închide în 2018 un număr mare de programe, ceea ce va reduce drastic angajamentele restante.

  La sfârșitul lunii mai 2018, valoarea totală a angajamentelor restante era de 8,1 miliarde EUR pentru FEDR și Fondul de coeziune și de 1,9 miliarde EUR pentru FSE. Comisia preconizează că va putea închide cea mai mare parte a angajamentelor restante în 2018 și 2019, astfel cum se menționează în rapoartele anuale de activitate ale DG REGIO și DG EMPL. |
| --- | --- |

2.21.

La sfârșitul lunii mai 2018, valoarea totală a angajamentelor restante era de 8,1 miliarde EUR pentru FEDR și Fondul de coeziune și de 1,9 miliarde EUR pentru FSE. Comisia preconizează că va putea închide cea mai mare parte a angajamentelor restante în 2018 și 2019, astfel cum se menționează în rapoartele anuale de activitate ale DG REGIO și DG EMPL.

Caseta 2.7 –   Angajamentele restante din cadrul fondurilor structurale aferente CFM 2007-2013: situația la sfârșitul anului 2017

Image

| Sursa: | Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor Comisiei. |
| --- | --- |

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor Comisiei.

OBSERVAȚIILE CURȚII

| 2.22. | Dezangajările din fondurile structurale s-au ridicat la 4,4  miliarde de euro (1,3  %) din suma totală alocată pentru CFM 2007-2013 (a se vedea
  caseta 2.8
  ). Acest cuantum reprezintă o proporție foarte mică din totalul angajamentelor (25). |
| --- | --- |

2.22.

Dezangajările din fondurile structurale s-au ridicat la 4,4  miliarde de euro (1,3  %) din suma totală alocată pentru CFM 2007-2013 (a se vedea
  caseta 2.8
  ). Acest cuantum reprezintă o proporție foarte mică din totalul angajamentelor (25).

Caseta 2.8 –   Sumele dezangajate din fondurile structurale între 2011 și 2017, pe state membre

Image

| Notă: | cifra corespunzătoare unui stat membru reprezintă totalul la închidere și pentru N+2/N+3. |
| --- | --- |

Notă:

cifra corespunzătoare unui stat membru reprezintă totalul la închidere și pentru N+2/N+3.

| Sursa: | Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor Comisiei. |
| --- | --- |

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor Comisiei.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

Pentru ajutorul acordat țărilor din afara UE sunt utilizate din ce în ce mai mult modele alternative de finanțare

| 2.23. | Fondurile fiduciare ale UE și Instrumentul pentru refugiații din Turcia sunt diferite de mecanismele de furnizare a ajutorului utilizate în mod obișnuit de Comisie. Aceste fonduri/instrumente utilizează surse multiple de finanțare și diferite canale de distribuție, lucru care sporește complexitatea. Spre deosebire de Instrumentul pentru refugiații din Turcia, fondurile fiduciare ale UE sunt gestionate în afara bugetului UE. În continuare este prezentată o imagine de ansamblu a acestor mecanisme. Fondul european pentru dezvoltare durabilă (FEDD) este un nou instrument de furnizare a ajutorului pentru țări din afara UE (a se vedea punctele 2.40-2.41). |
| --- | --- |

2.23.

Fondurile fiduciare ale UE și Instrumentul pentru refugiații din Turcia sunt diferite de mecanismele de furnizare a ajutorului utilizate în mod obișnuit de Comisie. Aceste fonduri/instrumente utilizează surse multiple de finanțare și diferite canale de distribuție, lucru care sporește complexitatea. Spre deosebire de Instrumentul pentru refugiații din Turcia, fondurile fiduciare ale UE sunt gestionate în afara bugetului UE. În continuare este prezentată o imagine de ansamblu a acestor mecanisme. Fondul european pentru dezvoltare durabilă (FEDD) este un nou instrument de furnizare a ajutorului pentru țări din afara UE (a se vedea punctele 2.40-2.41).

| 2.23. | Comisia nu consideră că fondurile fiduciare ale UE în sine sporesc complexitatea, întrucât acestea au fost create pentru a pune în comun în cadrul unui singur mecanism finanțarea din partea UE, finanțarea din diferite surse și de la alți donatori care contribuie la fonduri, ceea ce reduce complexitatea intervențiilor multiple.

  Instrumentul este un mecanism de coordonare care facilitează lucrurile, nu le complică. Acesta nu este un instrument nou. Instrumentul permite mobilizarea rapidă, eficace și eficientă a asistenței UE pentru refugiații din Turcia și asigură utilizarea optimă a resurselor UE și ale statelor membre ale UE, sub formă de asistență umanitară și pentru dezvoltare, într-un mod cuprinzător și coordonat. |
| --- | --- |

2.23.

Instrumentul este un mecanism de coordonare care facilitează lucrurile, nu le complică. Acesta nu este un instrument nou. Instrumentul permite mobilizarea rapidă, eficace și eficientă a asistenței UE pentru refugiații din Turcia și asigură utilizarea optimă a resurselor UE și ale statelor membre ale UE, sub formă de asistență umanitară și pentru dezvoltare, într-un mod cuprinzător și coordonat.

| 2.24. | Fondurile fiduciare ale UE sunt mecanisme juridice separate și dispun de o structură financiară distinctă în cadrul căreia mai mulți donatori finanțează împreună o acțiune pe baza unor obiective stabilite de comun acord. Comisia a creat până în prezent patru fonduri fiduciare ale UE: Fondul Bêkou, Fondul Madad, Fondul pentru Africa și Fondul pentru Columbia (26) (a se vedea
  caseta 2.9
  ). |
| --- | --- |

2.24.

Fondurile fiduciare ale UE sunt mecanisme juridice separate și dispun de o structură financiară distinctă în cadrul căreia mai mulți donatori finanțează împreună o acțiune pe baza unor obiective stabilite de comun acord. Comisia a creat până în prezent patru fonduri fiduciare ale UE: Fondul Bêkou, Fondul Madad, Fondul pentru Africa și Fondul pentru Columbia (26) (a se vedea
  caseta 2.9
  ).

Caseta 2.9 –   Informații de bază privind fondurile fiduciare

Image

| Notă: | diferențele de la nivelul sumei totale a angajamentelor se explică prin rotunjirea cifrelor. |
| --- | --- |

Notă:

diferențele de la nivelul sumei totale a angajamentelor se explică prin rotunjirea cifrelor.

| Sursa: | Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor Comisiei, a articolului 187 din Regulamentul financiar și a acordurilor de creare a fondurilor fiduciare. |
| --- | --- |

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor Comisiei, a articolului 187 din Regulamentul financiar și a acordurilor de creare a fondurilor fiduciare.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| 2.25. | Curtea a examinat modul de constituire și de gestionare a primului fond fiduciar al UE gestionat de Comisie, și anume Fondul Bêkou (27). Printre altele, Curtea a constatat că fondul a mobilizat ajutor, dar a atras doar un număr mic de donatori suplimentari. |
| --- | --- |

2.25.

Curtea a examinat modul de constituire și de gestionare a primului fond fiduciar al UE gestionat de Comisie, și anume Fondul Bêkou (27). Printre altele, Curtea a constatat că fondul a mobilizat ajutor, dar a atras doar un număr mic de donatori suplimentari.

| 2.25. | Fondul fiduciar Bêkou își desfășoară activitatea în Republica Centrafricană, care în trecut a avut dificultăți în ceea ce privește atragerea de donatori. Cu toate acestea, Fondul fiduciar Bêkou a reușit să obțină o majorare semnificativă a ajutorului oferit de donatori precum Italia, Țările de Jos și Germania, țări care în trecut nu erau donatori substanțiali pentru Republica Centrafricană. |
| --- | --- |

2.25.

| 2.26. | Regulamentul financiar stabilește cerințe stricte pentru a justifica crearea de fonduri fiduciare, cum ar fi valoarea adăugată europeană, o mai bună gestionare, un mai bun control al riscurilor și al plăților și adiționalitatea (a se vedea
  caseta 2.9
  ). În Raportul anual pe 2016, Curtea a subliniat că mecanismele de finanțare nu ar trebui să fie mai complexe decât este necesar pentru atingerea obiectivelor de politică ale UE și pentru garantarea răspunderii de gestiune, a transparenței și a posibilității de a se efectua audituri (28). |
| --- | --- |

2.26.

Regulamentul financiar stabilește cerințe stricte pentru a justifica crearea de fonduri fiduciare, cum ar fi valoarea adăugată europeană, o mai bună gestionare, un mai bun control al riscurilor și al plăților și adiționalitatea (a se vedea
  caseta 2.9
  ). În Raportul anual pe 2016, Curtea a subliniat că mecanismele de finanțare nu ar trebui să fie mai complexe decât este necesar pentru atingerea obiectivelor de politică ale UE și pentru garantarea răspunderii de gestiune, a transparenței și a posibilității de a se efectua audituri (28).

| 2.26. | Cartea albă privind viitorul Europei până în 2025 a lansat o dezbatere globală și un proces global de reflecție înaintea pregătirilor pentru următorul CFM. În acest context, Comisia a adoptat, în iunie 2017, un document de reflecție privind viitorul finanțelor UE, care a pregătit terenul pentru propunerea Comisiei privind o nouă arhitectură financiară a UE pentru următorul CFM. Comisia propune un buget mai coerent, mai bine orientat și mai transparent, care să reunească surse fragmentate de finanțare în cadrul unor noi programe integrate și să simplifice utilizarea instrumentelor financiare. |
| --- | --- |

2.26.

| 2.27. | Instrumentul pentru refugiații din Turcia a fost creat în ianuarie 2016 pentru a ajuta Turcia să facă față fluxului masiv de refugiați (a se vedea
  caseta 2.10
  ). |
| --- | --- |

2.27.

Instrumentul pentru refugiații din Turcia a fost creat în ianuarie 2016 pentru a ajuta Turcia să facă față fluxului masiv de refugiați (a se vedea
  caseta 2.10
  ).

Caseta 2.10 –   Informații de bază cu privire la Instrumentul pentru refugiații din Turcia

Image

Sursa:

| (a) | Decizia Comisiei din 24 noiembrie 2015 privind coordonarea acțiunilor Uniunii și ale statelor membre prin intermediul unui mecanism de coordonare – Instrumentul pentru refugiați destinat Turciei. |
| --- | --- |

(a)

Decizia Comisiei din 24 noiembrie 2015 privind coordonarea acțiunilor Uniunii și ale statelor membre prin intermediul unui mecanism de coordonare – Instrumentul pentru refugiați destinat Turciei.

| (b) | Decizia Comisiei din 10 februarie 2016 privind Instrumentul pentru refugiații din Turcia, de modificare a Deciziei C(2015) 9500 a Comisiei din 24 noiembrie 2015. |
| --- | --- |

(b)

Decizia Comisiei din 10 februarie 2016 privind Instrumentul pentru refugiații din Turcia, de modificare a Deciziei C(2015) 9500 a Comisiei din 24 noiembrie 2015.

| (c) | Al doilea raport anual privind Instrumentul pentru refugiații din Turcia [COM(2018) 91 final din 14 martie 2018]. |
| --- | --- |

(c)

Al doilea raport anual privind Instrumentul pentru refugiații din Turcia [COM(2018) 91 final din 14 martie 2018].

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| Caseta 2.10 | Comisia subliniază că statele membre și-au îndeplinit toate obligațiile. Contribuțiile statelor membre – sub formă de venituri alocate externe – urmează să fie plătite până în 2019, potrivit graficelor de plată convenite. Până în prezent, se înregistrează o corelație satisfăcătoare între plățile efectuate de statele membre în cadrul instrumentului și plățile finanțate de contribuțiile respective din instrument. |
| --- | --- |

Caseta 2.10

Finanțarea acordată de UE pentru instrumentele financiare a crescut substanțial

| 2.28. | Sprijinul acordat din bugetul UE pentru diverse instrumente financiare a crescut semnificativ (a se vedea
  caseta 2.11
  ). |
| --- | --- |

2.28.

Sprijinul acordat din bugetul UE pentru diverse instrumente financiare a crescut semnificativ (a se vedea
  caseta 2.11
  ).

Caseta 2.11 –   Sprijinul acordat din bugetul UE pentru instrumentele financiare

| (în miliarde de euro) |
| --- |
| | CFM 2007-2013 | CFM 2014-2020 |
| Sub gestiune partajată | | |
| Instrumente financiare care fac obiectul gestiunii partajate | 11,3 | 20,0 |
| Sub gestiune directă/indirectă și acoperite de garanții bugetare | | |
| Instrumentele financiare care fac obiectul gestiunii indirecte | 3,0  (55) | 5,9  (56) |
| Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) – Garanția | 0 | 26,0 |
| FEDD – Garanția | 0 | 1,5 |
| Total | 14,3 | 53,4 |
| Situația de la sfârșitul lunii decembrie 2017







  Sursa: | Curtea de Conturi Europeană, pe baza rapoartelor Comisiei și a regulamentelor relevante. |

(în miliarde de euro)

CFM 2007-2013

CFM 2014-2020

Sub gestiune partajată

Instrumente financiare care fac obiectul gestiunii partajate

11,3

20,0

Sub gestiune directă/indirectă și acoperite de garanții bugetare

Instrumentele financiare care fac obiectul gestiunii indirecte

3,0  (55)

5,9  (56)

Fondul european pentru investiții strategice (FEIS) – Garanția

0

26,0

FEDD – Garanția

0

1,5

Total

14,3

53,4

Situația de la sfârșitul lunii decembrie 2017

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană, pe baza rapoartelor Comisiei și a regulamentelor relevante.

OBSERVAȚIILE CURȚII

Instrumentele financiare care fac obiectul gestiunii partajate se confruntă cu provocări

Închiderea perioadei 2007-2013 a pus în evidență inexactități și o dublă contabilizare

| 2.29. | În 2017, instrumentele financiare sub gestiune partajată (FISM – Financial Instruments in Shared Management) aferente CFM 2007-2013 erau în curs de închidere în cadrul procesului de închidere a programelor operaționale de care aparțineau. |
| --- | --- |

2.29.

În 2017, instrumentele financiare sub gestiune partajată (FISM – Financial Instruments in Shared Management) aferente CFM 2007-2013 erau în curs de închidere în cadrul procesului de închidere a programelor operaționale de care aparțineau.

| 2.30. | Potrivit Comisiei (29), pentru aceste instrumente s-a plătit o sumă de 11,3  miliarde de euro din fondurile structurale, la care s-au adăugat 5,1  miliarde de euro reprezentând cofinanțare națională (a se vedea
  caseta 2.12
  ). |
| --- | --- |

2.30.

Potrivit Comisiei (29), pentru aceste instrumente s-a plătit o sumă de 11,3  miliarde de euro din fondurile structurale, la care s-au adăugat 5,1  miliarde de euro reprezentând cofinanțare națională (a se vedea
  caseta 2.12
  ).

Caseta 2.12 –   Sumele plătite și utilizate de către statele membre în cadrul FISM (situația la 31 martie 2017)

Image

| Sursa: | Raportul de sinteză a datelor privind progresele înregistrate în ceea ce privește finanțarea și implementarea instrumentelor de inginerie financiară raportate de autoritățile de management în conformitate cu articolul 67 alineatul (2) litera (j) din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului, perioada de programare 2007-2013, situația la 31 martie 2017 (la închidere). |
| --- | --- |

Sursa:

Raportul de sinteză a datelor privind progresele înregistrate în ceea ce privește finanțarea și implementarea instrumentelor de inginerie financiară raportate de autoritățile de management în conformitate cu articolul 67 alineatul (2) litera (j) din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului, perioada de programare 2007-2013, situația la 31 martie 2017 (la închidere).

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| 2.31. | Conform datelor comunicate Comisiei de statele membre, 93 % din suma totală plătită către FISM (15,2  miliarde de euro) a ajuns la destinatarii finali. Comisia estimează însă că rata efectivă de plată către destinatarii finali este posibil să fie cu până la șapte puncte procentuale mai mică, din cauza posibilei includeri incorecte atât a unor sume care au fost rambursate în contul unor împrumuturi și care au fost utilizate din nou (30), cât și a dobânzilor rezultate din gestiunea trezoreriei sau din cauza practicii de „suprarezervare” (overbooking). Aceste sume supradeclarate se ridică în total la 0,9  miliarde de euro. Alături de cele 1,2  miliarde de euro rămase în fonduri specifice, aceste sume fac obiectul procedurilor de închidere aplicabile programelor operaționale și este posibil ca ele să trebuiască să fie returnate la bugetul UE după deducerea costurilor și a comisioanelor de gestiune. În plus, dintre cele 981 de fonduri specifice, există în continuare 45 de fonduri care, la închidere, fie nu realizaseră nicio investiție, fie nu raportaseră investițiile realizate. Prin urmare, „raportul de sinteză” nu oferă o imagine completă și exactă (31). |
| --- | --- |

2.31.

Conform datelor comunicate Comisiei de statele membre, 93 % din suma totală plătită către FISM (15,2  miliarde de euro) a ajuns la destinatarii finali. Comisia estimează însă că rata efectivă de plată către destinatarii finali este posibil să fie cu până la șapte puncte procentuale mai mică, din cauza posibilei includeri incorecte atât a unor sume care au fost rambursate în contul unor împrumuturi și care au fost utilizate din nou (30), cât și a dobânzilor rezultate din gestiunea trezoreriei sau din cauza practicii de „suprarezervare” (overbooking). Aceste sume supradeclarate se ridică în total la 0,9  miliarde de euro. Alături de cele 1,2  miliarde de euro rămase în fonduri specifice, aceste sume fac obiectul procedurilor de închidere aplicabile programelor operaționale și este posibil ca ele să trebuiască să fie returnate la bugetul UE după deducerea costurilor și a comisioanelor de gestiune. În plus, dintre cele 981 de fonduri specifice, există în continuare 45 de fonduri care, la închidere, fie nu realizaseră nicio investiție, fie nu raportaseră investițiile realizate. Prin urmare, „raportul de sinteză” nu oferă o imagine completă și exactă (31).

| 2.31. | Comisia subliniază că „Sinteza datelor” reflectă informațiile primite de la statele membre. Costurile și comisioanele de gestiune raportate de statele membre reprezintă 889 de milioane EUR.

  Procedurile de închidere pentru programele operaționale sunt în curs, iar Comisia va adopta măsuri corective, după caz. Deciziile privind sumele care urmează să fie returnate la bugetul UE sunt adoptate la nivelul programelor operaționale și nu la nivelul instrumentelor financiare specifice, care nu sunt decât o formă de sprijin în cadrul unui program operațional. |
| --- | --- |

2.31.

Procedurile de închidere pentru programele operaționale sunt în curs, iar Comisia va adopta măsuri corective, după caz. Deciziile privind sumele care urmează să fie returnate la bugetul UE sunt adoptate la nivelul programelor operaționale și nu la nivelul instrumentelor financiare specifice, care nu sunt decât o formă de sprijin în cadrul unui program operațional.

| 2.32. | Resursele disponibile în cadrul FISM 2007-2013 după utilizare (32) aparțin statelor membre (autoritățile de management au estimat această sumă la 8,5  miliarde de euro, provenită din fondurile structurale). Statele membre ar trebui să le utilizeze în aceleași scopuri ca cele prevăzute inițial. |
| --- | --- |

2.32.

Resursele disponibile în cadrul FISM 2007-2013 după utilizare (32) aparțin statelor membre (autoritățile de management au estimat această sumă la 8,5  miliarde de euro, provenită din fondurile structurale). Statele membre ar trebui să le utilizeze în aceleași scopuri ca cele prevăzute inițial.

| 2.33. | Curtea a publicat un raport special (33) referitor la execuția FISM în perioada 2007-2013. Printre altele, raportul a constatat că, în statele membre, fondurile au întâmpinat dificultăți la debursarea capitalului lor de dotare, că au atras numai un capital privat limitat și că informațiile referitoare la aceste fonduri au fost raportate cu întârziere. De asemenea, Curtea a recomandat Comisiei să ia măsurile corespunzătoare pentru a se asigura că statele membre mențin caracterul reînnoibil al fondurilor (altfel spus, că ele continuă să permită utilizarea acelorași fonduri în mai multe cicluri). |
| --- | --- |

2.33.

Curtea a publicat un raport special (33) referitor la execuția FISM în perioada 2007-2013. Printre altele, raportul a constatat că, în statele membre, fondurile au întâmpinat dificultăți la debursarea capitalului lor de dotare, că au atras numai un capital privat limitat și că informațiile referitoare la aceste fonduri au fost raportate cu întârziere. De asemenea, Curtea a recomandat Comisiei să ia măsurile corespunzătoare pentru a se asigura că statele membre mențin caracterul reînnoibil al fondurilor (altfel spus, că ele continuă să permită utilizarea acelorași fonduri în mai multe cicluri).

| 2.33. | Comisia subliniază că, la sfârșitul lunii martie 2017, nivelul plăților către destinatarii finali era de 93 %, la care trebuie adăugate cheltuielile de 6,7  % pentru costurile și comisioanele de gestiune.

  În plus, Comisia a indicat în Raportul special nr. 19/2016 al CCE că nu trebuie insistat excesiv asupra obiectivului de atragere a capitalului privat, în special pentru sectoarele expuse unor disfuncționalități majore ale pieței, și că autoritățile de management sunt obligate să asigure și să prezinte Comisiei măsuri corespunzătoare pentru a respecta cerințele legale în ceea ce privește resursele rămase. |
| --- | --- |

2.33.

În plus, Comisia a indicat în Raportul special nr. 19/2016 al CCE că nu trebuie insistat excesiv asupra obiectivului de atragere a capitalului privat, în special pentru sectoarele expuse unor disfuncționalități majore ale pieței, și că autoritățile de management sunt obligate să asigure și să prezinte Comisiei măsuri corespunzătoare pentru a respecta cerințele legale în ceea ce privește resursele rămase.

Plățile efectuate din FISM către destinatari finali în cadrul CFM 2014-2020 au înregistrat un nivel scăzut

| 2.34. | Din totalul resurselor angajate de fondurile ESI în cadrul programelor operaționale aferente CFM 2014-2020, 30 % au fost plătite către FISM. Din această sumă, 38 % (1,2  miliarde de euro) a fost angajată din FISM în favoarea destinatarilor finali. La începutul anului 2017, după trei ani scurși din actualul CFM, mai puțin de 10 % din totalul fondurilor ESI disponibile în cadrul acestui tip de instrumente a ajuns la destinatari în vederea finanțării de investiții și activități productive (a se vedea
  caseta 2.13
  ). |
| --- | --- |

2.34.

Din totalul resurselor angajate de fondurile ESI în cadrul programelor operaționale aferente CFM 2014-2020, 30 % au fost plătite către FISM. Din această sumă, 38 % (1,2  miliarde de euro) a fost angajată din FISM în favoarea destinatarilor finali. La începutul anului 2017, după trei ani scurși din actualul CFM, mai puțin de 10 % din totalul fondurilor ESI disponibile în cadrul acestui tip de instrumente a ajuns la destinatari în vederea finanțării de investiții și activități productive (a se vedea
  caseta 2.13
  ).

| 2.34. | Comisia consideră că sumele plătite instrumentelor financiare și sumele plătite destinatarilor finali ar constitui un element de comparație mai rezonabil.

  La 31 decembrie 2016, 32 % din sumele plătite instrumentelor financiare fuseseră efectiv transferate destinatarilor finali. |
| --- | --- |

2.34.

La 31 decembrie 2016, 32 % din sumele plătite instrumentelor financiare fuseseră efectiv transferate destinatarilor finali.

Caseta 2.13 –   Instrumentele financiare sub gestiune partajată aferente CFM 2014-2020 (situația în decembrie 2016)

Image

| Sursa: | Comisia Europeană, Financial Instruments under the European Structural and Investment Funds, situation as at 31 December 2016 (Instrumente financiare în cadrul fondurilor structurale și de investiții europene, situația la 31 decembrie 2016), decembrie 2017. |
| --- | --- |

Sursa:

Comisia Europeană, Financial Instruments under the European Structural and Investment Funds, situation as at 31 December 2016 (Instrumente financiare în cadrul fondurilor structurale și de investiții europene, situația la 31 decembrie 2016), decembrie 2017.

| 2.35. | Actualul CFM solicită raportări mai detaliate din partea statelor membre. Cu toate acestea, ultimul raport disponibil privind instrumentele financiare sub gestiune partajată aferente CFM 2014-2020 este raportul care reflectă situația existentă la sfârșitul anului 2016 și care a fost publicat în decembrie 2017. Deși cerințele existente sunt într-adevăr respectate, intervalul de timp neacoperit dintre sfârșitul perioadei vizate și data publicării raportului rămâne lung. |
| --- | --- |

2.35.

Actualul CFM solicită raportări mai detaliate din partea statelor membre. Cu toate acestea, ultimul raport disponibil privind instrumentele financiare sub gestiune partajată aferente CFM 2014-2020 este raportul care reflectă situația existentă la sfârșitul anului 2016 și care a fost publicat în decembrie 2017. Deși cerințele existente sunt într-adevăr respectate, intervalul de timp neacoperit dintre sfârșitul perioadei vizate și data publicării raportului rămâne lung.

| 2.35. | Calendarul comunicării de informații între autoritățile de management și rapoartele Comisiei reflectă contextul gestiunii partajate. |
| --- | --- |

2.35.

OBSERVAȚIILE CURȚII

Fondul european pentru investiții strategice a luat amploare

| 2.36. | Autoritatea bugetară a majorat garanția FEIS de la 16 miliarde de euro la 26 de miliarde de euro (34), iar volumul de investiții vizat a fost mărit de la 315 miliarde de euro la 500 de miliarde de euro. Ca rezultat al transferurilor și al restituirilor, fondul de garantare al FEIS a crescut cu 1,1  miliarde de euro (35), de la 8,0  miliarde la 9,1  miliarde de euro. Acest lucru a dus la o reducere semnificativă a ratei de provizionare, și anume de la 50 % la 35 %. |
| --- | --- |

2.36.

Autoritatea bugetară a majorat garanția FEIS de la 16 miliarde de euro la 26 de miliarde de euro (34), iar volumul de investiții vizat a fost mărit de la 315 miliarde de euro la 500 de miliarde de euro. Ca rezultat al transferurilor și al restituirilor, fondul de garantare al FEIS a crescut cu 1,1  miliarde de euro (35), de la 8,0  miliarde la 9,1  miliarde de euro. Acest lucru a dus la o reducere semnificativă a ratei de provizionare, și anume de la 50 % la 35 %.

| 2.37. | La sfârșitul anului 2017, fondul de garantare al FEIS dispunea de active în valoare de 3,5  miliarde de euro (față de 1,0  miliarde de euro în 2016). Pe lângă aceasta, a fost angajată din bugetul UE o sumă de 2,6  miliarde de euro, care nu a fost încă plătită (36). Restul de 3,0  miliarde de euro vor fi plătiți treptat până în 2022 (37). Până la sfârșitul anului 2017, nu fusese efectuată nicio plată din fondul de garantare al FEIS. |
| --- | --- |

2.37.

La sfârșitul anului 2017, fondul de garantare al FEIS dispunea de active în valoare de 3,5  miliarde de euro (față de 1,0  miliarde de euro în 2016). Pe lângă aceasta, a fost angajată din bugetul UE o sumă de 2,6  miliarde de euro, care nu a fost încă plătită (36). Restul de 3,0  miliarde de euro vor fi plătiți treptat până în 2022 (37). Până la sfârșitul anului 2017, nu fusese efectuată nicio plată din fondul de garantare al FEIS.

| 2.38. | Până la sfârșitul anului 2017, Grupul BEI semnase contracte în valoare de 36,7  miliarde de euro (21,3  miliarde de euro în 2016) (38).
  Caseta 2.14
  prezintă modul în care este distribuită această sumă pe state membre. |
| --- | --- |

2.38.

Până la sfârșitul anului 2017, Grupul BEI semnase contracte în valoare de 36,7  miliarde de euro (21,3  miliarde de euro în 2016) (38).
  Caseta 2.14
  prezintă modul în care este distribuită această sumă pe state membre.

Caseta 2.14 –   Finanțarea din FEIS, defalcare pe state membre (în milioane de euro)

Image

| Sursa: | Raportul operațional de sfârșit de exercițiu al BEI referitor la Fondul european pentru investiții strategice – componenta pentru infrastructură și inovare (IIW) și componenta pentru IMM-uri (SMEW) – anexa II la Acordul FEIS – data de raportare: 31 decembrie 2017. |
| --- | --- |

Sursa:

Raportul operațional de sfârșit de exercițiu al BEI referitor la Fondul european pentru investiții strategice – componenta pentru infrastructură și inovare (IIW) și componenta pentru IMM-uri (SMEW) – anexa II la Acordul FEIS – data de raportare: 31 decembrie 2017.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| 2.39. | Curtea a constatat că 64 % din valoarea totală a contractelor FEIS semnate de Grupul BEI până la sfârșitul anului 2017 era concentrată în șase state membre. Curtea examinează în prezent dacă FEIS este pe drumul cel bun către atingerea obiectivului său strategic de a sprijini investiții suplimentare în Europa. |
| --- | --- |

2.39.

Curtea a constatat că 64 % din valoarea totală a contractelor FEIS semnate de Grupul BEI până la sfârșitul anului 2017 era concentrată în șase state membre. Curtea examinează în prezent dacă FEIS este pe drumul cel bun către atingerea obiectivului său strategic de a sprijini investiții suplimentare în Europa.

| 2.39. | FEIS este un instrument bazat pe cerere, care nu prevede prealocări pentru anumite țări. Proiectele sunt selectate după criterii de eligibilitate și adiționalitate clar stabilite, toate statele membre fiind încurajate să prezinte proiecte care îndeplinesc aceste criterii. În plus, comparând investițiile mobilizate de FEIS cu PIB-ul statelor membre, defalcarea este în favoarea statelor membre mai mici, principalii trei beneficiari fiind Estonia, Bulgaria și Grecia. |
| --- | --- |

2.39.

Crearea Fondului european pentru dezvoltare durabilă

| 2.40. | Autoritatea bugetară a creat FEDD în septembrie 2017 (39). Acest fond va urmări aceleași principii ca FEIS. |
| --- | --- |

2.40.

Autoritatea bugetară a creat FEDD în septembrie 2017 (39). Acest fond va urmări aceleași principii ca FEIS.

| 2.41. | Regulamentul privind FEDD permite Comisiei să încheie acorduri de garantare FEDD și cu organisme din afara UE care sunt contrapărți eligibile, cum ar fi organizații internaționale și organisme de drept privat dintr-un stat membru sau dintr-o țară parteneră (40). Contrapărțile eligibile pot aproba operațiuni de finanțare și de investiții și pot solicita activarea garanției FEDD finanțate din bugetul UE. Spre deosebire de FEIS, fond în cazul căruia BEI este efectiv singurul intermediar, FEDD permite și altor organizații internaționale și organisme din sectorul privat să transmită beneficiile garanției UE și, în cele din urmă, să activeze această garanție. Astfel, pentru moment, din perspectiva gamei de parteneri posibili, FEDD reprezintă exemplul cel mai avansat de o delegare de competențe care permite asumarea de angajamente în contul bugetului Uniunii. |
| --- | --- |

2.41.

Regulamentul privind FEDD permite Comisiei să încheie acorduri de garantare FEDD și cu organisme din afara UE care sunt contrapărți eligibile, cum ar fi organizații internaționale și organisme de drept privat dintr-un stat membru sau dintr-o țară parteneră (40). Contrapărțile eligibile pot aproba operațiuni de finanțare și de investiții și pot solicita activarea garanției FEDD finanțate din bugetul UE. Spre deosebire de FEIS, fond în cazul căruia BEI este efectiv singurul intermediar, FEDD permite și altor organizații internaționale și organisme din sectorul privat să transmită beneficiile garanției UE și, în cele din urmă, să activeze această garanție. Astfel, pentru moment, din perspectiva gamei de parteneri posibili, FEDD reprezintă exemplul cel mai avansat de o delegare de competențe care permite asumarea de angajamente în contul bugetului Uniunii.

| 2.41. | FEDD funcționează ca „ghișeu unic”, primind propunerile de finanțare de la instituțiile financiare și investitorii din sectorul public sau din cel privat și oferind o gamă largă de sprijin financiar pentru investițiile eligibile. Obiectivul principal al FEDD este de a oferi un pachet financiar integrat pentru a finanța investiții, pentru început în regiuni din Africa și din țările din vecinătatea UE. Aceste investiții vor genera creștere economică și oportunități de ocupare a forței de muncă, vor valorifica la maximum adiționalitatea, vor furniza produse inovatoare și vor atrage fonduri din sectorul privat. |
| --- | --- |

2.41.

Expunerea bugetului UE rămâne semnificativă

| 2.42. | Bugetul UE este expus la o acumulare de obligații legale de a efectua plăți la o dată ulterioară, sub rezerva diferitor condiții. Printre aceste obligații se numără datoriile contingente sub formă de garanții, care pot necesita finanțare în cazul în care are loc un eveniment viitor (41) (a se vedea
  caseta 2.15
  ). |
| --- | --- |

2.42.

Bugetul UE este expus la o acumulare de obligații legale de a efectua plăți la o dată ulterioară, sub rezerva diferitor condiții. Printre aceste obligații se numără datoriile contingente sub formă de garanții, care pot necesita finanțare în cazul în care are loc un eveniment viitor (41) (a se vedea
  caseta 2.15
  ).

Caseta 2.15 –   Expunerea bugetului UE la garanții (situația la sfârșitul exercițiului 2017)

Image

Note:

| (1) | A se vedea notele 2.4.1 și 4.1.1 la conturile UE pe 2017. |
| --- | --- |

(1)

A se vedea notele 2.4.1 și 4.1.1 la conturile UE pe 2017.

| (2) | A se vedea notele 2.11.1 și 4.1.2 la conturile UE pe 2017. |
| --- | --- |

(2)

A se vedea notele 2.11.1 și 4.1.2 la conturile UE pe 2017.

| (3) | A se vedea notele 2.4.1 și 4.1.3 la conturile UE pe 2017. |
| --- | --- |

(3)

A se vedea notele 2.4.1 și 4.1.3 la conturile UE pe 2017.

| (4) | La 31 decembrie 2017, nu existau angajamente juridice semnate pentru garanția FEDD sau pentru garanția suplimentară FEIS. |
| --- | --- |

(4)

La 31 decembrie 2017, nu existau angajamente juridice semnate pentru garanția FEDD sau pentru garanția suplimentară FEIS.

| Sursa: | conturile UE pe 2017. |
| --- | --- |

Sursa:

conturile UE pe 2017.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| 2.43. | Atunci când prezintă propuneri care includ crearea sau adăugarea unor datorii contingente considerabile, Comisia pregătește o analiză a datoriei contingente în cauză. Aceste propuneri nu sunt însă însoțite de o prezentare generală a tuturor datoriilor contingente la care este expus bugetul UE și nici de o analiză a unor simulări de criză, astfel încât factorii de decizie să poată aprecia impactul global. |
| --- | --- |

2.43.

Atunci când prezintă propuneri care includ crearea sau adăugarea unor datorii contingente considerabile, Comisia pregătește o analiză a datoriei contingente în cauză. Aceste propuneri nu sunt însă însoțite de o prezentare generală a tuturor datoriilor contingente la care este expus bugetul UE și nici de o analiză a unor simulări de criză, astfel încât factorii de decizie să poată aprecia impactul global.

| 2.43. | Comisia își îmbunătățește continuu raportarea cu privire la datoriile contingente. În acest context, noul Regulament financiar prevede ca, în fiecare an, proiectul de buget să fie însoțit de un document de lucru care să cuprindă o „evaluare a sustenabilității datoriilor contingente suportate de bugetul general al Uniunii care rezultă din operațiuni financiare”. |
| --- | --- |

2.43.

| 2.44. | Comisia a propus în noul regulament financiar
   (42) punerea în comun a tuturor provizioanelor într-un fond comun de provizionare. Suma inclusă în acest fond va fi stabilită pe baza unei rate de provizionare efectivă, care va reprezenta un procent din fiecare dintre ratele individuale utilizate până în prezent. Acest mecanism ar trebui să asigure o mai mare flexibilitate în gestiunea trezoreriei. Este însă posibil ca fondurile alocate să nu fie suficiente în cazul în care se materializează în același timp mai multe riscuri financiare. |
| --- | --- |

2.44.

Comisia a propus în noul regulament financiar
   (42) punerea în comun a tuturor provizioanelor într-un fond comun de provizionare. Suma inclusă în acest fond va fi stabilită pe baza unei rate de provizionare efectivă, care va reprezenta un procent din fiecare dintre ratele individuale utilizate până în prezent. Acest mecanism ar trebui să asigure o mai mare flexibilitate în gestiunea trezoreriei. Este însă posibil ca fondurile alocate să nu fie suficiente în cazul în care se materializează în același timp mai multe riscuri financiare.

| 2.44. | În conformitate cu articolul 213 alineatul (1) din noul Regulament financiar, rata de provizionare efectivă trebuie să ofere un nivel de protecție împotriva datoriilor financiare ale Uniunii echivalent cu nivelul de protecție asigurat dacă activele previzionate nu ar fi puse în comun. Punerea în comun și rata de provizionare efectivă nu sporesc riscul financiar. |
| --- | --- |

2.44.

| 2.45. | Pe lângă acestea, datoria cu pensiile pentru personalul UE a crescut de la 67,2  miliarde de euro în 2016 la 73,1  miliarde de euro în 2017 (43). Este vorba despre cel mai mare element pe termen lung din bilanțul UE (44). Această datorie există deoarece UE nu rezervă o sumă în fiecare an pentru finanțarea plăților viitoare de pensii. Statele membre garantează în mod colectiv datoria cu pensiile (45). Ele se angajează să plătească sumele datorate pentru pensii în fiecare an. Aceste sume sunt incluse în bugetul UE. |
| --- | --- |

2.45.

Pe lângă acestea, datoria cu pensiile pentru personalul UE a crescut de la 67,2  miliarde de euro în 2016 la 73,1  miliarde de euro în 2017 (43). Este vorba despre cel mai mare element pe termen lung din bilanțul UE (44). Această datorie există deoarece UE nu rezervă o sumă în fiecare an pentru finanțarea plăților viitoare de pensii. Statele membre garantează în mod colectiv datoria cu pensiile (45). Ele se angajează să plătească sumele datorate pentru pensii în fiecare an. Aceste sume sunt incluse în bugetul UE.

RISCURI ȘI PROVOCĂRI PENTRU VIITORUL BUGET AL UE

| 2.46. | Pe baza analizei efectuate, Curtea a identificat o serie de riscuri și provocări cu implicații pentru bugetele viitoare ale UE. Există în continuare riscul unei acumulări anormale de plăți restante până în 2020. Problema angajamentelor restante din actualul CFM trebuie să fie remediată prin credite de plată suficiente în următorul CFM. Alte provocări la adresa bugetului UE sunt legate de retragerea anunțată a Regatului Unit din UE în 2019 și de nevoia de a se îmbunătăți modul în care se răspunde de gestiune, ținând seama de procesul de reflecție care are loc în prezent cu privire la viitorul buget al UE. |
| --- | --- |

2.46.

Pe baza analizei efectuate, Curtea a identificat o serie de riscuri și provocări cu implicații pentru bugetele viitoare ale UE. Există în continuare riscul unei acumulări anormale de plăți restante până în 2020. Problema angajamentelor restante din actualul CFM trebuie să fie remediată prin credite de plată suficiente în următorul CFM. Alte provocări la adresa bugetului UE sunt legate de retragerea anunțată a Regatului Unit din UE în 2019 și de nevoia de a se îmbunătăți modul în care se răspunde de gestiune, ținând seama de procesul de reflecție care are loc în prezent cu privire la viitorul buget al UE.

| 2.46. | În ceea ce privește acumularea de plăți restante și adecvarea creditelor de plată, Comisia consideră că ajustarea plafonului de plată va fi sustenabilă până la sfârșitul CFM, în 2020, având în vedere transferul marjei globale pentru plăți din 2017 în exercițiile 2019 și 2020.

  Comisia face trimitere la răspunsurile sale de la punctele 2.8 și 2.12. |
| --- | --- |

2.46.

Comisia face trimitere la răspunsurile sale de la punctele 2.8 și 2.12.

Există posibilitatea unei acumulării anormale de cereri de plată neonorate

| 2.47. | Plățile ar urma să crească treptat între 2018 și 2020, dat fiind că se preconizează o creștere substanțială a cererilor de plată. În opinia Curții, există în continuare un risc de acumulare anormală de plăți restante, așa cum s-a întâmplat în perioada 2013-2015. Un factor de atenuare a acestei probleme este flexibilitatea adusă de marja globală pentru plăți (a se vedea punctele 2.6-2.10). Cu toate acestea, riscul va crește dacă instrumentele speciale sunt luate în calcul în plafonul stabilit pentru creditele de plată (a se vedea punctul 2.12). |
| --- | --- |

2.47.

Plățile ar urma să crească treptat între 2018 și 2020, dat fiind că se preconizează o creștere substanțială a cererilor de plată. În opinia Curții, există în continuare un risc de acumulare anormală de plăți restante, așa cum s-a întâmplat în perioada 2013-2015. Un factor de atenuare a acestei probleme este flexibilitatea adusă de marja globală pentru plăți (a se vedea punctele 2.6-2.10). Cu toate acestea, riscul va crește dacă instrumentele speciale sunt luate în calcul în plafonul stabilit pentru creditele de plată (a se vedea punctul 2.12).

| 2.47. | Riscul de acumulare anormală de plăți restante până în 2020 este mai degrabă limitat datorită funcționării marjei globale pentru plăți, care majorează plafoanele până la nivelul maxim în exercițiile 2019 și 2020. Riscul s-ar putea concretiza dacă autoritatea bugetară nu va adopta bugetul anual la nivelul cerut. |
| --- | --- |

2.47.

Finanțarea angajamentelor restante din CFM 2014-2020 reprezintă o problemă pentru următorul CFM

| 2.48. | Creditele de plată din următorul CFM vor trebuie să acopere, pe lângă noile programe aferente acestuia, și angajamentele restante din CFM 2014-2020. O altă posibilitate este să se reducă creditele de angajament pentru programe în cadrul următorului CFM (46). În conformitate cu Decizia Consiliului privind resursele proprii, Comisia și autoritatea bugetară trebuie să mențină un echilibru sistematic între creditele de angajament și creditele de plată (47). |
| --- | --- |

2.48.

Creditele de plată din următorul CFM vor trebuie să acopere, pe lângă noile programe aferente acestuia, și angajamentele restante din CFM 2014-2020. O altă posibilitate este să se reducă creditele de angajament pentru programe în cadrul următorului CFM (46). În conformitate cu Decizia Consiliului privind resursele proprii, Comisia și autoritatea bugetară trebuie să mențină un echilibru sistematic între creditele de angajament și creditele de plată (47).

| 2.48. | Propunerea Comisiei pentru următorul CFM [COM(2018) 321] prevede 1 246 de miliarde EUR în plăți, ceea ce reprezintă un plafon de 1,08  % din venitul național brut al UE-27 în perioada 20212027. Comisia consideră că acest plafon va fi suficient pentru a acoperi angajamentele restante (RAL) înainte de 2021 și plățile aferente noilor angajamente pentru perioada 2021-2027.

  În Decizia privind resursele proprii, Comisia propune, de asemenea, majorarea plafoanelor pentru resursele proprii până la 1,29  % din VNB-ul UE-27. Acest lucru este necesar pentru a se ține seama de integrarea Fondului european de dezvoltare și de nevoile în materie de plăți aferente noilor priorități. Astfel se va asigura totodată o marjă suficientă între plăți și plafonul pentru resursele proprii, astfel încât Uniunea să își poate îndeplini obligațiile financiare în orice împrejurare. |
| --- | --- |

2.48.

În Decizia privind resursele proprii, Comisia propune, de asemenea, majorarea plafoanelor pentru resursele proprii până la 1,29  % din VNB-ul UE-27. Acest lucru este necesar pentru a se ține seama de integrarea Fondului european de dezvoltare și de nevoile în materie de plăți aferente noilor priorități. Astfel se va asigura totodată o marjă suficientă între plăți și plafonul pentru resursele proprii, astfel încât Uniunea să își poate îndeplini obligațiile financiare în orice împrejurare.

| 2.49. | Până la sfârșitul anului 2017, Comisia nu elaborase încă o proiecție cuprinzătoare și pe termen lung care să respecte pe deplin dispozițiile Acordului interinstituțional (48). Comisia a prezentat la 16 octombrie 2017 o estimare, dar sfera acesteia era limitată la angajamentele existente, astfel cum fuseseră estimate până la sfârșitului anului 2020. O proiecție mai cuprinzătoare și pe termen mai lung ar facilita un proces mai bun de luare a deciziilor în cunoștință de cauză pentru următorul CFM (49). |
| --- | --- |

2.49.

Până la sfârșitul anului 2017, Comisia nu elaborase încă o proiecție cuprinzătoare și pe termen lung care să respecte pe deplin dispozițiile Acordului interinstituțional (48). Comisia a prezentat la 16 octombrie 2017 o estimare, dar sfera acesteia era limitată la angajamentele existente, astfel cum fuseseră estimate până la sfârșitului anului 2020. O proiecție mai cuprinzătoare și pe termen mai lung ar facilita un proces mai bun de luare a deciziilor în cunoștință de cauză pentru următorul CFM (49).

| 2.49. | În octombrie 2017, Comisia a prezentat o actualizare a previziunilor pe termen mediu privind plățile, în care a estimat evoluția angajamentelor restante (RAL) la sfârșitul perioadei CFM 20142020 și a evaluat sustenabilitatea plafoanelor de plăți, ținând seama de noile dispoziții de flexibilitate convenite pentru revizuirea la jumătatea perioadei.

  Comisia a prezentat, de asemenea, o previziune a creditelor de plată după 2020, în conformitate cu punctul 9 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013.


  Aceste rapoarte au trebuit să se limiteze la angajamentele de până în 2020, deoarece Comisia nu a putut previziona viitoarele angajamente înainte de prezentarea propunerii privind următorul cadru financiar multianual, respectiv luna mai 2018.


  Pentru anii următori, articolul 247 alineatul (1) din noul Regulament financiar prevede obligația Comisiei de a transmite anual Parlamentului European și Consiliului un set integrat de rapoarte financiare și de răspundere, inclusiv o prognoză pe termen lung a viitoarelor intrări și ieșiri pentru următorii 5 ani. Acest raport va analiza impactul angajamentelor unui anumit cadru financiar multianual. |
| --- | --- |

2.49.

Comisia a prezentat, de asemenea, o previziune a creditelor de plată după 2020, în conformitate cu punctul 9 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013.

Aceste rapoarte au trebuit să se limiteze la angajamentele de până în 2020, deoarece Comisia nu a putut previziona viitoarele angajamente înainte de prezentarea propunerii privind următorul cadru financiar multianual, respectiv luna mai 2018.

Pentru anii următori, articolul 247 alineatul (1) din noul Regulament financiar prevede obligația Comisiei de a transmite anual Parlamentului European și Consiliului un set integrat de rapoarte financiare și de răspundere, inclusiv o prognoză pe termen lung a viitoarelor intrări și ieșiri pentru următorii 5 ani. Acest raport va analiza impactul angajamentelor unui anumit cadru financiar multianual.

Regatul Unit părăsește Uniunea Europeană

| 2.50. | Dispozițiile referitoare la decontul financiar au fost stipulate în cadrul unui proiect de acord privind ieșirea Regatului Unit din Uniune (50). Pe baza acestui proiect de acord, Regatul Unit ar urma să onoreze angajamentele pe care și le-a asumat până în 2020 ca și cum ar fi un stat membru. După 2020, această țară își va onora datoriile asumate până la sfârșitul anului 2020. În ceea ce privește datoriile contingente legate de operațiuni financiare, responsabilitatea Regatului Unit ar urma să acopere operațiunile decise sau aprobate până la data retragerii. |
| --- | --- |

2.50.

Dispozițiile referitoare la decontul financiar au fost stipulate în cadrul unui proiect de acord privind ieșirea Regatului Unit din Uniune (50). Pe baza acestui proiect de acord, Regatul Unit ar urma să onoreze angajamentele pe care și le-a asumat până în 2020 ca și cum ar fi un stat membru. După 2020, această țară își va onora datoriile asumate până la sfârșitul anului 2020. În ceea ce privește datoriile contingente legate de operațiuni financiare, responsabilitatea Regatului Unit ar urma să acopere operațiunile decise sau aprobate până la data retragerii.

Ar putea exista riscul ca deficitul de răspundere să se accentueze și mai mult

| 2.51. | Curtea a menționat deja existența unor lacune la nivelul răspunderii de gestiune în gestionarea bugetului UE și în raportarea cu privire la acesta (51). Documentul de reflecție elaborat de Comisie cu privire la viitorul finanțelor UE menționează responsabilitatea ca unul dintre cele patru principii propuse ale reformei (52), în vederea asigurării unei mai bune înțelegeri a bugetului, a unui control democratic sporit, a transparenței și a bunei gestiuni. Documentul de informare publicat de Curte conține două propuneri (53): elaborarea unor principii pentru asigurarea răspunderii de gestiune și a transparenței și stabilirea de mandate de audit pentru toate organismele – existente și viitoare – care au o legătură cu UE (54). |
| --- | --- |

2.51.

Curtea a menționat deja existența unor lacune la nivelul răspunderii de gestiune în gestionarea bugetului UE și în raportarea cu privire la acesta (51). Documentul de reflecție elaborat de Comisie cu privire la viitorul finanțelor UE menționează responsabilitatea ca unul dintre cele patru principii propuse ale reformei (52), în vederea asigurării unei mai bune înțelegeri a bugetului, a unui control democratic sporit, a transparenței și a bunei gestiuni. Documentul de informare publicat de Curte conține două propuneri (53): elaborarea unor principii pentru asigurarea răspunderii de gestiune și a transparenței și stabilirea de mandate de audit pentru toate organismele – existente și viitoare – care au o legătură cu UE (54).

| 2.51. | În ceea ce privește propunerea CCE privind elaborarea unor principii pentru asigurarea răspunderii de gestiune și a transparenței, Comisia subliniază că, pentru CFM 2021-2027, propune o abordare mai coerentă, mai bine orientată și mai transparentă pentru bugetul UE. Structura noului buget va fi mai clară, fiind aliniată la prioritățile de politică, iar numărul de programe va fi în mare măsură redus.

  De exemplu, noul fond „InvestEU”, pe deplin integrat, va reuni în cadrul unui singur program o serie de instrumente financiare gestionate centralizat care sprijină investițiile strategice în întreaga UE.


  În ceea ce privește cealaltă propunere a CCE, și anume stabilirea unor mandate de audit pentru toate organismele – existente și viitoare – care au o legătură cu UE, Comisia nu dorește să prezinte observații privind aspecte care țin de alte instituții și care sunt în afara sferei sale de competență. Comisia salută contribuția CCE la dezbaterea privind mecanismele UE în materie de asigurare a răspunderii de gestiune și de audit al finanțelor publice. |
| --- | --- |

2.51.

De exemplu, noul fond „InvestEU”, pe deplin integrat, va reuni în cadrul unui singur program o serie de instrumente financiare gestionate centralizat care sprijină investițiile strategice în întreaga UE.

În ceea ce privește cealaltă propunere a CCE, și anume stabilirea unor mandate de audit pentru toate organismele – existente și viitoare – care au o legătură cu UE, Comisia nu dorește să prezinte observații privind aspecte care țin de alte instituții și care sunt în afara sferei sale de competență. Comisia salută contribuția CCE la dezbaterea privind mecanismele UE în materie de asigurare a răspunderii de gestiune și de audit al finanțelor publice.

CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI

Concluzii

| 2.52. | Sumele angajate (incluzând instrumentele speciale) au depășit ușor limita stabilită în CFM. Pentru al doilea an consecutiv, plățile s-au situat însă cu mult sub nivelurile anticipate, situație care a antrenat reducerea contribuțiilor solicitate din partea statelor membre. Nivelul scăzut al plăților se explică în primul rând prin întârzierile înregistrate în implementarea fondurilor ESI (a se vedea punctele 2.3-2.5). |
| --- | --- |

2.52.

Sumele angajate (incluzând instrumentele speciale) au depășit ușor limita stabilită în CFM. Pentru al doilea an consecutiv, plățile s-au situat însă cu mult sub nivelurile anticipate, situație care a antrenat reducerea contribuțiilor solicitate din partea statelor membre. Nivelul scăzut al plăților se explică în primul rând prin întârzierile înregistrate în implementarea fondurilor ESI (a se vedea punctele 2.3-2.5).

| 2.53. | Ca rezultat, nivelul angajamentelor bugetare restante a depășit recordul înregistrat anul trecut și va continua probabil să crească și mai mult până la sfârșitul actualului CFM. Din această cauză, riscul ca pentru ultimii ani ai CFM să nu fie disponibile suficiente credite de plată crește considerabil (a se vedea punctele 2.6-2.8). |
| --- | --- |

2.53.

Ca rezultat, nivelul angajamentelor bugetare restante a depășit recordul înregistrat anul trecut și va continua probabil să crească și mai mult până la sfârșitul actualului CFM. Din această cauză, riscul ca pentru ultimii ani ai CFM să nu fie disponibile suficiente credite de plată crește considerabil (a se vedea punctele 2.6-2.8).

| 2.53. | Comisia consideră că plafonul de plăți ajustat va fi suficient; a se vedea răspunsul Comisiei la punctul 2.8. |
| --- | --- |

2.53.

| 2.54. | Bugetul UE a devenit mai flexibil prin creșterea marjei globale pentru plăți și a sumelor disponibile pentru două instrumente speciale, precum și prin îmbunătățirea posibilităților de transfer între instrumente speciale. Problema contabilizării sau a necontabilizării instrumentelor speciale în plafonul stabilit pentru creditele de plată rămâne nerezolvată (a se vedea punctele 2.9-2.12). |
| --- | --- |

2.54.

Bugetul UE a devenit mai flexibil prin creșterea marjei globale pentru plăți și a sumelor disponibile pentru două instrumente speciale, precum și prin îmbunătățirea posibilităților de transfer între instrumente speciale. Problema contabilizării sau a necontabilizării instrumentelor speciale în plafonul stabilit pentru creditele de plată rămâne nerezolvată (a se vedea punctele 2.9-2.12).

| 2.54. | Comisia a prezentat o propunere pentru soluționarea problemei instrumentelor speciale în CFM 2021-2027; a se vedea răspunsul Comisiei la punctul 2.12. |
| --- | --- |

2.54.

| 2.55. | La sfârșitul exercițiului 2017, rata de absorbție medie globală pentru CFM 2014-2020 era chiar mai mică decât rata înregistrată în anul corespunzător din CFM precedent (și anume 22 % în 2010). Principalele cauze ale acestei situații sunt multiple: închiderea mai târziu decât se prevăzuse a CFM anterior, adoptarea tardivă a actelor juridice, dificultăți în punerea în aplicare a noilor cerințe pentru actualul CFM, modificarea normelor de dezangajare de la N+2 la N+3 și sarcina administrativă legată de suprapuneri între perioadele aferente CFM. Curtea a subliniat impactul posibil asupra calității proiectelor și importanța unui cadru juridic suficient de stabil (a se vedea punctele 2.13-2.19). |
| --- | --- |

2.55.

La sfârșitul exercițiului 2017, rata de absorbție medie globală pentru CFM 2014-2020 era chiar mai mică decât rata înregistrată în anul corespunzător din CFM precedent (și anume 22 % în 2010). Principalele cauze ale acestei situații sunt multiple: închiderea mai târziu decât se prevăzuse a CFM anterior, adoptarea tardivă a actelor juridice, dificultăți în punerea în aplicare a noilor cerințe pentru actualul CFM, modificarea normelor de dezangajare de la N+2 la N+3 și sarcina administrativă legată de suprapuneri între perioadele aferente CFM. Curtea a subliniat impactul posibil asupra calității proiectelor și importanța unui cadru juridic suficient de stabil (a se vedea punctele 2.13-2.19).

| 2.55. | Suprapunerea celor două perioade este considerată necesară având în vedere că implementarea multor proiecte necesită mai mulți ani și că vor exista întotdeauna o etapă de demarare și o etapă de încheiere în orice perioadă de programare. Prin urmare, închiderea se va suprapune întotdeauna cu perioada următoare.

  În același timp, Comisia a subliniat în mai multe rânduri importanța adoptării la timp a actelor legislative de către colegiuitori.


  Comisia face trimitere la răspunsurile sale de la punctele 2.14 și 2.18. |
| --- | --- |

2.55.

În același timp, Comisia a subliniat în mai multe rânduri importanța adoptării la timp a actelor legislative de către colegiuitori.

Comisia face trimitere la răspunsurile sale de la punctele 2.14 și 2.18.

| 2.56. | În 2017, fondurile structurale aferente CFM 2007-2013 erau în curs de închidere. Majoritatea statelor membre au absorbit cea mai mare parte a resurselor care le-au fost alocate (a se vedea punctele 2.20-2.22). |
| --- | --- |

2.56.

În 2017, fondurile structurale aferente CFM 2007-2013 erau în curs de închidere. Majoritatea statelor membre au absorbit cea mai mare parte a resurselor care le-au fost alocate (a se vedea punctele 2.20-2.22).

| 2.57. | Ajutorul acordat țărilor din afara UE se bazează din ce în ce mai mult pe modele alternative de finanțare, lucru care mărește complexitatea structurilor financiare existente (a se vedea punctele 2.23-2.27). |
| --- | --- |

2.57.

Ajutorul acordat țărilor din afara UE se bazează din ce în ce mai mult pe modele alternative de finanțare, lucru care mărește complexitatea structurilor financiare existente (a se vedea punctele 2.23-2.27).

| 2.57. | Comisia consideră că noile modele de finanțare contribuie la creșterea eficacității ajutorului acordat țărilor din afara UE. |
| --- | --- |

2.57.

| 2.58. | Finanțarea acordată de UE pentru instrumentele financiare a crescut substanțial. Închiderea instrumentelor financiare sub gestiune partajată aferente CFM 2007-2013 a pus în evidență o serie de probleme în raportarea de către statele membre. Deși aceasta a devenit mai detaliată în temeiul dispozițiilor aplicabile pentru CFM 2014-2020, intervalul neacoperit dintre sfârșitul perioadei de raportare și raportul care privește perioada respectivă rămâne lung (a se vedea punctele 2.28-2.39). |
| --- | --- |

2.58.

Finanțarea acordată de UE pentru instrumentele financiare a crescut substanțial. Închiderea instrumentelor financiare sub gestiune partajată aferente CFM 2007-2013 a pus în evidență o serie de probleme în raportarea de către statele membre. Deși aceasta a devenit mai detaliată în temeiul dispozițiilor aplicabile pentru CFM 2014-2020, intervalul neacoperit dintre sfârșitul perioadei de raportare și raportul care privește perioada respectivă rămâne lung (a se vedea punctele 2.28-2.39).

| 2.58. | Cerințele de raportare cu privire la instrumentele financiare în cadrul programelor din perioada 2007-2013 au fost introduse la jumătatea perioadei de punere în aplicare a programelor din perioada respectivă. Statele membre și Comisia au depus eforturi semnificative în ultimii ani pentru a îmbunătăți procesul de raportare și calitatea datelor transmise, fapt recunoscut de CCE în raportul său anual pe 2016.

  Calendarul comunicării de informații între autoritățile de management și rapoartele Comisiei reflectă contextul gestiunii partajate. |
| --- | --- |

2.58.

Calendarul comunicării de informații între autoritățile de management și rapoartele Comisiei reflectă contextul gestiunii partajate.

| 2.59. | A fost creat Fondul european pentru dezvoltare durabilă (FEDD). Modelul de guvernanță a acestui fond permite unei game mai largi de parteneri să își asume angajamente în contul bugetului UE (a se vedea punctele 2.40-2.41). |
| --- | --- |

2.59.

A fost creat Fondul european pentru dezvoltare durabilă (FEDD). Modelul de guvernanță a acestui fond permite unei game mai largi de parteneri să își asume angajamente în contul bugetului UE (a se vedea punctele 2.40-2.41).

| 2.59. | Obiectivul principal al FEDD este de a oferi un pachet financiar integrat pentru a finanța investiții, pentru început în regiuni din Africa și din țările din vecinătatea UE. Aceste investiții vor genera creștere economică și oportunități de ocupare a forței de muncă, vor valorifica la maximum adiționalitatea, vor furniza produse inovatoare și vor atrage fonduri din sectorul privat.

  A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 2.41. |
| --- | --- |

2.59.

A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 2.41.

| 2.60. | Expunerea financiară a bugetului UE rămâne semnificativă, mai ales în ceea ce privește angajamentele restante, datoria cu pensiile personalului UE și alte angajamente juridice, precum și în raport cu datoriile contingente sub formă de garanții (a se vedea punctele 2.42-2.45). |
| --- | --- |

2.60.

Expunerea financiară a bugetului UE rămâne semnificativă, mai ales în ceea ce privește angajamentele restante, datoria cu pensiile personalului UE și alte angajamente juridice, precum și în raport cu datoriile contingente sub formă de garanții (a se vedea punctele 2.42-2.45).

| 2.61. | Nu este clar dacă vor fi disponibile suficiente credite de plată pentru a se acoperi toate cererile de plată prezentate. Comisia nu a prezentat încă o proiecție cuprinzătoare pe termen lung pentru a facilita procesul decizional pentru următorul CFM (a se vedea punctele 2.47-2.49). |
| --- | --- |

2.61.

Nu este clar dacă vor fi disponibile suficiente credite de plată pentru a se acoperi toate cererile de plată prezentate. Comisia nu a prezentat încă o proiecție cuprinzătoare pe termen lung pentru a facilita procesul decizional pentru următorul CFM (a se vedea punctele 2.47-2.49).

| 2.61. | În octombrie 2017, Comisia a prezentat o actualizare a previziunilor pe termen mediu privind plățile, în care a estimat evoluția angajamentelor restante (RAL) la sfârșitul perioadei CFM și a evaluat sustenabilitatea plafoanelor de plăți, ținând seama de noile dispoziții de flexibilitate convenite pentru revizuirea la jumătatea perioadei. A fost prezentată o previziune a creditelor de plată după 2020, în conformitate cu punctul 9 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013. |
| --- | --- |

2.61.

Recomandări

| 2.62. | Curtea recomandă Comisiei următoarele: |
| --- | --- |

2.62.

Curtea recomandă Comisiei următoarele:

| — | Recomandarea 1: să furnizeze informații exacte și complete referitoare la închiderea instrumentelor financiare sub gestiune partajată aferente CFM 2007-2013, inclusiv cu privire la sumele finale returnate la bugetul UE și la sumele care aparțin statelor membre.
  Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: până la jumătatea anului 2019. |
| --- | --- |

—

Recomandarea 1: să furnizeze informații exacte și complete referitoare la închiderea instrumentelor financiare sub gestiune partajată aferente CFM 2007-2013, inclusiv cu privire la sumele finale returnate la bugetul UE și la sumele care aparțin statelor membre.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: până la jumătatea anului 2019.

Comisia acceptă parțial această recomandare.

Comisia va prezenta un raport privind închiderea, în conformitate cu legislația în vigoare. Legislația actuală nu impune statelor membre obligația de a furniza informații privind sumele care le aparțin. În conformitate cu recomandarea 2 din Raportul special nr. 4/2017 privind protejarea bugetului UE, care a fost acceptată, Comisia va prezenta un raport cu privire la rezultatul final al închiderii pentru perioada de programare în contextul raportului anual de activitate al diverselor direcții generale vizate.

Acest raport va include valoarea eligibilă la închidere pentru fiecare program operațional, inclusiv pentru instrumentele financiare, dacă această valoare este disponibilă. Raportul va include, de asemenea, informații privind sumele recuperate pentru fiecare program operațional, după caz.

| — | Recomandarea 2: atunci când prezintă propuneri legislative care includ crearea sau adăugarea unor datorii contingente considerabile, Comisia ar trebui să însoțească aceste propuneri de o prezentare generală a valorii totale a datoriilor contingente la care este expus bugetul, împreună cu o analiză a unor simulări de criză și a posibilului impact al acestora asupra bugetului.
  Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: până la jumătatea anului 2019. |
| --- | --- |

—

Recomandarea 2: atunci când prezintă propuneri legislative care includ crearea sau adăugarea unor datorii contingente considerabile, Comisia ar trebui să însoțească aceste propuneri de o prezentare generală a valorii totale a datoriilor contingente la care este expus bugetul, împreună cu o analiză a unor simulări de criză și a posibilului impact al acestora asupra bugetului.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: până la jumătatea anului 2019.

Comisia acceptă parțial această recomandare.

În conformitate cu noul Regulament financiar adoptat de colegiuitor, Comisia va evalua anual sustenabilitatea datoriilor contingente suportate de bugetul Uniunii care rezultă din operațiuni financiare. Aceste informații vor însoți proiectul de buget începând cu 2021.

| — | Recomandarea 3: să invite Parlamentul European și Consiliul, în contextul dezbaterii cu privire la cadrul financiar multianual de după 2020, să prevadă mecanisme care să permită o mai bună gestionare a riscului de acumulări de plăți restante, ținând seama de nivelul ridicat al angajamentelor restante din actualul și din precedentul cadru financiar multianual.
  Data-țintă de punere în aplicare a recomandării: până la începutul perioadei de după 2020. |
| --- | --- |

—

Recomandarea 3: să invite Parlamentul European și Consiliul, în contextul dezbaterii cu privire la cadrul financiar multianual de după 2020, să prevadă mecanisme care să permită o mai bună gestionare a riscului de acumulări de plăți restante, ținând seama de nivelul ridicat al angajamentelor restante din actualul și din precedentul cadru financiar multianual.

Data-țintă de punere în aplicare a recomandării: până la începutul perioadei de după 2020.

Comisia acceptă recomandarea.

Comisia a prezentat Parlamentului European și Consiliului propunerile privind cadrul financiar multianual 2021-2027. Un element important al acestor propuneri îl reprezintă stabilitatea și previzibilitatea plafonului de plăți. Comisia consideră că plafonul de plăți propus va fi suficient pentru a acoperi angajamentele restante (RAL) înainte de 2021 și plățile aferente noilor angajamente pentru perioada 2021-2027 în limitele stabilite de plafonul pentru resursele proprii în conformitate cu Decizia în vigoare privind resursele proprii.

În plus, propunerea Comisiei de Regulament privind dispozițiile comune pentru perioada 20212027 prevede două mecanisme principale care favorizează execuția la timp: o regulă de dezangajare „n + 2”, cuplată cu un nivel de prefinanțare care a fost transformată în tranșe anuale de 0,5  %, pe baza sprijinului total oferit din fonduri la nivel de program. În plus, Comisia propune colegiuitorilor să reducă nivelurile de prefinanțare anuale pentru programele din perioada 2014–2020.

---

(1)  Acest document de reflecție se baza pe raportul final și pe recomandările Grupului la nivel înalt privind resursele proprii, publicate în ianuarie 2017 sub titlul „Finanțarea viitoare a UE”.

(2)  Future of EU finances: reforming how the EU budget operates (Viitorul finanțelor UE: reformarea modului de funcționare a bugetului UE), document de informare, februarie 2018 (denumit în continuare: „documentul de informare privind viitorul finanțelor UE”) și documentul de informare intitulat The Commission’s proposal for the 2021-2027 Multiannual Financial Framework (Propunerea Comisiei pentru cadrul financiar multianual 2021-2027), publicat în iulie 2018.

(3)  Această propunere trebuia prezentată până la sfârșitul anului 2017 – a se vedea articolul 25 din Regulamentul privind CFM [Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020] (JO L 347, 20.12.2013, p. 884).

(4)  Curtea exclude din această sumă reportările și veniturile alocate deoarece aceste elemente nu fac parte din bugetul adoptat și fac obiectul unor norme diferite care denaturează rezultatul. Pentru informații suplimentare, a se vedea partea A4-A5 din Raportul Comisiei Europene privind gestiunea bugetară și financiară în exercițiul financiar 2017.

(5)  Excluzând reportările și veniturile alocate. A se vedea nota de subsol 4.

(6)  A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 2.14 din Raportul anual pe 2016 al Curții.

(7)  A se vedea nota 2.2 la raportul privind execuția bugetară inclus în conturile anuale consolidate ale UE pentru exercițiul financiar 2017 (denumite în continuare „conturile UE pe 2017”).

(8)  Pe baza rezultatelor disponibile la sfârșitul exercițiului 2017 și pe baza CFM, inclusiv a ajustării tehnice pentru 2017, Curtea a formulat o ipoteză prudentă conform căreia 98 % din creditele de angajament vor fi transformate în angajamente efective. Curtea a preluat cea mai recentă estimare calculată de Comisie cu privire la dezangajări și a pornit de la ipoteza că 99 % din creditele de plată se vor concretiza în plăți, excluzând, ca și în ipoteza Comisiei, plățile legate de instrumentele speciale. Curtea nu a luat în considerare aici utilizarea marjei globale pentru plăți. Aceasta poate contribui însă la reducerea angajamentelor restante până în 2020 (a se vedea punctele 2.9-2.10). Veniturile alocate și reportările nu au fost incluse în proiecțiile pentru perioada 2018-2020 deoarece acestea au doar un impact limitat asupra proiecțiilor și sunt dificil de calculat.

(9)  COM(2016) 603 final – Comunicare a Comisiei către Parlamentul European și Consiliu: Evaluarea/revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual 2014-2020 – Un buget al UE axat pe rezultate. Curtea a reacționat la această comunicare a Comisiei prin documentul de informare intitulat „Bugetul UE: e timpul pentru o reformă?”, publicat în noiembrie 2016.

(10)  Regulamentul (UE, Euratom) 2017/1123 al Consiliului din 20 iunie 2017 de modificare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 1311/2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (JO L 163, 24.6.2017, p. 1).

(11)  Marja globală pentru plăți permite reportarea în anii următori a creditelor de plată neutilizate.

(12)  Rezerva pentru ajutoare de urgență, Fondul de solidaritate al Uniunii Europene (FSUE), Instrumentul de flexibilitate (Flex) și Fondul european de ajustare la globalizare (FEG) – a se vedea articolele 9-12 din Regulamentul privind CFM. A se vedea, de asemenea, punctele 2.8-2.10 din Raportul anual pe 2016 al Curții.

(13)  A se vedea articolul 5 din Regulamentul privind CFM.

(14)  Pe baza ajustărilor tehnice ale cadrului financiar și a estimării Curții pentru 2017.

(15)  Punctul 2.8 din Raportul anual pe 2014 al Curții și punctul 2.8 litera (b) din Raportul anual pe 2016 al Curții.

(16)  Absorbția reprezintă suma totală plătită de Comisie către un stat membru sub formă de cofinanțare pentru proiecte din cadrul unuia sau al mai multor programe operaționale aferente fondurilor ESI. Rata de absorbție reprezintă raportul dintre suma plătită și cheltuielile planificate aferente ale UE.

(17)  Al patrulea an din CFM actual.

(18)  Anul corespunzător din CFM anterior.

(19)  Comisia a explicat în diverse documente motivele care stau, în opinia sa, la baza acestei situații. Printre aceste documente se numără analiza sa din 2016 cu privire la execuția bugetară a fondurilor structurale și de investiții europene, evaluarea/revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual 2014-2020 [COM(2016) 603 final] și documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește această comunicare [SWD(2016) 299 final], precum și răspunsurile sale la întrebările scrise adresate comisarilor Oettinger, Crețu și Thyssen cu privire la procedura de descărcare de gestiune pentru exercițiul 2016.

(20)  Croația, Italia, Malta, Slovacia, Slovenia și Spania.

(21)  A se vedea Raportul special nr. 1/2018: „Asistența comună în vederea sprijinirii proiectelor în regiunile europene (JASPERS) – este momentul ca acțiunile JASPERS să fie mai bine direcționate”.

(22)  Raportul special nr. 36/2016: „O evaluare a mecanismelor de închidere a programelor derulate în sectoarele coeziunii și dezvoltării rurale în perioada 2007-2013” și Raportul special nr. 17/2018: „Acțiunile întreprinse de Comisie și de statele membre în ultimii ani ai programelor din perioada 2007-2013 au abordat problema absorbției scăzute, dar nu au pus suficient accentul pe rezultate”.

(23)  Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european și Fondul de coeziune.

(24)  Cu excepția Croației, care a beneficiat de o prelungire a termenului până la 31 martie 2018.

(25)  A se vedea punctul 2.13 din Raportul anual pe 2016 al Curții.

(26)  Denumirile complete ale acestor fonduri fiduciare sunt: Fondul fiduciar al UE pentru Republica Centrafricană, Fondul fiduciar regional al UE ca răspuns la criza siriană, Fondul fiduciar de urgență pentru stabilitate și pentru abordarea cauzelor profunde ale migrației neregulamentare și ale strămutărilor de persoane în Africa și Fondul fiduciar al UE pentru Columbia.

(27)  Raportul special nr. 11/2017: „Fondul fiduciar Bêkou al UE pentru Republica Centrafricană: un început promițător, în pofida unor neajunsuri”.

(28)  A se vedea recomandarea 4 din capitolul 2 din Raportul anual pe 2016 al Curții.

(29)  Summary of data on the progress made in financing and implementing financial engineering instruments reported by the managing authorities in accordance with Article 67(2)(j) of Council Regulation (EC) No 1083/2006 [Sinteza datelor privind progresele înregistrate în ceea ce privește finanțarea și implementarea instrumentelor de inginerie financiară raportate de autoritățile de management în conformitate cu articolul 67 alineatul (2) litera (j) din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului], perioada de programare 2007-2013, situația la 31 martie 2017 (la închidere).

(30)  Aceste sume rămân disponibile pentru a fi utilizate de statele membre. A se vedea articolul 78 alineatul (7) din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului.

(31)  A se vedea punctul 6.25 din Raportul anual pe 2016 al Curții.

(32)  Resurse provenite din împrumuturi acordate și rambursate, din investițiile efectuate sau din sumele rămase după onorarea tuturor garanțiilor.

(33)  Raportul special nr. 19/2016: „Execuția bugetului UE prin instrumente financiare – ce învățăminte trebuie desprinse din perioada de programare 2007-2013”.

(34)  Regulamentul (UE) 2017/2396 al Parlamentului European și al Consiliului din 13 decembrie 2017 de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1316/2013 și (UE) 2015/1017 în ceea ce privește prelungirea duratei Fondului european pentru investiții strategice și introducerea unor îmbunătățiri tehnice ale fondului și ale Platformei europene de consiliere în materie de investiții (JO L 345, 27.12.2017, p. 34).

(35)  Considerentul 21 al Regulamentului (UE) 2017/2396 menționează că finanțarea va proveni din bugetul UE, cu un transfer de la Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE), precum și din veniturile și rambursările aferente Instrumentului de datorie al MIE și Fondului Marguerite.

(36)  A se vedea nota 4.1 la conturile UE pe 2017.

(37)  Inclusiv din restituiri, fie chiar din FEIS (525 de milioane de euro), fie din alte instrumente financiare (150 de milioane de euro din Instrumentul de datorie al MIE și din Fondul Marguerite).

(38)  A se vedea European Fund for Strategic Investments – IIW and SMEW – Schedule II of the EFSI Agreement – Year-end Operational Report – Reporting date: 31 December 2017 [Raportul operațional de sfârșit de exercițiu referitor la Fondul european pentru investiții strategice – componenta pentru infrastructură și inovare (IIW) și componenta pentru IMM-uri (SMEW) – anexa II la Acordul FEIS – data de raportare: 31 decembrie 2017].

(39)  Regulamentul (UE) 2017/1601 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 septembrie 2017 de instituire a Fondului european pentru dezvoltare durabilă (FEDD), a garanției FEDD și a Fondului de garantare FEDD (JO L 249, 27.9.2017, p. 1).

(40)  Articolul 11 litera (e) din Regulamentul (UE) 2017/1601 din 26 septembrie 2017 de instituire a Fondului european pentru dezvoltare durabilă (FEDD), a garanției FEDD și a Fondului de garantare FEDD.

(41)  Datoriile contingente sunt obligații de plată posibile care depind de producerea unor evenimente viitoare. Principalele datorii contingente pentru bugetul UE sunt următoarele: garanțiile pentru mandatul BEI de acordare a împrumuturilor externe; garanțiile FEIS; asistența financiară: asistența macrofinanciară, Mecanismul european de stabilizare financiară, asistența pentru balanța de plăți, Euratom; garanțiile acordate pentru instrumentele financiare ale UE (în principal Orizont 2020, Facilitatea de finanțare cu împărțirea riscurilor, Mecanismul pentru interconectarea Europei); garanția FEDD.

(42)  COM (2016)605: Propunere de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2012/2002, a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1305/2013, (UE) nr. 1306/2013, (UE) nr. 1307/2013, (UE) nr. 1308/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014, (UE) nr. 652/2014 ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Deciziei nr. 541/2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului.

(43)  Evaluarea actuarială a datoriei cu pensiile reprezintă valoarea actualizată a plăților preconizate viitoare. Aceasta este calculată folosind rata de actualizare relevantă, în conformitate cu metodologia prevăzută în IPSAS 25. Pentru mai multe detalii, a se vedea nota 2.9 la conturile UE pe 2017.

(44)  A se vedea pagina cu bilanțul din conturile UE pe 2017.

(45)  A se vedea nota de subsol de la pagina cu bilanțul din conturile UE pe 2017.

(46)  A se vedea punctele 2.36-2.38 din Raportul anual pe 2016 al Curții.

(47)  Articolul 3 alineatul (2) al doilea paragraf din Decizia 2014/335/UE, Euratom a Consiliului din 26 mai 2014 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene (JO L 168, 7.6.2014, p. 105).

(48)  Articolul 9 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 între Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară.

(49)  A se vedea recomandarea 2 de la punctul 2.47 din Raportul anual pe 2015 al Curții și documentul de informare publicat de Curte cu privire la viitorul finanțelor UE.

(50)  Proiectul de acord privind retragerea Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord din Uniunea Europeană și din Comunitatea Europeană a Energiei Atomice, 19 martie 2018.

(51)  A se vedea documentul publicat de Curte în 2014 sub titlul „O analiză panoramică a mecanismelor UE în materie de asigurare a răspunderii de gestiune și de audit al finanțelor publice: lacune, suprapuneri și provocări”, punctul 2.4 din Raportul anual pe 2015 al Curții și punctele 2.29-2.31, 2.43 și 2.46 și caseta 2.8 din Raportul anual pe 2016.

(52)  Caseta 4 din documentul de reflecție al Comisiei privind viitorul finanțelor UE.

(53)  A se vedea punctele 28, 29 și 39-44 din documentul de informare publicat de Curte cu privire la viitorul finanțelor UE.

(54)  Cum ar fi Agenția Europeană de Apărare, Fondul Monetar European propus, Mecanismul european de stabilitate și operațiunile desfășurate de BEI în afara bugetului UE.

(55)  Această cifră nu include 1,2 miliarde de euro care corespund instrumentelor cu finanțare mixtă.

(56)  Pe baza pachetului financiar curent – COM(2018) 600.

ANEXA 2.1

PRINCIPALELE ELEMENTE DE INTERES ALE BUGETELOR RECTIFICATIVE

| Buget rectificativ | Explicație | Valoare în miliarde de euro | Efectul asupra bugetului 2017 |
| --- | --- | --- | --- |
| 1/2017 | Trei state membre au primit ajutor – prin mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene – ca urmare a unor dezastre majore sau regionale cu care s-au confruntat: (a) Regatul Unit: 60,3  milioane de euro; (b) Cipru: 7,3  milioane de euro; (c) Portugalia: 3,9  milioane de euro. | 0,07 | Creșterea angajamentelor |
| 2/2017 | Excedentul aferent exercițiului 2016 a fost returnat statelor membre sub forma reducerii contribuțiilor anuale ale acestora. | 6,40 | Scăderea veniturilor |
| 3/2017 | Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, creată în 2013 ca reacție la nivelurile ridicate ale șomajului în rândul tinerilor din UE, a fost consolidată. | 0,50 | Creșterea angajamentelor |
| 4/2017 | S-a acordat asistență Italiei, prin Fondul de solidaritate al Uniunii Europene, în urma unei serii de cutremure care au avut loc între august 2016 și ianuarie 2017. | 1,20 | Creșterea angajamentelor |
| 5/2017 | A fost creat Fondul de garantare pentru Fondul european pentru dezvoltare durabilă (FEDD). | 0,30 | Creșterea angajamentelor |
| 6/2017 | Creditele de plată din bugetul inițial au fost reduse. În paralel, acest lucru a redus contribuțiile statelor membre cu aceeași sumă. | 0,06 | Scăderea angajamentelor |
| 7,70 | Scăderea plăților |
| Sursa: nota A 2.1 la Raportul Comisiei privind gestiunea bugetară și financiară pentru exercițiul 2017. |

Buget rectificativ

Explicație

Valoare în miliarde de euro

Efectul asupra bugetului 2017

1/2017

Trei state membre au primit ajutor – prin mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene – ca urmare a unor dezastre majore sau regionale cu care s-au confruntat: (a) Regatul Unit: 60,3  milioane de euro; (b) Cipru: 7,3  milioane de euro; (c) Portugalia: 3,9  milioane de euro.

0,07

Creșterea angajamentelor

2/2017

Excedentul aferent exercițiului 2016 a fost returnat statelor membre sub forma reducerii contribuțiilor anuale ale acestora.

6,40

Scăderea veniturilor

3/2017

Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, creată în 2013 ca reacție la nivelurile ridicate ale șomajului în rândul tinerilor din UE, a fost consolidată.

0,50

Creșterea angajamentelor

4/2017

S-a acordat asistență Italiei, prin Fondul de solidaritate al Uniunii Europene, în urma unei serii de cutremure care au avut loc între august 2016 și ianuarie 2017.

1,20

Creșterea angajamentelor

5/2017

A fost creat Fondul de garantare pentru Fondul european pentru dezvoltare durabilă (FEDD).

0,30

Creșterea angajamentelor

6/2017

Creditele de plată din bugetul inițial au fost reduse. În paralel, acest lucru a redus contribuțiile statelor membre cu aceeași sumă.

0,06

Scăderea angajamentelor

7,70

Scăderea plăților

Sursa: nota A 2.1 la Raportul Comisiei privind gestiunea bugetară și financiară pentru exercițiul 2017.

ANEXA 2.2

CREȘTEREA SUMELOR ALOCATE INSTRUMENTELOR SPECIALE

Sume disponibile în cadrul instrumentelor speciale înainte și după majorare

| (în milioane de euro) |
| --- |
| Înainte de majorare | | | | | | | |
| Exercițiu | | Instrumentul de flexibilitate | Rezerva pentru ajutoare de urgență | Fondul european de ajustare la globalizare | Fondul de solidaritate al Uniunii Europene | | Total |
| 2017 | | 530 | 315 | 169 | 563 | | 1 577 |
| 2018 | | 541 | 322 | 172 | 574 | | 1 609 |
| 2019 | | 552 | 328 | 176 | 586 | | 1 642 |
| 2020 | | 563 | 335 | 179 | 598 | | 1 675 |
| Total | | 2 186 | 1 300 | 696 | 2 321 | | 6 503 |
| După majorare | | | | | | | |
| Exercițiu | | Instrumentul de flexibilitate | Rezerva pentru ajutoare de urgență | Fondul european de ajustare la globalizare | Fondul de solidaritate al Uniunii Europene | | Total |
| 2017 | | 676 | 338 | 169 | 563 | | 1 746 |
| 2018 | | 689 | 344 | 172 | 574 | | 1 779 |
| 2019 | | 703 | 351 | 176 | 586 | | 1 816 |
| 2020 | | 717 | 359 | 179 | 598 | | 1 853 |
| Total | | 2 785 | 1 392 | 696 | 2 321 | | 7 194 |
| | | | | | | | |
| Diferență | | 599 | 92 | — | — | | 691 |
| Sumă totală disponibilă pentru a fi utilizată în perioada 2018-2020 (*1) | | 5 997 |
| Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor Comisiei. |

(în milioane de euro)

Înainte de majorare

Exercițiu

Instrumentul de flexibilitate

Rezerva pentru ajutoare de urgență

Fondul european de ajustare la globalizare

Fondul de solidaritate al Uniunii Europene

Total

2017

530

315

169

563

1 577

2018

541

322

172

574

1 609

2019

552

328

176

586

1 642

2020

563

335

179

598

1 675

Total

2 186

1 300

696

2 321

6 503

După majorare

Exercițiu

Instrumentul de flexibilitate

Rezerva pentru ajutoare de urgență

Fondul european de ajustare la globalizare

Fondul de solidaritate al Uniunii Europene

Total

2017

676

338

169

563

1 746

2018

689

344

172

574

1 779

2019

703

351

176

586

1 816

2020

717

359

179

598

1 853

Total

2 785

1 392

696

2 321

7 194

Diferență

599

92

—

—

691

Sumă totală disponibilă pentru a fi utilizată în perioada 2018-2020 (*1)

5 997

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor Comisiei.

---

(*1)  Diferența între 7 194 de milioane de euro și 5 997 de milioane de euro reprezintă sumele utilizate în 2017.

---

CAPITOLUL 3

Obținerea de rezultate pornind de la bugetul UE

CUPRINS

| Introducere | 3.1 |
| --- | --- |

| Partea 1 – Comisia utilizează în mod adecvat informațiile referitoare la performanță în luarea deciziilor? | 3.2-3.36 |
| --- | --- |

| Secțiunea A – Există anumite limite cu privire la măsura în care Comisia poate utiliza informațiile referitoare la performanță | 3.6-3.13 |
| --- | --- |

| Secțiunea B – Sistemele de măsurare a performanței gestionate de Comisie pun la dispoziție cantități mari de date, dar nu întotdeauna în timp util | 3.14-3.18 |
| --- | --- |

| Secțiunea C – Comisia utilizează informații referitoare la performanță pentru a gestiona programele și politicile, deși nu se iau întotdeauna măsuri adecvate atunci când țintele nu sunt atinse | 3.19-3.26 |
| --- | --- |

| Secțiunea D – Comisia nu explică în general utilizarea informațiilor referitoare la performanță în rapoartele sale privind performanța | 3.27-3.31 |
| --- | --- |

| Secțiunea E – Se așteaptă noi progrese pe măsură ce continuă să se dezvolte o cultură a performanței | 3.32-3.36 |
| --- | --- |

| Partea 2 – Rezultatele auditurilor performanței efectuate de Curte: concluziile și recomandările cu cel mai mare impact | 3.37-3.67 |
| --- | --- |

| Introducere | 3.37 |
| --- | --- |

| Rubricile 1a – „Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă” și 1b – „Coeziune economică, socială și teritorială” | 3.38-3.44 |
| --- | --- |

| Rubrica 2 – „Creștere durabilă și resurse naturale” | 3.45-3.48 |
| --- | --- |

| Rubricile 3 – „Securitate și cetățenie” și 4 – „Europa în lume” | 3.49-3.58 |
| --- | --- |

| Rubrica 5 – „Administrație” și rapoarte privind „Buna funcționare a pieței unice și sustenabilitatea uniunii monetare” | 3.59-3.67 |
| --- | --- |

| Partea 3 – Situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor | 3.68-3.78 |
| --- | --- |

| Concluzii și recomandări | 3.79-3.85 |
| --- | --- |

| Concluzii | 3.79-3.83 |
| --- | --- |

| Recomandări | 3.84-3.85 |
| --- | --- |

| Anexa 3.1 – | Informații detaliate privind stadiul punerii în aplicare a recomandărilor pentru fiecare raport examinat |
| --- | --- |

Anexa 3.1 –

| Anexa 3.2 – | Îmbunătățirile majore și deficiențele nesoluționate pentru fiecare raport examinat |
| --- | --- |

Anexa 3.2 –

| Anexa 3.3 – | Recomandări adresate statelor membre |
| --- | --- |

Anexa 3.3 –

| Anexa 3.4 – | Situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor anterioare formulate cu privire la aspecte legate de performanță |
| --- | --- |

Anexa 3.4 –

| OBSERVAȚIILE CURȚII | RĂSPUNSURILE COMISIEI |
| --- | --- |
| INTRODUCERE |
| 3.1. | În fiecare an, Curtea analizează, în prezentul capitol, o serie de aspecte legate de performanță, și anume rezultatele obținute pornind de la bugetul UE, care este executat de Comisie în cooperare cu statele membre (1). Pentru acest exercițiu, Curtea a examinat în mod special:






  (i) | utilizarea informațiilor referitoare la performanță în luarea deciziilor de către Comisie; |

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

INTRODUCERE

3.1.

În fiecare an, Curtea analizează, în prezentul capitol, o serie de aspecte legate de performanță, și anume rezultatele obținute pornind de la bugetul UE, care este executat de Comisie în cooperare cu statele membre (1). Pentru acest exercițiu, Curtea a examinat în mod special:

(i)

utilizarea informațiilor referitoare la performanță în luarea deciziilor de către Comisie;

| (ii) | rezultate selectate puse în evidență de rapoartele speciale elaborate de Curte în 2017 pe subiecte legate de performanță; |
| --- | --- |

(ii)

rezultate selectate puse în evidență de rapoartele speciale elaborate de Curte în 2017 pe subiecte legate de performanță;

| (iii) | punerea în aplicare de către Comisie a recomandărilor formulate în rapoartele speciale publicate de Curte în 2014. |
| --- | --- |

(iii)

punerea în aplicare de către Comisie a recomandărilor formulate în rapoartele speciale publicate de Curte în 2014.

| 3.1. | Comisia constată că majoritatea deciziilor importante legate de bugetul UE sunt luate de autoritatea bugetară și legislativă, adică de Parlamentul European și de Consiliu, pe baza propunerilor din partea Comisiei. Acest lucru este valabil atât pentru deciziile privind procedura bugetară anuală, cât și în legătură cu conceperea și revizuirea cadrului financiar multianual și a programelor financiare sectoriale. |
| --- | --- |

3.1.

PARTEA 1 – COMISIA UTILIZEAZĂ ÎN MOD ADECVAT INFORMAȚIILE REFERITOARE LA PERFORMANȚĂ ÎN LUAREA DECIZIILOR?

| 3.2. | Anul trecut, Curtea a comparat abordarea Comisiei cu bunele practici în ceea ce privește raportările referitoare la performanță. Pentru o organizație este important să dispună de proceduri corespunzătoare de raportare cu privire la performanță și să le îmbunătățească în mod continuu, dar este la fel de important ca informațiile rezultate din această raportare să fie utilizate pentru a gestiona activitățile, pentru a optimiza rezultatele și pentru a adapta sistemele de gestiune și procesele de planificare strategică. Modul în care sunt utilizate aceste informații influențează succesul organizației pe termen lung în instituirea unui sistem de gestionare a performanței. |
| --- | --- |

3.2.

Anul trecut, Curtea a comparat abordarea Comisiei cu bunele practici în ceea ce privește raportările referitoare la performanță. Pentru o organizație este important să dispună de proceduri corespunzătoare de raportare cu privire la performanță și să le îmbunătățească în mod continuu, dar este la fel de important ca informațiile rezultate din această raportare să fie utilizate pentru a gestiona activitățile, pentru a optimiza rezultatele și pentru a adapta sistemele de gestiune și procesele de planificare strategică. Modul în care sunt utilizate aceste informații influențează succesul organizației pe termen lung în instituirea unui sistem de gestionare a performanței.

| 3.3. | În opinia Comisiei, gestionarea performanței este o abordare sistematică și continuă în vederea îmbunătățirii eficacității, a eficienței și a rezultatelor operațiunilor printr-o mai bună planificare, prin monitorizare constantă și printr-un proces decizional bazat pe elemente concrete (2). Inițiativa Comisiei intitulată „Un buget al UE axat pe rezultate”, care a fost lansată în 2015, include diferite direcții de lucru și obiective, printre care se numără sprijinirea procesului decizional cu informații relevante referitoare la performanță (3). Orientările privind o mai bună legiferare (4), care au fost lansate în 2015 și actualizate în iulie 2017, prevăd că toate probele disponibile trebuie utilizate ca bază pentru a elabora politici și o legislație a UE care să își atingă obiectivele într-un mod deschis, transparent și eficient din punctul de vedere al costurilor. |
| --- | --- |

3.3.

În opinia Comisiei, gestionarea performanței este o abordare sistematică și continuă în vederea îmbunătățirii eficacității, a eficienței și a rezultatelor operațiunilor printr-o mai bună planificare, prin monitorizare constantă și printr-un proces decizional bazat pe elemente concrete (2). Inițiativa Comisiei intitulată „Un buget al UE axat pe rezultate”, care a fost lansată în 2015, include diferite direcții de lucru și obiective, printre care se numără sprijinirea procesului decizional cu informații relevante referitoare la performanță (3). Orientările privind o mai bună legiferare (4), care au fost lansate în 2015 și actualizate în iulie 2017, prevăd că toate probele disponibile trebuie utilizate ca bază pentru a elabora politici și o legislație a UE care să își atingă obiectivele într-un mod deschis, transparent și eficient din punctul de vedere al costurilor.

OBSERVAȚIILE CURȚII

| 3.4. | Pentru a evalua dacă Comisia utilizează în mod adecvat informațiile referitoare la performanță în procesul decizional, Curtea a parcurs următoarele etape:






  (i) | a efectuat o examinare documentară cu privire la utilizarea informațiilor referitoare la performanță în procesul decizional, examinând inclusiv rapoarte ale instituțiilor supreme de audit (5), ale OCDE, ale unor guverne și ale unor universități din interiorul și din afara UE; |
| --- | --- | --- |

3.4.

Pentru a evalua dacă Comisia utilizează în mod adecvat informațiile referitoare la performanță în procesul decizional, Curtea a parcurs următoarele etape:

(i)

a efectuat o examinare documentară cu privire la utilizarea informațiilor referitoare la performanță în procesul decizional, examinând inclusiv rapoarte ale instituțiilor supreme de audit (5), ale OCDE, ale unor guverne și ale unor universități din interiorul și din afara UE;

| (ii) | Curtea a examinat cele mai recente rapoarte cu privire la performanță publicate de șase direcții generale (DG-uri) (6), inclusiv zece dintre studiile de impact și evaluările acestora publicate recent; Curtea a selectat aceste direcții generale pentru că erau suficient de reprezentative pentru Comisie în ansamblul său, având în vedere caracteristicile lor variate (în ceea ce privește modurile de gestiune utilizate, cooperarea cu agențiile, tipul de activitate etc.); |
| --- | --- |

(ii)

Curtea a examinat cele mai recente rapoarte cu privire la performanță publicate de șase direcții generale (DG-uri) (6), inclusiv zece dintre studiile de impact și evaluările acestora publicate recent; Curtea a selectat aceste direcții generale pentru că erau suficient de reprezentative pentru Comisie în ansamblul său, având în vedere caracteristicile lor variate (în ceea ce privește modurile de gestiune utilizate, cooperarea cu agențiile, tipul de activitate etc.);

| (iii) | Curtea a intervievat treizeci de șefi de unitate și directori din aceste șase direcții generale pentru a obține informații suplimentare cu privire la utilizarea informațiilor referitoare la performanță în procesul decizional în cadrul direcțiilor generale respective; |
| --- | --- |

(iii)

Curtea a intervievat treizeci de șefi de unitate și directori din aceste șase direcții generale pentru a obține informații suplimentare cu privire la utilizarea informațiilor referitoare la performanță în procesul decizional în cadrul direcțiilor generale respective;

| (iv) | Curtea a efectuat un sondaj privind utilizarea informațiilor referitoare la performanță în procesul decizional în cadrul acestor șase direcții generale. Sondajul a fost destinat cadrelor de conducere din aceste direcții generale care erau implicate în gestionarea politicilor, a programelor sau a proiectelor: șefi de unitate, directori, directori generali adjuncți și directori generali. Rata finală de răspuns a fost de 57 %, dintr-o populație-țintă de 240 de persoane. |
| --- | --- |

(iv)

Curtea a efectuat un sondaj privind utilizarea informațiilor referitoare la performanță în procesul decizional în cadrul acestor șase direcții generale. Sondajul a fost destinat cadrelor de conducere din aceste direcții generale care erau implicate în gestionarea politicilor, a programelor sau a proiectelor: șefi de unitate, directori, directori generali adjuncți și directori generali. Rata finală de răspuns a fost de 57 %, dintr-o populație-țintă de 240 de persoane.

Sfera

| 3.5. | Examinarea Curții a vizat utilizarea în cadrul Comisiei a informațiilor referitoare la performanță în legătură cu programele de cheltuieli și cu elaborarea, punerea în aplicare și evaluarea politicilor. Curtea a exclus următoarele aspecte din sfera auditului său: |
| --- | --- |

3.5.

Examinarea Curții a vizat utilizarea în cadrul Comisiei a informațiilor referitoare la performanță în legătură cu programele de cheltuieli și cu elaborarea, punerea în aplicare și evaluarea politicilor. Curtea a exclus următoarele aspecte din sfera auditului său:

| (i) | utilizarea informațiilor referitoare la performanță în legătură cu gestionarea administrativă a personalului și a altor resurse de către Comisie, pentru a se axa pe obținerea de rezultate pentru politici și programe; |
| --- | --- |

(i)

utilizarea informațiilor referitoare la performanță în legătură cu gestionarea administrativă a personalului și a altor resurse de către Comisie, pentru a se axa pe obținerea de rezultate pentru politici și programe;

| (ii) | utilizarea informațiilor referitoare la performanță de către autoritatea bugetară
   (7); OCDE (8) și alți cercetători (9) au desfășurat deja activități în acest domeniu. |
| --- | --- |

(ii)

utilizarea informațiilor referitoare la performanță de către autoritatea bugetară
   (7); OCDE (8) și alți cercetători (9) au desfășurat deja activități în acest domeniu.

Secțiunea A – Există anumite limite cu privire la măsura în care Comisia poate utiliza informațiile referitoare la performanță

Lipsa de flexibilitate a cadrului financiar multianual al UE nu favorizează utilizarea informațiilor referitoare la performanță

| 3.6. | În elaborarea bugetelor naționale, este normal să se realoce resurse în fiecare an sau chiar mai frecvent. În contextul UE însă, situația este diferită. În cadrul revizuirii la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual (CFM) 2014-2020 (10), Comisia a arătat că era esențial să se obțină un echilibru între previzibilitatea pe termen mediu și flexibilitatea necesară pentru a reacționa în situații neprevăzute. În cadrul financiar multianual 2014-2020, aproximativ 80 % din bugetul UE este prealocat, fapt care, potrivit Comisiei, „limitează capacitatea de reacție a bugetului la nevoile aflate în continuă schimbare”. |
| --- | --- |

3.6.

În elaborarea bugetelor naționale, este normal să se realoce resurse în fiecare an sau chiar mai frecvent. În contextul UE însă, situația este diferită. În cadrul revizuirii la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual (CFM) 2014-2020 (10), Comisia a arătat că era esențial să se obțină un echilibru între previzibilitatea pe termen mediu și flexibilitatea necesară pentru a reacționa în situații neprevăzute. În cadrul financiar multianual 2014-2020, aproximativ 80 % din bugetul UE este prealocat, fapt care, potrivit Comisiei, „limitează capacitatea de reacție a bugetului la nevoile aflate în continuă schimbare”.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| 3.7. | Bugetul UE este în principal un buget de investiții. Se stabilesc plafoane anuale pentru diferitele rubrici bugetare incluse în cadrul financiar multianual pe șapte ani, iar sumele sunt repartizate în avans statelor membre. Unele mecanisme de flexibilitate legate de performanță, precum rezerva de performanță și condiționalitățile ex ante, sunt deja prevăzute în legislația sectorială relevantă, dar acestea prezintă limitări (11). Deși activitățile neperformante pot fi înlocuite cu unele mai performante în aceeași regiune și în același stat membru, există doar un spațiu de manevră limitat pentru ajustarea priorităților în materie de cheltuieli între rubricile bugetare. Cea mai importantă ocazie pentru a aloca fondurile ținând seama de informațiile referitoare la performanță este momentul în care se elaborează și se negociază un nou regulament privind cadrul financiar multianual și programele sectoriale aferente. |
| --- | --- |

3.7.

Bugetul UE este în principal un buget de investiții. Se stabilesc plafoane anuale pentru diferitele rubrici bugetare incluse în cadrul financiar multianual pe șapte ani, iar sumele sunt repartizate în avans statelor membre. Unele mecanisme de flexibilitate legate de performanță, precum rezerva de performanță și condiționalitățile ex ante, sunt deja prevăzute în legislația sectorială relevantă, dar acestea prezintă limitări (11). Deși activitățile neperformante pot fi înlocuite cu unele mai performante în aceeași regiune și în același stat membru, există doar un spațiu de manevră limitat pentru ajustarea priorităților în materie de cheltuieli între rubricile bugetare. Cea mai importantă ocazie pentru a aloca fondurile ținând seama de informațiile referitoare la performanță este momentul în care se elaborează și se negociază un nou regulament privind cadrul financiar multianual și programele sectoriale aferente.

| 3.8. | Evaluările la jumătatea perioadei ale cadrului financiar multianual reprezintă o altă oportunitate de a lua în considerare informațiile referitoare la performanță. Ultima evaluare (12) de acest fel a condus la realocarea sumei de 12 798  de milioane de euro, ceea ce reprezintă 1,18  % din totalul creditelor de angajament din cadrul financiar multianual pentru perioada 2014-2020: o proporție relativ redusă. Aceste realocări de fonduri au fost motivate în principal de necesitatea de a aborda criza refugiaților și alte amenințări la adresa securității, precum și deficite de investiții generate de criza economică și financiară, mai degrabă decât de performanță. |
| --- | --- |

3.8.

Evaluările la jumătatea perioadei ale cadrului financiar multianual reprezintă o altă oportunitate de a lua în considerare informațiile referitoare la performanță. Ultima evaluare (12) de acest fel a condus la realocarea sumei de 12 798  de milioane de euro, ceea ce reprezintă 1,18  % din totalul creditelor de angajament din cadrul financiar multianual pentru perioada 2014-2020: o proporție relativ redusă. Aceste realocări de fonduri au fost motivate în principal de necesitatea de a aborda criza refugiaților și alte amenințări la adresa securității, precum și deficite de investiții generate de criza economică și financiară, mai degrabă decât de performanță.

| 3.8. | O serie de factori sunt luați în considerare atunci când se iau decizii în ceea ce privește alocările bugetare. De exemplu, realocarea de fonduri ca răspuns la criza refugiaților și la amenințările în materie de securitate s-a datorat unor evoluții geopolitice și societale neprevăzute majore. Performanțele pot fi luate în considerare doar în măsura în care sunt disponibile informații fiabile, în timp util; acest lucru nu se va întâmpla întotdeauna, în special în situațiile de criză. |
| --- | --- |

3.8.

Există mai multe cadre strategice în paralel

| 3.9. | Măsurarea contribuției bugetului UE și a contribuției Comisiei la obiectivele de nivel înalt este complexă, întrucât mai multe cadre politice strategice se aplică în paralel (13) (a se vedea
  caseta 3.1
  ): |
| --- | --- |

3.9.

Măsurarea contribuției bugetului UE și a contribuției Comisiei la obiectivele de nivel înalt este complexă, întrucât mai multe cadre politice strategice se aplică în paralel (13) (a se vedea
  caseta 3.1
  ):

| 3.9. | Comisia consideră că prioritățile politice ale Comisiei Juncker sunt pe deplin compatibile și consecvente atât cu Agenda strategică a Consiliului European, cât și cu Strategia Europa 2020.

  Cadrul financiar multianual este unul dintre instrumentele de punere în aplicare a priorităților Uniunii. Actualul cadru financiar multianual a fost conceput cu scopul de a contribui la Strategia Europa 2020 și constituie un sprijin solid pentru alte priorități emergente (14). |
| --- | --- |

3.9.

Cadrul financiar multianual este unul dintre instrumentele de punere în aplicare a priorităților Uniunii. Actualul cadru financiar multianual a fost conceput cu scopul de a contribui la Strategia Europa 2020 și constituie un sprijin solid pentru alte priorități emergente (14).

Caseta 3.1 –   Patru cadre strategice pentru Uniunea Europeană (aplicabile în paralel)

Image

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

OBSERVAȚIILE CURȚII

| 3.10. | În plus, alte obiective sunt definite în diferite documente de politici sectoriale, în conformitate cu competențele UE care decurg din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. UE s-a angajat de asemenea să pună în aplicare Obiectivele de dezvoltare durabilă definite de Organizația Națiunilor Unite. UE își propune să raporteze în fiecare an cu privire la progresele pe care le-a realizat în vederea atingerii acestor obiective. |
| --- | --- |

3.10.

În plus, alte obiective sunt definite în diferite documente de politici sectoriale, în conformitate cu competențele UE care decurg din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. UE s-a angajat de asemenea să pună în aplicare Obiectivele de dezvoltare durabilă definite de Organizația Națiunilor Unite. UE își propune să raporteze în fiecare an cu privire la progresele pe care le-a realizat în vederea atingerii acestor obiective.

| 3.11. | Curtea a examinat modul în care direcțiile generale au gestionat coexistența diferitelor strategii. Două abordări au prevalat.






  (i) | Unele direcții generale își îndepliniseră diferitele obligații de raportare strategică prin dezvoltarea de instrumente informatice care puteau stoca, monitoriza, consolida și raporta date în diferite configurații (a se vedea, de asemenea, punctul 3.16). |
| --- | --- | --- |

3.11.

Curtea a examinat modul în care direcțiile generale au gestionat coexistența diferitelor strategii. Două abordări au prevalat.

(i)

Unele direcții generale își îndepliniseră diferitele obligații de raportare strategică prin dezvoltarea de instrumente informatice care puteau stoca, monitoriza, consolida și raporta date în diferite configurații (a se vedea, de asemenea, punctul 3.16).

| (ii) | Unele direcții generale își adaptaseră cadrele de performanță pentru a corespunde varietății de nevoi strategice. DG EAC, de exemplu, își stabilește cadrul de performanță la trei niveluri.






  (a) | La nivelul UE, DG EAC monitorizează obiectivele și indicatorii relevanți ai Strategiei Europa 2020 și ai cadrului strategic Educație și formare profesională 2020, pe baza datelor provenite de la Eurostat, de la OCDE și din alte surse, în cooperare cu statele membre. DG EAC efectuează o examinare anuală pentru a se asigura că se înregistrează progrese în direcția corectă (15). |
| --- | --- | --- |

(ii)

Unele direcții generale își adaptaseră cadrele de performanță pentru a corespunde varietății de nevoi strategice. DG EAC, de exemplu, își stabilește cadrul de performanță la trei niveluri.

(a)

La nivelul UE, DG EAC monitorizează obiectivele și indicatorii relevanți ai Strategiei Europa 2020 și ai cadrului strategic Educație și formare profesională 2020, pe baza datelor provenite de la Eurostat, de la OCDE și din alte surse, în cooperare cu statele membre. DG EAC efectuează o examinare anuală pentru a se asigura că se înregistrează progrese în direcția corectă (15).

| (b) | La nivelul Comisiei, prin activitățile sale referitoare la programe și la politici, DG EAC contribuie în mod mai direct la realizarea a două dintre cele zece obiective ale Planului de investiții pentru Europa. Progresul este monitorizat în raportul anual de activitate și în fișele de program. |
| --- | --- |

(b)

La nivelul Comisiei, prin activitățile sale referitoare la programe și la politici, DG EAC contribuie în mod mai direct la realizarea a două dintre cele zece obiective ale Planului de investiții pentru Europa. Progresul este monitorizat în raportul anual de activitate și în fișele de program.

| (c) | La nivelul DG EAC însăși, raportarea și procesul decizional sunt structurate în jurul a șapte domenii de politici, fiecare dintre acestea având propriile obiective specifice. Activitatea legislativă în diferite domenii este monitorizată în programul de lucru al Comisiei. |
| --- | --- |

(c)

La nivelul DG EAC însăși, raportarea și procesul decizional sunt structurate în jurul a șapte domenii de politici, fiecare dintre acestea având propriile obiective specifice. Activitatea legislativă în diferite domenii este monitorizată în programul de lucru al Comisiei.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| 3.12. | Multitudinea de strategii determină părțile interesate să le considere abordări separate, așa cum se arată, de exemplu, în evaluarea Comisiei privind Strategia UE pentru tineret (16). |
| --- | --- |

3.12.

Multitudinea de strategii determină părțile interesate să le considere abordări separate, așa cum se arată, de exemplu, în evaluarea Comisiei privind Strategia UE pentru tineret (16).

| 3.12. | Evaluarea strategiei UE pentru tineret a concluzionat că „Strategia UE pentru tineret a adăugat o dimensiune integratoare în vederea corelării politicii UE pentru tineret cu strategiile europene pentru educație, ocuparea forței de muncă și incluziune socială” (secțiunea 3.2.1) și că „mai multe dintre domeniile prioritare ale Strategiei UE pentru tineret se încadrează bine în obiectivele Strategiei Europa 2020” (secțiunea 3.2.2). |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Sondajul Curții a inclus întrebări cu privire la „claritatea obiectivelor”. Cu ajutorul acestor întrebări, Curtea a urmărit să afle cât de bine au înțeles cadrele de conducere ale Comisiei misiunea și obiectivele direcțiilor lor generale și ale Comisiei în general (a se vedea
  caseta 3.2
  ). În general, răspunsurile date în cadrul sondajului au fost pozitive și au indicat un nivel ridicat de înțelegere. Cadrele de conducere intervievate din două dintre cele șase direcții generale au făcut însă referire la complexitatea interacțiunilor dintre diferitele cadre strategice ale UE, precum și dintre obiectivele acestor cadre și cele stabilite la nivelul direcțiilor generale. |
| --- | --- |

3.13.

Sondajul Curții a inclus întrebări cu privire la „claritatea obiectivelor”. Cu ajutorul acestor întrebări, Curtea a urmărit să afle cât de bine au înțeles cadrele de conducere ale Comisiei misiunea și obiectivele direcțiilor lor generale și ale Comisiei în general (a se vedea
  caseta 3.2
  ). În general, răspunsurile date în cadrul sondajului au fost pozitive și au indicat un nivel ridicat de înțelegere. Cadrele de conducere intervievate din două dintre cele șase direcții generale au făcut însă referire la complexitatea interacțiunilor dintre diferitele cadre strategice ale UE, precum și dintre obiectivele acestor cadre și cele stabilite la nivelul direcțiilor generale.

Caseta 3.2 –   Rezultatele sondajului – Claritatea obiectivelor

Image

Sursa: sondajul efectuat de Curtea de Conturi Europeană.

OBSERVAȚIILE CURȚII

Secțiunea B – Sistemele de măsurare a performanței gestionate de Comisie pun la dispoziție cantități mari de date, dar nu întotdeauna în timp util

Cantități mari de informații referitoare la performanță sunt la dispoziția cadrelor de conducere

| 3.14. | Direcțiile generale ale Comisiei colectează informații referitoare la performanță în diferite formate și din diverse surse, generând astfel o multitudine de informații relevante în ceea ce privește performanța. Pe lângă scopurile de raportare, Comisia utilizează informații referitoare la performanță pentru a ține evidența activităților sale aflate în desfășurare, în special pentru a evalua dacă țintele programelor de cheltuieli au fost atinse, și ca o contribuție pentru procesul privind „o mai bună legiferare”, care sprijină pregătirea propunerilor legislative. |
| --- | --- |

3.14.

Direcțiile generale ale Comisiei colectează informații referitoare la performanță în diferite formate și din diverse surse, generând astfel o multitudine de informații relevante în ceea ce privește performanța. Pe lângă scopurile de raportare, Comisia utilizează informații referitoare la performanță pentru a ține evidența activităților sale aflate în desfășurare, în special pentru a evalua dacă țintele programelor de cheltuieli au fost atinse, și ca o contribuție pentru procesul privind „o mai bună legiferare”, care sprijină pregătirea propunerilor legislative.

| 3.15. | Alegerea privind informațiile utilizate depinde de tipul de decizie care trebuie luată.
  Caseta 3.3
  de mai jos oferă o imagine de ansamblu a principalelor procese decizionale care implică folosirea informațiilor referitoare la performanță. |
| --- | --- |

3.15.

Alegerea privind informațiile utilizate depinde de tipul de decizie care trebuie luată.
  Caseta 3.3
  de mai jos oferă o imagine de ansamblu a principalelor procese decizionale care implică folosirea informațiilor referitoare la performanță.

Caseta 3.3 –   Principalele procese decizionale ale Comisiei

| | Tipul de decizie | Informații referitoare la performanță utilizate în cadrul procesului decizional al Comisiei |
| --- | --- | --- |
| Programe de cheltuieli | Propunere pentru bugetul CFM pe o perioadă de șapte ani. | — | Informații rezultate din monitorizarea programelor (inclusiv indicatori de realizare, de rezultat și de impact) |

Tipul de decizie

Informații referitoare la performanță utilizate în cadrul procesului decizional al Comisiei

Programe de cheltuieli

Propunere pentru bugetul CFM pe o perioadă de șapte ani.

—

Informații rezultate din monitorizarea programelor (inclusiv indicatori de realizare, de rezultat și de impact)

| — | Evaluări și studii de impact |
| --- | --- |

—

Evaluări și studii de impact

| — | Analize ale cheltuielilor |
| --- | --- |

—

Analize ale cheltuielilor

Propuneri de temei juridic pentru programele de cheltuieli în perioada CFM

| — | Informații rezultate din monitorizarea programelor (inclusiv indicatori de realizare, de rezultat și de impact) |
| --- | --- |

—

Informații rezultate din monitorizarea programelor (inclusiv indicatori de realizare, de rezultat și de impact)

| — | Evaluări și studii de impact |
| --- | --- |

—

Evaluări și studii de impact

| — | Consultări publice |
| --- | --- |

—

Consultări publice

Propunere pentru bugetul anual

| — | Informații rezultate din monitorizarea programelor (inclusiv indicatori de realizare, de rezultat și de impact) |
| --- | --- |

—

Informații rezultate din monitorizarea programelor (inclusiv indicatori de realizare, de rezultat și de impact)

| — | Evaluări și studii de impact |
| --- | --- |

—

Evaluări și studii de impact

Execuția bugetului programului

| — | Date referitoare la proiecte privind proiecte individuale și consolidate în indicatori de realizare, de rezultat și de impact |
| --- | --- |

—

Date referitoare la proiecte privind proiecte individuale și consolidate în indicatori de realizare, de rezultat și de impact

| — | Rapoarte anuale de monitorizare |
| --- | --- |

—

Rapoarte anuale de monitorizare

| — | Studii, evaluări |
| --- | --- |

—

Studii, evaluări

| — | Raportare efectuată de statele membre (gestiune partajată) |
| --- | --- |

—

Raportare efectuată de statele membre (gestiune partajată)

| — | Raportare efectuată de parteneri (gestiune indirectă) |
| --- | --- |

—

Raportare efectuată de parteneri (gestiune indirectă)

Activități care nu generează cheltuieli

Propuneri de acte legislative ale UE

(procedura legislativă ordinară)

| — | Informații contextuale (Eurostat și alte statistici, rețele de experți, dialog cu părțile interesate, evaluări de țară etc.) |
| --- | --- |

—

Informații contextuale (Eurostat și alte statistici, rețele de experți, dialog cu părțile interesate, evaluări de țară etc.)

| — | Studii, evaluări, studii de impact |
| --- | --- |

—

Studii, evaluări, studii de impact

| — | Consultare publică |
| --- | --- |

—

Consultare publică

Punere în aplicare și monitorizare a politicilor

| — | Feedback primit de la experți în politici, de la mediul academic și de la alte părți interesate |
| --- | --- |

—

Feedback primit de la experți în politici, de la mediul academic și de la alte părți interesate

| — | Studii, evaluări, sondaje Eurobarometru |
| --- | --- |

—

Studii, evaluări, sondaje Eurobarometru

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| 3.16. | Mai multe direcții generale ale Comisiei au pus în aplicare recent noi instrumente și procese pentru utilizarea datelor referitoare la performanță. Adesea, acestea au introdus noi aplicații informatice care generează rapoarte adaptate și actualizate pentru a facilita procesul decizional. Dezvoltarea acestor noi instrumente este o dovadă a angajamentului Comisiei de a progresa în sensul unei mai bune gestionări a datelor referitoare la performanță (17). Următoarele exemple ilustrează gama noilor evoluții: |
| --- | --- |

3.16.

Mai multe direcții generale ale Comisiei au pus în aplicare recent noi instrumente și procese pentru utilizarea datelor referitoare la performanță. Adesea, acestea au introdus noi aplicații informatice care generează rapoarte adaptate și actualizate pentru a facilita procesul decizional. Dezvoltarea acestor noi instrumente este o dovadă a angajamentului Comisiei de a progresa în sensul unei mai bune gestionări a datelor referitoare la performanță (17). Următoarele exemple ilustrează gama noilor evoluții:

3.16.

| (i) | noul sistem de informații privind dezvoltarea rurală (Information System 2) al DG AGRI este un sistem informatic de asistență pentru gestionarea fluxului de lucru aferent programelor, inclusiv pentru evaluarea acestora din urmă. Sistemul poate genera rapoarte pentru a compara punerea în aplicare a programelor UE în statele membre cu media UE; |
| --- | --- |

(i)

noul sistem de informații privind dezvoltarea rurală (Information System 2) al DG AGRI este un sistem informatic de asistență pentru gestionarea fluxului de lucru aferent programelor, inclusiv pentru evaluarea acestora din urmă. Sistemul poate genera rapoarte pentru a compara punerea în aplicare a programelor UE în statele membre cu media UE;

| (ii) | DG DEVCO dezvoltă în prezent un nou instrument informatic care va include module pentru monitorizare și raportarea rezultatelor și pentru susținerea proceselor de evaluare a acțiunilor și de luare a deciziilor de finanțare. Sistemul ar trebui să conecteze proiectele cu planificarea strategică; |
| --- | --- |

(ii)

DG DEVCO dezvoltă în prezent un nou instrument informatic care va include module pentru monitorizare și raportarea rezultatelor și pentru susținerea proceselor de evaluare a acțiunilor și de luare a deciziilor de finanțare. Sistemul ar trebui să conecteze proiectele cu planificarea strategică;

| (iii) | tabloul de bord Erasmus+ al DG EAC este un sistem informatic utilizat de toate agențiile naționale Erasmus+ din Europa. Acesta oferă în timp real informații referitoare la performanță provenite de la toate cele 57 de agenții, inclusiv feedback cu privire la rezultatele Erasmus+ prin intermediul unui sondaj care măsoară satisfacția participanților. Aceste caracteristici permit DG EAC să obțină feedback rapid cu privire la orice evoluții ale programului și să reacționeze rapid la acestea. |
| --- | --- |

(iii)

tabloul de bord Erasmus+ al DG EAC este un sistem informatic utilizat de toate agențiile naționale Erasmus+ din Europa. Acesta oferă în timp real informații referitoare la performanță provenite de la toate cele 57 de agenții, inclusiv feedback cu privire la rezultatele Erasmus+ prin intermediul unui sondaj care măsoară satisfacția participanților. Aceste caracteristici permit DG EAC să obțină feedback rapid cu privire la orice evoluții ale programului și să reacționeze rapid la acestea.

| (iii) | Tabloul de bord conține, de asemenea, date în timp real privind performanța procedurilor de grant supuse gestionării indirecte, în conformitate cu un cadru de gestionare a performanței granturilor definit în 2017 la nivelul tuturor programelor EAC. |
| --- | --- |

(iii)

Tabloul de bord conține, de asemenea, date în timp real privind performanța procedurilor de grant supuse gestionării indirecte, în conformitate cu un cadru de gestionare a performanței granturilor definit în 2017 la nivelul tuturor programelor EAC.

Sistemele de măsurare a performanței ar putea fi dezvoltate în continuare

| 3.17. | În raportul anual de anul trecut (18), Curtea a identificat domenii de bune practici în materie de raportare cu privire la performanța publică aplicate de guverne și de organizații internaționale din întreaga lume. Curtea a sugerat că Comisia ar trebui să ia în considerare posibilitatea de a pune ea însăși în aplicare aceste bune practici. Curtea a recomandat Comisiei să își îmbunătățească raportarea cu privire la performanță, făcând-o mai simplă, mai echilibrată, mai ușor de utilizat și mai accesibilă. Aceasta a recomandat de asemenea Comisiei să evalueze calitatea informațiilor prezentate. Comisia a răspuns la aceste recomandări prin reflectarea lor în instrucțiunile pentru raportul anual de activitate pentru 2017. |
| --- | --- |

3.17.

În raportul anual de anul trecut (18), Curtea a identificat domenii de bune practici în materie de raportare cu privire la performanța publică aplicate de guverne și de organizații internaționale din întreaga lume. Curtea a sugerat că Comisia ar trebui să ia în considerare posibilitatea de a pune ea însăși în aplicare aceste bune practici. Curtea a recomandat Comisiei să își îmbunătățească raportarea cu privire la performanță, făcând-o mai simplă, mai echilibrată, mai ușor de utilizat și mai accesibilă. Aceasta a recomandat de asemenea Comisiei să evalueze calitatea informațiilor prezentate. Comisia a răspuns la aceste recomandări prin reflectarea lor în instrucțiunile pentru raportul anual de activitate pentru 2017.

| 3.18. | În acest an, sondajul Curții s-a concentrat pe informațiile referitoare la performanță aflate la dispoziția cadrelor de conducere (a se vedea
  caseta 3.4
  ). Rezultatele sondajului au arătat că este necesară dezvoltarea în continuare a sistemelor de măsurare a performanței. În special, acestea au confirmat că disponibilitatea în timp util a informațiilor referitoare la performanță constituia o problemă (19). Serviciile centrale ale Comisiei au elaborat instrucțiuni cuprinzătoare, modele, cursuri de formare și schimburi de experiență pentru pregătirea rapoartelor privind performanța (de exemplu, în noiembrie 2017 au fost publicate instrucțiuni pentru rapoartele anuale de activitate pe 2017). Cu toate acestea, rezultatele sondajului au arătat, de asemenea, că direcțiile generale doreau să primească îndrumări suplimentare cu privire la pregătirea rapoartelor. Curtea a remarcat de asemenea că respondenții care au răspuns într-un mod mai negativ la aceste întrebări foloseau, în general, mai puțin frecvent informații referitoare la performanță. |
| --- | --- |

3.18.

În acest an, sondajul Curții s-a concentrat pe informațiile referitoare la performanță aflate la dispoziția cadrelor de conducere (a se vedea
  caseta 3.4
  ). Rezultatele sondajului au arătat că este necesară dezvoltarea în continuare a sistemelor de măsurare a performanței. În special, acestea au confirmat că disponibilitatea în timp util a informațiilor referitoare la performanță constituia o problemă (19). Serviciile centrale ale Comisiei au elaborat instrucțiuni cuprinzătoare, modele, cursuri de formare și schimburi de experiență pentru pregătirea rapoartelor privind performanța (de exemplu, în noiembrie 2017 au fost publicate instrucțiuni pentru rapoartele anuale de activitate pe 2017). Cu toate acestea, rezultatele sondajului au arătat, de asemenea, că direcțiile generale doreau să primească îndrumări suplimentare cu privire la pregătirea rapoartelor. Curtea a remarcat de asemenea că respondenții care au răspuns într-un mod mai negativ la aceste întrebări foloseau, în general, mai puțin frecvent informații referitoare la performanță.

| 3.18. | Comisia recunoaște că informații fiabile și cuprinzătoare privind rezultatele și efectele programelor financiare și ale altor activități de politică devin disponibile doar cu întârzieri semnificative.

  În măsura în care acest lucru este posibil, Comisia ține cont de aceste aspecte în planificarea sa. De exemplu, toate direcțiile generale ale Comisiei își planifică activitățile de evaluare în baza unui program continuu pentru (minimum) cinci ani consecutivi, pentru a oferi în timp util informații referitoare la performanță, în vederea raportării. Planul trebuie actualizat în fiecare an.


  În ceea ce privește îndrumările privind întocmirea rapoartelor, serviciile centrale ale Comisiei furnizează îndrumări detaliate privind toate operațiunile de pregătire a tuturor rapoartelor principale de performanță întocmite de direcțiile generale, ținând cont de progresul înregistrat de-a lungul anilor. Printre acestea se numără rapoartele anuale de activitate ale serviciilor Comisiei și fișele de program care însoțesc proiectul de buget. Orientările privind o mai bună legiferare și setul aferent de instrumente conțin, de asemenea, îndrumări privind evaluările. Sunt descrise și alte tipuri de revizuiri. Îndrumările se furnizează și la nivel central, pentru a concepe sisteme adecvate de raportare a performanței, cu scopul de a colecta date în mod eficient pentru monitorizarea punerii în aplicare a programului și a rezultatelor, într-o manieră eficientă și la timp. Îndrumările oficiale sunt completate de sesiuni de formare și de schimburi de bune practici între servicii. |
| --- | --- |

3.18.

În măsura în care acest lucru este posibil, Comisia ține cont de aceste aspecte în planificarea sa. De exemplu, toate direcțiile generale ale Comisiei își planifică activitățile de evaluare în baza unui program continuu pentru (minimum) cinci ani consecutivi, pentru a oferi în timp util informații referitoare la performanță, în vederea raportării. Planul trebuie actualizat în fiecare an.

În ceea ce privește îndrumările privind întocmirea rapoartelor, serviciile centrale ale Comisiei furnizează îndrumări detaliate privind toate operațiunile de pregătire a tuturor rapoartelor principale de performanță întocmite de direcțiile generale, ținând cont de progresul înregistrat de-a lungul anilor. Printre acestea se numără rapoartele anuale de activitate ale serviciilor Comisiei și fișele de program care însoțesc proiectul de buget. Orientările privind o mai bună legiferare și setul aferent de instrumente conțin, de asemenea, îndrumări privind evaluările. Sunt descrise și alte tipuri de revizuiri. Îndrumările se furnizează și la nivel central, pentru a concepe sisteme adecvate de raportare a performanței, cu scopul de a colecta date în mod eficient pentru monitorizarea punerii în aplicare a programului și a rezultatelor, într-o manieră eficientă și la timp. Îndrumările oficiale sunt completate de sesiuni de formare și de schimburi de bune practici între servicii.

Caseta 3.4 –   Rezultatele sondajului — Cadrul privind informațiile referitoare la performanță

Image

Sursa: sondajul efectuat de Curtea de Conturi Europeană.

OBSERVAȚIILE CURȚII

Secțiunea C – Comisia utilizează informații referitoare la performanță pentru a gestiona programele și politicile, deși nu se iau întotdeauna măsuri adecvate atunci când țintele nu sunt atinse

Comisia utilizează informațiile referitoare la performanță aflate la dispoziția sa pentru a-și gestiona activitățile

| 3.19. | 56 % dintre respondenții la sondajul efectuat de Curte au declarat că utilizau des sau foarte des în procesul decizional informații referitoare la performanță. Cele mai frecvente patru utilizări ale informațiilor referitoare la performanță erau pentru elaborarea de strategii, pentru îmbunătățirea deciziilor, pentru a evalua dacă țintele au fost îndeplinite și pentru a lua măsuri corective acolo unde este necesar (20). |
| --- | --- |

3.19.

56 % dintre respondenții la sondajul efectuat de Curte au declarat că utilizau des sau foarte des în procesul decizional informații referitoare la performanță. Cele mai frecvente patru utilizări ale informațiilor referitoare la performanță erau pentru elaborarea de strategii, pentru îmbunătățirea deciziilor, pentru a evalua dacă țintele au fost îndeplinite și pentru a lua măsuri corective acolo unde este necesar (20).

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| 3.20. | Este dificil pentru cadrele de conducere să utilizeze informații referitoare la performanță pentru a evalua modul în care programele și politicile contribuie la realizarea obiectivelor de nivel înalt. De asemenea, cadrele de conducere nu sunt singurele responsabile pentru performanță, și aceasta pentru că colegiuitorii și alte părți interesate, în special statele membre, joacă un rol important în obținerea rezultatelor și a unui impact. În anii precedenți, Curtea a observat (21) că multe obiective de program și de politici sunt preluate direct din documente de politică sau din documente legislative și, prin urmare, sunt stabilite la un nivel prea înalt pentru a fi utile ca instrumente de gestiune. Curtea a formulat, de asemenea, recomandări (22) pentru Comisie să abordeze această problemă. Comisia a recunoscut că era dificil să se creeze legături între numeroasele informații disponibile cu privire la proiecte la nivel operațional, pe de o parte, și politicile la nivel înalt și procesul decizional la nivel politic, pe de altă parte. |
| --- | --- |

3.20.

Este dificil pentru cadrele de conducere să utilizeze informații referitoare la performanță pentru a evalua modul în care programele și politicile contribuie la realizarea obiectivelor de nivel înalt. De asemenea, cadrele de conducere nu sunt singurele responsabile pentru performanță, și aceasta pentru că colegiuitorii și alte părți interesate, în special statele membre, joacă un rol important în obținerea rezultatelor și a unui impact. În anii precedenți, Curtea a observat (21) că multe obiective de program și de politici sunt preluate direct din documente de politică sau din documente legislative și, prin urmare, sunt stabilite la un nivel prea înalt pentru a fi utile ca instrumente de gestiune. Curtea a formulat, de asemenea, recomandări (22) pentru Comisie să abordeze această problemă. Comisia a recunoscut că era dificil să se creeze legături între numeroasele informații disponibile cu privire la proiecte la nivel operațional, pe de o parte, și politicile la nivel înalt și procesul decizional la nivel politic, pe de altă parte.

| 3.20. | Comisia consideră că este important să se facă o distincție clară între cadrul intern de performanță al serviciilor Comisiei și cadrele de performanță ale programelor financiare.

  Obiectivele și indicatorii din programele financiare sunt produsul procesului legislativ. Aceștia se referă la performanța programelor, nu ale serviciilor Comisiei. Comisia a formulat propuneri de consolidare a cadrelor de performanță ale programelor financiare, în contextul propunerilor pentru viitorul cadru financiar multianual.


  În ceea ce privește programul Orizont 2020, a se vedea răspunsul Comisiei la recomandarea 1 din Raportul anual al Curții de Conturi Europene pentru anul 2015.


  În ceea ce privește capacitatea Comisiei de a monitoriza și a raporta performanța realizate comparativ cu Strategia Europa 2020, a se vedea răspunsul comisiei la punctul 3.97 din Raportul anual al Curții de Conturi Europene pentru anul 2014.


  Legătura dintre obiective și indicatorii asociați dintr-o perspectivă mai amplă a politicilor este prezentată în fișele de program. |
| --- | --- |

3.20.

Obiectivele și indicatorii din programele financiare sunt produsul procesului legislativ. Aceștia se referă la performanța programelor, nu ale serviciilor Comisiei. Comisia a formulat propuneri de consolidare a cadrelor de performanță ale programelor financiare, în contextul propunerilor pentru viitorul cadru financiar multianual.

În ceea ce privește programul Orizont 2020, a se vedea răspunsul Comisiei la recomandarea 1 din Raportul anual al Curții de Conturi Europene pentru anul 2015.

În ceea ce privește capacitatea Comisiei de a monitoriza și a raporta performanța realizate comparativ cu Strategia Europa 2020, a se vedea răspunsul comisiei la punctul 3.97 din Raportul anual al Curții de Conturi Europene pentru anul 2014.

Legătura dintre obiective și indicatorii asociați dintr-o perspectivă mai amplă a politicilor este prezentată în fișele de program.

| 3.21. | În fiecare an, Comisia utilizează trei instrumente principale de raportare – rapoartele anuale de activitate, fișele de program și raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului UE – pentru a raporta cu privire la performanța sa operațională și cu privire la performanța programelor și a politicilor UE. Așa cum este ilustrat în
  caseta 3.5
  de mai jos, o serie de documente de planificare stau la baza raportării în aceste trei tipuri de rapoarte principale (23). |
| --- | --- |

3.21.

În fiecare an, Comisia utilizează trei instrumente principale de raportare – rapoartele anuale de activitate, fișele de program și raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului UE – pentru a raporta cu privire la performanța sa operațională și cu privire la performanța programelor și a politicilor UE. Așa cum este ilustrat în
  caseta 3.5
  de mai jos, o serie de documente de planificare stau la baza raportării în aceste trei tipuri de rapoarte principale (23).

| 3.21. | Comisia constată că cele trei rapoarte menționate aici, care sunt realizate în conformitate cu obligațiile legale relevante, reprezintă doar un subset al raportării extinse a Comisiei cu privire la performanța politicilor UE și la realizarea priorităților politice. Raportul anual privind gestionarea și performanța precum și fișele de program se referă în principal la performanța și la gestionarea bugetului UE. |
| --- | --- |

3.21.

Caseta 3.5 –   Principalele rapoarte privind performanța elaborate de Comisie și de direcțiile generale ale acesteia
   (24)

Image

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| 3.22. | Cele trei rapoarte acoperă întregul buget al UE și toate activitățile acesteia în materie de politici.
  Caseta 3.6
  prezintă în mod succint publicul vizat de aceste rapoarte și utilizarea lor avută în vedere. |
| --- | --- |

3.22.

Cele trei rapoarte acoperă întregul buget al UE și toate activitățile acesteia în materie de politici.
  Caseta 3.6
  prezintă în mod succint publicul vizat de aceste rapoarte și utilizarea lor avută în vedere.

| 3.22. | A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 3.23. |
| --- | --- |

3.22.

Caseta 3.6 –   Publicul vizat și utilizarea principalelor rapoarte privind performanța

| | Care este publicul-țintă? | Cum va fi utilizat raportul? |
| --- | --- | --- |
| Fișa de program | Documentul este prezentat autorității bugetare (Parlamentul European și Consiliul) ca supliment la proiectul de buget general. | Rolul fișelor de program este de a justifica solicitările de alocări bugetare pentru programele de cheltuieli, ținând seama de performanțele programelor, de valoarea adăugată europeană și de rata de execuție (prezentă și viitoare). |
| Raportul anual de activitate | Colegiul comisarilor | Raportul anual de activitate este un raport de gestiune al directorilor generali ai direcțiilor generale adresat colegiului comisarilor. Acesta este „principalul instrument prin care responsabilii din cadrul Comisiei răspund pentru actul de gestiune” (a se vedea instrucțiunile pentru întocmirea raportului anual de activitate pe 2017). |
| Raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului UE | Raportul este prezentat Parlamentului European și Consiliului, în conformitate cu articolul 318 TFUE și cu articolul 66 alineatul (9) din Regulamentul financiar. | Raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului UE (61) este un instrument de asigurare a răspunderii de gestiune în cadrul procedurii de descărcare de gestiune desfășurate de autoritatea responsabilă de descărcarea de gestiune: prin adoptarea acestui raport, colegiul comisarilor își asumă responsabilitatea politică globală pentru gestiunea bugetului UE. |
| Sursa: Curtea de Conturi Europeană. |

Care este publicul-țintă?

Cum va fi utilizat raportul?

Fișa de program

Documentul este prezentat autorității bugetare (Parlamentul European și Consiliul) ca supliment la proiectul de buget general.

Rolul fișelor de program este de a justifica solicitările de alocări bugetare pentru programele de cheltuieli, ținând seama de performanțele programelor, de valoarea adăugată europeană și de rata de execuție (prezentă și viitoare).

Raportul anual de activitate

Colegiul comisarilor

Raportul anual de activitate este un raport de gestiune al directorilor generali ai direcțiilor generale adresat colegiului comisarilor. Acesta este „principalul instrument prin care responsabilii din cadrul Comisiei răspund pentru actul de gestiune” (a se vedea instrucțiunile pentru întocmirea raportului anual de activitate pe 2017).

Raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului UE

Raportul este prezentat Parlamentului European și Consiliului, în conformitate cu articolul 318 TFUE și cu articolul 66 alineatul (9) din Regulamentul financiar.

Raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului UE (61) este un instrument de asigurare a răspunderii de gestiune în cadrul procedurii de descărcare de gestiune desfășurate de autoritatea responsabilă de descărcarea de gestiune: prin adoptarea acestui raport, colegiul comisarilor își asumă responsabilitatea politică globală pentru gestiunea bugetului UE.

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| 3.23. | Principalele rapoarte privind performanța sunt destinate a fi mai degrabă instrumente de raportare decât instrumente utilizate de direcțiile generale ale Comisiei pentru a-și gestiona propria performanță sau performanța Comisiei în ansamblul său. Acest lucru se datorează faptului că rapoartele nu sunt suficient de detaliate sau cuprinzătoare; ele sunt întocmite doar o dată pe an și sunt destinate în principal cititorilor din afara direcției generale respective. |
| --- | --- |

3.23.

Principalele rapoarte privind performanța sunt destinate a fi mai degrabă instrumente de raportare decât instrumente utilizate de direcțiile generale ale Comisiei pentru a-și gestiona propria performanță sau performanța Comisiei în ansamblul său. Acest lucru se datorează faptului că rapoartele nu sunt suficient de detaliate sau cuprinzătoare; ele sunt întocmite doar o dată pe an și sunt destinate în principal cititorilor din afara direcției generale respective.

| 3.23. | Raportul anual privind gestionarea și performanța pentru bugetul UE face parte din contribuția Comisiei la procesul anual de descărcare bugetară. Acesta ține cont de toate informațiile relevante, nu numai de rezultatele anuale, de exemplu de evaluările la jumătatea perioadei.

  Raportul anual de activitate este un raport de gestiune al directorilor generali și al șefilor de serviciu adresat colegiului comisarilor. Acesta este principalul instrument prin care responsabilii din cadrul Comisiei răspund pentru actul de gestiune și este detaliat și cuprinzător. El include raportări privind toți indicatorii aleși de serviciile Comisiei în planurile lor strategice pentru perioada 2016-2020, drept cheie pentru măsurarea performanțelor serviciilor Comisiei și a contribuției acestora la prioritățile politice ale Comisiei Juncker.


  Prin urmare, Raportul anual de activitate se adresează unui public extern, dar, totodată, reprezintă o sursă de informații manageriale pentru directorii din cadrul Comisiei. De asemenea, Comisia constată că numeroși indicatori-cheie sunt actualizați și raportați într-o manieră mai regulată, de exemplu cei care se referă la obiectivele principale ale Strategiei Europa 2020. Serviciile Comisiei sunt încurajate să își monitorizeze regulat progresul în direcția atingerii obiectivelor, inclusiv, de exemplu, în contextul evaluărilor la jumătatea perioadei referitoare la planurile lor de gestiune. |
| --- | --- |

3.23.

Raportul anual de activitate este un raport de gestiune al directorilor generali și al șefilor de serviciu adresat colegiului comisarilor. Acesta este principalul instrument prin care responsabilii din cadrul Comisiei răspund pentru actul de gestiune și este detaliat și cuprinzător. El include raportări privind toți indicatorii aleși de serviciile Comisiei în planurile lor strategice pentru perioada 2016-2020, drept cheie pentru măsurarea performanțelor serviciilor Comisiei și a contribuției acestora la prioritățile politice ale Comisiei Juncker.

Prin urmare, Raportul anual de activitate se adresează unui public extern, dar, totodată, reprezintă o sursă de informații manageriale pentru directorii din cadrul Comisiei. De asemenea, Comisia constată că numeroși indicatori-cheie sunt actualizați și raportați într-o manieră mai regulată, de exemplu cei care se referă la obiectivele principale ale Strategiei Europa 2020. Serviciile Comisiei sunt încurajate să își monitorizeze regulat progresul în direcția atingerii obiectivelor, inclusiv, de exemplu, în contextul evaluărilor la jumătatea perioadei referitoare la planurile lor de gestiune.

| 3.24. | Cu toate acestea, există unele situații în care principalele rapoarte privind performanța (și în special rapoartele anuale de activitate) sunt utilizate pentru gestionarea performanței.






  (i) | DG DEVCO profită de caracterul public al raportului anual de activitate pentru a suscita schimbări organizaționale. Aceasta raportează informații comparative referitoare la performanța delegațiilor din țările partenere (25) pentru a motiva delegațiile respective să funcționeze mai bine. |
| --- | --- | --- |

3.24.

Cu toate acestea, există unele situații în care principalele rapoarte privind performanța (și în special rapoartele anuale de activitate) sunt utilizate pentru gestionarea performanței.

(i)

DG DEVCO profită de caracterul public al raportului anual de activitate pentru a suscita schimbări organizaționale. Aceasta raportează informații comparative referitoare la performanța delegațiilor din țările partenere (25) pentru a motiva delegațiile respective să funcționeze mai bine.

| (ii) | Deși scopul declarat al raportului anual de activitate este de a asigura răspunderea de gestiune, DG CNECT și DG EMPL l-au utilizat și ca instrument care permite cadrelor de conducere de nivel superior să monitorizeze punerea în practică a programului de lucru (26). DG EMPL consideră că pregătirea raportului anual de activitate este o oportunitate de a verifica dacă totul s-a desfășurat conform planului și, în caz contrar, de a identifica motivele și de a discuta soluțiile. |
| --- | --- |

(ii)

Deși scopul declarat al raportului anual de activitate este de a asigura răspunderea de gestiune, DG CNECT și DG EMPL l-au utilizat și ca instrument care permite cadrelor de conducere de nivel superior să monitorizeze punerea în practică a programului de lucru (26). DG EMPL consideră că pregătirea raportului anual de activitate este o oportunitate de a verifica dacă totul s-a desfășurat conform planului și, în caz contrar, de a identifica motivele și de a discuta soluțiile.

| 3.24. | A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 3.23. |
| --- | --- |

3.24.

| 3.25. | Rapoartele anuale de activitate sunt documente accesibile publicului, dar Comisia nu a evaluat măsura în care acestea ajung într-adevăr la cetățeni. Numărul de persoane care vizitează site-ul Europa (27) sugerează însă că interesul cetățenilor este redus. |
| --- | --- |

3.25.

Rapoartele anuale de activitate sunt documente accesibile publicului, dar Comisia nu a evaluat măsura în care acestea ajung într-adevăr la cetățeni. Numărul de persoane care vizitează site-ul Europa (27) sugerează însă că interesul cetățenilor este redus.

| 3.25. | A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 3.23. |
| --- | --- |

3.25.

Nu se iau întotdeauna măsuri corective atunci când țintele nu sunt atinse

| 3.26. | Unul dintre scopurile principale ale utilizării informațiilor referitoare la performanță este măsurarea progreselor în atingerea țintelor, cu scopul de a lua măsuri corective și, în cele din urmă, de a obține rezultate. Cunoașterea faptului că performanțele slabe vor avea consecințe ar trebui să fie un stimulent pentru cadrele de conducere să utilizeze informațiile referitoare la performanță. Sondajul Curții în rândul cadrelor de conducere a inclus o întrebare legată de ce anume se întâmplă, potrivit experienței respondenților, dacă țintele de performanță în ceea ce privește programele sau politicile de cheltuieli sunt îndeplinite (a se vedea
  caseta 3.7
  ) sau nu sunt îndeplinite (a se vedea
  caseta 3.8
  ). Rezultatele sondajului indică faptul că performanțele slabe nu duc la acțiuni corective în toate cazurile: o cincime dintre respondenți au declarat că nu s-au făcut schimbări atunci când țintele nu au fost atinse. Elaborarea unor planuri de acțiune este cel mai frecvent tip de decizie luată. Următorul cel mai frecvent tip de decizie este analiza suplimentară, fie sub forma unei monitorizări intensificate, fie sub forma unei evaluări suplimentare. Astfel de măsuri nu pot însă corecta prin ele însele problemele identificate. Curtea a observat că era mai probabil ca neatingerea unei ținte să aibă consecințe în cadrul direcțiilor generale în care se utilizau frecvent informații referitoare la performanță. |
| --- | --- |

3.26.

Unul dintre scopurile principale ale utilizării informațiilor referitoare la performanță este măsurarea progreselor în atingerea țintelor, cu scopul de a lua măsuri corective și, în cele din urmă, de a obține rezultate. Cunoașterea faptului că performanțele slabe vor avea consecințe ar trebui să fie un stimulent pentru cadrele de conducere să utilizeze informațiile referitoare la performanță. Sondajul Curții în rândul cadrelor de conducere a inclus o întrebare legată de ce anume se întâmplă, potrivit experienței respondenților, dacă țintele de performanță în ceea ce privește programele sau politicile de cheltuieli sunt îndeplinite (a se vedea
  caseta 3.7
  ) sau nu sunt îndeplinite (a se vedea
  caseta 3.8
  ). Rezultatele sondajului indică faptul că performanțele slabe nu duc la acțiuni corective în toate cazurile: o cincime dintre respondenți au declarat că nu s-au făcut schimbări atunci când țintele nu au fost atinse. Elaborarea unor planuri de acțiune este cel mai frecvent tip de decizie luată. Următorul cel mai frecvent tip de decizie este analiza suplimentară, fie sub forma unei monitorizări intensificate, fie sub forma unei evaluări suplimentare. Astfel de măsuri nu pot însă corecta prin ele însele problemele identificate. Curtea a observat că era mai probabil ca neatingerea unei ținte să aibă consecințe în cadrul direcțiilor generale în care se utilizau frecvent informații referitoare la performanță.

| 3.26. | Scopul utilizării informațiilor privind performanța este acela de a monitoriza performanța și de a măsura distanța dintre obiectivul vizat și realitate, precum și de a efectua ajustările necesare. Acest demers are, de regulă, la bază o evaluare mai amplă a motivelor pentru decalajele dintre performanță și obiective.

  După cum arată Curtea de Conturi Europeană, peste 70 % dintre respondenți au indicat că, dacă nu sunt atinse obiectivele, se elaborează planuri de acțiune și se efectuează monitorizări mai intense, iar peste 60 % dintre respondenți au răspuns că evaluarea se realizează dacă nu sunt atinse obiectivele.


  Comisia constată și că, în ceea ce privește gestionarea bugetului UE, Comisia se confruntă cu o serie de constrângeri ce decurg din cadrul financiar multianual și din deciziile adoptate de autoritățile bugetare cu privire la bugetul anual. |
| --- | --- |

3.26.

După cum arată Curtea de Conturi Europeană, peste 70 % dintre respondenți au indicat că, dacă nu sunt atinse obiectivele, se elaborează planuri de acțiune și se efectuează monitorizări mai intense, iar peste 60 % dintre respondenți au răspuns că evaluarea se realizează dacă nu sunt atinse obiectivele.

Comisia constată și că, în ceea ce privește gestionarea bugetului UE, Comisia se confruntă cu o serie de constrângeri ce decurg din cadrul financiar multianual și din deciziile adoptate de autoritățile bugetare cu privire la bugetul anual.

Caseta 3.7 –   Ce se întâmplă dacă țintele sunt atinse sau depășite?

Image

Sursa: sondajul efectuat de Curtea de Conturi Europeană.

Caseta 3.8 –   Ce se întâmplă dacă țintele nu sunt atinse?

Image

Sursa: sondajul efectuat de Curtea de Conturi Europeană.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

Secțiunea D – Comisia nu explică în general utilizarea informațiilor referitoare la performanță în rapoartele sale privind performanța

| 3.27. | Din motive de transparență și răspundere de gestiune, părțile interesate trebuie să poată vedea în principalele rapoarte privind performanța modul în care Comisia utilizează informațiile referitoare la performanță pe care le are la dispoziție (28). În rapoartele sale privind performanța, Comisia urmărește să prezinte o „poveste a performanței” (29) coerentă cu privire la progresele înregistrate în sensul obținerii de rezultate. Aceste relatări sunt mai credibile dacă se bazează pe dovezi materiale. Ele trebuie să explice nu numai care sunt deciziile luate, ci și modul în care deciziile respective au reflectat informațiile referitoare la performanță disponibile. |
| --- | --- |

3.27.

Din motive de transparență și răspundere de gestiune, părțile interesate trebuie să poată vedea în principalele rapoarte privind performanța modul în care Comisia utilizează informațiile referitoare la performanță pe care le are la dispoziție (28). În rapoartele sale privind performanța, Comisia urmărește să prezinte o „poveste a performanței” (29) coerentă cu privire la progresele înregistrate în sensul obținerii de rezultate. Aceste relatări sunt mai credibile dacă se bazează pe dovezi materiale. Ele trebuie să explice nu numai care sunt deciziile luate, ci și modul în care deciziile respective au reflectat informațiile referitoare la performanță disponibile.

| 3.27. | Comisia este de acord că raportarea privind performanța trebuie să aibă la bază dovezi solide și include aceste dovezi în rapoartele sale privind performanța. |
| --- | --- |

3.27.

| 3.28. | Serviciile centrale ale Comisiei furnizează instrucțiuni direcțiilor generale pentru pregătirea planurilor strategice, a planurilor de gestiune și a rapoartelor anuale de activitate. Instrucțiunile impun direcțiilor generale să prezinte informații referitoare la performanță atunci când elaborează rapoarte cu privire la activitățile lor, dar direcțiile generale nu au obligația de a explica modul în care au fost utilizate informațiile pentru îmbunătățirea activităților respective. |
| --- | --- |

3.28.

Serviciile centrale ale Comisiei furnizează instrucțiuni direcțiilor generale pentru pregătirea planurilor strategice, a planurilor de gestiune și a rapoartelor anuale de activitate. Instrucțiunile impun direcțiilor generale să prezinte informații referitoare la performanță atunci când elaborează rapoarte cu privire la activitățile lor, dar direcțiile generale nu au obligația de a explica modul în care au fost utilizate informațiile pentru îmbunătățirea activităților respective.

| 3.28. | Contribuind la obiectivele multianuale cu țintele multianuale prevăzute în planurile strategice, informațiile prezentate în rapoartele anuale de activitate reprezintă o fază a monitorizării care este folosită ulterior drept bază pentru prezentarea rezultatelor pentru anul următor în planurile de gestiune, contribuind, începând din această fază, la atingerea obiectivelor specifice. |
| --- | --- |

3.28.

| 3.29. | Direcțiile generale precizează că ele utilizează informațiile referitoare la performanță în rapoartele lor, dar fără a oferi explicații suplimentare. |
| --- | --- |

3.29.

Direcțiile generale precizează că ele utilizează informațiile referitoare la performanță în rapoartele lor, dar fără a oferi explicații suplimentare.

3.29.

| (i) | În rapoartele sale referitoare la performanță (30), DG AGRI descrie prin intermediul unor principii generale modul în care informațiile referitoare la performanță sunt utilizate în sprijinul procesului decizional (31). Rapoartele dau însă puține exemple specifice pentru a ilustra modul în care acest lucru funcționează în practică. |
| --- | --- |

(i)

În rapoartele sale referitoare la performanță (30), DG AGRI descrie prin intermediul unor principii generale modul în care informațiile referitoare la performanță sunt utilizate în sprijinul procesului decizional (31). Rapoartele dau însă puține exemple specifice pentru a ilustra modul în care acest lucru funcționează în practică.

| (i) | Raportul anual de activitate pe anul 2016 al DG AGRI include mai multe cazuri concrete care arată în ce fel sunt utilizate informațiile privind performanța pentru a sprijini procesul decizional.

  În raportul său anual de activitate pe anul 2016, DG AGRI precizează că primul indicator-cheie al performanței pentru PAC este venitul aferent factorilor de producție din agricultură (a se vedea pagina 15). Sunt precizate apoi presiunea prețurilor în sectorul lactatelor și cele două pachete de asistență adoptate ca răspuns la această problemă (a se vedea paginile 21-22).
  Același raport anual de activitate prezintă, la paginile 25-26, decalajul înregistrat de zonele rurale în ceea ce privește accesul la serviciile în bandă largă și măsurile adoptate ca răspuns la această problemă, prin instituirea unor birouri cu competențe în materie de bandă largă.
  În ceea ce privește punerea în aplicare a înverzirii, DG AGRI a evaluat în ce mod fusese aplicat sistemul în primul său an de funcționare. Această evaluare a identificat punctele slabe ce au împiedicat sistemul să își atingă pe deplin potențialul. DG AGRI a propus îmbunătățiri ale regulamentului relevant (a se vedea paginile 32-33 din raportul anual de activitate pentru anul 2016). |
| --- | --- |

(i)

Raportul anual de activitate pe anul 2016 al DG AGRI include mai multe cazuri concrete care arată în ce fel sunt utilizate informațiile privind performanța pentru a sprijini procesul decizional.

| (ii) | În raportul său anual de activitate pe 2016, DG CNECT a declarat că pregătirea Planului european de acțiune privind guvernarea electronică 2016-2020 „a beneficiat în mare măsură de rezultatele evaluării precedentului plan de acțiune pentru 2011-2015” (32). Nu se explică clar modul în care aceste rezultate au afectat noul plan de acțiune. |
| --- | --- |

(ii)

În raportul său anual de activitate pe 2016, DG CNECT a declarat că pregătirea Planului european de acțiune privind guvernarea electronică 2016-2020 „a beneficiat în mare măsură de rezultatele evaluării precedentului plan de acțiune pentru 2011-2015” (32). Nu se explică clar modul în care aceste rezultate au afectat noul plan de acțiune.

| (ii) | Raportul anual de activitate conține un rezumat al activităților din anul respectiv. Nu este oportun să se descrie în detaliu în acest raport cum au fost adoptate deciziile individuale în materie de politică. Serviciile sunt încurajate să furnizeze linkuri către adresele unde pot fi găsite informații mai detaliate – în cazul de față, evaluarea relevantă. |
| --- | --- |

(ii)

Raportul anual de activitate conține un rezumat al activităților din anul respectiv. Nu este oportun să se descrie în detaliu în acest raport cum au fost adoptate deciziile individuale în materie de politică. Serviciile sunt încurajate să furnizeze linkuri către adresele unde pot fi găsite informații mai detaliate – în cazul de față, evaluarea relevantă.

| 3.30. | Raportul anual al Comisiei privind programele de cheltuieli (33) include o secțiune privind „actualizările programului” (programme updates), care are o subsecțiune privind „viitoarea punere în aplicare” (forthcoming implementation) (34). Planurile cuprinse în această secțiune includ ocazional declarații generale despre performanță, ca justificare, dar nu există nicio explicație cu privire la modul în care feedbackul specific primit cu privire la situația existentă a fost utilizat la întocmirea planurilor. De exemplu, planificarea pentru viitoarea punere în aplicare a programului Orizont 2020 este calificată drept un „proces bazat pe dovezi” (35) deoarece „a inclus consultări ample cu părțile interesate”. Nu sunt însă furnizate detalii cu privire la vreo modificare efectuată în urma consultării. |
| --- | --- |

3.30.

Raportul anual al Comisiei privind programele de cheltuieli (33) include o secțiune privind „actualizările programului” (programme updates), care are o subsecțiune privind „viitoarea punere în aplicare” (forthcoming implementation) (34). Planurile cuprinse în această secțiune includ ocazional declarații generale despre performanță, ca justificare, dar nu există nicio explicație cu privire la modul în care feedbackul specific primit cu privire la situația existentă a fost utilizat la întocmirea planurilor. De exemplu, planificarea pentru viitoarea punere în aplicare a programului Orizont 2020 este calificată drept un „proces bazat pe dovezi” (35) deoarece „a inclus consultări ample cu părțile interesate”. Nu sunt însă furnizate detalii cu privire la vreo modificare efectuată în urma consultării.

| 3.30. | Secțiunea privind implementarea viitoare își propune să prezinte viitoarele activități ce vor fi puse în aplicare și realizările/rezultatele preconizate ale acestora.

  Scopul acestei secțiuni este să furnizeze o imagine privind evoluțiile relevante așteptate și nu constituie, propriu-zis, un instrument de planificare. |
| --- | --- |

3.30.

Scopul acestei secțiuni este să furnizeze o imagine privind evoluțiile relevante așteptate și nu constituie, propriu-zis, un instrument de planificare.

| 3.31. | Curtea a constatat însă o serie de bune practici în cursul analizei efectuate cu privire la rapoartele de performanță. De exemplu, DG EAC a inclus ca parte explicită a strategiei sale utilizarea informațiilor referitoare la performanță pentru elaborarea de politici și pentru formularea unor strategii de investiții (36). În planul său strategic pentru perioada 2016-2020, DG EAC subliniază legătura dintre indicatori și rezultatele evaluării pentru a-și susține strategia în materie de politici și cuantumul fondurilor UE pe care intenționează să le utilizeze până în 2020 (37). Atunci când descrie evaluările pe care intenționează să le efectueze, DG EAC descrie, de asemenea, modul în care acestea vor fi utilizate pentru patru dintre cele opt evaluări planificate în Planul strategic pentru perioada 2016-2020. |
| --- | --- |

3.31.

Curtea a constatat însă o serie de bune practici în cursul analizei efectuate cu privire la rapoartele de performanță. De exemplu, DG EAC a inclus ca parte explicită a strategiei sale utilizarea informațiilor referitoare la performanță pentru elaborarea de politici și pentru formularea unor strategii de investiții (36). În planul său strategic pentru perioada 2016-2020, DG EAC subliniază legătura dintre indicatori și rezultatele evaluării pentru a-și susține strategia în materie de politici și cuantumul fondurilor UE pe care intenționează să le utilizeze până în 2020 (37). Atunci când descrie evaluările pe care intenționează să le efectueze, DG EAC descrie, de asemenea, modul în care acestea vor fi utilizate pentru patru dintre cele opt evaluări planificate în Planul strategic pentru perioada 2016-2020.

Secțiunea E – Se așteaptă noi progrese de la o cultură a performanței în continuă dezvoltare

| 3.32. | Comisia urmărește să devină o organizație mai orientată către performanță. În acest sens: |
| --- | --- |

3.32.

Comisia urmărește să devină o organizație mai orientată către performanță. În acest sens:

3.32.

| (i) | Comisia a propus un regulament financiar revizuit care să pregătească terenul pentru o simplificare aprofundată și care să permită ca efectuarea plăților să depindă în mod mai direct de rezultate (38); |
| --- | --- |

(i)

Comisia a propus un regulament financiar revizuit care să pregătească terenul pentru o simplificare aprofundată și care să permită ca efectuarea plăților să depindă în mod mai direct de rezultate (38);

| (ii) | Comisia a efectuat pentru prima dată o analiză cuprinzătoare a cheltuielilor, ținând seama de valoarea adăugată la nivelul UE (39); |
| --- | --- |

(ii)

Comisia a efectuat pentru prima dată o analiză cuprinzătoare a cheltuielilor, ținând seama de valoarea adăugată la nivelul UE (39);

| (iii) | Comisia a recunoscut că există prea mulți indicatori de performanță (40) și că unii dintre aceștia nu sunt relevanți. Prin urmare, aceasta a început să își revadă indicatorii de performanță. Indicatorii de rezultat în special sunt revăzuți pentru a se garanta faptul că aceștia măsoară rezultate care se află sub controlul direcțiilor generale; |
| --- | --- |

(iii)

Comisia a recunoscut că există prea mulți indicatori de performanță (40) și că unii dintre aceștia nu sunt relevanți. Prin urmare, aceasta a început să își revadă indicatorii de performanță. Indicatorii de rezultat în special sunt revăzuți pentru a se garanta faptul că aceștia măsoară rezultate care se află sub controlul direcțiilor generale;

| (iii) | A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 3.20. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a obiectivelor și a indicatorilor utilizați de serviciile Comisiei în cadrul reformei planurilor strategice și de gestiune. |
| --- | --- |

(iii)

A se vedea răspunsul Comisiei la punctul 3.20. Comisia a realizat o evaluare cuprinzătoare a obiectivelor și a indicatorilor utilizați de serviciile Comisiei în cadrul reformei planurilor strategice și de gestiune.

| (iv) | unele direcții generale, cum ar fi DG DEVCO, încearcă să treacă de la raportarea rezultatelor pentru proiectele finalizate la raportarea rezultatelor pentru proiectele aflate în desfășurare; |
| --- | --- |

(iv)

unele direcții generale, cum ar fi DG DEVCO, încearcă să treacă de la raportarea rezultatelor pentru proiectele finalizate la raportarea rezultatelor pentru proiectele aflate în desfășurare;

| (v) | Comisia și autoritatea bugetară vor putea beneficia eventual de rezultatele inițiativei „Buget axat pe rezultate”. |
| --- | --- |

(v)

Comisia și autoritatea bugetară vor putea beneficia eventual de rezultatele inițiativei „Buget axat pe rezultate”.

| 3.33. | În cadrul întâlnirilor Curții cu direcțiile generale, persoanele intervievate au atras atenția asupra diverselor provocări (
  caseta 3.9
  ). O serie dintre aceste provocări au fost de asemenea menționate în rapoartele OCDE și în cele ale Comisiei (41), (42). |
| --- | --- |

3.33.

În cadrul întâlnirilor Curții cu direcțiile generale, persoanele intervievate au atras atenția asupra diverselor provocări (
  caseta 3.9
  ). O serie dintre aceste provocări au fost de asemenea menționate în rapoartele OCDE și în cele ale Comisiei (41), (42).

Caseta 3.9 –   Provocările în materie de utilizare a informațiilor referitoare la performanță menționate de șase direcții generale intervievate

Image

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

OBSERVAȚIILE CURȚII

| 3.34. | Sondajul efectuat de Curte a inclus întrebări privind atitudinile față de performanță (a se vedea
  caseta 3.10
  ). Deși rezultatele globale au fost pozitive, opiniile respondenților au variat considerabil. Respondenții care au dat răspunsuri negative utilizau în general mai puțin frecvent informații referitoare la performanță. Curtea a constatat, de asemenea, că personalul de conducere de nivel superior nu utiliza informații referitoare la performanță mai frecvent decât șefii de unitate. |
| --- | --- |

3.34.

Sondajul efectuat de Curte a inclus întrebări privind atitudinile față de performanță (a se vedea
  caseta 3.10
  ). Deși rezultatele globale au fost pozitive, opiniile respondenților au variat considerabil. Respondenții care au dat răspunsuri negative utilizau în general mai puțin frecvent informații referitoare la performanță. Curtea a constatat, de asemenea, că personalul de conducere de nivel superior nu utiliza informații referitoare la performanță mai frecvent decât șefii de unitate.

| 3.35. | Mai mult decât atât, rezultatele sondajului Curții au indicat o mare nevoie de formare suplimentară cu privire la utilizarea informațiilor referitoare la performanță, precum și necesitatea unei mai bune partajări a cunoștințelor despre bunele practici. Direcțiile generale intervievate de Curte au amintit o serie de bune practici. În opinia Curții, aceste bune practici ar putea fi partajate cu alte direcții generale. Curtea a constatat, de asemenea, unele diferențe de percepție. Persoanele intervievate au fost întrebate dacă erau de acord cu faptul că personalul și cadrele de conducere aveau un rol important de jucat în elaborarea măsurilor în materie de performanță. Dintre cadrele de conducere de nivel superior intervievate, 80 % au fost de acord că managerii jucau un astfel de rol, iar 84 % au fost de acord că personalul avea un rol important. Atunci când aceeași întrebare a fost adresată unor șefi de unitate, doar 52 % au fost de acord că managerii jucau un rol important, iar 53 % au fost de acord că personalul avea un rol important. Acest lucru sugerează că, în comparație cu personalul cu funcții de conducere de nivel mediu, personalul cu funcții de conducere de nivel superior al Comisiei are o imagine mai pozitivă despre atitudinea față de performanță din cadrul instituției. |
| --- | --- |

3.35.

Mai mult decât atât, rezultatele sondajului Curții au indicat o mare nevoie de formare suplimentară cu privire la utilizarea informațiilor referitoare la performanță, precum și necesitatea unei mai bune partajări a cunoștințelor despre bunele practici. Direcțiile generale intervievate de Curte au amintit o serie de bune practici. În opinia Curții, aceste bune practici ar putea fi partajate cu alte direcții generale. Curtea a constatat, de asemenea, unele diferențe de percepție. Persoanele intervievate au fost întrebate dacă erau de acord cu faptul că personalul și cadrele de conducere aveau un rol important de jucat în elaborarea măsurilor în materie de performanță. Dintre cadrele de conducere de nivel superior intervievate, 80 % au fost de acord că managerii jucau un astfel de rol, iar 84 % au fost de acord că personalul avea un rol important. Atunci când aceeași întrebare a fost adresată unor șefi de unitate, doar 52 % au fost de acord că managerii jucau un rol important, iar 53 % au fost de acord că personalul avea un rol important. Acest lucru sugerează că, în comparație cu personalul cu funcții de conducere de nivel mediu, personalul cu funcții de conducere de nivel superior al Comisiei are o imagine mai pozitivă despre atitudinea față de performanță din cadrul instituției.

Caseta 3.10 –   Rezultatele sondajului – Cultura performanței

Image

Sursa: sondajul efectuat de Curtea de Conturi Europeană.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| 3.36. | Răspunsurile la sondajul efectuat de Curte au menționat o serie de oportunități pentru realizarea de progrese în ceea ce privește utilizarea informațiilor referitoare la performanță (a se vedea
  caseta 3.11
  ). Respondenții au subliniat cel mai frecvent necesitatea schimbării de către Comisie a culturii sale organizaționale pentru a deveni mai orientată către performanță. Aceștia au declarat că Comisia ar trebui să se concentreze mai puțin pe monitorizarea absorbției fondurilor și pe evaluarea regularității cheltuielilor (având în vedere că rata de eroare globală care afectează bugetul UE este în scădere în fiecare an). În schimb, în opinia lor, aceasta ar trebui să utilizeze tehnici de gestionare a performanței pe scară mai largă, punând accentul pe obținerea rezultatelor și a impacturilor preconizate (43). |
| --- | --- |

3.36.

Răspunsurile la sondajul efectuat de Curte au menționat o serie de oportunități pentru realizarea de progrese în ceea ce privește utilizarea informațiilor referitoare la performanță (a se vedea
  caseta 3.11
  ). Respondenții au subliniat cel mai frecvent necesitatea schimbării de către Comisie a culturii sale organizaționale pentru a deveni mai orientată către performanță. Aceștia au declarat că Comisia ar trebui să se concentreze mai puțin pe monitorizarea absorbției fondurilor și pe evaluarea regularității cheltuielilor (având în vedere că rata de eroare globală care afectează bugetul UE este în scădere în fiecare an). În schimb, în opinia lor, aceasta ar trebui să utilizeze tehnici de gestionare a performanței pe scară mai largă, punând accentul pe obținerea rezultatelor și a impacturilor preconizate (43).

| 3.36. | În ceea ce privește problema schimbării culturii, Comisia consideră că o cultură a performanței este deja foarte bine integrată în serviciile sale: în 2017, OCDE a remarcat că „sistemul UE de bugetare pe baza performanței și a rezultatelor este avansat și extrem de detaliat, depășind orice altă țară membră a OCDE în ceea ce privește indicele standard al cadrelor de bugetare pe baza performanței. [...] Practicile bugetare ale UE includ numeroase aspecte eficace și inovatoare, din care guvernele naționale pot trage învățăminte pentru a reflecta asupra propriilor agende de reformă bugetară în funcție de performanță.” De asemenea, se observă că „[l]a un nivel mai general, Comisia și-a optimizat semnificativ rapoartele în ultimii ani, furnizând o imagine mai clară asupra performanței și rezultatelor, inclusiv prin intermediul noului Raport anual privind gestiunea și performanța (AMPR) [...]” (44).

  Comisia dorește să evidențieze și exemplele menționate la punctul 3.32 de mai sus cu privire la măsurile luate de Comisie pentru consolidarea culturii performanței. |
| --- | --- |

3.36.

Comisia dorește să evidențieze și exemplele menționate la punctul 3.32 de mai sus cu privire la măsurile luate de Comisie pentru consolidarea culturii performanței.

Caseta 3.11 –   Ultima întrebare din sondaj: „Ce ar trebui schimbat pentru ca informațiile referitoare la performanță să fie mai bine folosite în direcția generală în care lucrați?”

Image

Sursa: sondajul efectuat de Curtea de Conturi Europeană.

OBSERVAȚIILE CURȚII

PARTEA 2 – REZULTATELE AUDITURILOR PERFORMANȚEI EFECTUATE DE CURTE: CONCLUZIILE ȘI RECOMANDĂRILE CU CEL MAI MARE IMPACT

Introducere

| 3.37. | Curtea publică, în fiecare an, un număr de rapoarte speciale în care examinează în ce măsură execuția bugetului UE s-a realizat cu respectarea principiilor bunei gestiuni financiare. În 2017, Curtea a adoptat 27 de rapoarte speciale (45) (a se vedea
  caseta 3.12
  ). Acestea au acoperit toate rubricile cadrului financiar multianual (46) și conțin un total de 238 de recomandări care vizează o gamă largă de teme (
  caseta 3.13
  ). Curtea a publicat, de asemenea, patru rapoarte speciale în domeniul intitulat „Buna funcționare a pieței unice și sustenabilitatea uniunii monetare”. Răspunsurile publicate la rapoartele Curții arată că peste două treimi din recomandările acesteia au fost acceptate integral de către entitățile auditate – de cele mai multe ori, Comisia (
  caseta 3.14
  ). În
  anexa 3.3
  este prezentat un rezumat al recomandărilor adresate de Curte statelor membre în rapoartele sale speciale din 2017. |
| --- | --- |

3.37.

Curtea publică, în fiecare an, un număr de rapoarte speciale în care examinează în ce măsură execuția bugetului UE s-a realizat cu respectarea principiilor bunei gestiuni financiare. În 2017, Curtea a adoptat 27 de rapoarte speciale (45) (a se vedea
  caseta 3.12
  ). Acestea au acoperit toate rubricile cadrului financiar multianual (46) și conțin un total de 238 de recomandări care vizează o gamă largă de teme (
  caseta 3.13
  ). Curtea a publicat, de asemenea, patru rapoarte speciale în domeniul intitulat „Buna funcționare a pieței unice și sustenabilitatea uniunii monetare”. Răspunsurile publicate la rapoartele Curții arată că peste două treimi din recomandările acesteia au fost acceptate integral de către entitățile auditate – de cele mai multe ori, Comisia (
  caseta 3.14
  ). În
  anexa 3.3
  este prezentat un rezumat al recomandărilor adresate de Curte statelor membre în rapoartele sale speciale din 2017.

Caseta 3.12 –   Un număr semnificativ de rapoarte speciale în care se evaluează punerea în aplicare a principiilor bunei gestiuni financiare

Image

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

Caseta 3.13 –   Recomandările acoperă o gamă largă de subiecte

Image

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

Caseta 3.14 –   Entitățile auditate de Curte acceptă marea majoritate a recomandărilor formulate de aceasta

Image

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

Rubricile 1a – „Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă” și 1b – „Coeziune economică, socială și teritorială”

| 3.38. | În 2017, Curtea a adoptat șapte rapoarte speciale în legătură cu aceste rubrici ale cadrului financiar multianual (47). Dorim să atragem atenția asupra unora dintre principalele concluzii și recomandări formulate în trei dintre aceste rapoarte. |
| --- | --- |

3.38.

În 2017, Curtea a adoptat șapte rapoarte speciale în legătură cu aceste rubrici ale cadrului financiar multianual (47). Dorim să atragem atenția asupra unora dintre principalele concluzii și recomandări formulate în trei dintre aceste rapoarte.

Raportul special nr. 2/2017 – Negocierea de către Comisie a acordurilor de parteneriat și a programelor din domeniul coeziunii pentru perioada 2014-2020

| 3.39. | Curtea a constatat că acordurile de parteneriat fuseseră eficace în ceea ce privește concentrarea finanțării pe Strategia UE 2020 și că programele operaționale aveau o „logică de intervenție” riguroasă. Indicatorii comuni și cei specifici programelor fuseseră însă stabiliți atât pentru realizări, cât și pentru rezultate. Acest lucru crease un număr excesiv de indicatori, care riscau crearea unei sarcini administrative suplimentare și a unor probleme cu agregarea la nivel național și la nivelul UE. |
| --- | --- |

3.39.

Curtea a constatat că acordurile de parteneriat fuseseră eficace în ceea ce privește concentrarea finanțării pe Strategia UE 2020 și că programele operaționale aveau o „logică de intervenție” riguroasă. Indicatorii comuni și cei specifici programelor fuseseră însă stabiliți atât pentru realizări, cât și pentru rezultate. Acest lucru crease un număr excesiv de indicatori, care riscau crearea unei sarcini administrative suplimentare și a unor probleme cu agregarea la nivel național și la nivelul UE.

| 3.39. | Comisia constată că indicatorii de performanță specifici programelor, care vizează rezultatele, nu sunt concepuți pentru a fi agregați la nivelul UE. Acești indicatori specifici sunt adecvați pentru stabilirea obiectivelor și raportarea performanțelor în raport cu obiectivele, în timp ce indicatorii comuni permit raportarea cu privire la realizări pe baza unor categorii predefinite care reflectă investițiile efectuate în mod frecvent la nivelul UE. Indicatorii de realizare specifici programelor se referă la produsele fizice care permit valorificarea modificărilor obținute prin intervențiile finanțate de UE în cadrul programelor. Aceste intervenții sunt adaptate pentru a elimina piedicile identificate în procesul de dezvoltare la nivel local. Prin definiție, acestea trebuie să fie specifice regiunii și acțiunilor prevăzute. |
| --- | --- |

3.39.

| 3.40. | Curtea a formulat următoarele recomandări: |
| --- | --- |

3.40.

Curtea a formulat următoarele recomandări:

3.40.

| — | statele membre ar trebui să întrerupă utilizarea indicatorilor specifici programelor care nu mai sunt necesari și |
| --- | --- |

—

statele membre ar trebui să întrerupă utilizarea indicatorilor specifici programelor care nu mai sunt necesari și

| — | Comisia ar trebui să definească o terminologie comună pentru „realizări” și „rezultate” și să propună includerea acesteia în Regulamentul financiar, să stabilească cei mai relevanți indicatori de realizare și de rezultat pentru măsurarea performanței și să aplice o elaborare a bugetului bazată pe performanțe. |
| --- | --- |

—

Comisia ar trebui să definească o terminologie comună pentru „realizări” și „rezultate” și să propună includerea acesteia în Regulamentul financiar, să stabilească cei mai relevanți indicatori de realizare și de rezultat pentru măsurarea performanței și să aplice o elaborare a bugetului bazată pe performanțe.

| — | În regulamentul financiar revizuit este inclusă o terminologie coerentă în materie de performanță. În prezent, definiția indicatorilor de realizare și de rezultate se reflectă în propunerea Comisiei de Regulament de stabilire a dispozițiilor comune pentru perioada de programare post2020 [COM(2018) 375 final]. Propunerea Comisiei de Regulament privind Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune pentru perioada de programare post-2020 [COM(2018) 372 final] include o listă de indicatori comuni de realizări și rezultate. Această listă de indicatori comuni este mai extinsă decât cea pentru perioada 2014-2020 și se preconizează că acest lucru va reduce numărul de indicatori specifici programelor.


  În ceea ce privește conceptul de buget bazat pe performanță, Comisia constată că bugetul UE este deja un buget bazat pe performanță, ceea ce îi permite autorității bugetare să ia în considerare informațiile privind performanța în cadrul procesului bugetar, furnizând informații privind obiectivele programelor și privind progresul înregistrat pentru realizarea acestora în fișele de program atașate proiectului de buget. |
| --- | --- |

—

În regulamentul financiar revizuit este inclusă o terminologie coerentă în materie de performanță. În prezent, definiția indicatorilor de realizare și de rezultate se reflectă în propunerea Comisiei de Regulament de stabilire a dispozițiilor comune pentru perioada de programare post2020 [COM(2018) 375 final]. Propunerea Comisiei de Regulament privind Fondul european de dezvoltare regională și Fondul de coeziune pentru perioada de programare post-2020 [COM(2018) 372 final] include o listă de indicatori comuni de realizări și rezultate. Această listă de indicatori comuni este mai extinsă decât cea pentru perioada 2014-2020 și se preconizează că acest lucru va reduce numărul de indicatori specifici programelor.

În ceea ce privește conceptul de buget bazat pe performanță, Comisia constată că bugetul UE este deja un buget bazat pe performanță, ceea ce îi permite autorității bugetare să ia în considerare informațiile privind performanța în cadrul procesului bugetar, furnizând informații privind obiectivele programelor și privind progresul înregistrat pentru realizarea acestora în fișele de program atașate proiectului de buget.

Raportul special nr. 5/2017 – Șomajul în rândul tinerilor

| 3.41. | Curtea a constatat că, deși se înregistraseră unele progrese în punerea în aplicare a Garanției pentru tineret și se obținuseră unele rezultate, situația nu corespundea așteptărilor inițiale formulate cu ocazia lansării Garanției pentru tineret, al cărei scop era să propună tuturor tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare o ofertă de bună calitate de muncă, de continuare a educației, de ucenicie sau de formare profesională în termen de patru luni de la data la care nu își mai continuă studiile sau de la data la care au devenit șomeri. Curtea a constatat că contribuția Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor la realizarea obiectivelor Garanției pentru tineret era foarte limitată la data desfășurării auditului. |
| --- | --- |

3.41.

Curtea a constatat că, deși se înregistraseră unele progrese în punerea în aplicare a Garanției pentru tineret și se obținuseră unele rezultate, situația nu corespundea așteptărilor inițiale formulate cu ocazia lansării Garanției pentru tineret, al cărei scop era să propună tuturor tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare o ofertă de bună calitate de muncă, de continuare a educației, de ucenicie sau de formare profesională în termen de patru luni de la data la care nu își mai continuă studiile sau de la data la care au devenit șomeri. Curtea a constatat că contribuția Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor la realizarea obiectivelor Garanției pentru tineret era foarte limitată la data desfășurării auditului.

| 3.41. | Începând cu anul 2014, când a început punerea în aplicare pe teren, în fiecare an s-au realizat peste 5 milioane de înregistrări în Garanția pentru tineret, iar în fiecare an începând cu anul 2014 sau înregistrat peste 3,5 milioane de ieșiri pentru ocuparea forței de muncă, educație, stagii sau ucenicii (sursa: baza de date privind Garanția pentru tineret a DG EMPL). În prezent, numărul tinerilor care nu sunt încadrați în muncă a scăzut cu 2,2 milioane, iar cel al tinerilor care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare este mai mic cu 1,4  milioane (sursa: Eurostat). Acțiunile finanțate prin inițiativa „Locuri de muncă pentru tineri” se vor desfășura în continuare cel puțin până în 2023 și vor sprijini mai mulți tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare.

  Pentru a garanta că tinerii care locuiesc în statele membre afectate de șomajul în rândul tinerilor pot beneficia în continuare de sprijin, propunerea Comisiei privind Fondul social european plus (FSE+) pentru perioada 2021-2027 prevede ca statele membre cu un număr ridicat de tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET) să aloce cel puțin 10 % din resursele lor din FSE+ pentru acțiuni de ocupare a tineretului. Propunerea preia lecțiile învățate în perioada 2014-2020 și, de asemenea, simplifică unele dintre cerințe, cu scopul de a facilita implementarea unor măsuri fundamentale pentru punerea în aplicare a Garanției pentru tineret. |
| --- | --- |

3.41.

Pentru a garanta că tinerii care locuiesc în statele membre afectate de șomajul în rândul tinerilor pot beneficia în continuare de sprijin, propunerea Comisiei privind Fondul social european plus (FSE+) pentru perioada 2021-2027 prevede ca statele membre cu un număr ridicat de tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare (NEET) să aloce cel puțin 10 % din resursele lor din FSE+ pentru acțiuni de ocupare a tineretului. Propunerea preia lecțiile învățate în perioada 2014-2020 și, de asemenea, simplifică unele dintre cerințe, cu scopul de a facilita implementarea unor măsuri fundamentale pentru punerea în aplicare a Garanției pentru tineret.

| 3.42. | Curtea a recomandat în special statelor membre: |
| --- | --- |

3.42.

Curtea a recomandat în special statelor membre:

3.42.

| — | să întocmească un bilanț complet al costurilor pe care le presupune implementarea Garanției pentru tineret pentru întreaga populație de tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare și să stabilească o ordine de prioritate a măsurilor care trebuie aplicate, în funcție de finanțarea disponibilă; |
| --- | --- |

—

să întocmească un bilanț complet al costurilor pe care le presupune implementarea Garanției pentru tineret pentru întreaga populație de tineri care nu sunt încadrați profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare și să stabilească o ordine de prioritate a măsurilor care trebuie aplicate, în funcție de finanțarea disponibilă;

| — | Comisia remarcă faptul că această recomandare se adresează în primul rând statelor membre.


  Comisia ar aprecia, desigur, dacă ar dispune de o imagine de ansamblu mai completă asupra costurilor estimate ale tuturor măsurilor planificate pentru punerea în aplicare a Garanției pentru tineret și va sprijini statele membre în acest proces ori de câte ori acest lucru va fi posibil și i se va cere. |
| --- | --- |

—

Comisia remarcă faptul că această recomandare se adresează în primul rând statelor membre.

Comisia ar aprecia, desigur, dacă ar dispune de o imagine de ansamblu mai completă asupra costurilor estimate ale tuturor măsurilor planificate pentru punerea în aplicare a Garanției pentru tineret și va sprijini statele membre în acest proces ori de câte ori acest lucru va fi posibil și i se va cere.

| — | să asigure faptul că ofertele sunt considerate a fi de bună calitate numai dacă ele corespund profilului participantului și cererii de pe piața muncii și dacă acestea duc la o integrare durabilă pe piața muncii. |
| --- | --- |

—

să asigure faptul că ofertele sunt considerate a fi de bună calitate numai dacă ele corespund profilului participantului și cererii de pe piața muncii și dacă acestea duc la o integrare durabilă pe piața muncii.

| — | Comisia ia act de faptul că recomandarea se adresează statelor membre.


  Comisia va analiza posibilitatea de a discuta standardele pentru criteriile de calitate în contextul lucrărilor de monitorizare a Garanției pentru tineret în cadrul EMCO. |
| --- | --- |

—

Comisia ia act de faptul că recomandarea se adresează statelor membre.

Comisia va analiza posibilitatea de a discuta standardele pentru criteriile de calitate în contextul lucrărilor de monitorizare a Garanției pentru tineret în cadrul EMCO.

Raportul special nr. 15/2017 – Condiționalitățile ex ante și rezerva de performanță în domeniul coeziunii

| 3.43. | În acest raport special, Curtea a constatat că condiționalitățile ex ante au furnizat un cadru consecvent pentru evaluarea gradului de pregătire al statelor membre de a executa, la începutul perioadei de programare 2014-2020, fondurile acordate de UE. Măsura în care acest fapt a condus la schimbări pe teren era însă neclară. Curtea a concluzionat că era puțin probabil ca rezerva și cadrul de performanță să declanșeze o realocare semnificativă a cheltuielilor din domeniul coeziunii către programe mai performante în perioada 2014-2020. |
| --- | --- |

3.43.

În acest raport special, Curtea a constatat că condiționalitățile ex ante au furnizat un cadru consecvent pentru evaluarea gradului de pregătire al statelor membre de a executa, la începutul perioadei de programare 2014-2020, fondurile acordate de UE. Măsura în care acest fapt a condus la schimbări pe teren era însă neclară. Curtea a concluzionat că era puțin probabil ca rezerva și cadrul de performanță să declanșeze o realocare semnificativă a cheltuielilor din domeniul coeziunii către programe mai performante în perioada 2014-2020.

| 3.43. | Comisia consideră că, în ceea ce privește schimbările pe teren provocate de condiționalitățile ex ante, simplul fapt de a impune condiții minime care nu ar fi existat în niciunul dintre fostele cadre de politică de coeziune ar trebui să contribuie la îmbunătățirea eficacității și a eficienței cheltuielilor.

  Comisia va fi în măsură să evalueze impactul final al condiționalităților ex ante după ce proiectele/programele sunt puse în aplicare.


  În plus, cadrul de performanță este doar unul dintre cele câteva elemente ale orientării către rezultate. Cadrul de performanță și rezerva de performanță au fost stabilite pentru a susține accentul pus pe performanță și pe atingerea obiectivelor strategiei Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Acestea nu au fost concepute să determine o realocare semnificativă a cheltuielilor din domeniul coeziunii. Cu toate acestea, în cazul în care programele nu îndeplinesc obiectivele de etapă stabilite în cadrul de performanță, rezerva de performanță poate fi realocată altor programe, mai performante. |
| --- | --- |

3.43.

Comisia va fi în măsură să evalueze impactul final al condiționalităților ex ante după ce proiectele/programele sunt puse în aplicare.

În plus, cadrul de performanță este doar unul dintre cele câteva elemente ale orientării către rezultate. Cadrul de performanță și rezerva de performanță au fost stabilite pentru a susține accentul pus pe performanță și pe atingerea obiectivelor strategiei Uniunii pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii. Acestea nu au fost concepute să determine o realocare semnificativă a cheltuielilor din domeniul coeziunii. Cu toate acestea, în cazul în care programele nu îndeplinesc obiectivele de etapă stabilite în cadrul de performanță, rezerva de performanță poate fi realocată altor programe, mai performante.

| 3.44. | Curtea a recomandat Comisiei: |
| --- | --- |

3.44.

Curtea a recomandat Comisiei:

3.44.

| — | să dezvolte în continuare condiționalitățile ex ante în direcția utilizării lor ca instrument de evaluare a gradului de pregătire al statelor membre de a executa fondurile acordate de UE și |
| --- | --- |

—

să dezvolte în continuare condiționalitățile ex ante în direcția utilizării lor ca instrument de evaluare a gradului de pregătire al statelor membre de a executa fondurile acordate de UE și

| — | Comisia a acceptat recomandarea cu condiția menținerii condiționalităților ex ante pentru perioada post-2020. |
| --- | --- |

—

Comisia a acceptat recomandarea cu condiția menținerii condiționalităților ex ante pentru perioada post-2020.

| — | să transforme rezerva de performanță, pentru perioada de după 2020, într-un instrument mai orientat către rezultate, care să permită alocarea fondurilor către acele programe care au obținut rezultate bune. |
| --- | --- |

—

să transforme rezerva de performanță, pentru perioada de după 2020, într-un instrument mai orientat către rezultate, care să permită alocarea fondurilor către acele programe care au obținut rezultate bune.

| — | Comisia a acceptat recomandarea cu condiția menținerii cadrului și a rezervei de performanță pentru perioada post-2020.


  Propunerea Comisiei de Regulament de stabilire a dispozițiilor comune pentru perioada de programare post-2020 [COM(2018) 375 final] prezintă dispozițiile privind cadrul de performanță care constă în indicatori de realizări și de rezultate pentru care trebuie stabilite repere și obiective. Evaluarea performanței este înlocuită cu evaluarea la jumătatea perioadei și se bazează, printre alți factori, pe progresul în atingerea reperelor cadrului de performanță până la finalul anului 2024. |
| --- | --- |

—

Comisia a acceptat recomandarea cu condiția menținerii cadrului și a rezervei de performanță pentru perioada post-2020.

Propunerea Comisiei de Regulament de stabilire a dispozițiilor comune pentru perioada de programare post-2020 [COM(2018) 375 final] prezintă dispozițiile privind cadrul de performanță care constă în indicatori de realizări și de rezultate pentru care trebuie stabilite repere și obiective. Evaluarea performanței este înlocuită cu evaluarea la jumătatea perioadei și se bazează, printre alți factori, pe progresul în atingerea reperelor cadrului de performanță până la finalul anului 2024.

Rubrica 2 – „Creștere durabilă și resurse naturale”

| 3.45. | În 2017, Curtea a adoptat șase rapoarte speciale legate de rubrica 2 din cadrul financiar multianual (48). Trei dintre aceste rapoarte au examinat aspecte ale performanței politicii agricole comune. Concluziile lor sunt deosebit de relevante în contextul reformei în curs a politicii agricole comune și al noului model de a obține rezultate bazat pe performanță, model anunțat în „Comunicarea Comisiei privind viitorul sectorului alimentar și al agriculturii”. |
| --- | --- |

3.45.

În 2017, Curtea a adoptat șase rapoarte speciale legate de rubrica 2 din cadrul financiar multianual (48). Trei dintre aceste rapoarte au examinat aspecte ale performanței politicii agricole comune. Concluziile lor sunt deosebit de relevante în contextul reformei în curs a politicii agricole comune și al noului model de a obține rezultate bazat pe performanță, model anunțat în „Comunicarea Comisiei privind viitorul sectorului alimentar și al agriculturii”.

Raportul special nr. 16/2017 – Programarea pentru dezvoltarea rurală

| 3.46. | În acest raport special, Curtea a remarcat că, în perioada actuală, cheltuielile de dezvoltare rurală ar fi trebuit să fie axate în mai mare măsură pe rezultate, dar acest obiectiv nu fusese atins din cauza lipsei de informații relevante referitoare la performanță. Curtea a recomandat elaborarea unui set comun de indicatori orientați către rezultate care să fie adecvați pentru evaluarea rezultatelor și a impactului intervențiilor în materie de dezvoltare rurală. |
| --- | --- |

3.46.

În acest raport special, Curtea a remarcat că, în perioada actuală, cheltuielile de dezvoltare rurală ar fi trebuit să fie axate în mai mare măsură pe rezultate, dar acest obiectiv nu fusese atins din cauza lipsei de informații relevante referitoare la performanță. Curtea a recomandat elaborarea unui set comun de indicatori orientați către rezultate care să fie adecvați pentru evaluarea rezultatelor și a impactului intervențiilor în materie de dezvoltare rurală.

| 3.46. | În răspunsul său la recomandarea nr. 4 din Raportul special nr. 16/2017, Comisia s-a angajat să analizeze posibilele modalități de îmbunătățire a măsurării performanței PAC în ansamblul său.

  La 1 iunie 2018, Comisia a adoptat o propunere de regulament COM(2018) 392 final (planuri strategice privind PAC): În cadrul noului model de punere în aplicare au fost elaborați indicatori comuni orientați către rezultate: titlul VII din regulament introduce cadrul de monitorizare și evaluare a performanței care stabilește normele privind conținutul și momentul în care statele membre trebuie să raporteze cu privire la progresele realizate referitor la planurile lor strategice PAC și normele privind modul în care aceste progrese vor fi monitorizate și evaluate. |
| --- | --- |

3.46.

La 1 iunie 2018, Comisia a adoptat o propunere de regulament COM(2018) 392 final (planuri strategice privind PAC): În cadrul noului model de punere în aplicare au fost elaborați indicatori comuni orientați către rezultate: titlul VII din regulament introduce cadrul de monitorizare și evaluare a performanței care stabilește normele privind conținutul și momentul în care statele membre trebuie să raporteze cu privire la progresele realizate referitor la planurile lor strategice PAC și normele privind modul în care aceste progrese vor fi monitorizate și evaluate.

Raportul special nr. 10/2017 – Reînnoirea generațiilor

| 3.47. | Curtea a concluzionat că obiectivele și rezultatele preconizate ale sprijinului UE pentru tinerii fermieri nu erau bine definite. Curtea a recomandat îmbunătățirea logicii de intervenție. În acest scop, ea a recomandat Comisiei să îmbunătățească procedura de evaluare a nevoilor, să selecteze formele de sprijin cele mai potrivite pentru a răspunde nevoilor identificate și să definească niveluri-țintă specifice și cuantificate pentru rezultate. |
| --- | --- |

3.47.

Curtea a concluzionat că obiectivele și rezultatele preconizate ale sprijinului UE pentru tinerii fermieri nu erau bine definite. Curtea a recomandat îmbunătățirea logicii de intervenție. În acest scop, ea a recomandat Comisiei să îmbunătățească procedura de evaluare a nevoilor, să selecteze formele de sprijin cele mai potrivite pentru a răspunde nevoilor identificate și să definească niveluri-țintă specifice și cuantificate pentru rezultate.

| 3.47. | În răspunsul său la recomandarea nr. 1 din Raportul special nr. 10/2017, Comisia s-a angajat să analizeze și să ia în considerare posibilele instrumente de politică relevante pentru sprijinirea tinerilor fermieri și logica de intervenție a acestora în contextul pregătirii viitoarelor propuneri legislative.

  La 1 iunie 2018, Comisia a adoptat o propunere de regulament COM(2018) 392 final (planuri strategice privind PAC): În noul model de punere în aplicare a propunerii, statele membre vor concepe planuri strategice privind PAC, inclusiv o evaluare ex ante a nevoilor. Astfel, intervențiile adaptate, care abordează nevoile identificate și vizează punerea în aplicare a obiectivelor de politică, vor fi descrise în planuri. Printre altele, la articolul 6 litera (g) din regulament se precizează următorul obiectiv specific: atragerea tinerilor fermieri și facilitarea dezvoltării întreprinderilor din zonele rurale. În legătură cu acest obiectiv, se va utiliza un indicator specific de rezultate pentru a cuantifica atât valoarea vizată ex ante, cât și valoarea realizată efectiv.


  La nivel de procedură, Comisia va evalua și va aproba aceste planuri strategice privind PAC. |
| --- | --- |

3.47.

La 1 iunie 2018, Comisia a adoptat o propunere de regulament COM(2018) 392 final (planuri strategice privind PAC): În noul model de punere în aplicare a propunerii, statele membre vor concepe planuri strategice privind PAC, inclusiv o evaluare ex ante a nevoilor. Astfel, intervențiile adaptate, care abordează nevoile identificate și vizează punerea în aplicare a obiectivelor de politică, vor fi descrise în planuri. Printre altele, la articolul 6 litera (g) din regulament se precizează următorul obiectiv specific: atragerea tinerilor fermieri și facilitarea dezvoltării întreprinderilor din zonele rurale. În legătură cu acest obiectiv, se va utiliza un indicator specific de rezultate pentru a cuantifica atât valoarea vizată ex ante, cât și valoarea realizată efectiv.

La nivel de procedură, Comisia va evalua și va aproba aceste planuri strategice privind PAC.

Raportul special nr. 21/2017 – Măsurile de înverzire

| 3.48. | Curtea a concluzionat că Comisia nu specificase ce efecte ar trebui să genereze măsurile de înverzire. De asemenea, s-a concluzionat că a existat un „efect de balast” semnificativ și că cerințele erau reduse. Din aceste motive, Curtea a ajuns la concluzia că era puțin probabil ca înverzirea să conducă la îmbunătățiri semnificative în ceea ce privește mediul și clima. Curtea a recomandat Comisiei să elaboreze o logică de intervenție completă pentru măsurile agricole ale UE care vizează protecția mediului și a climei. De asemenea, s-a recomandat ca logica de intervenție să se bazeze pe o înțelegere științifică fundamentată pe date actualizate și să includă ținte specifice. O altă recomandare a fost ca toate cerințele de mediu existente să fie combinate pentru a forma un nou cadru de referință în materie de mediu, aplicabil tuturor beneficiarilor politicii agricole comune, și ca măsurile planificate să depășească acest cadru și să se concentreze pe atingerea țintelor de performanță. |
| --- | --- |

3.48.

Curtea a concluzionat că Comisia nu specificase ce efecte ar trebui să genereze măsurile de înverzire. De asemenea, s-a concluzionat că a existat un „efect de balast” semnificativ și că cerințele erau reduse. Din aceste motive, Curtea a ajuns la concluzia că era puțin probabil ca înverzirea să conducă la îmbunătățiri semnificative în ceea ce privește mediul și clima. Curtea a recomandat Comisiei să elaboreze o logică de intervenție completă pentru măsurile agricole ale UE care vizează protecția mediului și a climei. De asemenea, s-a recomandat ca logica de intervenție să se bazeze pe o înțelegere științifică fundamentată pe date actualizate și să includă ținte specifice. O altă recomandare a fost ca toate cerințele de mediu existente să fie combinate pentru a forma un nou cadru de referință în materie de mediu, aplicabil tuturor beneficiarilor politicii agricole comune, și ca măsurile planificate să depășească acest cadru și să se concentreze pe atingerea țintelor de performanță.

| 3.48. | În esență, Comisia a acceptat recomandările Raportului special nr. 21/2017.

  La 1 iunie 2018, Comisia a adoptat o propunere de regulament COM(2018) 392 final (planuri strategice privind PAC), care dezvoltă logica de intervenție a unui nou set de instrumente în materie de mediu și climă privind PAC. Această nouă arhitectură verde include o condiționalitate intensificată, care corelează primirea integrală a sprijinului PAC cu respectarea de către beneficiari a standardelor de bază în ceea ce privește mediul înconjurător, schimbările climatice, sănătatea publică, sănătatea animalelor, sănătatea plantelor și bunăstarea animalelor, inclusiv în ceea ce privește aspectele abordate anterior în cadrul înverzirii. Condiționalitatea se aplică tuturor beneficiarilor PAC și stă la baza fundamentului ecologic și de climă, iar ulterior, statele membre vor defini scheme voluntare precum o nouă schemă ecologică în cadrul Pilonului I și angajamente în materie de agromediu și climă (AEC) în cadrul Pilonului II, ca parte a unui tip mai amplu de intervenție, ce oferă sprijin pentru diferite tipuri de angajament managerial. Toate aceste măsuri vor face parte dintr-o abordare programată, care se axează pe atingerea obiectivelor de performanță. |
| --- | --- |

3.48.

La 1 iunie 2018, Comisia a adoptat o propunere de regulament COM(2018) 392 final (planuri strategice privind PAC), care dezvoltă logica de intervenție a unui nou set de instrumente în materie de mediu și climă privind PAC. Această nouă arhitectură verde include o condiționalitate intensificată, care corelează primirea integrală a sprijinului PAC cu respectarea de către beneficiari a standardelor de bază în ceea ce privește mediul înconjurător, schimbările climatice, sănătatea publică, sănătatea animalelor, sănătatea plantelor și bunăstarea animalelor, inclusiv în ceea ce privește aspectele abordate anterior în cadrul înverzirii. Condiționalitatea se aplică tuturor beneficiarilor PAC și stă la baza fundamentului ecologic și de climă, iar ulterior, statele membre vor defini scheme voluntare precum o nouă schemă ecologică în cadrul Pilonului I și angajamente în materie de agromediu și climă (AEC) în cadrul Pilonului II, ca parte a unui tip mai amplu de intervenție, ce oferă sprijin pentru diferite tipuri de angajament managerial. Toate aceste măsuri vor face parte dintr-o abordare programată, care se axează pe atingerea obiectivelor de performanță.

Rubricile 3 – „Securitate și cetățenie” și 4 – „Europa în lume”

| 3.49. | Curtea a adoptat cinci rapoarte speciale (49) în legătură cu aceste rubrici ale cadrului financiar multianual. Dorim să atragem atenția asupra unora dintre principalele concluzii și recomandări formulate în patru dintre aceste rapoarte. |
| --- | --- |

3.49.

Curtea a adoptat cinci rapoarte speciale (49) în legătură cu aceste rubrici ale cadrului financiar multianual. Dorim să atragem atenția asupra unora dintre principalele concluzii și recomandări formulate în patru dintre aceste rapoarte.

Raportul special nr. 3/2017 – Tunisia

| 3.50. | Curtea a constatat că ajutorul acordat de UE Tunisiei fusese în general bine cheltuit. Acest ajutor contribuise în mod semnificativ la tranziția democratică și la stabilitatea economică a Tunisiei după revoluția din anii 2010-2011. Cu toate acestea, Curtea a constatat că Comisia fusese prea ambițioasă. Aceasta a încercat să trateze un număr prea mare de priorități într-o perioadă relativ scurtă și din această cauză au apărut o serie de neajunsuri ale modului în care a gestionat asistența acordată. |
| --- | --- |

3.50.

Curtea a constatat că ajutorul acordat de UE Tunisiei fusese în general bine cheltuit. Acest ajutor contribuise în mod semnificativ la tranziția democratică și la stabilitatea economică a Tunisiei după revoluția din anii 2010-2011. Cu toate acestea, Curtea a constatat că Comisia fusese prea ambițioasă. Aceasta a încercat să trateze un număr prea mare de priorități într-o perioadă relativ scurtă și din această cauză au apărut o serie de neajunsuri ale modului în care a gestionat asistența acordată.

| 3.50. | Raportul recunoaște că ajutorul UE pentru Tunisia a fost, în general, cheltuit în mod oportun. De fapt, asistența acordată de UE a contribuit semnificativ la stabilitatea economică și politică a țării după revoluție, în special însoțind reforme socioeconomice și politice majore.

  În ceea ce privește gradul de ambiție al Comisiei, aceasta constată că a fost nevoie de abordarea mai multor domenii, din cauza provocărilor socioeconomice cu care s-a confruntat Tunisia după revoluție. Rezultatele obținute până în prezent sunt bune, întrucât asistența acordată de UE a contribuit semnificativ la îmbunătățirea stabilității socioeconomice și politice în această țară după revoluție. Comisia subliniază că și-a respectat propria politică de concentrare a asistenței. Într-adevăr, deși în perioada supusă evaluării a fost realizată o gamă variată de activități, acestea au fost conforme cu cele trei sectoare principale identificate în cadrul unic de sprijin 2014-2016.


  Eficacitatea și caracterul durabil al asistenței acordate de Comisie au făcut întotdeauna parte dintre elementele-cheie luate în considerare, pe lângă relevanță, eficiență și impact. De asemenea, Comisia a sprijinit instituirea unor mecanisme interne și externe de monitorizare și consolidare a responsabilității organismelor publice. |
| --- | --- |

3.50.

În ceea ce privește gradul de ambiție al Comisiei, aceasta constată că a fost nevoie de abordarea mai multor domenii, din cauza provocărilor socioeconomice cu care s-a confruntat Tunisia după revoluție. Rezultatele obținute până în prezent sunt bune, întrucât asistența acordată de UE a contribuit semnificativ la îmbunătățirea stabilității socioeconomice și politice în această țară după revoluție. Comisia subliniază că și-a respectat propria politică de concentrare a asistenței. Într-adevăr, deși în perioada supusă evaluării a fost realizată o gamă variată de activități, acestea au fost conforme cu cele trei sectoare principale identificate în cadrul unic de sprijin 2014-2016.

Eficacitatea și caracterul durabil al asistenței acordate de Comisie au făcut întotdeauna parte dintre elementele-cheie luate în considerare, pe lângă relevanță, eficiență și impact. De asemenea, Comisia a sprijinit instituirea unor mecanisme interne și externe de monitorizare și consolidare a responsabilității organismelor publice.

| 3.51. | Curtea a recomandat Comisiei și, după caz, Serviciului European de Acțiune Externă: |
| --- | --- |

3.51.

Curtea a recomandat Comisiei și, după caz, Serviciului European de Acțiune Externă:

3.51.

| — | să amelioreze programarea și concentrarea sprijinului UE; |
| --- | --- |

—

să amelioreze programarea și concentrarea sprijinului UE;

| — | Comisia a acceptat recomandarea și o pune deja în aplicare (adoptarea în august 2017 a noului cadru unic de sprijin 2017-2020 care se axează pe trei sectoare de intervenție: dialogul continuu în materie de politici și la nivel politic, coordonarea cu programele regionale, procesul de programare comună în curs de desfășurare). |
| --- | --- |

—

Comisia a acceptat recomandarea și o pune deja în aplicare (adoptarea în august 2017 a noului cadru unic de sprijin 2017-2020 care se axează pe trei sectoare de intervenție: dialogul continuu în materie de politici și la nivel politic, coordonarea cu programele regionale, procesul de programare comună în curs de desfășurare).

| — | să amelioreze implementarea programelor de sprijin bugetar ale UE; |
| --- | --- |

—

să amelioreze implementarea programelor de sprijin bugetar ale UE;

| — | Comisia a acceptat recomandarea.


  În contextul politic actual mai stabil din Tunisia și având în vedere coordonarea îndeaproape cu alți donatori, Comisia este de acord că, acum, indicatorii de performanță pot viza operațiunile viitoare într-o mai mare măsură. Cu toate acestea, criteriilor de eligibilitate li se va aplica în continuare o abordare dinamică, în acord cu dispozițiile privind orientările în materie de sprijin bugetar. |
| --- | --- |

—

Comisia a acceptat recomandarea.

În contextul politic actual mai stabil din Tunisia și având în vedere coordonarea îndeaproape cu alți donatori, Comisia este de acord că, acum, indicatorii de performanță pot viza operațiunile viitoare într-o mai mare măsură. Cu toate acestea, criteriilor de eligibilitate li se va aplica în continuare o abordare dinamică, în acord cu dispozițiile privind orientările în materie de sprijin bugetar.

| — | să prezinte propuneri în vederea accelerării procesului de aprobare a asistenței macrofinanciare; |
| --- | --- |

—

să prezinte propuneri în vederea accelerării procesului de aprobare a asistenței macrofinanciare;

| — | Comisia a acceptat recomandarea.


  Comisia constată că, deși s-au realizat progrese semnificative în ceea ce privește viteza adoptării de către Parlament și Consiliu a deciziilor privind asistența macrofinanciară, încă se mai pot aduce îmbunătățiri. De exemplu, procesul de adoptare ar putea fi accelerat dacă s-ar putea reduce numărul reuniunilor Comisiei pentru comerț internațional a Parlamentului European (INTA) premergătoare unui vot al Comisiei INTA, dacă aprobarea de către Parlament s-ar realiza în mod sistematic în cadrul sesiunii plenare (inclusiv al mini-sesiunilor plenare) care urmează imediat după votul Comisiei INTA, dacă ar putea fi utilizate mini-sesiunile plenare pentru a obține semnăturile președinților Parlamentului și Consiliului și dacă și Consiliul ar utiliza procedura scrisă pentru adoptări, în cazul în care este necesar.


  De asemenea, Comisia constată că, în urma recomandărilor anterioare ale Curții de Conturi Europene și a Rezoluției Parlamentului referitoare la asistența macrofinanciară din anul 2003, aceasta propusese, în anul 2011, un regulament-cadru privind asistența macrofinanciară care viza, printre altele, accelerarea procesului decizional prin înlocuirea deciziilor legislative cu acte de punere în aplicare. Cu toate acestea, întrucât colegiuitorii au decis menținerea actelor legislative și a procedurii legislative ordinare, Comisia a retras această propunere în 2013. |
| --- | --- |

—

Comisia a acceptat recomandarea.

Comisia constată că, deși s-au realizat progrese semnificative în ceea ce privește viteza adoptării de către Parlament și Consiliu a deciziilor privind asistența macrofinanciară, încă se mai pot aduce îmbunătățiri. De exemplu, procesul de adoptare ar putea fi accelerat dacă s-ar putea reduce numărul reuniunilor Comisiei pentru comerț internațional a Parlamentului European (INTA) premergătoare unui vot al Comisiei INTA, dacă aprobarea de către Parlament s-ar realiza în mod sistematic în cadrul sesiunii plenare (inclusiv al mini-sesiunilor plenare) care urmează imediat după votul Comisiei INTA, dacă ar putea fi utilizate mini-sesiunile plenare pentru a obține semnăturile președinților Parlamentului și Consiliului și dacă și Consiliul ar utiliza procedura scrisă pentru adoptări, în cazul în care este necesar.

De asemenea, Comisia constată că, în urma recomandărilor anterioare ale Curții de Conturi Europene și a Rezoluției Parlamentului referitoare la asistența macrofinanciară din anul 2003, aceasta propusese, în anul 2011, un regulament-cadru privind asistența macrofinanciară care viza, printre altele, accelerarea procesului decizional prin înlocuirea deciziilor legislative cu acte de punere în aplicare. Cu toate acestea, întrucât colegiuitorii au decis menținerea actelor legislative și a procedurii legislative ordinare, Comisia a retras această propunere în 2013.

| — | să amelioreze planificarea proiectelor. |
| --- | --- |

—

să amelioreze planificarea proiectelor.

| — | Comisia a acceptat recomandarea. |
| --- | --- |

—

Comisia a acceptat recomandarea.

Raportul special nr. 6/2017 – Abordarea „hotspot”

| 3.52. | Curtea a constatat că, per ansamblu, abordarea „hotspot” contribuise la îmbunătățirea gestionării migrației în cele două state membre din prima linie, Grecia și Italia, prin creșterea capacităților de primire ale acestora, prin îmbunătățirea procedurilor de înregistrare, precum și printr-o mai bună coordonare a sprijinului. |
| --- | --- |

3.52.

Curtea a constatat că, per ansamblu, abordarea „hotspot” contribuise la îmbunătățirea gestionării migrației în cele două state membre din prima linie, Grecia și Italia, prin creșterea capacităților de primire ale acestora, prin îmbunătățirea procedurilor de înregistrare, precum și printr-o mai bună coordonare a sprijinului.

| 3.53. | Curtea recomandă Comisiei și agențiilor relevante: |
| --- | --- |

3.53.

Curtea recomandă Comisiei și agențiilor relevante:

3.53.

| — | să ofere sprijin statelor membre în vederea îmbunătățirii abordării „hotspot”, în special în ceea ce privește capacitatea hotspoturilor, tratamentul minorilor neînsoțiți, trimiterea pe teren a experților și rolurile și responsabilitățile în cadrul acestei abordări; |
| --- | --- |

—

să ofere sprijin statelor membre în vederea îmbunătățirii abordării „hotspot”, în special în ceea ce privește capacitatea hotspoturilor, tratamentul minorilor neînsoțiți, trimiterea pe teren a experților și rolurile și responsabilitățile în cadrul acestei abordări;

| — | Comisia este de acord. |
| --- | --- |

—

Comisia este de acord.

| — | să evalueze și să dezvolte în continuare abordarea „hotspot”, în vederea optimizării asistenței acordate de UE pentru gestionarea migrației. |
| --- | --- |

—

să evalueze și să dezvolte în continuare abordarea „hotspot”, în vederea optimizării asistenței acordate de UE pentru gestionarea migrației.

| — | Comisia este de acord. |
| --- | --- |

—

Comisia este de acord.

Raportul special nr. 11/2017 – Fondul fiduciar Bêkou

| 3.54. | În acest raport special, Curtea a concluzionat că, în pofida anumitor neajunsuri și ținând cont de circumstanțele existente, atât decizia de înființare a fondului fiduciar Bêkou, cât și proiectarea fondului au fost adecvate. Potrivit constatărilor Curții, gestionarea fondului nu și-a atins încă potențialul maxim, acest lucru fiind observat cu privire la trei aspecte: coordonarea între părțile interesate, transparența, rapiditatea și raportul cost-eficacitate al procedurilor și mecanismele de monitorizare și de evaluare. |
| --- | --- |

3.54.

În acest raport special, Curtea a concluzionat că, în pofida anumitor neajunsuri și ținând cont de circumstanțele existente, atât decizia de înființare a fondului fiduciar Bêkou, cât și proiectarea fondului au fost adecvate. Potrivit constatărilor Curții, gestionarea fondului nu și-a atins încă potențialul maxim, acest lucru fiind observat cu privire la trei aspecte: coordonarea între părțile interesate, transparența, rapiditatea și raportul cost-eficacitate al procedurilor și mecanismele de monitorizare și de evaluare.

| 3.54. | Fondul fiduciar Bêkou a deschis o nouă modalitate de coordonare a acțiunilor derulate de UE și de statele sale membre care nu a fost valorificată pe deplin până în prezent.

  Din punctul de vedere al Comisiei, dacă se ține cont de întreaga durată a ciclului unui proiect, viteza fondului Bêkou este, în ansamblu, mai mare decât cea a altor instrumente ale UE într-o situație de criză. Cu toate acestea, Comisia este de acord că va explora modalități pentru a accelera în continuare procedurile de selecție, pe lângă ceea ce permit în prezent normele interne, asigurând un echilibru just între viteză și transparență.


  Mecanismele de monitorizare și de evaluare sunt dezvoltate la nivel de proiect și vor fi modernizate treptat la nivel de fond. |
| --- | --- |

3.54.

Din punctul de vedere al Comisiei, dacă se ține cont de întreaga durată a ciclului unui proiect, viteza fondului Bêkou este, în ansamblu, mai mare decât cea a altor instrumente ale UE într-o situație de criză. Cu toate acestea, Comisia este de acord că va explora modalități pentru a accelera în continuare procedurile de selecție, pe lângă ceea ce permit în prezent normele interne, asigurând un echilibru just între viteză și transparență.

Mecanismele de monitorizare și de evaluare sunt dezvoltate la nivel de proiect și vor fi modernizate treptat la nivel de fond.

| 3.55. | Per ansamblu, până la data auditului, fondul fiduciar Bêkou adusese o contribuție pozitivă. Acesta reușise să mobilizeze ajutor, chiar dacă a atras doar un număr mic de donatori suplimentari, iar majoritatea proiectelor sale obținuseră rezultatele preconizate. Fondul a asigurat o vizibilitate sporită pentru UE. |
| --- | --- |

3.55.

Per ansamblu, până la data auditului, fondul fiduciar Bêkou adusese o contribuție pozitivă. Acesta reușise să mobilizeze ajutor, chiar dacă a atras doar un număr mic de donatori suplimentari, iar majoritatea proiectelor sale obținuseră rezultatele preconizate. Fondul a asigurat o vizibilitate sporită pentru UE.

| 3.56. | Curtea a recomandat Comisiei: |
| --- | --- |

3.56.

Curtea a recomandat Comisiei:

3.56.

| — | să elaboreze orientări suplimentare cu privire la alegerea instrumentelor prin care să ofere sprijin și la efectuarea de analize ale nevoilor în vederea luării unor decizii referitoare la sfera intervențiilor unui fond fiduciar; |
| --- | --- |

—

să elaboreze orientări suplimentare cu privire la alegerea instrumentelor prin care să ofere sprijin și la efectuarea de analize ale nevoilor în vederea luării unor decizii referitoare la sfera intervențiilor unui fond fiduciar;

| — | Comisia a acceptat recomandarea și îi va da curs după cum urmează:


  Comisia a elaborat orientările privind fondurile fiduciare, care includ o secțiune privind condițiile pentru instituirea unui fond fiduciar.


  Comisia este pregătită să revizuiască sfera de aplicare a acestor orientări, pentru a include o descriere mai detaliată a criteriilor prevăzute în regulamentul financiar, pentru a evalua condițiile de instituire a fondurilor fiduciare ale UE.


  În acest sens, Comisia consideră că, prin evaluarea condițiilor pentru instituirea unui fond fiduciar al UE, va fi abordată problema avantajelor comparative ale altor instrumente de ajutor.


  Comisia consideră că normele nu pot fi prea prescriptive, în special în ceea ce privește fondurile fiduciare de urgență. |
| --- | --- |

—

Comisia a acceptat recomandarea și îi va da curs după cum urmează:

Comisia a elaborat orientările privind fondurile fiduciare, care includ o secțiune privind condițiile pentru instituirea unui fond fiduciar.

Comisia este pregătită să revizuiască sfera de aplicare a acestor orientări, pentru a include o descriere mai detaliată a criteriilor prevăzute în regulamentul financiar, pentru a evalua condițiile de instituire a fondurilor fiduciare ale UE.

În acest sens, Comisia consideră că, prin evaluarea condițiilor pentru instituirea unui fond fiduciar al UE, va fi abordată problema avantajelor comparative ale altor instrumente de ajutor.

Comisia consideră că normele nu pot fi prea prescriptive, în special în ceea ce privește fondurile fiduciare de urgență.

| — | să amelioreze coordonarea donatorilor, procedurile de selecție și măsurarea performanței și să optimizeze costurile administrative. |
| --- | --- |

—

să amelioreze coordonarea donatorilor, procedurile de selecție și măsurarea performanței și să optimizeze costurile administrative.

| — | Comisia a acceptat această recomandare, dar a subliniat că în monitorizarea sa sunt implicați și alți actori.


  Fondul fiduciar Bêkou își coordonează deja activitățile cu alți donatori și actori relevanți. Cu toate acestea, Comisia este de acord că s-ar putea lua măsuri pentru o mai bună formalizare a coordonării și că toți participanții la fondul fiduciar Bêkou ar trebui să profite de oportunitățile de coordonare.


  Comisia își aplică normele și procedurile standard, precum și normele interne care le permit managerilor fondurilor fiduciare ale UE să se îndepărteze de aceste norme standard în anumite condiții (orientările interne privind criza și orientările fondurilor fiduciare ale UE). De exemplu, orientările privind situațiile de criză recunosc constrângerile și limitările în ceea ce privește contractarea și punerea în aplicare de proiecte într-o situație de criză, permițând utilizarea „procedurilor flexibile” atunci când în țară a fost declarată o situație de criză. |
| --- | --- |

—

Comisia a acceptat această recomandare, dar a subliniat că în monitorizarea sa sunt implicați și alți actori.

Fondul fiduciar Bêkou își coordonează deja activitățile cu alți donatori și actori relevanți. Cu toate acestea, Comisia este de acord că s-ar putea lua măsuri pentru o mai bună formalizare a coordonării și că toți participanții la fondul fiduciar Bêkou ar trebui să profite de oportunitățile de coordonare.

Comisia își aplică normele și procedurile standard, precum și normele interne care le permit managerilor fondurilor fiduciare ale UE să se îndepărteze de aceste norme standard în anumite condiții (orientările interne privind criza și orientările fondurilor fiduciare ale UE). De exemplu, orientările privind situațiile de criză recunosc constrângerile și limitările în ceea ce privește contractarea și punerea în aplicare de proiecte într-o situație de criză, permițând utilizarea „procedurilor flexibile” atunci când în țară a fost declarată o situație de criză.

Raportul special nr. 22/2017 – Misiunile de observare a alegerilor

| 3.57. | În cadrul acestui raport special, Curtea a constatat că Serviciul European de Acțiune Externă și Comisia depuseseră eforturi rezonabile pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor formulate în urma misiunilor UE de observare a alegerilor și că utilizaseră în acest scop instrumentele aflate la dispoziția lor. Curtea a concluzionat că prezentarea recomandărilor formulate în urma acestor misiuni se îmbunătățise în ultimii ani, dar erau necesare mai multe consultări la fața locului. Serviciul European de Acțiune Externă și Comisia se angajaseră în dialog politic și oferiseră asistență electorală pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor, dar nu s-a recurs la misiuni de urmărire ulterioară a alegerilor atât de des pe cât ar fi fost posibil. Nu în ultimul rând, la nivel central nu exista o imagine de ansamblu asupra recomandărilor și nici nu avusese loc o evaluare sistematică a stadiului lor de punere în aplicare. |
| --- | --- |

3.57.

În cadrul acestui raport special, Curtea a constatat că Serviciul European de Acțiune Externă și Comisia depuseseră eforturi rezonabile pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor formulate în urma misiunilor UE de observare a alegerilor și că utilizaseră în acest scop instrumentele aflate la dispoziția lor. Curtea a concluzionat că prezentarea recomandărilor formulate în urma acestor misiuni se îmbunătățise în ultimii ani, dar erau necesare mai multe consultări la fața locului. Serviciul European de Acțiune Externă și Comisia se angajaseră în dialog politic și oferiseră asistență electorală pentru a sprijini punerea în aplicare a recomandărilor, dar nu s-a recurs la misiuni de urmărire ulterioară a alegerilor atât de des pe cât ar fi fost posibil. Nu în ultimul rând, la nivel central nu exista o imagine de ansamblu asupra recomandărilor și nici nu avusese loc o evaluare sistematică a stadiului lor de punere în aplicare.

| 3.58. | Curtea a recomandat Serviciului European de Acțiune Externă: |
| --- | --- |

3.58.

Curtea a recomandat Serviciului European de Acțiune Externă:

3.58.

| — | să consulte în mod sistematic părțile interesate cu privire la recomandările misiunilor de observare electorală ale UE înainte ca acestea să fie adoptate; |
| --- | --- |

—

să consulte în mod sistematic părțile interesate cu privire la recomandările misiunilor de observare electorală ale UE înainte ca acestea să fie adoptate;

| — | Părțile interesate vor fi consultate sistematic cu privire la conținutul general al recomandărilor (nu în ceea ce privește elaborarea recomandărilor, pentru a nu afecta caracterul independent al raportării). |
| --- | --- |

—

Părțile interesate vor fi consultate sistematic cu privire la conținutul general al recomandărilor (nu în ceea ce privește elaborarea recomandărilor, pentru a nu afecta caracterul independent al raportării).

| — | să efectueze mai des misiuni de urmărire ulterioară a alegerilor; |
| --- | --- |

—

să efectueze mai des misiuni de urmărire ulterioară a alegerilor;

| — | SEAE și Comisia sunt hotărâte să consolideze acțiunile întreprinse în urma recomandărilor misiunilor UE de observare a alegerilor, prin intermediul mai multor instrumente, de la misiuni de monitorizare postelectorală la asistență electorală și dialog politic, printre altele. |
| --- | --- |

—

SEAE și Comisia sunt hotărâte să consolideze acțiunile întreprinse în urma recomandărilor misiunilor UE de observare a alegerilor, prin intermediul mai multor instrumente, de la misiuni de monitorizare postelectorală la asistență electorală și dialog politic, printre altele.

| — | să obțină la nivel central o imagine de ansamblu asupra recomandărilor misiunilor de observare electorală ale UE și să evalueze în mod sistematic stadiul punerii lor în aplicare. |
| --- | --- |

—

să obțină la nivel central o imagine de ansamblu asupra recomandărilor misiunilor de observare electorală ale UE și să evalueze în mod sistematic stadiul punerii lor în aplicare.

| — | Comisia va încerca să aloce mijloace financiare pentru crearea unui registru centralizat al recomandărilor formulate în urma misiunilor UE de observare a alegerilor. |
| --- | --- |

—

Comisia va încerca să aloce mijloace financiare pentru crearea unui registru centralizat al recomandărilor formulate în urma misiunilor UE de observare a alegerilor.

Rubrica 5 – „Administrație” și rapoarte privind „Buna funcționare a pieței unice și sustenabilitatea uniunii monetare”

| 3.59. | În domeniul prioritar „Buna funcționare a pieței unice și sustenabilitatea uniunii monetare”, Curtea a elaborat în 2017 patru rapoarte speciale (50). |
| --- | --- |

3.59.

În domeniul prioritar „Buna funcționare a pieței unice și sustenabilitatea uniunii monetare”, Curtea a elaborat în 2017 patru rapoarte speciale (50).

| 3.60. | Dorim să atragem atenția asupra unora dintre principalele concluzii și recomandări formulate în două dintre aceste rapoarte. |
| --- | --- |

3.60.

Dorim să atragem atenția asupra unora dintre principalele concluzii și recomandări formulate în două dintre aceste rapoarte.

Raportul special nr. 17/2017 – „Intervenția Comisiei în criza financiară din Grecia”

| 3.61. | În cadrul acestui raport special, Curtea a concluzionat că programele de ajustare economică convenite pentru Grecia în urma crizei financiare asiguraseră o stabilitate financiară pe termen scurt și făcuseră posibile anumite progrese pe calea reformei. Totuși, aceste programe ajutaseră Grecia să își revină doar într-o măsură limitată. Până la jumătatea anului 2017, ele nu reușiseră să redea acestei țări capacitatea de a-și finanța nevoile pe piață. |
| --- | --- |

3.61.

În cadrul acestui raport special, Curtea a concluzionat că programele de ajustare economică convenite pentru Grecia în urma crizei financiare asiguraseră o stabilitate financiară pe termen scurt și făcuseră posibile anumite progrese pe calea reformei. Totuși, aceste programe ajutaseră Grecia să își revină doar într-o măsură limitată. Până la jumătatea anului 2017, ele nu reușiseră să redea acestei țări capacitatea de a-și finanța nevoile pe piață.

| 3.62. | Curtea nu a fost în măsură să raporteze cu privire la rolul Băncii Centrale Europene, întrucât aceasta a pus sub semnul întrebării mandatul Curții și nu a furnizat suficiente probe de audit. |
| --- | --- |

3.62.

Curtea nu a fost în măsură să raporteze cu privire la rolul Băncii Centrale Europene, întrucât aceasta a pus sub semnul întrebării mandatul Curții și nu a furnizat suficiente probe de audit.

| 3.63. | Curtea a recomandat Comisiei: |
| --- | --- |

3.63.

Curtea a recomandat Comisiei:

3.63.

| — | să prioritizeze mai bine condițiile și să precizeze măsurile care sunt necesare de urgență în vederea corectării dezechilibrelor; |
| --- | --- |

—

să prioritizeze mai bine condițiile și să precizeze măsurile care sunt necesare de urgență în vederea corectării dezechilibrelor;

| — | Comisia a acceptat recomandarea.


  Acțiunile în materie de politici au fost prioritizate în mod corespunzător, în special prin intermediul programului comun cu FMI. Comisia a utilizat, printre altele, sistemul bine cunoscut aplicat de FMI al „acțiunilor prealabile” și „etapelor structurale”, care sunt reforme critice necesare pentru închiderea unei analize și efectuarea unei plăți. Acestea au fost îmbunătățite progresiv, fiind adăugate alte câteva acțiuni prealabile în domeniul reformelor structurale și fiind utilizate obiective de referință. Programul de sprijin pentru stabilitate din cadrul MES aflat în prezent în desfășurare a introdus, de asemenea, conceptul de „elemente livrabile esențiale”. |
| --- | --- |

—

Comisia a acceptat recomandarea.

Acțiunile în materie de politici au fost prioritizate în mod corespunzător, în special prin intermediul programului comun cu FMI. Comisia a utilizat, printre altele, sistemul bine cunoscut aplicat de FMI al „acțiunilor prealabile” și „etapelor structurale”, care sunt reforme critice necesare pentru închiderea unei analize și efectuarea unei plăți. Acestea au fost îmbunătățite progresiv, fiind adăugate alte câteva acțiuni prealabile în domeniul reformelor structurale și fiind utilizate obiective de referință. Programul de sprijin pentru stabilitate din cadrul MES aflat în prezent în desfășurare a introdus, de asemenea, conceptul de „elemente livrabile esențiale”.

| — | să se asigure că programele sunt integrate într-o strategie globală de creștere pentru țară; |
| --- | --- |

—

să se asigure că programele sunt integrate într-o strategie globală de creștere pentru țară;

| — | Comisia a acceptat recomandarea.


  Comisia menționează că actualul tratat MES prevede programe mai bine orientate, respectiv programe care vizează dezechilibrele în sectoare specifice, motiv pentru care o strategie cuprinzătoare de creștere ar putea să nu fie oportună. |
| --- | --- |

—

Comisia a acceptat recomandarea.

Comisia menționează că actualul tratat MES prevede programe mai bine orientate, respectiv programe care vizează dezechilibrele în sectoare specifice, motiv pentru care o strategie cuprinzătoare de creștere ar putea să nu fie oportună.

| — | să încerce să ajungă la un acord cu partenerii de program; |
| --- | --- |

—

să încerce să ajungă la un acord cu partenerii de program;

| — | Comisia a acceptat recomandarea și a reamintit că nu poate angaja alte instituții în ceea ce privește acceptarea unor modalități de lucru care, prin definiție, trebuie să fie convenite în comun, atât în principiu, cât și pe fond. |
| --- | --- |

—

Comisia a acceptat recomandarea și a reamintit că nu poate angaja alte instituții în ceea ce privește acceptarea unor modalități de lucru care, prin definiție, trebuie să fie convenite în comun, atât în principiu, cât și pe fond.

| — | să fie mai sistematică în evaluarea capacității administrative a statului membru de a pune în aplicare reformele; |
| --- | --- |

—

să fie mai sistematică în evaluarea capacității administrative a statului membru de a pune în aplicare reformele;

| — | Comisia a acceptat recomandarea.


  În cadrul programului de sprijin pentru stabilitate din cadrul MES se acordă o atenție deosebită punerii în aplicare a reformelor ce vizează creșterea calității și a eficienței sectorului public în furnizarea de bunuri și servicii esențiale (al patrulea pilon). Asistența tehnică a fost aliniată îndeaproape la dispozițiile programului de stabilitate din cadrul MES, sprijinul pentru o serie de reforme din cadrul programului fiind inclus în mod explicit în memorandumul de înțelegere din august 2015 și în memorandumurile de înțelegere suplimentare ulterioare. În mai puțin de trei luni de la instituirea programului MES, Comisia a convenit cu autoritățile elene un „Plan de cooperare tehnică pentru sprijinirea reformelor structurale” care a fost publicat și pe site-ul Comisiei. Serviciul de sprijin pentru reforme structurale oferă și coordonează sprijinul acordat autorităților elene în aproape toate domeniile de reformă din cadrul programului MES. |
| --- | --- |

—

Comisia a acceptat recomandarea.

În cadrul programului de sprijin pentru stabilitate din cadrul MES se acordă o atenție deosebită punerii în aplicare a reformelor ce vizează creșterea calității și a eficienței sectorului public în furnizarea de bunuri și servicii esențiale (al patrulea pilon). Asistența tehnică a fost aliniată îndeaproape la dispozițiile programului de stabilitate din cadrul MES, sprijinul pentru o serie de reforme din cadrul programului fiind inclus în mod explicit în memorandumul de înțelegere din august 2015 și în memorandumurile de înțelegere suplimentare ulterioare. În mai puțin de trei luni de la instituirea programului MES, Comisia a convenit cu autoritățile elene un „Plan de cooperare tehnică pentru sprijinirea reformelor structurale” care a fost publicat și pe site-ul Comisiei. Serviciul de sprijin pentru reforme structurale oferă și coordonează sprijinul acordat autorităților elene în aproape toate domeniile de reformă din cadrul programului MES.

| — | să efectueze evaluări intermediare pentru programele succesive și să utilizeze rezultatele pentru a evalua concepția programelor și mecanismele de monitorizare. |
| --- | --- |

—

să efectueze evaluări intermediare pentru programele succesive și să utilizeze rezultatele pentru a evalua concepția programelor și mecanismele de monitorizare.

| — | Comisia a acceptat recomandarea. Comisia a efectuat deja evaluări ex post pentru alte țări din zona euro care au beneficiat de programe de sprijin pentru stabilitate. |
| --- | --- |

—

Comisia a acceptat recomandarea. Comisia a efectuat deja evaluări ex post pentru alte țări din zona euro care au beneficiat de programe de sprijin pentru stabilitate.

Raportul special nr. 23/2017 – Comitetul Unic de Rezoluție

| 3.64. | Concluzia generală care reiese din acest raport special este că, în stadiul relativ precoce în care a fost efectuat auditul, existau neajunsuri în ceea ce privește pregătirea Comitetului unic de rezoluție pentru îndeplinirea sarcinilor sale. Curtea a recunoscut că aceste neajunsuri trebuie văzute în context: Comitetul unic de rezoluție fusese creat de la zero într-o perioadă foarte scurtă. |
| --- | --- |

3.64.

Concluzia generală care reiese din acest raport special este că, în stadiul relativ precoce în care a fost efectuat auditul, existau neajunsuri în ceea ce privește pregătirea Comitetului unic de rezoluție pentru îndeplinirea sarcinilor sale. Curtea a recunoscut că aceste neajunsuri trebuie văzute în context: Comitetul unic de rezoluție fusese creat de la zero într-o perioadă foarte scurtă.

OBSERVAȚIILE CURȚII

| 3.65. | Neajunsurile includeau: |
| --- | --- |

3.65.

Neajunsurile includeau:

| — | întârzieri în dotarea cu personal; |
| --- | --- |

—

întârzieri în dotarea cu personal;

| — | planificare incompletă a rezoluției băncilor acoperite de mandatul Comitetului unic de rezoluție și un sistem incomplet de norme care reglementează planificarea rezoluțiilor; |
| --- | --- |

—

planificare incompletă a rezoluției băncilor acoperite de mandatul Comitetului unic de rezoluție și un sistem incomplet de norme care reglementează planificarea rezoluțiilor;

| — | lipsa unor evaluări ale fezabilității și ale credibilității strategiilor de rezoluție selectate în cadrul planurilor de rezoluție; |
| --- | --- |

—

lipsa unor evaluări ale fezabilității și ale credibilității strategiilor de rezoluție selectate în cadrul planurilor de rezoluție;

| — | distribuire neclară a sarcinilor operaționale între autoritățile naționale de reglementare și Comitetul unic de rezoluție; |
| --- | --- |

—

distribuire neclară a sarcinilor operaționale între autoritățile naționale de reglementare și Comitetul unic de rezoluție;

| — | dezechilibru între mandatul Comitetului unic de rezoluție și mandatul Băncii Centrale Europene. |
| --- | --- |

—

dezechilibru între mandatul Comitetului unic de rezoluție și mandatul Băncii Centrale Europene.

| 3.66. | Curtea a concluzionat că au fost luate o serie de măsuri pentru a îmbunătăți sistemul. Comitetului Unic de Rezoluție i s-a recomandat: |
| --- | --- |

3.66.

Curtea a concluzionat că au fost luate o serie de măsuri pentru a îmbunătăți sistemul. Comitetului Unic de Rezoluție i s-a recomandat:

| — | să finalizeze planificarea rezoluției pentru bănci și să își finalizeze sistemul de norme care reglementează această planificare; |
| --- | --- |

—

să finalizeze planificarea rezoluției pentru bănci și să își finalizeze sistemul de norme care reglementează această planificare;

| — | să accelereze eforturile de recrutare și să își doteze în mod corespunzător cu personal departamentul de resurse umane; |
| --- | --- |

—

să accelereze eforturile de recrutare și să își doteze în mod corespunzător cu personal departamentul de resurse umane;

| — | să clarifice repartizarea sarcinilor operaționale și a responsabilităților cu autoritățile naționale de rezoluție; |
| --- | --- |

—

să clarifice repartizarea sarcinilor operaționale și a responsabilităților cu autoritățile naționale de rezoluție;

| — | să colaboreze cu Banca Centrală Europeană pentru a se asigura că primește toate informațiile necesare și să invite legiuitorul să ia măsurile necesare pentru a pune în practică actualul cadru. |
| --- | --- |

—

să colaboreze cu Banca Centrală Europeană pentru a se asigura că primește toate informațiile necesare și să invite legiuitorul să ia măsurile necesare pentru a pune în practică actualul cadru.

| 3.67. | De asemenea, Curtea a publicat Raportul special nr. 14/2017, intitulat „Examinarea performanței în materie de administrare a cauzelor la Curtea de Justiție a Uniunii Europene”. Acest raport special a inclus considerații cu privire la îmbunătățirea în continuare a procesului de administrare a cauzelor de către Curtea de Justiție. |
| --- | --- |

3.67.

De asemenea, Curtea a publicat Raportul special nr. 14/2017, intitulat „Examinarea performanței în materie de administrare a cauzelor la Curtea de Justiție a Uniunii Europene”. Acest raport special a inclus considerații cu privire la îmbunătățirea în continuare a procesului de administrare a cauzelor de către Curtea de Justiție.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

PARTEA 3 – SITUAȚIA ACȚIUNILOR ÎNTREPRINSE ÎN URMA RECOMANDĂRILOR

| 3.68. | Prezenta secțiune conține rezultatele examinării realizate anual de Curte cu privire la măsura în care Comisia a întreprins acțiuni corective ca răspuns la recomandările sale. Urmărirea situației acțiunilor întreprinse ca răspuns la recomandările formulate în rapoartele speciale ale Curții constituie un element important în ciclul de audit al performanței. Pe lângă faptul că oferă Curții și părților interesate un feedback cu privire la impactul activităților sale de audit, activitatea de urmărire a situației acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor încurajează Comisia și statele membre să pună în aplicare recomandările formulate de Curte. |
| --- | --- |

3.68.

Prezenta secțiune conține rezultatele examinării realizate anual de Curte cu privire la măsura în care Comisia a întreprins acțiuni corective ca răspuns la recomandările sale. Urmărirea situației acțiunilor întreprinse ca răspuns la recomandările formulate în rapoartele speciale ale Curții constituie un element important în ciclul de audit al performanței. Pe lângă faptul că oferă Curții și părților interesate un feedback cu privire la impactul activităților sale de audit, activitatea de urmărire a situației acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor încurajează Comisia și statele membre să pună în aplicare recomandările formulate de Curte.

A.   Sferă și abordare – o nouă metodă

| 3.69. | În anii anteriori, Curtea a analizat doar câteva rapoarte speciale selectate. În conformitate cu strategia sa pentru perioada 2018-2020, Curtea extinde acum sfera acestui exercițiu. Astfel, vor fi monitorizate toate recomandările formulate în urma auditurilor performanței și adresate Comisiei în urmă cu trei ani. |
| --- | --- |

3.69.

În anii anteriori, Curtea a analizat doar câteva rapoarte speciale selectate. În conformitate cu strategia sa pentru perioada 2018-2020, Curtea extinde acum sfera acestui exercițiu. Astfel, vor fi monitorizate toate recomandările formulate în urma auditurilor performanței și adresate Comisiei în urmă cu trei ani.

| 3.70. | Dintre cele 24 de rapoarte speciale publicate în 2014, Curtea a examinat 17 rapoarte care nu au fost analizate în altă parte (51). În total, aceste rapoarte conțineau 135 de recomandări. |
| --- | --- |

3.70.

Dintre cele 24 de rapoarte speciale publicate în 2014, Curtea a examinat 17 rapoarte care nu au fost analizate în altă parte (51). În total, aceste rapoarte conțineau 135 de recomandări.

| 3.71. | Situația acțiunilor întreprinse a fost urmărită de Curte prin intermediul unor examinări documentare și al unor interviuri desfășurate cu membri ai personalului Comisiei. Pentru a asigura o analiză corectă și echilibrată, Curtea a transmis Comisiei constatările sale și a ținut seama de răspunsurile acesteia în analiza finală. Curtea a formulat concluzii cu privire la punerea în aplicare a 100 de recomandări. Nu au putut fi formulate concluzii cu privire la restul de 35 (care reprezintă 26 % din total, de două ori mai mult decât media din ultimii 6 ani (12 %), deoarece acestea erau adresate statelor membre ale UE sau altor instituții (52). |
| --- | --- |

3.71.

Situația acțiunilor întreprinse a fost urmărită de Curte prin intermediul unor examinări documentare și al unor interviuri desfășurate cu membri ai personalului Comisiei. Pentru a asigura o analiză corectă și echilibrată, Curtea a transmis Comisiei constatările sale și a ținut seama de răspunsurile acesteia în analiza finală. Curtea a formulat concluzii cu privire la punerea în aplicare a 100 de recomandări. Nu au putut fi formulate concluzii cu privire la restul de 35 (care reprezintă 26 % din total, de două ori mai mult decât media din ultimii 6 ani (12 %), deoarece acestea erau adresate statelor membre ale UE sau altor instituții (52).

B.   Cum a dat Comisia curs recomandărilor formulate de Curte?

| 3.72. | Curtea a concluzionat că, dintre cele 100 de recomandări, Comisia a pus pe deplin în aplicare 58 (58 %). Din restul de recomandări, 17 (17 %) fuseseră puse în aplicare în majoritatea privințelor, 19 (19 %) fuseseră puse în aplicare în anumite privințe, iar 6 (6 %) nu fuseseră puse în aplicare deloc (a se vedea
  caseta 3.15
  ). Stadiul de punere în aplicare a recomandărilor este prezentat în detaliu în
  anexa 3.1
  . |
| --- | --- |

3.72.

Curtea a concluzionat că, dintre cele 100 de recomandări, Comisia a pus pe deplin în aplicare 58 (58 %). Din restul de recomandări, 17 (17 %) fuseseră puse în aplicare în majoritatea privințelor, 19 (19 %) fuseseră puse în aplicare în anumite privințe, iar 6 (6 %) nu fuseseră puse în aplicare deloc (a se vedea
  caseta 3.15
  ). Stadiul de punere în aplicare a recomandărilor este prezentat în detaliu în
  anexa 3.1
  .

| 3.72. | Comisia constată că trei sferturi dintre recomandările evaluate au fost considerate de Curtea de Conturi Europeană drept puse în aplicare pe deplin sau în majoritatea privințelor.

  Cele șase recomandări care nu au fost puse în aplicare deloc nu au fost acceptate de către Comisie. |
| --- | --- |

3.72.

Cele șase recomandări care nu au fost puse în aplicare deloc nu au fost acceptate de către Comisie.

Caseta 3.15 –   Punerea în aplicare a recomandărilor formulate în urma auditurilor performanței efectuate în 2014

Image

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

OBSERVAȚIILE CURȚII

| 3.73. | Rezultatul obținut în ceea ce privește recomandările puse în aplicare integral este în mare măsură similar cu cifrele din anii trecuți. În schimb, procentul recomandărilor puse în aplicare în majoritatea privințelor a fost cu 7 % mai scăzut decât media de 25 % înregistrată în ultimii șase ani. Proporția recomandărilor puse în aplicare numai în anumite privințe a fost cu 7 % mai mare decât media de 12 % observată în ultimii șase ani. Acest lucru se datorează cel mai probabil metodei modificate de analiză utilizate de Curte (a se vedea punctul 3.69). |
| --- | --- |

3.73.

Rezultatul obținut în ceea ce privește recomandările puse în aplicare integral este în mare măsură similar cu cifrele din anii trecuți. În schimb, procentul recomandărilor puse în aplicare în majoritatea privințelor a fost cu 7 % mai scăzut decât media de 25 % înregistrată în ultimii șase ani. Proporția recomandărilor puse în aplicare numai în anumite privințe a fost cu 7 % mai mare decât media de 12 % observată în ultimii șase ani. Acest lucru se datorează cel mai probabil metodei modificate de analiză utilizate de Curte (a se vedea punctul 3.69).

| 3.74. | Curtea a constatat că recomandările sale au declanșat în mod frecvent măsuri corective specifice. O majoritate semnificativă dintre cele 58 de recomandări puse în aplicare integral fuseseră implementate în decursul a doi ani (45 % în 2014 și 43 % în 2015). |
| --- | --- |

3.74.

Curtea a constatat că recomandările sale au declanșat în mod frecvent măsuri corective specifice. O majoritate semnificativă dintre cele 58 de recomandări puse în aplicare integral fuseseră implementate în decursul a doi ani (45 % în 2014 și 43 % în 2015).

| 3.75. | Curtea nu a fost în măsură să verifice punerea în aplicare a majorității recomandărilor care erau adresate exclusiv statelor membre (a se vedea punctul 3.71). A fost totuși analizată punerea în aplicare a șase recomandări adresate statelor membre sau adresate în comun Comisiei și altor entități auditate în contextul gestiunii partajate. Toate aceste recomandări fuseseră puse în aplicare parțial sau în totalitate (53). |
| --- | --- |

3.75.

Curtea nu a fost în măsură să verifice punerea în aplicare a majorității recomandărilor care erau adresate exclusiv statelor membre (a se vedea punctul 3.71). A fost totuși analizată punerea în aplicare a șase recomandări adresate statelor membre sau adresate în comun Comisiei și altor entități auditate în contextul gestiunii partajate. Toate aceste recomandări fuseseră puse în aplicare parțial sau în totalitate (53).

| 3.76. | Curtea a remarcat mai multe domenii în care Comisia fusese deosebit de eficientă în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor. În cazul unui raport special din domeniul acțiunii externe care ține de competența DG DEVCO și a DG NEAR (Raportul special nr. 16/2014), toate cele nouă recomandări fuseseră puse în aplicare integral. Toate măsurile corective (cu excepția uneia singure) fuseseră luate în decurs de un an. În cadrul acestui audit fusese analizată combinarea granturilor acordate prin intermediul facilităților regionale de investiții cu creditele acordate de instituțiile financiare în scopul sprijinirii politicilor externe ale UE. Și DG MARE pusese în aplicare toate recomandările prezentate de Curte în urma auditului referitor la acvacultură (Raportul special nr. 10/2014). |
| --- | --- |

3.76.

Curtea a remarcat mai multe domenii în care Comisia fusese deosebit de eficientă în ceea ce privește punerea în aplicare a recomandărilor. În cazul unui raport special din domeniul acțiunii externe care ține de competența DG DEVCO și a DG NEAR (Raportul special nr. 16/2014), toate cele nouă recomandări fuseseră puse în aplicare integral. Toate măsurile corective (cu excepția uneia singure) fuseseră luate în decurs de un an. În cadrul acestui audit fusese analizată combinarea granturilor acordate prin intermediul facilităților regionale de investiții cu creditele acordate de instituțiile financiare în scopul sprijinirii politicilor externe ale UE. Și DG MARE pusese în aplicare toate recomandările prezentate de Curte în urma auditului referitor la acvacultură (Raportul special nr. 10/2014).

| 3.77. | Comisia respinsese inițial nouă recomandări. Acestea priveau DG AGRI, DG REGIO și DG DEVCO. Trei dintre recomandări fuseseră ulterior puse în aplicare în anumite privințe (54). Cele șase recomandări care nu erau puse în aplicare la momentul examinării de monitorizare desfășurate de Curte proveneau din rapoartele speciale referitoare la sectorul vitivinicol și la incubatoarele de afaceri. Toate aceste recomandări fuseseră respinse la momentul auditurilor Curții în 2014. În majoritatea cazurilor, Comisia respinsese recomandările deoarece considera că acestea ar fi trebuit adresate de fapt statelor membre. În unele cazuri, Comisia fusese de acord în principiu cu concluziile Curții, dar nu era în măsură să accepte recomandarea respectivă în practică (55). Nivelul recomandărilor respinse sau acceptate parțial era similar cu cel din anii anteriori. |
| --- | --- |

3.77.

Comisia respinsese inițial nouă recomandări. Acestea priveau DG AGRI, DG REGIO și DG DEVCO. Trei dintre recomandări fuseseră ulterior puse în aplicare în anumite privințe (54). Cele șase recomandări care nu erau puse în aplicare la momentul examinării de monitorizare desfășurate de Curte proveneau din rapoartele speciale referitoare la sectorul vitivinicol și la incubatoarele de afaceri. Toate aceste recomandări fuseseră respinse la momentul auditurilor Curții în 2014. În majoritatea cazurilor, Comisia respinsese recomandările deoarece considera că acestea ar fi trebuit adresate de fapt statelor membre. În unele cazuri, Comisia fusese de acord în principiu cu concluziile Curții, dar nu era în măsură să accepte recomandarea respectivă în practică (55). Nivelul recomandărilor respinse sau acceptate parțial era similar cu cel din anii anteriori.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| 3.78. | În concluzie, Curtea a observat că auditurile sale cu privire la performanță au condus la o serie de îmbunătățiri importante, deși unele dintre deficiențele identificate există în continuare. Aceste îmbunătățiri și deficiențe sunt descrise în
  anexa 3.2
  . |
| --- | --- |

3.78.

În concluzie, Curtea a observat că auditurile sale cu privire la performanță au condus la o serie de îmbunătățiri importante, deși unele dintre deficiențele identificate există în continuare. Aceste îmbunătățiri și deficiențe sunt descrise în
  anexa 3.2
  .

CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI

Concluzii

| 3.79. | Scopul informațiilor legate de performanță este de a indica dacă politicile și programele și, la nivel mai general, direcțiile generale, Comisia ca organizație și bugetul UE își ating obiectivele în mod eficient și eficace. În cazul în care sunt necesare îmbunătățiri, informațiile referitoare la performanță ar trebui să fie utilizate pentru a servi drept bază în procesul de elaborare a măsurilor corective necesare și pentru a monitoriza punerea lor în aplicare. |
| --- | --- |

3.79.

Scopul informațiilor legate de performanță este de a indica dacă politicile și programele și, la nivel mai general, direcțiile generale, Comisia ca organizație și bugetul UE își ating obiectivele în mod eficient și eficace. În cazul în care sunt necesare îmbunătățiri, informațiile referitoare la performanță ar trebui să fie utilizate pentru a servi drept bază în procesul de elaborare a măsurilor corective necesare și pentru a monitoriza punerea lor în aplicare.

| 3.80. | Modul în care o organizație utilizează în procesul decizional informațiile referitoare la performanță pe care le generează și le colectează influențează succesul său pe termen lung în punerea în aplicare a unui sistem de gestionare a performanței și în obținerea unor rezultate mai bune. |
| --- | --- |

3.80.

Modul în care o organizație utilizează în procesul decizional informațiile referitoare la performanță pe care le generează și le colectează influențează succesul său pe termen lung în punerea în aplicare a unui sistem de gestionare a performanței și în obținerea unor rezultate mai bune.

| 3.81. | Curtea formulează următoarele concluzii. |
| --- | --- |

3.81.

Curtea formulează următoarele concluzii.

3.81.

| 1. | Există anumite limite cu privire la măsura în care Comisia poate utiliza informațiile referitoare la performanță (punctele 3.6-3.13) |
| --- | --- |

1.

Există anumite limite cu privire la măsura în care Comisia poate utiliza informațiile referitoare la performanță (punctele 3.6-3.13)

| — | Cadrul financiar multianual al UE oferă o flexibilitate limitată în ceea ce privește realocarea fondurilor. |
| --- | --- |

—

Cadrul financiar multianual al UE oferă o flexibilitate limitată în ceea ce privește realocarea fondurilor.

| — | Comisia a formulat propuneri pentru creșterea flexibilității bugetare în cadrul viitorului cadru financiar multianual. |
| --- | --- |

—

Comisia a formulat propuneri pentru creșterea flexibilității bugetare în cadrul viitorului cadru financiar multianual.

| — | Deși, în urma celei mai recente evaluări la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual, au avut loc realocări de fonduri, determinate în principal de nevoia urgentă de a răspunde la criza refugiaților și la amenințările la adresa securității, acestea nu au fost rezultatul unor considerații legate de performanță. |
| --- | --- |

—

Deși, în urma celei mai recente evaluări la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual, au avut loc realocări de fonduri, determinate în principal de nevoia urgentă de a răspunde la criza refugiaților și la amenințările la adresa securității, acestea nu au fost rezultatul unor considerații legate de performanță.

| — | Deciziile de realocare sunt rezultatul mai multor factori. Comisia constată că, deseori, se înregistrează întârzieri semnificative în ceea ce privește disponibilitatea informațiilor detaliate privind performanța. |
| --- | --- |

—

Deciziile de realocare sunt rezultatul mai multor factori. Comisia constată că, deseori, se înregistrează întârzieri semnificative în ceea ce privește disponibilitatea informațiilor detaliate privind performanța.

| — | Măsurarea contribuției bugetului UE la obiectivele de nivel înalt este o activitate complexă, întrucât mai multe cadre politice strategice se aplică în paralel. |
| --- | --- |

—

Măsurarea contribuției bugetului UE la obiectivele de nivel înalt este o activitate complexă, întrucât mai multe cadre politice strategice se aplică în paralel.

| — | De asemenea, măsurarea contribuției la obiective de nivel înalt este dificil de realizat, fiindcă este greu să se stabilească legături de cauzalitate clare, individuale, între o activitate a serviciilor Comisiei sau un program finanțat din bugetul UE și progresul în direcția obiectivelor politice de nivel înalt. Numeroși alți factori externi influențează atingerea acestor obiective și numeroși actori sunt implicați la nivel subnațional, național, european și internațional. Această complexitate reprezintă o trăsătură inerentă a mediului în care Comisia își desfășoară activitatea și în care funcționează bugetul UE; nu reprezintă un punct slab al cadrului de performanță în sine. |
| --- | --- |

—

De asemenea, măsurarea contribuției la obiective de nivel înalt este dificil de realizat, fiindcă este greu să se stabilească legături de cauzalitate clare, individuale, între o activitate a serviciilor Comisiei sau un program finanțat din bugetul UE și progresul în direcția obiectivelor politice de nivel înalt. Numeroși alți factori externi influențează atingerea acestor obiective și numeroși actori sunt implicați la nivel subnațional, național, european și internațional. Această complexitate reprezintă o trăsătură inerentă a mediului în care Comisia își desfășoară activitatea și în care funcționează bugetul UE; nu reprezintă un punct slab al cadrului de performanță în sine.

| 2. | Sistemele de măsurare a performanței gestionate de Comisie pun la dispoziție cantități mari de date, dar nu întotdeauna în timp util (punctele 3.14-3.18) |
| --- | --- |

2.

Sistemele de măsurare a performanței gestionate de Comisie pun la dispoziție cantități mari de date, dar nu întotdeauna în timp util (punctele 3.14-3.18)

| — | Direcțiile generale ale Comisiei colectează informații referitoare la performanță în diferite formate și din diverse surse, generând astfel o multitudine de informații relevante în ceea ce privește performanța. Mai multe direcții generale au implementat recent noi instrumente și procese pentru valorificarea datelor privind performanța în vederea îmbunătățirii cadrului lor în materie. |
| --- | --- |

—

Direcțiile generale ale Comisiei colectează informații referitoare la performanță în diferite formate și din diverse surse, generând astfel o multitudine de informații relevante în ceea ce privește performanța. Mai multe direcții generale au implementat recent noi instrumente și procese pentru valorificarea datelor privind performanța în vederea îmbunătățirii cadrului lor în materie.

| — | Curtea a identificat în trecut o serie de bune practici de raportare cu privire la performanță pe care Comisia ar putea să le implementeze. Respondenții la sondaj au confirmat că erau necesare progrese suplimentare, de exemplu în ceea ce privește disponibilitatea în timp util a informațiilor referitoare la performanță sau orientările pentru pregătirea rapoartelor privind performanța. |
| --- | --- |

—

Curtea a identificat în trecut o serie de bune practici de raportare cu privire la performanță pe care Comisia ar putea să le implementeze. Respondenții la sondaj au confirmat că erau necesare progrese suplimentare, de exemplu în ceea ce privește disponibilitatea în timp util a informațiilor referitoare la performanță sau orientările pentru pregătirea rapoartelor privind performanța.

| 3. | Comisia utilizează informații referitoare la performanță pentru a gestiona programele și politicile, deși nu se iau întotdeauna măsuri corective atunci când țintele nu sunt atinse (punctele 3.19-3.26) |
| --- | --- |

3.

Comisia utilizează informații referitoare la performanță pentru a gestiona programele și politicile, deși nu se iau întotdeauna măsuri corective atunci când țintele nu sunt atinse (punctele 3.19-3.26)

| — | Informațiile referitoare la performanță sunt utilizate în principal la nivel de direcție generală pentru gestionarea programelor și a politicilor. Întrucât informațiile referitoare la performanță care răspund nevoilor de gestionare curentă nu sunt armonizate cu responsabilitățile care revin direcțiilor generale și Comisiei în materie de raportare externă, direcțiile generale nu utilizează în general principalele rapoarte de performanță ale Comisiei pentru a-și gestiona propria performanță în cadrul execuției bugetului UE. |
| --- | --- |

—

Informațiile referitoare la performanță sunt utilizate în principal la nivel de direcție generală pentru gestionarea programelor și a politicilor. Întrucât informațiile referitoare la performanță care răspund nevoilor de gestionare curentă nu sunt armonizate cu responsabilitățile care revin direcțiilor generale și Comisiei în materie de raportare externă, direcțiile generale nu utilizează în general principalele rapoarte de performanță ale Comisiei pentru a-și gestiona propria performanță în cadrul execuției bugetului UE.

| — | Comisia raportează cu privire la performanța bugetului UE prin intermediul principalelor rapoarte anuale în materie de performanță (inclusiv al Raportului anual privind gestiunea și performanța referitor la bugetul UE și al fișelor de program), printre alte elemente, în conformitate cu obligațiile legale relevante. |
| --- | --- |

—

Comisia raportează cu privire la performanța bugetului UE prin intermediul principalelor rapoarte anuale în materie de performanță (inclusiv al Raportului anual privind gestiunea și performanța referitor la bugetul UE și al fișelor de program), printre alte elemente, în conformitate cu obligațiile legale relevante.

| — | Rezultatele sondajului indică, de asemenea, că performanțele slabe nu conduc la măsuri corective în toate cazurile. Rezultatele au indicat că era mai probabil ca neatingerea unei ținte să aibă consecințe în cadrul direcțiilor generale care utilizau în mod frecvent informații referitoare la performanță. |
| --- | --- |

—

Rezultatele sondajului indică, de asemenea, că performanțele slabe nu conduc la măsuri corective în toate cazurile. Rezultatele au indicat că era mai probabil ca neatingerea unei ținte să aibă consecințe în cadrul direcțiilor generale care utilizau în mod frecvent informații referitoare la performanță.

| — | După cum arată Curtea de Conturi Europeană, peste 70 % dintre respondenți au indicat că, dacă nu sunt atinse obiectivele, se elaborează planuri de acțiune și se efectuează monitorizări mai intense, iar peste 60 % dintre respondenți au răspuns că evaluarea se realizează dacă nu sunt atinse obiectivele.


  Rezultatele prezentate reflectă opiniile celor intervievați. Ar fi necesară o evaluare de la caz la caz, pentru a stabili dacă au fost luate măsurile de monitorizare corespunzătoare, ținând cont de constrângerile cadrului bugetar. |
| --- | --- |

—

După cum arată Curtea de Conturi Europeană, peste 70 % dintre respondenți au indicat că, dacă nu sunt atinse obiectivele, se elaborează planuri de acțiune și se efectuează monitorizări mai intense, iar peste 60 % dintre respondenți au răspuns că evaluarea se realizează dacă nu sunt atinse obiectivele.

Rezultatele prezentate reflectă opiniile celor intervievați. Ar fi necesară o evaluare de la caz la caz, pentru a stabili dacă au fost luate măsurile de monitorizare corespunzătoare, ținând cont de constrângerile cadrului bugetar.

| 4. | Comisia nu explică în general utilizarea informațiilor referitoare la performanță în rapoartele sale privind performanța (punctele 3.27-3.31) |
| --- | --- |

4.

Comisia nu explică în general utilizarea informațiilor referitoare la performanță în rapoartele sale privind performanța (punctele 3.27-3.31)

Nu există nicio cerință pentru direcțiile generale sau pentru Comisie să explice în rapoartele lor privind performanța modul în care informațiile referitoare la performanță au fost utilizate în procesul decizional. Rapoartele de performanță și fișele de program pe care direcțiile generale le elaborează includ totuși adesea unele informații limitate în acest sens.

| 5. | Se așteaptă noi progrese pe măsură ce continuă să se dezvolte o cultură a performanței (punctele 3.32-3.36) |
| --- | --- |

5.

Se așteaptă noi progrese pe măsură ce continuă să se dezvolte o cultură a performanței (punctele 3.32-3.36)

Cadrele de conducere intervievate din diferitele direcții generale au identificat o serie de probleme pe care le percep ca împiedicând utilizarea în mai mare măsură a informațiilor privind performanța pentru a obține rezultate mai bune. Rezultatele sondajului Curții au confirmat o nevoie reală de mai multă formare cu privire la utilizarea informațiilor referitoare la performanță, precum și nevoia unei diseminări mai eficace a cunoștințelor și a bunelor practici. Mai multe dintre acțiunile pe care Comisia le întreprinde pentru a deveni o instituție axată în mai mare măsură pe performanță pot fi văzute ca un prim pas în cadrul unui efort mai amplu vizând o veritabilă schimbare de cultură organizațională. În timp, această schimbare ar trebui să permită Comisiei și bugetului UE să devină din ce în ce mai mult axate pe atingerea rezultatelor și pe obținerea unui impact.

Comisia consideră că are deja o cultură a performanței bine dezvoltată, iar în ultimii ani a luat o serie de măsuri pentru a consolida în continuare această cultură (56). A se vedea și exemplele furnizate de Curtea de Conturi Europeană, la punctul 3.32, cu privire la măsurile luate de Comisie pentru consolidarea culturii performanței, precum și răspunsul Comisiei la punctul 3.36.

| 3.82. | La punctele 3.37-3.67 sunt prezentate principalele concluzii și recomandări dintr-o selecție de rapoarte speciale publicate de Curte în 2017. |
| --- | --- |

3.82.

La punctele 3.37-3.67 sunt prezentate principalele concluzii și recomandări dintr-o selecție de rapoarte speciale publicate de Curte în 2017.

| 3.83. | Exercițiul desfășurat în acest an pentru a urmări situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor anterioare (a se vedea punctele 3.68-3.78) confirmă faptul că trei sferturi dintre recomandările evaluate de Curte fuseseră puse în aplicare fie în totalitate, fie în majoritatea privințelor. Aceasta înseamnă că, în majoritatea cazurilor, au fost luate măsuri corective. În 19 % din cazuri, recomandările fuseseră puse în aplicare numai în anumite privințe, existând în continuare deficiențe semnificative, detaliate în
  anexa 3.2
  . Acest procent era cu 7 % mai mare decât media înregistrată în ultimii șase ani, fapt care este probabil consecința modificării metodei de analiză a Curții. |
| --- | --- |

3.83.

Exercițiul desfășurat în acest an pentru a urmări situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor anterioare (a se vedea punctele 3.68-3.78) confirmă faptul că trei sferturi dintre recomandările evaluate de Curte fuseseră puse în aplicare fie în totalitate, fie în majoritatea privințelor. Aceasta înseamnă că, în majoritatea cazurilor, au fost luate măsuri corective. În 19 % din cazuri, recomandările fuseseră puse în aplicare numai în anumite privințe, existând în continuare deficiențe semnificative, detaliate în
  anexa 3.2
  . Acest procent era cu 7 % mai mare decât media înregistrată în ultimii șase ani, fapt care este probabil consecința modificării metodei de analiză a Curții.

Recomandări

| 3.84. | Anexa 3.4
  prezintă constatările rezultate în urma examinării de către Curte a situației acțiunilor întreprinse ca urmare a celor trei recomandări pe care aceasta le-a formulat în Raportul anual pe 2014. O recomandare nu fusese pusă în aplicare și nu există probe suficiente pentru o analiză a progreselor înregistrate în legătură cu celelalte două recomandări. |
| --- | --- |

3.84.

Anexa 3.4
  prezintă constatările rezultate în urma examinării de către Curte a situației acțiunilor întreprinse ca urmare a celor trei recomandări pe care aceasta le-a formulat în Raportul anual pe 2014. O recomandare nu fusese pusă în aplicare și nu există probe suficiente pentru o analiză a progreselor înregistrate în legătură cu celelalte două recomandări.

| 3.85. | Pe baza concluziilor formulate pentru exercițiul 2017, Curtea recomandă Comisiei să ia următoarele măsuri: |
| --- | --- |

3.85.

Pe baza concluziilor formulate pentru exercițiul 2017, Curtea recomandă Comisiei să ia următoarele măsuri:

| — | Recomandarea 1: pentru perioada aferentă următorului CFM, Comisia ar trebui să propună măsuri care să raționalizeze și să simplifice cadrele strategice care reglementează execuția bugetului UE, consolidând astfel răspunderea în ceea ce privește rezultatele și sporind claritatea și transparența pentru toate părțile interesate. |
| --- | --- |

—

Recomandarea 1: pentru perioada aferentă următorului CFM, Comisia ar trebui să propună măsuri care să raționalizeze și să simplifice cadrele strategice care reglementează execuția bugetului UE, consolidând astfel răspunderea în ceea ce privește rezultatele și sporind claritatea și transparența pentru toate părțile interesate.

Comisia acceptă recomandarea.

Comisia este de acord că abordarea în ceea ce privește punerea în aplicare a bugetului UE ar trebui să fie cât mai coerentă și fluidă și că transparența și claritatea în ceea ce privește obținerea rezultatelor sunt esențiale.

Comisia consideră că propunerile sale pentru viitorul cadru financiar multianual și programele sectoriale asociate constituie un cadru coerent pentru viitorul buget. Scopul acestor propuneri este să contribuie la prioritățile politice convenite de liderii europeni la Bratislava și la Roma. Ele valorifică informații furnizate de o gamă variată de părți interesate de pe întregul teritoriu al Europei. Decizia finală cu privire la acest cadru va fi luată de Consiliu, acționând în unanimitate, cu aprobarea Parlamentului European.

Curtea de Conturi Europeană face referire la alte „cadre strategice” care pot influența punerea în aplicare a bugetului în perioada post-2020. Acestea includ prioritățile politice ale următoarei Comisii și agenda strategică a Consiliului European. Aceste cadre sunt elaborate în conformitate cu prerogativele instituționale ale instituțiilor, astfel cum sunt definite în Tratat. Comisia – împreună cu celelalte instituții – își va îndeplini rolul de a asigura o abordare coerentă a punerii în aplicare a viitorului cadru financiar multianual.

De asemenea, Comisia consideră că cadrul pentru viitorul buget ar trebui să fie suficient de flexibil pentru a putea răspunde în mod eficace la nevoi neprevăzute, pe măsură ce apar. Aceasta este o consecință naturală și inevitabilă a mediului complex în care este pus în aplicare bugetul UE.

| | Acest lucru ar trebui să implice colaborarea cu părțile interesate pentru a se ajunge la un set coerent de obiective măsurabile de nivel înalt, care să permită orientarea eforturilor în vederea obținerii rezultatelor (57) prevăzute pentru întregul buget aferent cadrului financiar multianual, pe întreaga perioadă de execuție (58).

  Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: adoptarea cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027. |
| --- | --- |

Acest lucru ar trebui să implice colaborarea cu părțile interesate pentru a se ajunge la un set coerent de obiective măsurabile de nivel înalt, care să permită orientarea eforturilor în vederea obținerii rezultatelor (57) prevăzute pentru întregul buget aferent cadrului financiar multianual, pe întreaga perioadă de execuție (58).

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: adoptarea cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027.

Propunerile pentru viitoarele programe financiare din cadrul financiar multianual conțin obiective detaliate și măsurabile, precum și indicatori care vor fi utilizați pentru monitorizarea și gestionarea performanțelor acestor programe pe parcursul perioadei. Decizia finală cu privire la elaborarea acestor programe va fi adoptată de Parlamentul European și de Consiliu prin procedura legislativă ordinară. Comisia va raporta cu privire la progresele înregistrate în rapoartele de performanță relevante. În plus, Comisia va explora, împreună cu celelalte instituții și părți interesate, posibilitatea de a completa aceste obiective și acești indicatori la nivel de program cu obiective măsurabile de nivel înalt, corelate cu prioritățile politice.

| — | Recomandarea 2: Comisia ar trebui să includă informații actualizate cu privire la performanță în raportarea sa în materie, inclusiv în raportul anual privind gestionarea și performanța, în ceea ce privește progresele realizate în vederea atingerii țintelor și ar trebui întotdeauna să ia măsuri atunci când aceste obiective nu sunt îndeplinite sau să prezinte propuneri în acest sens.

  Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: sfârșitul anului 2019. |
| --- | --- |

—

Recomandarea 2: Comisia ar trebui să includă informații actualizate cu privire la performanță în raportarea sa în materie, inclusiv în raportul anual privind gestionarea și performanța, în ceea ce privește progresele realizate în vederea atingerii țintelor și ar trebui întotdeauna să ia măsuri atunci când aceste obiective nu sunt îndeplinite sau să prezinte propuneri în acest sens.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: sfârșitul anului 2019.

Comisia acceptă recomandarea.

Comisia va raporta în continuare cu privire la progresele înregistrate și va formula propuneri acolo unde este cazul. Rapoartele anuale de activitate și fișele de program furnizează, în fiecare an, cele mai recente informații disponibile privind performanța, pentru toți indicatorii de performanță pentru bugetul UE. Raportul anual privind gestiunea și performanța pentru bugetul UE este un raport de sinteză, care include trimiteri la alte rapoarte mai detaliate privind performanța. Scopul său nu este să furnizeze o raportare detaliată privind toți indicatorii de performanță.

Comisia constată că rapoartele de performanță realizate de Comisie se bazează, parțial, pe calitatea, disponibilitatea și promptitudinea informațiilor furnizate de statele membre și de alți actori.

După cum recunoaște Curtea de Conturi Europeană la punctul 3.81 paragraful (1), există constrângeri în ceea ce privește măsurile de monitorizare care se pot adopta în cazul neatingerii obiectivelor. Responsabilitatea pentru performanța bugetară și acțiunile de monitorizare este împărtășită de toți actorii implicați în punerea în aplicare a bugetului UE și, prin urmare, nu este supusă controlului direct sau exclusiv al Comisiei.

| — | Recomandarea 3: Comisia ar trebui să raționalizeze indicatorii referitori la performanța bugetului UE și să îmbunătățească alinierea dintre obiectivele generale de nivel înalt și obiectivele specifice programelor și politicilor. În acest scop, Comisia ar trebui să ia următoarele măsuri: |
| --- | --- |

—

Recomandarea 3: Comisia ar trebui să raționalizeze indicatorii referitori la performanța bugetului UE și să îmbunătățească alinierea dintre obiectivele generale de nivel înalt și obiectivele specifice programelor și politicilor. În acest scop, Comisia ar trebui să ia următoarele măsuri:

Comisia acceptă recomandarea.

| | (a) | să stabilească o legătură directă între obiectivele specifice care figurează în temeiul juridic al fiecărui program de cheltuieli și obiectivele generale; |
| --- | --- | --- |

(a)

să stabilească o legătură directă între obiectivele specifice care figurează în temeiul juridic al fiecărui program de cheltuieli și obiectivele generale;

| (a) | Comisia acceptă recomandarea; aceasta este pusă în aplicare prin propunerile Comisiei pentru programele financiare din viitorul cadru financiar multianual. Aceste propuneri instituie un cadru clar în materie de performanță, bazat pe obiective și indicatori. Forma finală a cadrelor de performanță va depinde de rezultatul procesului legislativ. |
| --- | --- |

(a)

Comisia acceptă recomandarea; aceasta este pusă în aplicare prin propunerile Comisiei pentru programele financiare din viitorul cadru financiar multianual. Aceste propuneri instituie un cadru clar în materie de performanță, bazat pe obiective și indicatori. Forma finală a cadrelor de performanță va depinde de rezultatul procesului legislativ.

| | (b) | să analizeze indicatorii de performanță utilizați pentru bugetul UE la toate nivelurile, înregistrând informații precum utilizatorul preconizat al fiecărui indicator și scopul prevăzut al acestuia. În cazul în care aceste informații nu pot fi verificate, Comisia ar trebui să aibă în vedere eliminarea indicatorului respectiv; |
| --- | --- | --- |

(b)

să analizeze indicatorii de performanță utilizați pentru bugetul UE la toate nivelurile, înregistrând informații precum utilizatorul preconizat al fiecărui indicator și scopul prevăzut al acestuia. În cazul în care aceste informații nu pot fi verificate, Comisia ar trebui să aibă în vedere eliminarea indicatorului respectiv;

| (b) | Comisia acceptă recomandarea; aceasta este pusă în aplicare prin propunerile pentru viitorul cadru financiar multianual.

  Toți indicatorii stabiliți pentru programele financiare au fost supuși unei revizuiri critice în cadrul Analizei cheltuielilor, în vederea propunerilor Comisiei pentru viitorul cadru financiar multianual. Aceasta a condus la formularea de propuneri privind un număr mai mic de indicatori de calitate superioară ai performanțelor programelor.
  Diferite niveluri de indicatori sunt utilizate pentru scopuri diferite, inclusiv pentru gestionarea performanței, dar și pentru comunicarea rezultatelor obținute cu bugetul UE. |
| --- | --- |

(b)

Comisia acceptă recomandarea; aceasta este pusă în aplicare prin propunerile pentru viitorul cadru financiar multianual.

| | (c) | să se asigure că informațiile utilizate pentru gestionarea curentă a programelor și a politicilor în cadrul direcțiilor generale sunt în concordanță cu informațiile agregate privind performanța incluse în principalele rapoarte de performanță. |
| --- | --- | --- |

(c)

să se asigure că informațiile utilizate pentru gestionarea curentă a programelor și a politicilor în cadrul direcțiilor generale sunt în concordanță cu informațiile agregate privind performanța incluse în principalele rapoarte de performanță.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: adoptarea cadrului financiar multianual pentru perioada 2021-2027.

| (c) | Comisia acceptă recomandarea, dar constată că diferite tipuri și niveluri de informații sunt relevante pentru raportarea cu privire la performanța bugetară la nivel agregat și, respectiv, pentru gestiunea zilnică a bugetului UE de către Comisie, autoritățile naționale, instituțiile financiare și alte părți interesate. |
| --- | --- |

(c)

Comisia acceptă recomandarea, dar constată că diferite tipuri și niveluri de informații sunt relevante pentru raportarea cu privire la performanța bugetară la nivel agregat și, respectiv, pentru gestiunea zilnică a bugetului UE de către Comisie, autoritățile naționale, instituțiile financiare și alte părți interesate.

Această recomandare va fi pusă în aplicare prin instrucțiuni transmise serviciilor cu privire la elaborarea rapoartelor de performanță relevante.

| — | Recomandarea 4: Comisia ar trebui să includă în principalele rapoarte privind performanța informații cu privire la modul în care utilizează informațiile referitoare la performanță. Ea ar trebui să indice, cât mai sistematic posibil, ținând seama și de timpul necesar pentru a obține aceste informații, modul în care informațiile referitoare la performanță privind bugetul UE au fost utilizate în procesul său decizional.

  Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: sfârșitul anului 2019. |
| --- | --- |

—

Recomandarea 4: Comisia ar trebui să includă în principalele rapoarte privind performanța informații cu privire la modul în care utilizează informațiile referitoare la performanță. Ea ar trebui să indice, cât mai sistematic posibil, ținând seama și de timpul necesar pentru a obține aceste informații, modul în care informațiile referitoare la performanță privind bugetul UE au fost utilizate în procesul său decizional.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: sfârșitul anului 2019.

Comisia acceptă această recomandare.

Comisia constată că, din cauza întârzierilor în colectarea de informații detaliate privind performanța programelor financiare, principala oportunitate de a trage învățăminte din informațiile privind performanța este reprezentată de conceperea cadrului legislativ pentru programele financiare viitoare.

Analiza cheltuielilor care însoțește propunerea Comisiei privind viitorul cadru financiar multianual și evaluările de impact publicate împreună cu propunerile privind viitoarele programe financiare conțin ample referiri la rezultatele evaluărilor, la concluziile auditurilor și la alte surse de informații privind performanța și explică în ce fel s-au reflectat aceste lecții în conceperea viitoarelor programe.

| — | Recomandarea 5: Comisia ar trebui să introducă sau să îmbunătățească măsuri și stimulente care să ducă la un accent mai puternic pus pe performanță în cultura internă a Comisiei, pornind de la progresele deja realizate. În acest scop, Comisia ar trebui: |
| --- | --- |

—

Recomandarea 5: Comisia ar trebui să introducă sau să îmbunătățească măsuri și stimulente care să ducă la un accent mai puternic pus pe performanță în cultura internă a Comisiei, pornind de la progresele deja realizate. În acest scop, Comisia ar trebui:

Comisia acceptă recomandarea.

Serviciile Comisiei au o cultură a performanței bine dezvoltată. După cum se precizează în acest capitol, în ultimii ani s-au depus eforturi semnificative (de exemplu, reforma ciclului de planificare și programare strategică, evaluările la jumătatea perioadei pentru programele de cheltuieli 20142020, pregătirea programelor de cheltuieli pentru perioada 2021-2027) pentru consolidarea orientării către performanță la nivel politic și la nivel de servicii. Comisia se angajează să promoveze în continuare o cultură a performanței, ținând seama în mod corespunzător de responsabilitatea paralelă a Comisiei privind gestiunea financiară viabilă a bugetului UE.

| | (a) | să ofere personalului său de conducere mai multe cunoștințe și orientări cu privire la gestionarea performanței, precum și cu privire la utilizarea informațiilor referitoare la performanță în procesul decizional; |
| --- | --- | --- |

(a)

să ofere personalului său de conducere mai multe cunoștințe și orientări cu privire la gestionarea performanței, precum și cu privire la utilizarea informațiilor referitoare la performanță în procesul decizional;

| (a) | Comisia acceptă această recomandare.

  Comisia va evalua modalitatea optimă de a asigura că îndrumările detaliate privind gestiunea performanței care există deja la nivelul Comisiei sunt puse la dispoziția tuturor managerilor, inclusiv prin activități de sensibilizare și de formare, după cum este necesar. De asemenea, Comisia va analiza dacă oferta actuală prezintă lacune. |
| --- | --- |

(a)

Comisia acceptă această recomandare.

| | (b) | să facă schimb de bune practici cu privire la utilizarea informațiilor referitoare la performanță atât în cadrul Comisiei, cât și cu principalele părți interesate, cum ar fi statele membre; |
| --- | --- | --- |

(b)

să facă schimb de bune practici cu privire la utilizarea informațiilor referitoare la performanță atât în cadrul Comisiei, cât și cu principalele părți interesate, cum ar fi statele membre;

| (b) | Comisia acceptă această recomandare.

  Comisia va purta în continuare discuții regulate privind aspecte legate de performanță, atât în cadrul rețelelor interne relevante, cât și în cooperare cu alte instituții și părți interesate.
  De exemplu, grupul de lucru inter-servicii pentru inițiativa „Un buget axat pe rezultate” a jucat un rol fundamental, asigurând reuniuni regulate ale managerilor de rang înalt, sensibilizând și construind o noțiune comună a performanței. În plus, pe lângă pregătirea cadrului de performanță pentru următoarea generație de programe, a fost organizat un subgrup la nivel tehnic privind măsurile de performanță, pentru a colecta cunoștințe privind lecțiile învățate și cele mai bune practici și pentru a promova o abordare coordonată.
  În 2017, Comisia a organizat două reuniuni ale experților, cu participanți din partea Parlamentului European, a statelor membre și a altor părți interesate, pentru a discuta utilizarea informațiilor privind performanța. |
| --- | --- |

(b)

Comisia acceptă această recomandare.

| | (c) | să continue să își adapteze cultura internă pentru a reuși să pună un accent mai puternic pe performanță, ținând seama de provocările identificate de direcțiile generale (59), precum și de posibilitățile de progres identificate de respondenții la sondaj (60) și de oportunitățile oferite de Regulamentul financiar revizuit, de inițiativa „Un buget axat pe rezultate”, de raportarea cu privire la performanță pentru proiectele în curs de desfășurare, precum și de alte surse. |
| --- | --- | --- |

(c)

să continue să își adapteze cultura internă pentru a reuși să pună un accent mai puternic pe performanță, ținând seama de provocările identificate de direcțiile generale (59), precum și de posibilitățile de progres identificate de respondenții la sondaj (60) și de oportunitățile oferite de Regulamentul financiar revizuit, de inițiativa „Un buget axat pe rezultate”, de raportarea cu privire la performanță pentru proiectele în curs de desfășurare, precum și de alte surse.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: sfârșitul anului 2020.

| (c) | Comisia acceptă recomandarea.

  Comisia consideră că serviciile sale integrează deja într-o foarte mare măsură cultura performanței și va examina în continuare cum poate fi consolidată și mai mult. |
| --- | --- |

(c)

Comisia acceptă recomandarea.

---

(1)  Articolul 317 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

(2)  Instrucțiuni pentru Planul strategic 2016-2020 și pentru Planul de gestiune 2016, 20 noiembrie 2015, Ares(2015)5332669: a se vedea secțiunea 1, punctul 1.1.

(3)  http://ec.europa.eu/budget/budget4results/index_en.cfm

(4)  https://ec.europa.eu/info/files/better-regulation-guidelines_ro

(5)  De exemplu, Oficiul General de Audit al Canadei, Oficiul General de Audit și Control al Noii Zeelande, instituția supremă de audit din Statele Unite ale Americii și Oficiul Național de Audit din Regatul Unit.

(6)  DG AGRI, DG CONNECT, DG DEVCO, DG EAC, DG EMPL și Secretariatul General.

(7)  Parlamentul European si Consiliul.

(8)  A se vedea Budgeting and Performance in the European Union – A review in the context of EU Budget Focused on Results (Elaborarea bugetului și performanța în Uniunea Europeană – O examinare în contextul bugetului UE axat pe rezultate), Direcția pentru guvernanță publică a OCDE, punctul 3.2.4: http://www.oecd-ilibrary.org/governance/budgeting-and-performance-in-the-european-union_budget-17-5jfnx7fj38r2?crawler=true

(9)  A se vedea, de exemplu, University of St. Gallen, Law School, „What can performance information do to legislators? A budget decision experiment with legislators”, în Law and Economics Research Paper Series, Working Paper No 2015-04, septembrie 2014: https://papers.ssrn.com/sol3/papers.cfm?abstract_id=2494772

(10)  A se vedea COM(2016) 603 final: „Evaluarea/revizuirea la jumătatea perioadei a cadrului financiar multianual 2014-2020 – Un buget al UE axat pe rezultate”, p. 15: http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/?fuseaction=list&n=10&adv=0&coteId=1&year=2016&number=603&language=ro

(11)  A se vedea, de exemplu, Raportul special al Curții nr. 15/2017, intitulat „Condiționalitățile ex ante și rezerva de performanță în domeniul coeziunii: instrumente inovatoare, dar încă ineficace”, și Raportul special al Curții nr. 16/2017, intitulat „Programarea pentru dezvoltarea rurală: este necesar să se reducă complexitatea și să se pună un accent mai mare pe rezultate” (https://www.eca.europa.eu).

(12)  A se vedea COM(2016) 603 final.

(13)  Această chestiune a fost discutată anterior la punctele 3.18-3.19 din Raportul anual pe 2016, la punctele 3.18-3.21 din Raportul anual pe 2015 și la punctele 3.7-3.12 din Raportul anual pe 2014.

(14)  A se vedea și răspunsurile Comisiei la punctele 3.18-3.19 din Raportul anual al Curții de Conturi Europene pentru anul 2016, la punctele 3.18-3.21 din Raportul anual al Curții de Conturi Europene pentru anul 2015 și la punctele 3.7-3.12 din Raportul anual al Curții de Conturi Europene pentru anul 2014.

(15)  În cadrul Semestrului european, DG EAC colaborează, de asemenea, cu DG ECFIN și cu DG EMPL în domeniul educației pentru pregătirea rapoartelor anuale de țară, cu scopul de a identifica provocările, concluziile și recomandările pentru fiecare stat membru.

(16)  A se vedea „Evaluarea Strategiei UE pentru tineret și a recomandării Consiliului privind mobilitatea tinerilor voluntari în Uniunea Europeană – raport final”, rezumat, p. 4: „Obiectivele și prioritățile Strategiei UE pentru tineret erau, în general, coerente cu obiectivele Strategiei Europa 2020. Acest lucru se datorează însă în principal acoperirii tematice generale a cadrului de cooperare pentru tineret, mai degrabă decât eforturilor de a alinia cele două strategii. Acestea au fost adesea percepute de părțile interesate intervievate ca fiind abordări separate, fiecare cu propriile obiective, iar nu ca fiind parte a unui plan integrat pe termen lung al UE”.

(17)  Curtea nu a analizat însă în ce măsură acestea sunt utilizate sau utilitatea lor.

(18)  Raportul anual pe 2016, capitolul 3 – Obținerea de rezultate pornind de la bugetul UE, punctele 3.13-3.51.

(19)  În ceea ce privește disponibilitatea în timp util a informațiilor, Curtea a identificat probleme care afectează programul Orizont 2020 la punctele 3.31 și 3.51-3.53 din Raportul anual pe 2015.

(20)  În mod similar, instituția supremă de audit din SUA (United States Government Accountability Office) a remarcat în diverse rapoarte că agențiile federale pot implementa o serie de practici care pot spori sau facilita utilizarea informațiilor referitoare la performanță (pentru a identifica problemele și a lua măsuri corective, pentru a elabora strategii și a aloca resurse, pentru a recunoaște și a recompensa performanța și pentru a identifica și a împărtăși abordări eficace) în vederea obținerii unor rezultate îmbunătățite. A se vedea următoarele rapoarte ale US Government Accountability Office: https://www.gao.gov/assets/250/247701.pdf; https://www.gao.gov/new.items/d081026t.pdf; https://www.gao.gov/assets/130/123413.pdf; https://www.gao.gov/assets/670/666187.pdf.

(21)  A se vedea punctele 3.62-3.63 din Raportul anual pe 2015 și punctele 3.71-3.73 din Raportul anual pe 2014.

(22)  A se vedea recomandarea 1 din Raportul anual pe 2015 și recomandarea 2 din Raportul anual pe 2014.

(23)  A se vedea și Raportul anual pe 2016, Capitolul 3 – Obținerea de rezultate pornind de la bugetul UE, Partea 1, Secțiunea 1 – Cadrul de raportare cu privire la performanță.

(24)  Definițiile termenilor utilizați în diagramă: un indicator este o caracteristică sau un atribut care se măsoară în mod regulat pentru a evalua măsura în care a fost atins un obiectiv; un indicator de rezultat măsoară modificările imediate care apar pentru destinatarii direcți la sfârșitul participării lor la o intervenție; iar un indicator de impact măsoară efectele pe termen mai lung care pot fi observate într-o anumită perioadă după o intervenție.

(25)  A se vedea anexa 10 (și în special paginile 457-459) din Raportul anual de activitate al DG DEVCO pe 2016.

(26)  Din 2016, când ciclul de planificare strategică și de programare a fost reformat, rapoartele anuale de activitate conțin informații privind punerea în practică a programului de lucru al Comisiei. În acest sens, rapoartele includ informații cu privire la indicatorii de realizare prevăzuți anterior în planul anual de gestiune al direcției generale.

(27)  https://ec.europa.eu/info/publications/annual-activity-reports-2016_ro. Această pagină de internet comună include linkuri către site-urile pe care pot fi găsite rapoartele anuale de activitate individuale ale fiecărei direcții generale. Pagina de internet comună a înregistrat 2 700 de vizitatori unici între data publicării rapoartelor anuale de activitate pe 2016 și 30 ianuarie 2018. Site-urile pe care se află rapoartele anuale de activitate individuale au înregistrat 7 509 vizualizări unice de pagini în 2017. Trebuie remarcat însă că, în 2016, rapoartele anuale de activitate puteau fi publicate și pe alte site-uri. Nu există date disponibile cu privire la numărul de vizitatori și de vizualizări de pagini pe site-urile respective.

(28)  Acest punct de vedere a fost de asemenea exprimat de Oficiul General de Audit al Canadei, potrivit căruia „[i]nformațiile referitoare la performanță trebuie să fie atât utilizate, cât și percepute de alții ca fiind utilizate”; a se vedea secțiunea 22: Demonstrable use of performance information is essential (Este esențială o utilizare a informațiilor referitoare la performanță care poate fi demonstrată) din raportul intitulat Implementing Results-Based Management: Lessons from the Literature (Punerea în aplicare a gestiunii bazate pe rezultate: lecții extrase din documentele de specialitate):

http://www.oag-bvg.gc.ca/internet/English/meth_gde_e_10225.html

(29)  A se vedea pagina 3 din instrucțiunile pentru întocmirea raportului anual de activitate pe 2017.

(30)  Planul strategic, planul de gestiune și raportul anual de activitate.

(31)  Unul dintre principii este că „la nivel general, conceperea și elaborarea politicii agricole comune se bazează pe analize de politici și pe analize economice, pe evaluări și pe studii de impact”; a se vedea Planul strategic pe 2016-2020 al DG AGRI, p. 5.

(32)  A se vedea Raportul anual de activitate pe 2016 al DG CNECT, p. 26, unde se afirmă că „planul de acțiune anterior și-a îndeplinit majoritatea obiectivelor și a demonstrat importanța existenței unor obiective europene comune în materie de guvernare electronică”.

(33)  http://ec.europa.eu/budget/library/biblio/documents/2017/DB2017_WD01_en.pdf

(34)  În această parte a documentului, direcțiile generale analizează amendamentele bugetare, activitățile viitoare, rezultatele care trebuie obținute și programele de lucru planificate pentru următorii doi ani.

(35)  A se vedea pagina 44 din fișele de program pe 2017.

(36)  A se vedea Planul de gestiune al DG EAC pe 2017, p. 10, obiectivul specific 1.1.

(37)  A se vedea Planul strategic al DG EAC pentru perioada 2016-2020, p. 10.

(38)  A se vedea Avizul nr. 1/2017 al Curții de Conturi Europene referitor la propunerea de revizuire a Regulamentului financiar: https://www.eca.europa.eu/en/Pages/DocItem.aspx?did=40627 și textul revizuit al Regulamentului financiar, în special articolul 124 și următoarele și articolul 180 și următoarele.

(39)  A se vedea SWD(2018) 171 final.

Cu privire la necesitatea unei definiții general acceptate a valorii adăugate la nivel european, a se vedea documentul de informare al Curții din februarie 2018, intitulat „Viitorul finanțelor UE: reformarea modului de funcționare a bugetului UE”, punctele 7 și 8 (https://www.eca.europa.eu).

(40)  A se vedea concluzia nr. 1, intitulată „Posibilități de îmbunătățire a cadrului de raportare cu privire la performanță”, și recomandarea nr. 1, intitulată „Simplificarea raportării cu privire la performanță”, precum și răspunsurile Comisiei din capitolul 3 din Raportul anual pe 2016.

(41)  A se vedea Raportul OECD, punctul 1.2.4, nota de subsol 8.

(42)  Raport al Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind evaluarea finanțelor Uniunii pe baza rezultatelor obținute, Bruxelles, 26 iunie 2015, COM(2015) 313 final, p. 5 și 6. Acest tip de raport a fost consolidat între timp cu cerința prevăzută la articolul 66 alineatul (9) din Regulamentul financiar privind includerea unei sinteze a rapoartelor anuale de activitate în Raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului UE.

(43)  O astfel de schimbare a culturii organizaționale ar putea include evoluția în timp, în diferite domenii, ca parte a unui proces de gestionare a schimbării. Acest proces poate include modificări în comportamentele cadrelor de conducere și ale personalului, stimulente pentru o mai bună utilizare a informațiilor referitoare la performanță, luări de decizii bazate pe date/probe, comunicare internă, resurse și instrumente, precum și valori.

(44)  A se vedea sinteza documentului „Budgeting and Performance in the European Union: A review by the OECD in the context of the EU budget focused on results” (Bugetare și performanță în Uniunea Europeană: o evaluare realizată de către OCDE în contextul bugetului UE axat pe rezultate), OECD Journal on Budgeting, Volumul 2017/1.

(45)  https://www.eca.europa.eu

(46)  1a („Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă”), 1b („Coeziune economică, socială și teritorială”), 2 („Creștere durabilă: resurse naturale”), 3 („Securitate și cetățenie”), 4 („Europa în lume”), 5 („Administrație”).

(47)  Raportul special nr. 2/2017: „Negocierea de către Comisie a acordurilor de parteneriat și a programelor din domeniul coeziunii pentru perioada 2014-2020: cheltuielile sunt direcționate într-o măsură mai mare către prioritățile Strategiei Europa 2020, dar sunt instituite mecanisme din ce în ce mai complexe pentru măsurarea performanței”; Raportul special nr. 4/2017: „Protejarea bugetului UE de cheltuieli neconforme cu reglementările: în perioada 2007-2013, Comisia a recurs în mai mare măsură la măsuri preventive și la corecții financiare în cadrul politicii de coeziune”, care nu conținea concluzii sau recomandări legate de performanță. Raportul special nr. 5/2017: „Șomajul în rândul tinerilor – au reușit politicile UE să schimbe situația?”; Raportul special nr. 12/2017: „Punerea în aplicare a Directivei privind apa potabilă: calitatea apei și accesul la aceasta s-au îmbunătățit în Bulgaria, Ungaria și România, dar este în continuare nevoie de investiții substanțiale”; Raportul special nr. 13/2017: „Un sistem unic european de management al traficului feroviar: va deveni această decizie politică o realitate?”; Raportul special nr. 15/2017: „Condiționalitățile ex ante și rezerva de performanță în domeniul coeziunii: instrumente inovatoare, dar încă ineficace” și Raportul special nr. 18/2017: „Cerul unic european: o schimbare de cultură, dar nu un veritabil cer unic”.

(48)  Raportul special nr. 1/2017: „Sunt necesare eforturi suplimentare pentru ca implementarea rețelei Natura 2000 să permită valorificarea la maximum a întregului său potențial”; Raportul special nr. 7/2017: „Noul rol al organismelor de certificare în ceea ce privește cheltuielile din cadrul PAC: un pas înainte către un model de audit unic, însă există în continuare deficiențe semnificative care trebuie remediate”; Raportul special nr. 8/2017: „Controalele din domeniul pescuitului în UE: sunt necesare eforturi suplimentare”; Raportul special nr. 10/2017: „Sprijinul acordat de UE pentru tinerii fermieri ar trebui să fie mai bine direcționat, astfel încât să stimuleze o reînnoire eficace a generațiilor”; Raportul special nr. 16/2017: „Programarea pentru dezvoltarea rurală: este necesar să se reducă complexitatea și să se pună un accent mai mare pe rezultate” și Raportul special nr. 21/2017: „Înverzirea: o schemă de sprijin pentru venit mai complexă, însă ineficace deocamdată din punctul de vedere al impactului asupra mediului”.

(49)  Raportul special nr. 3/2017: „Asistența acordată Tunisiei de către UE”; Raportul special nr. 6/2017: „Răspunsul UE la criza refugiaților: abordarea «hotspot»” Raportul special nr. 9/2017: «Sprijinul acordat de UE pentru lupta împotriva traficului de persoane în Asia de Sud și de Sud-Est»; Raportul special nr. 11/2017: Fondul fiduciar Bêkou al UE pentru Republica Centrafricană: un început promițător, în pofida unor neajunsuri” și Raportul special nr. 22/2017: „Misiunile de observare a alegerilor – au fost depuse eforturi pentru urmărirea punerii în aplicare a recomandărilor, dar este necesară o mai bună monitorizare”.

(50)  Raportul special nr. 17/2017: „Intervenția Comisiei în criza financiară din Grecia”; Raportul special nr. 19/2017: „Procedurile de import: deficiențele cadrului juridic și aplicarea ineficace afectează interesele financiare ale UE”; Raportul special nr. 20/2017: „Instrumentele finanțate de UE de garantare a împrumuturilor: rezultate pozitive, însă sunt necesare o mai bună direcționare a sprijinului către beneficiari și o mai bună coordonare cu schemele naționale în materie” și Raportul special nr. 23/2017: „Comitetul Unic de Rezoluție: au fost angajate eforturi în vederea realizării uniunii bancare – o sarcină complexă –, dar mai este o cale lungă de parcurs în acest sens”.

(51)  Domeniile de audit vizate de șapte rapoarte speciale (rapoartele speciale nr. 3/2014, 5/2014, 6/2014, 11/2014, 14/2014, 17/2014 și 19/2014) fac obiectul unor audituri noi, fie în curs de desfășurare, fie doar planificate.

(52)  32 dintre acestea priveau statele membre, 2 fuseseră adresate Consiliului sau Parlamentului și într-un caz nu existau suficiente elemente de probă.

(53)  Curtea a adresat o recomandare statelor membre (în Raportul special nr. 9/2014); patru recomandări erau adresate Comisiei și statelor membre (una în Raportul special nr. 15/2014, două în Raportul special nr. 22/2014 și una în Raportul special nr. 23/2014); și o recomandare era adresată Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă (în Raportul special nr. 13/2014).

(54)  Recomandarea 3 litera (a) din Raportul special nr. 9/2014, potrivit căreia ar trebui să se restricționeze posibilitatea ca beneficiarii individuali să prezinte periodic un program de promovare pentru țările vizate; recomandarea 1 litera (c) din Raportul special nr. 12/2014, potrivit căreia punerea în aplicare efectivă a programelor operaționale ar trebui să fie monitorizată în vederea identificării proactive și la timp a dificultăților; recomandarea 4.2 din Raportul special nr. 18/2014, potrivit căreia sistemul de monitorizare ar trebui să fie modificat.

(55)  În ceea ce privește recomandarea 3 litera (b) din Raportul special nr. 20/2014, Comisia a răspuns că rezultatele proiectelor din domeniul comerțului electronic pot fi influențate de factori externi, care nu pot fi cunoscuți anticipat. Legătura dintre rezultate și plățile din Fondul european de dezvoltare regională pentru comerțul electronic ar fi, prin urmare, foarte greu de stabilit.

(56)  A se vedea sinteza documentului „Budgeting and Performance in the European Union: A review by the OECD in the context of the EU budget focused on results” (Bugetare și performanță în Uniunea Europeană: o evaluare realizată de către OCDE în contextul bugetului UE axat pe rezultate), OECD Journal on Budgeting, Volumul 2017/1.

(57)  De către Comisie și de către toate părțile interesate din UE.

(58)  Ciclul bugetar aferent CFM acoperă în prezent o perioadă de șapte ani. Există o dezbatere în curs cu privire la durata optimă a unui cadru financiar multianual: a se vedea „The next Multiannual Financial Framework (MFF) and its Duration” („Următorul cadru financiar multianual și durata sa”), Departamentul tematic pentru afaceri bugetare al Parlamentului European, Direcția Generală Politici Interne ale Uniunii, PE603.798 – octombrie 2017.

(59)  A se vedea caseta 3.11.

(60)  A se vedea caseta 3.13.

(61)  Raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului UE pe 2016 este disponibil pe EUR-Lex: http://eur-lex.europa.eu/legal-content/RO/TXT/?uri=CELEX%3A52017DC0351. În perioada cuprinsă între 30 iunie 2017 și 29 ianuarie 2018, Raportul anual privind gestionarea și performanța bugetului UE pe 2016 a fost descărcat de pe site-ul EUR-Lex de 4 040 de ori.

ANEXA 3.1

INFORMAȚII DETALIATE PRIVIND STADIUL PUNERII ÎN APLICARE A RECOMANDĂRILOR PENTRU FIECARE RAPORT EXAMINAT

| Nr. crt. | RS | Titlul raportului | Nr. crt. | Punctul din raport | Pusă în aplicare integral | Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Pusă în aplicare în anumite privințe | Nepusă în aplicare | Nu a putut fi verificată |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | RS nr. 4/2014 | Integrarea în PAC a obiectivelor politicii UE în domeniul apei – un succes parțial | 1 | Punctul 84, rec. 1 | | | x | | |
| 2 | Punctul 85, rec. 2, prima liniuță | | | | | x |
| 3 | Punctul 85, rec. 2, a doua liniuță | | | | | x |
| 4 | Punctul 85, rec. 2, a treia liniuță | | | | | x |
| 5 | Punctul 85, rec. 2, a patra liniuță | | | | | x |
| 6 | Punctul 85, rec. 2, a cincea liniuță | | | | | x |
| 7 | Punctul 86, rec. 3, prima parte | | | x | | |
| 8 | Punctul 86, rec. 3, a doua parte | | | | | x |
| 9 | Punctul 87, prima parte | | | x | | |
| 10 | Punctul 87, a doua parte | | | | | x |
| 2 | RS nr. 8/2014 | Comisia a gestionat în mod eficace integrarea sprijinului cuplat în schema de plată unică? | 1 | Punctul 64, rec. 1 | x | | | | |
| 2 | Punctul 66, rec. 2 | | x | | | |
| 3 | Punctul 69, rec. 3 | | x | | | |
| 4 | Punctul 71, rec. 4 | | x | | | |
| 3 | RS nr. 9/2014 | Este sprijinul acordat de UE pentru investiții și promovare în sectorul vitivinicol bine gestionat și sunt demonstrate rezultatele acestui sprijin în ceea ce privește competitivitatea vinurilor produse în UE? | 1 | Punctul 84, rec. 1 | | | x | | |
| 2 | Punctul 85, rec. 2 | x | | | | |
| 3 | Punctul 86, rec. 3 litera (a) | | | x | | |
| 4 | Punctul 86, rec. 3 litera (b) | | | | x | |
| 5 | Punctul 87, rec. 4 | | x | | | |
| 6 | Punctul 88, rec. 5 litera (a) | x | | | | |
| 7 | Punctul 88, rec. 5 litera (b) | | | | | x |
| 8 | Punctul 89, rec. 6 | x | | | | |
| 9 | Punctul 90, rec. 7 | | | x | | |
| 4 | RS nr. 10/2014 | Eficacitatea sprijinului acordat pentru acvacultură prin Fondul european pentru pescuit | 1 | Punctul 78, rec. 1 litera (a) | x | | | | |
| 2 | Punctul 78, rec. 1 litera (b) | x | | | | |
| 3 | Punctul 78, rec. 1 litera (c) | x | | | | |
| 4 | Punctul 78, rec. 1 litera (d) | x | | | | |
| 5 | Punctul 78, rec. 1 litera (e) | x | | | | |
| 6 | Punctul 78, rec. 2 litera (a) | | | | | x |
| 7 | Punctul 78, rec. 2 litera (b) | | | | | x |
| 8 | Punctul 78, rec. 2 litera (c) | | | | | x |
| 9 | Punctul 78, rec. 2 litera (d) | | | | | x |
| 5 | RS nr. 22/2014 | Obținerea de economii: menținerea sub control a costurilor aferente finanțărilor acordate de UE pentru proiectele de dezvoltare rurală | 1 | Punctul 110 | | x | | | |
| 2 | Punctul 111 | x | | | | |
| 6 | RS nr. 23/2014 | Erori la nivelul cheltuielilor pentru dezvoltare rurală: care sunt cauzele și cum sunt ele remediate? | 1 | Punctul 97, rec. 1 | x | | | | |
| 2 | Punctul 98, rec. 2 | x | | | | |
| 3 | Punctul 99, rec. 3 | | | x | | |
| 7 | RS nr. 24/2014 | Este bine gestionat sprijinul acordat de UE pentru prevenirea și repararea daunelor cauzate pădurilor de incendii și de dezastre naturale? | 1 | Punctul 78, rec. 1 SM prima liniuță | | | | | x |
| 2 | Punctul 78, rec. 1 SM a doua liniuță | | | | | x |
| 3 | Punctul 78, rec. 1 COM prima liniuță | x | | | | |
| 4 | Punctul 78, rec. 1 COM a doua liniuță | | | x | | |
| 5 | Punctul 79, rec. 2 SM prima liniuță | | | | | x |
| 6 | Punctul 79, rec. 2 SM a doua liniuță | | | | | x |
| 7 | Punctul 79, rec. 2 SM a treia liniuță | | | | | x |
| 8 | Punctul 79, rec. 2 COM prima liniuță | | x | | | |
| 9 | Punctul 79, rec. 2 COM a doua liniuță | x | | | | |
| 10 | Punctul 80, rec. 3 SM prima liniuță | | | | | x |
| 11 | Punctul 80, rec. 3 SM a doua liniuță | | | | | x |
| 12 | Punctul 80, rec. 3 SM a treia liniuță | | | | | x |
| 13 | Punctul 81, rec. 4 SM | | | | | x |
| 14 | Punctul 81, rec. 4 COM | | | x | | |
| 8 | RS nr. 1/2014 | Eficacitatea proiectelor de transport public urban cofinanțate de UE | 1 | Punctul 57, rec. 1 | | | x | | |
| 2 | Punctul 57, rec. 2 | | | x | | |
| 3 | Punctul 57, rec. 3 | x | | | | |
| 4 | Punctul 57, rec. 4 | x | | | | |
| 5 | Punctul 57, rec. 5 | | x | | | |
| 9 | RS nr. 7/2014 | A reușit FEDER să sprijine cu succes dezvoltarea incubatoarelor de afaceri? | 1 | Punctul 82, rec. 1 litera (a) | x | | | | |
| 2 | Punctul 82, rec. 1 litera (b) | x | | | | |
| 3 | Punctul 82, rec. 1 litera (c) | x | | | | |
| 4 | Punctul 82, rec. 1 litera (d) | | | x | | |
| 5 | Punctul 82, rec. 1 litera (e) | | | | | x |
| 6 | Punctul 82, rec. 1 litera (f) | | | x | | |
| 7 | Punctul 84, rec. 2 litera (a) | | | | x | |
| 8 | Punctul 84, rec. 2 litera (b) | | | | x | |
| 9 | Punctul 84, rec. 2 litera (c) | | | | x | |
| 10 | Punctul 84, rec. 2 litera (d) | | | | x | |
| 11 | Punctul 85, rec. 3 litera (a) | x | | | | |
| 12 | Punctul 85, rec. 3 litera (b) | x | | | | |
| 10 | RS nr. 12/2014 | Este FEDR utilizat cu eficacitate în finanțarea proiectelor care promovează în mod direct biodiversitatea în cadrul Strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2020? | 1 | Punctul 42, rec. 1 litera (a) | x | | | | |
| 2 | Punctul 42, rec. 1 litera (b) | x | | | | |
| 3 | Punctul 42, rec. 1 litera (c) | | | x | | |
| 4 | Punctul 45, rec. 2 litera (a) | | | x | | |
| 5 | Punctul 45, rec. 2 litera (b) | x | | | | |
| 6 | Punctul 45, rec. 2 litera (c) | x | | | | |
| 7 | Punctul 45, a doua parte | | x | | | |
| 11 | RS nr. 20/2014 | A fost eficace sprijinul acordat de FEDR pentru întreprinderile mici și mijlocii în domeniul comerțului electronic? | 1 | Punctul 68, rec. 1 litera (a) | x | | | | |
| 2 | Punctul 68, rec. 1 litera (b) | | x | | | |
| 3 | Punctul 68, rec. 1 litera (c) | | | x | | |
| 4 | Punctul 68, rec 2 COM prima parte | x | | | | |
| 5 | Punctul 68, rec. 2 litera (a) SM | | | | | x |
| 6 | Punctul 68, rec. 2 litera (b) SM | | | | | x |
| 7 | Punctul 68, rec. 2 litera (c) SM | | | | | x |
| 8 | Punctul 68, rec. 2 litera (d) SM | | | | | x |
| 9 | Punctul 68, rec. 3 litera (a) | | x | | | |
| 10 | Punctul 68, rec. 3 litera (b) | | | | x | |
| 11 | Punctul 68, rec. 3 litera (c) | x | | | | |
| 12 | RS nr. 21/2014 | Infrastructurile aeroportuare finanțate de UE: beneficii insuficiente în raport cu costurile | 1 | Punctul 71 | | | x | | |
| 2 | Punctul 72 | | | | | x |
| 13 | RS nr. 13/2014 | Sprijinul acordat de UE pentru reabilitare ca urmare a cutremurului din Haiti | 1 | Punctul 68, rec. 1 | x | | | | |
| 2 | Punctul 68, rec. 2 prima liniuță | x | | | | |
| 3 | Punctul 68, rec. 2 a doua liniuță | x | | | | |
| 4 | Punctul 68, rec. 2 a treia liniuță | | | x | | |
| 5 | Punctul 68, rec. 3 prima liniuță | x | | | | |
| 6 | Punctul 68, rec. 3 a doua liniuță | x | | | | |
| 7 | Punctul 68, rec. 3 a treia liniuță | x | | | | |
| 8 | Punctul 68, rec. 4 | x | | | | |
| 14 | RS nr. 16/2014 | Eficacitatea demersurilor de combinare a finanțărilor acordate prin intermediul facilităților regionale de investiții cu creditele acordate de instituțiile financiare în scopul sprijinirii politicilor externe ale UE | 1 | Punctul 57 litera (a) | x | | | | |
| 2 | Punctul 57 litera (b) | x | | | | |
| 3 | Punctul 57 litera (c) | x | | | | |
| 4 | Punctul 57 litera (d) | x | | | | |
| 5 | Punctul 58 | x | | | | |
| 6 | Punctul 59 litera (a) | x | | | | |
| 7 | Punctul 59 litera (b) | x | | | | |
| 8 | Punctul 59 litera (c) | x | | | | |
| 9 | Punctul 60 | x | | | | |
| 15 | RS nr. 18/2014 | Sistemul de evaluare și sistemul de monitorizare axată pe rezultate implementate în cadrul EuropeAid | 1 | Punctul 70, rec. 1 | | x | | | |
| 2 | Punctul 70, rec. 2 prima liniuță | | x | | | |
| 3 | Punctul 70, rec. 2 a doua liniuță | | x | | | |
| 4 | Punctul 70, rec. 2 a treia liniuță | x | | | | |
| 5 | Punctul 70, rec. 3 prima liniuță | x | | | | |
| 6 | Punctul 70, rec. 3 a doua liniuță | x | | | | |
| 7 | Punctul 70, rec. 4 prima liniuță | x | | | | |
| 8 | Punctul 70, rec. 4 a doua liniuță | | | x | | |
| 9 | Punctul 70, rec. 4 a treia liniuță | | x | | | |
| 10 | Punctul 70, rec. 5 prima liniuță | | x | | | |
| 11 | Punctul 70, rec. 5 a doua liniuță | x | | | | |
| 16 | RS nr. 2/2014 | Sunt gestionate în mod corespunzător regimurile comerciale preferențiale? | 1 | Punctul 110 (1) | x | | | | |
| 2 | Punctul 110 (2) | x | | | | |
| 3 | Punctul 110 (3) | x | | | | |
| 4 | Punctul 110 (4) | | x | | | |
| 17 | RS nr. 15/2014 | Fondul pentru frontierele externe a promovat solidaritatea financiară, dar necesită o mai bună măsurare a rezultatelor și trebuie să genereze o valoare adăugată europeană suplimentară | 1 | Punctul 78, rec. 1 prima liniuță | x | | | | |
| 2 | Punctul 78, rec. 1 a doua liniuță | x | | | | |
| 3 | Punctul 78, rec. 1 a treia liniuță | x | | | | |
| 4 | Punctul 78, rec. 1 a patra liniuță | | x | | | |
| 5 | Punctul 78, rec. 2 prima liniuță | | | | | x |
| 6 | Punctul 78, rec. 2 a doua liniuță | | | | | x |
| 7 | Punctul 78, rec. 2 a treia liniuță | | | | | x |
| 8 | Punctul 78, rec. 2 a patra liniuță | | | | | x |
| 9 | Punctul 80, rec. 3 | x | | | | |
| 10 | Punctul 80, rec. 4 prima liniuță | | | | | x |
| 11 | Punctul 80, rec. 4 a doua liniuță | x | | | | |
| 12 | Punctul 81, rec. 5 | | | | | x |
| 13 | Punctul 81, rec. 6 | | | | | x |
| 14 | Punctul 83, rec. 7 | x | | | | |
| 15 | Punctul 83, rec. 8 | | | | | x |
| Total 2017 | | 135 | 58 | 17 | 19 | 6 | 35 |
| Total evaluat pentru 2017 | | 100 | 58 % | 17 % | 19 % | 6 % | |

Nr. crt.

RS

Titlul raportului

Nr. crt.

Punctul din raport

Pusă în aplicare integral

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Pusă în aplicare în anumite privințe

Nepusă în aplicare

Nu a putut fi verificată

1

RS nr. 4/2014

Integrarea în PAC a obiectivelor politicii UE în domeniul apei – un succes parțial

1

Punctul 84, rec. 1

x

2

Punctul 85, rec. 2, prima liniuță

x

3

Punctul 85, rec. 2, a doua liniuță

x

4

Punctul 85, rec. 2, a treia liniuță

x

5

Punctul 85, rec. 2, a patra liniuță

x

6

Punctul 85, rec. 2, a cincea liniuță

x

7

Punctul 86, rec. 3, prima parte

x

8

Punctul 86, rec. 3, a doua parte

x

9

Punctul 87, prima parte

x

10

Punctul 87, a doua parte

x

2

RS nr. 8/2014

Comisia a gestionat în mod eficace integrarea sprijinului cuplat în schema de plată unică?

1

Punctul 64, rec. 1

x

2

Punctul 66, rec. 2

x

3

Punctul 69, rec. 3

x

4

Punctul 71, rec. 4

x

3

RS nr. 9/2014

Este sprijinul acordat de UE pentru investiții și promovare în sectorul vitivinicol bine gestionat și sunt demonstrate rezultatele acestui sprijin în ceea ce privește competitivitatea vinurilor produse în UE?

1

Punctul 84, rec. 1

x

2

Punctul 85, rec. 2

x

3

Punctul 86, rec. 3 litera (a)

x

4

Punctul 86, rec. 3 litera (b)

x

5

Punctul 87, rec. 4

x

6

Punctul 88, rec. 5 litera (a)

x

7

Punctul 88, rec. 5 litera (b)

x

8

Punctul 89, rec. 6

x

9

Punctul 90, rec. 7

x

4

RS nr. 10/2014

Eficacitatea sprijinului acordat pentru acvacultură prin Fondul european pentru pescuit

1

Punctul 78, rec. 1 litera (a)

x

2

Punctul 78, rec. 1 litera (b)

x

3

Punctul 78, rec. 1 litera (c)

x

4

Punctul 78, rec. 1 litera (d)

x

5

Punctul 78, rec. 1 litera (e)

x

6

Punctul 78, rec. 2 litera (a)

x

7

Punctul 78, rec. 2 litera (b)

x

8

Punctul 78, rec. 2 litera (c)

x

9

Punctul 78, rec. 2 litera (d)

x

5

RS nr. 22/2014

Obținerea de economii: menținerea sub control a costurilor aferente finanțărilor acordate de UE pentru proiectele de dezvoltare rurală

1

Punctul 110

x

2

Punctul 111

x

6

RS nr. 23/2014

Erori la nivelul cheltuielilor pentru dezvoltare rurală: care sunt cauzele și cum sunt ele remediate?

1

Punctul 97, rec. 1

x

2

Punctul 98, rec. 2

x

3

Punctul 99, rec. 3

x

7

RS nr. 24/2014

Este bine gestionat sprijinul acordat de UE pentru prevenirea și repararea daunelor cauzate pădurilor de incendii și de dezastre naturale?

1

Punctul 78, rec. 1 SM prima liniuță

x

2

Punctul 78, rec. 1 SM a doua liniuță

x

3

Punctul 78, rec. 1 COM prima liniuță

x

4

Punctul 78, rec. 1 COM a doua liniuță

x

5

Punctul 79, rec. 2 SM prima liniuță

x

6

Punctul 79, rec. 2 SM a doua liniuță

x

7

Punctul 79, rec. 2 SM a treia liniuță

x

8

Punctul 79, rec. 2 COM prima liniuță

x

9

Punctul 79, rec. 2 COM a doua liniuță

x

10

Punctul 80, rec. 3 SM prima liniuță

x

11

Punctul 80, rec. 3 SM a doua liniuță

x

12

Punctul 80, rec. 3 SM a treia liniuță

x

13

Punctul 81, rec. 4 SM

x

14

Punctul 81, rec. 4 COM

x

8

RS nr. 1/2014

Eficacitatea proiectelor de transport public urban cofinanțate de UE

1

Punctul 57, rec. 1

x

2

Punctul 57, rec. 2

x

3

Punctul 57, rec. 3

x

4

Punctul 57, rec. 4

x

5

Punctul 57, rec. 5

x

9

RS nr. 7/2014

A reușit FEDER să sprijine cu succes dezvoltarea incubatoarelor de afaceri?

1

Punctul 82, rec. 1 litera (a)

x

2

Punctul 82, rec. 1 litera (b)

x

3

Punctul 82, rec. 1 litera (c)

x

4

Punctul 82, rec. 1 litera (d)

x

5

Punctul 82, rec. 1 litera (e)

x

6

Punctul 82, rec. 1 litera (f)

x

7

Punctul 84, rec. 2 litera (a)

x

8

Punctul 84, rec. 2 litera (b)

x

9

Punctul 84, rec. 2 litera (c)

x

10

Punctul 84, rec. 2 litera (d)

x

11

Punctul 85, rec. 3 litera (a)

x

12

Punctul 85, rec. 3 litera (b)

x

10

RS nr. 12/2014

Este FEDR utilizat cu eficacitate în finanțarea proiectelor care promovează în mod direct biodiversitatea în cadrul Strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2020?

1

Punctul 42, rec. 1 litera (a)

x

2

Punctul 42, rec. 1 litera (b)

x

3

Punctul 42, rec. 1 litera (c)

x

4

Punctul 45, rec. 2 litera (a)

x

5

Punctul 45, rec. 2 litera (b)

x

6

Punctul 45, rec. 2 litera (c)

x

7

Punctul 45, a doua parte

x

11

RS nr. 20/2014

A fost eficace sprijinul acordat de FEDR pentru întreprinderile mici și mijlocii în domeniul comerțului electronic?

1

Punctul 68, rec. 1 litera (a)

x

2

Punctul 68, rec. 1 litera (b)

x

3

Punctul 68, rec. 1 litera (c)

x

4

Punctul 68, rec 2 COM prima parte

x

5

Punctul 68, rec. 2 litera (a) SM

x

6

Punctul 68, rec. 2 litera (b) SM

x

7

Punctul 68, rec. 2 litera (c) SM

x

8

Punctul 68, rec. 2 litera (d) SM

x

9

Punctul 68, rec. 3 litera (a)

x

10

Punctul 68, rec. 3 litera (b)

x

11

Punctul 68, rec. 3 litera (c)

x

12

RS nr. 21/2014

Infrastructurile aeroportuare finanțate de UE: beneficii insuficiente în raport cu costurile

1

Punctul 71

x

2

Punctul 72

x

13

RS nr. 13/2014

Sprijinul acordat de UE pentru reabilitare ca urmare a cutremurului din Haiti

1

Punctul 68, rec. 1

x

2

Punctul 68, rec. 2 prima liniuță

x

3

Punctul 68, rec. 2 a doua liniuță

x

4

Punctul 68, rec. 2 a treia liniuță

x

5

Punctul 68, rec. 3 prima liniuță

x

6

Punctul 68, rec. 3 a doua liniuță

x

7

Punctul 68, rec. 3 a treia liniuță

x

8

Punctul 68, rec. 4

x

14

RS nr. 16/2014

Eficacitatea demersurilor de combinare a finanțărilor acordate prin intermediul facilităților regionale de investiții cu creditele acordate de instituțiile financiare în scopul sprijinirii politicilor externe ale UE

1

Punctul 57 litera (a)

x

2

Punctul 57 litera (b)

x

3

Punctul 57 litera (c)

x

4

Punctul 57 litera (d)

x

5

Punctul 58

x

6

Punctul 59 litera (a)

x

7

Punctul 59 litera (b)

x

8

Punctul 59 litera (c)

x

9

Punctul 60

x

15

RS nr. 18/2014

Sistemul de evaluare și sistemul de monitorizare axată pe rezultate implementate în cadrul EuropeAid

1

Punctul 70, rec. 1

x

2

Punctul 70, rec. 2 prima liniuță

x

3

Punctul 70, rec. 2 a doua liniuță

x

4

Punctul 70, rec. 2 a treia liniuță

x

5

Punctul 70, rec. 3 prima liniuță

x

6

Punctul 70, rec. 3 a doua liniuță

x

7

Punctul 70, rec. 4 prima liniuță

x

8

Punctul 70, rec. 4 a doua liniuță

x

9

Punctul 70, rec. 4 a treia liniuță

x

10

Punctul 70, rec. 5 prima liniuță

x

11

Punctul 70, rec. 5 a doua liniuță

x

16

RS nr. 2/2014

Sunt gestionate în mod corespunzător regimurile comerciale preferențiale?

1

Punctul 110 (1)

x

2

Punctul 110 (2)

x

3

Punctul 110 (3)

x

4

Punctul 110 (4)

x

17

RS nr. 15/2014

Fondul pentru frontierele externe a promovat solidaritatea financiară, dar necesită o mai bună măsurare a rezultatelor și trebuie să genereze o valoare adăugată europeană suplimentară

1

Punctul 78, rec. 1 prima liniuță

x

2

Punctul 78, rec. 1 a doua liniuță

x

3

Punctul 78, rec. 1 a treia liniuță

x

4

Punctul 78, rec. 1 a patra liniuță

x

5

Punctul 78, rec. 2 prima liniuță

x

6

Punctul 78, rec. 2 a doua liniuță

x

7

Punctul 78, rec. 2 a treia liniuță

x

8

Punctul 78, rec. 2 a patra liniuță

x

9

Punctul 80, rec. 3

x

10

Punctul 80, rec. 4 prima liniuță

x

11

Punctul 80, rec. 4 a doua liniuță

x

12

Punctul 81, rec. 5

x

13

Punctul 81, rec. 6

x

14

Punctul 83, rec. 7

x

15

Punctul 83, rec. 8

x

Total 2017

135

58

17

19

6

35

Total evaluat pentru 2017

100

58 %

17 %

19 %

6 %

RĂSPUNSURILE COMISIEI

Raportul special nr. 4/2014: Integrarea în PAC a obiectivelor politicii UE în domeniul apei – un succes parțial

Răspuns la punctul 86, recomandarea 3, prima parte: Comisia este de acord că evaluarea celei de a doua versiuni a planurilor de management al bazinului hidrografic încă nu a fost realizată, dar intenționează să prezinte raportul Comisiei în acest sens cu mult timp înainte de termenul limită prevăzut în mod legal, și anume decembrie 2018. Cu toate acestea, pe baza unei evaluări ad hoc a părților relevante, informațiile din planurile de management al bazinului hidrografic respective au fost utilizate în mod eficace, pentru a asigura conformitatea cu condiționalitățile ex ante în ceea ce privește apa în programele de dezvoltare rurală. Prin urmare, Comisia consideră că au fost asigurate condițiile minime în ceea ce privește punerea în aplicare a Directivei-cadru privind apa, înainte de angajarea fondurilor de dezvoltare rurală, și anume stabilirea prețurilor pentru apă, precum și un set de criterii de eligibilitate pentru investițiile în irigații. Astfel, Comisia consideră că recomandarea este pusă în aplicare în ceea ce privește politica de dezvoltare rurală.

Răspuns la punctul 87, prima parte: Comisia confirmă că, în prezent, se lucrează la orientările pentru evaluarea impactului proiectelor de dezvoltare rurală, prin evaluările ce urmează să fie transmise în rapoartele anuale pentru anul 2019.

Aici sunt incluși doi indicatori de impact pentru evaluarea presiunii pe care o exercită practicile agricole asupra apelor.

Aceiași indicatori vor fi evaluați în evaluările ex post ale proiectelor de dezvoltare rurală pentru perioada 2014-2020, pentru care vor fi furnizate orientări.

Raportul special nr. 8/2014: Comisia a gestionat în mod eficace integrarea sprijinului cuplat în schema de plată unică?

Răspuns la punctul 66, recomandarea 2: Cu privire la validarea conformității de către Comisiei: ca urmare a constatării, Comisia și-a modificat abordarea, pentru a asigura o mai bună orientare asupra auditului și validarea calculelor centrale și a controalelor interne aplicate. Toate auditurile lansate/ce urmează a fi lansate începând cu a doua jumătate a anului 2017 sunt afectate de această modificare. Au fost finalizate deja trei audituri (Suedia, Italia și Regatul Unit-Scoția). Raportul de audit NAC/2017/002/SE a fost trimis recent Curții de Conturi Europene, la 20 aprilie 2018. Raportul de audit pentru Italia ar trebui trimis în această lună.

Răspuns la punctul 69, recomandarea 3: În conformitate cu dreptul UE, statele membre au obligația de a realiza recuperările de la beneficiari. Mai mult, statele membre raportează aceste recuperări per beneficiar, fără a specifica motivele stabilirii neregulii care conduce la lansarea recuperării. (Este posibil ca același beneficiar să înregistreze mai multe neconformități, în cadrul unor măsuri de sprijin diferite.) Comisia aplică corecții financiare pentru absența unui proces de diligență în realizarea recuperărilor. Aceste corecții se stabilesc pe baza unei analize a modului în care statele membre gestionează procedurile de recuperare, evaluat în conformitate cu cerințele legale, adică per beneficiar, fără defalcare pe diferitele motive ale plății necuvenite. Curtea de Conturi Europeană este invitată să ia în considerare cadrul prevăzut în legislația aplicabilă.

Răspuns la punctul 71, recomandarea 4: Criteriile de acreditare a agențiilor de plăți sunt elaborate fără a prevedea o listă a tuturor tipurilor de verificări ce trebuie executate. Criteriile de acreditare sunt elaborate la modul general, fără a face referire la vreo măsură de sprijin. Totodată, în legislația UE se prevede în mod clar că agențiile de plăți trebuie să se asigure că „suma care trebuie plătită beneficiarului este conformă cu normele Uniunii” [secțiunea 1 punctul A litera (i) din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 907/2014]. Comisia consideră că sistemul actual este solid și dă rezultate bune, ținând cont și de rata foarte redusă de erori în cazul plăților directe (sub pragul de semnificație, conform Raportului anual al Curții de Conturi Europene pentru anul 2016). În ceea ce privește activitatea organismelor de certificare, Comisia consideră și că orientările actuale privind obligațiile organismelor de certificare sunt clare și cuprinzătoare, deci cadrul furnizat este suficient. Orientările Comisiei nu pot fi prea prescriptive, deoarece organismele de certificare sunt auditori calificați și, în conformitate cu standardele de audit acceptate la nivel internațional, acestea ar trebui să își utilizeze capacitatea profesională atunci când desfășoară activitatea de certificare.

Raportul special nr. 9/2014: Este sprijinul acordat de UE pentru investiții și promovare în sectorul vitivinicol bine gestionat și sunt demonstrate rezultatele sale în ceea ce privește competitivitatea vinurilor produse în UE?

Răspuns la punctul 86, recomandarea 3 litera (a): Comisia consideră că, odată ce un operator a beneficiat de sprijin pentru o operațiune de promovare pe o piață dintr-o țară terță pentru o perioadă de 3 sau chiar de 5 ani, operatorul nu mai este eligibil pentru sprijin pentru aceeași operațiune pe aceeași piață, nici chiar într-o perioadă de programare ulterioară. Acest concept a fost explicat în mod clar într-o scrisoare trimisă unui stat membru în luna ianuarie și a fost discutat în cadrul Comitetului pentru vinuri în luna martie a acestui an.

Raportul special nr. 22/2014: Obținerea de economii: menținerea sub control a costurilor aferente finanțărilor acordate de UE pentru proiectele de dezvoltare rurală

Răspuns la punctul 110: Comisia consideră această recomandare ca fiind pusă în aplicare. Comisia a evidențiat diferitele ocazii cu care subiectele respective au fost discutate cu statele membre, precum și recentele modificări aduse Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014. La solicitarea statelor membre, orientările privind controalele și sancțiunile vor fi actualizate în cursul anului 2018.

Raportul special nr. 23/2014: Erori la nivelul cheltuielilor pentru dezvoltare rurală: care sunt cauzele și cum sunt ele remediate?

Răspuns la punctul 99, recomandarea 3: Comisia s-a angajat să analizeze posibilele modalități de îmbunătățire a performanțelor politicii de dezvoltare rurală în ansamblul său. Reflecțiile în această privință au fost deja inițiate în contextul pregătirii Comunicării Comisiei privind modernizarea și simplificarea PAC.

Raportul special nr. 24/2014: Este bine gestionat sprijinul acordat de UE pentru prevenirea și repararea daunelor cauzate pădurilor de incendii și de dezastre naturale?

Răspuns la punctul 78, recomandarea 1, Comisia, subpunctul al doilea: Comisia este de acord că recomandarea este în curs de implementare. Comisia a început consultarea cu grupul de experți al Comisiei privind incendiile forestiere, în vederea stabilirii unor criterii comune. Întrucât tipurile de păduri, vulnerabilitatea la incendii, condițiile geografice și climatice și nivelurile de pericol de incendiu sunt foarte diferite pe teritoriul UE, acesta este un exercițiu comun în care sunt implicate diferite servicii ale Comisiei și statele membre. Aparent, se preconizează că rezultatele vor fi obținute până la finalul anului 2018. DG ENV și Centrul Comun de Cercetare sunt responsabile pentru această problemă, întrucât acestea conduc grupul de experți privind incendiile forestiere.

Răspuns la punctul 79, recomandarea 2, Comisia, primul subpunct: Comisia a considerat această recomandare ca fiind pusă în aplicare. Măsurile luate de Comisie, inclusiv, printre altele, auditurile de conformitate în curs în ceea ce privește sistemele de control ale statelor membre, precum și monitorizarea planurilor de acțiune cu privire la punctele slabe identificate, sunt considerate eficace. Aceste acțiuni vizează abordarea oricăror provocări cunoscute în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor și se desfășoară în mod constant până la finalul actualei perioade de programare. Prin urmare, o evaluare finală a eficacității acestor acțiuni nu este încă posibilă.

Răspuns la punctul 81, recomandarea 4, Comisia: Raportul anual aprofundat de implementare pentru programele de dezvoltare rurală ce urmează să fie introduse în 2019 va include informații suplimentare privind punerea în aplicare a măsurii în conformitate cu obiectivele specifice.

În plus, Comunicarea „Viitorul sectorului alimentar și al agriculturii” [COM(2017) 713 final] stabilește următoarele măsuri în ceea ce privește cadrul comun de monitorizare și de evaluare a PAC.

ANEXA 3.2

ÎMBUNĂTĂȚIRILE MAJORE ȘI DEFICIENȚELE NESOLUȚIONATE PENTRU FIECARE RAPORT EXAMINAT

| Nr. crt. | RS | Titlul raportului | Îmbunătățiri | Deficiențe |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | RS nr. 4/2014 | Integrarea în PAC a obiectivelor politicii UE în domeniul apei – un succes parțial
  (resurse naturale) | În urma unui acord interinstituțional, Comisia a făcut primele demersuri pentru a integra dispozițiile din directive în instrumentul existent de ecocondiționalitate. Comisia a inclus anumite măsuri cu privire la obiectivele politicii în domeniul apei în actualele programe de dezvoltare rurală. | În prezent, integrarea efectivă a dispozițiilor celor două directive este în continuare în etapa de planificare. Măsurile de dezvoltare rurală existente vizează doar o parte a obiectivelor politicii în domeniul apei. Niciun instrument nou – astfel cum a fost propus de Curte în raportul special – nu a fost introdus de Comisie. |
| Condiționalitatea ex ante și o serie de condiții prealabile pentru eligibilitatea pentru sprijin au fost introduse în planurile de dezvoltare rurală. | Versiunile finale aprobate ale planurilor de gestiune a bazinelor hidrografice din cea de a doua sesiune sunt întârziate și încă în așteptare. Continuarea integrării unor mecanisme adecvate în domeniul dezvoltării rurale este încă în așteptare. |
| Cadre comune de monitorizare și evaluare îmbunătățite au fost introduse cu scopul/intenția de a furniza date de mai bună calitate pentru evaluarea presiunilor exercitate asupra apelor de practicile agricole. | Îmbunătățiri efective în evaluarea presiunilor pe care le exercită practicile agricole asupra apelor nu au fost încă puse în aplicare și au fost deja identificate lacune în ceea ce privește practicile efective de raportare de către statele membre. |
| 2 | RS nr. 8/2014 | Comisia a gestionat în mod eficace integrarea sprijinului cuplat în schema de plată unică
  (resurse naturale) | Comisia a emis un număr mare de note de orientare, a intensificat contactele bilaterale cu statele membre și a monitorizat și urmărit periodic punerea în aplicare a schemelor de plăți directe la nivelul statelor membre. | Cadrul juridic actual pentru plăți directe a devenit mai complex decât cel anterior. Din această cauză, statele membre s-au confruntat cu probleme legate de aplicarea corectă a acestuia pentru anul de cerere 2015. |
| Comisia și-a intensificat monitorizarea și supravegherea și a accelerat procedurile de verificare a conformității. | Unele state membre nu au comunicat Comisiei în timp util informațiile de bază referitoare la noile scheme de plăți directe, fapt care a slăbit capacitatea de monitorizare a acesteia. Propriile sale audituri privind drepturile la plată arată că este loc de îmbunătățiri. |
| Comisia și-a intensificat eforturile de monitorizare și de audit. | Nu există date disponibile la nivelul Comisiei cu privire la recuperările care trebuie efectuate la nivelul statelor membre în scopul corectării drepturilor la plată aferente schemei de plată unice (SPU)/schemei de plată de bază (SPB) alocate în mod eronat și în scopul corectării plăților greșit calculate. |
| Comisia și-a intensificat eforturile de monitorizare și de audit, precum și urmărirea activității organismelor de certificare. | Criteriile de acreditare pentru agențiile de plăți nu fac nicio referire la exactitatea și validitatea drepturilor la plată. În plus, metodologia și orientările Comisiei care reglementează activitatea desfășurată de organismele de certificare cu privire la drepturile la plată sunt incomplete. |
| 3 | RS nr. 9/2014 | Este sprijinul acordat de UE pentru investiții și promovare în sectorul vitivinicol bine gestionat și sunt demonstrate rezultatele acestui sprijin în ceea ce privește competitivitatea vinurilor produse în UE?
  (resurse naturale) | Comisia a reconfirmat pe parcursul auditului de urmărire subsecventă că monitorizează constant absorbția sprijinului, astfel cum precizase deja în răspunsurile sale la Raportul special nr. 9/2014 al Curții. Efectuarea unei monitorizări constante este însă doar o primă etapă pregătitoare în vederea punerii în aplicare a recomandării Curții. | Un studiu de impact și o evaluare a coerenței instrumentelor PAC nu au fost încă efectuate. Primele rezultate sunt așteptate înainte de 31.12.2018. Nu s-a efectuat încă o evaluare cu privire la eventuala necesitate a unei noi scheme de ajutoare pentru investiții, în special pentru vin. |
| Comisia a instituit dispoziții și proceduri pentru a controla și a documenta caracterul rezonabil al costurilor și viabilitatea financiară a proiectelor.
  Comisia efectuează audituri cu privire la conformitatea cu sistemele de gestiune și control și la eficacitatea acestora. | NICIUNA |
| Clarificarea anumitor cerințe (cum ar fi durata, prelungirea, criteriile de succes) și acordarea de prioritate noilor beneficiari și noilor piețe. | Introducerea de către Comisie a unor clarificări și priorități poate îmbunătăți situația doar parțial, deoarece acestea nu împiedică acordarea de sprijin pe termen mai lung (până la cinci ani) acelorași beneficiari pe aceleași piețe de desfacere în țările terțe.
  Întrucât a respins recomandarea, Comisia nu intenționează să pună în aplicare integral această recomandare în totalitatea ei. Prin urmare, riscurile identificate de Curtea de Conturi Europeană în Raportul special nr. 9/2014 există în continuare. |
| NICIUNA | În raportul special al Curții nr. 9/2014, s-a constatat că măsura privind promovarea nu este concepută în mod adecvat și nu este pusă în aplicare în mod eficient. Acțiunile de promovare sunt adesea utilizate mai degrabă pentru consolidarea piețelor decât pentru câștigarea unor piețe noi sau recâștigarea unor piețe vechi de desfacere.
  Necesitatea de a consolida o piață este o preocupare constantă a producătorilor de vin care intenționează să își mențină cota de piață. Se pune astfel problema dacă asemenea acțiuni de promovare pot avea un efect durabil fără să se bazeze excesiv pe sprijinul continuu din partea UE. În plus, sprijinul pentru publicitatea unei mărci comerciale consacrate nu corespunde scopului inițial al măsurii, și anume acela de a sprijini piața vitivinicolă, și nu mărcile consacrate.
  Întrucât Comisia nu a acționat pentru a pune în aplicare recomandarea de a limita sfera de aplicare a măsurii în ceea ce privește eligibilitatea acțiunilor de publicitate pentru mărci, subzistă riscurile identificate în Raportul special nr. 9/2014 ca finanțarea din partea UE să înlocuiască cheltuieli operaționale ale beneficiarului. |
| Comisia a introdus dispoziții și proceduri pentru a clarifica cerințele de eligibilitate. | Există în continuare posibilitatea de ordin general ca publicitatea unor mărci să fie finanțată din fonduri UE, fapt care, potrivit Raportului special nr. 9/2014, ar putea să nu corespundă scopului inițial al măsurii. |
| Comisia a introdus dispoziții și proceduri de clarificare pentru a se asigura că cheltuielile conexe sunt justificate și limitate, astfel cum recomandă Curtea în Raportul special nr. 9/2014. | NICIUNA |
| Comisia a introdus cerințe de monitorizare îmbunătățite pentru statele membre, așa cum a recomandat Curtea. | NICIUNA |
| Statele membre au furnizat rapoarte privind stadiul punerii în aplicare a programelor lor. | O evaluare globală a politicii și ajustările aferente nu au fost încă efectuate. |
| 4 | RS nr. 10/2014 | Eficacitatea sprijinului acordat pentru acvacultură prin Fondul european pentru pescuit
  (resurse naturale) | Includerea unor obiective realiste și adecvate în planurile strategice naționale multianuale și în programele operaționale a fost verificată de Comisie înainte de aprobarea programelor operaționale. | NICIUNA |
| Documentul de orientare elaborat de Comisie contribuie la o mai bună înțelegere a cerințelor de mediu și a bunelor practici de către părțile interesate din domeniul acvaculturii. | NICIUNA |
| Pentru noua perioadă de programare, Comisia s-a asigurat că toate statele membre au pregătit planuri strategice multianuale adecvate pentru acvacultură înainte de programele operaționale. | NICIUNA |
| Comisia desfășoară diverse acțiuni pentru a încuraja simplificarea procedurilor administrative și punerea în aplicare a unei amenajări relevante a teritoriului. În special, seminarele permit discuții și schimburi de bune practici cu privire la aceste subiecte. | NICIUNA |
| Comparabilitatea datelor colectate de Eurostat cu cele obținute prin intermediul cadrului pentru colectarea datelor s-a îmbunătățit. Cu toate acestea, nu s-a înregistrat niciun progres în ceea ce privește exactitatea și exhaustivitatea datelor compilate de Comisie. | NICIUNA |
| 5 | RS nr. 22/2014 | Obținerea de economii: menținerea sub control a costurilor aferente finanțărilor acordate de UE pentru proiectele de dezvoltare rurală
  (resurse naturale) | Comisia a elaborat, în cooperare cu statele membre, un document de orientare privind normele în materie de control și de sancționare în domeniul dezvoltării rurale (Guidance Document on Control and Penalty rules in Rural Development), care conține, în anexa 1, o listă de verificare a bunelor practici vizând principalele domenii de risc, în conformitate cu recomandarea Curții. Documentul a fost pus la dispoziția statelor membre cu trei luni mai devreme decât se indicase inițial (în decembrie 2014 în loc de martie 2015).
  Rețeaua europeană pentru dezvoltare rurală (REDR) organizează cursuri de formare privind aspecte conexe și toate documentele aferente acestor sesiuni, precum și bunele practici sunt publicate pe site-ul REDR. | Având în vedere că documentul de orientare nu are caracter imperativ și respectarea acestuia nu este obligatorie, Comisia nu poate ști câte state membre/regiuni îl utilizează efectiv pentru a-și îmbunătăți sistemele de control.
  În total, între februarie 2015 și ianuarie 2016, au existat doar trei sesiuni de formare organizate de REDR în legătură cu caracterul rezonabil al costurilor și cu opțiunile simplificate în materie de costuri. Ținând seama de numărul de 118 programe de dezvoltare rurală, există riscul să fie nevoie de eforturi mai mari din partea Comisiei pentru a se asigura că fiecare stat membru/regiune a avut posibilitatea să participe sau a participat la astfel de sesiuni de formare.
  Platforma REDR dedicată schimbului de bune practici ar putea fi dezvoltată prin adăugarea unor exemple de bune proceduri administrative, cum ar fi cele privind caracterul rezonabil al costurilor. |
| Comisia verifică sistemele de control cu ajutorul listei riscurilor cunoscute și, dacă este necesar, solicită statelor membre să întreprindă acțiuni corective.
  Caracterul rezonabil al costurilor este verificat în cadrul auditului de conformitate realizat pentru fiecare dosar din eșantionul unității H4 (DG AGRI), precum și în cadrul controlului-cheie nr. 7 în timpul controalelor-cheie și al controalelor secundare privind măsurile de dezvoltare rurală din perioada 2014-2020.
  Comisia controlează caracterul rezonabil al costurilor ca parte a controalelor efectuate cu privire la dosare individuale în cadrul auditurilor de conformitate (lista de verificare pentru testele de conformitate). | |
| 6 | RS nr. 23/2014 | Erori la nivelul cheltuielilor pentru dezvoltare rurală: care sunt cauzele și cum sunt ele remediate
  (resurse naturale) | Comisia a instituit o varietate de instrumente pentru a aborda cauzele profunde ale erorilor: planuri de acțiune în statele membre, documente de orientare, seminare cu reprezentanți ai autorităților de management și ai agențiilor de plăți din toate statele membre și cursuri de formare difuzate prin intermediul REDR. | NICIUNA |
| Comisia utilizează o varietate de acțiuni (cum ar fi monitorizarea, formarea, diseminarea informațiilor și desfășurarea de activități de audit în statele membre) pentru a reduce riscul repetării deficiențelor și a erorilor anterioare. | Rapoartele privind punerea în aplicare ce trebuie transmise de statele membre până la 30 iunie[1] vor oferi Comisiei posibilitatea de a obține o imagine actualizată și mai detaliată cu privire la punerea în aplicare a programelor de dezvoltare rurală. |
| Comisia a solicitat deja statelor membre să lărgească sfera de aplicare a controalelor lor administrative, pentru a include angajamentele care pot fi verificate pe baza unor documente justificative. | Comisia s-a angajat să evalueze elaborarea politicilor și necesitatea menținerii fiecărei măsuri de sprijin, pe baza rezultatelor punerii în aplicare a perioadei de programare 2014-2020, înainte de a face propuneri pentru următoarea perioadă de programare. |
| 7 | RS nr. 24/2014 | Este bine gestionat sprijinul acordat de UE pentru prevenirea și repararea daunelor cauzate pădurilor de incendii și de dezastre naturale?
  (resurse naturale) | Comisia a introdus instrumente adecvate în cadrul procesului de aprobare a programelor de dezvoltare rurală (și anume, o strategie îmbunătățită, fișe de măsuri ale Comisiei, liste de verificare și procese de comunicare). Aceste instrumente permit Comisiei să ia măsuri în timp util și statelor membre să efectuezeajustările necesarepentru a aborda deficiențele privind descrierea și justificarea necesității întreprinderii unor acțiuni preventive. | NICIUNA |
| În timp ce un set complet de criterii aplicabile tuturor statelor membre este încă în curs de elaborare, Comisia solicită statelor membre să își întemeieze măsurile de sprijin pe evaluări naționale ale riscurilor și pe planuri de gestionare a pădurilor și de intervenție în caz de dezastru care să fie adaptate la situațiile specifice din fiecare stat membru participant.
  Comisia s-a angajat în aplicația RAD să pună în aplicare recomandarea până la sfârșitul anului 2018. | Setul de criterii de bază aplicabil la nivelul întregii UE, astfel cum a fost recomandat de Curte, este în continuare nefinalizat/în curs de elaborare. |
| Sistemele de control ale statelor membre au fost evaluate de Comisie în cadrul procesului de aprobare a programelor de dezvoltare rurală ale statelor membre pentru perioada 2014-2020 și Comisia efectuează audituri de conformitate. | Încă nu a fost realizată o evaluare a eficacității acțiunilor deoarece majoritatea proiectelor finanțate în cadrul noii perioade de programare nu au fost încă finalizate sau auditate. |
| Comisia a comunicat orientări și instrucțiuni care asigură că statele membre leagă intervențiile lor de obiective strategice precum prevenirea incendiilor și a dezastrelor naturale, astfel cum sunt definite în planurile lor naționale de protecție a pădurilor. | NICIUNA |
| Adaptarea indicatorului „suprafață care a beneficiat de sprijin” pentru acțiuni preventive. | Comisia a confirmat în aplicația RAD că punerea în aplicare a acestei ameliorări „va putea fi finalizată doar în 2019”.
  Prin urmare, există riscul ca deficiențele identificate în Raportul special nr. 24/2014 cu privire la monitorizare să persiste în perioada 2014-2020 dacă noile instrumente de monitorizare propuse tot nu reușesc să amelioreze cadrul de monitorizare pentru acest sprijin specific, astfel cum se temea Curtea în concluziile (punctul 81) din Raportul special nr. 24/2014. |
| 8 | RS nr. 1/2014 | Eficacitatea proiectelor de transport public urban cofinanțate de UE
  (coeziune) | Obligația de a avea indicatori de realizare și de rezultat per obiectiv specific/prioritate de investiții/axă prioritară, care implică faptul că sunt instituite instrumente de gestiune pentru monitorizarea impactului proiectelor, la nivel global, în cadrul obiectivului specific/al axei prioritare în cauză. | Este posibil ca Comisia să fi solicitat indicatori de rezultat pentru proiectele de transport urban în procesul de negociere, dar, întrucât nu există indicatori de rezultat obligatorii predefiniți în cadrul FEDR, nu toate programele operaționale care au proiecte de transport urban au definit astfel de indicatori. Nu există indicatori la nivelul proiectelor propriu-zise și nici indicatori referitori la calitatea serviciilor și la nivelul de satisfacție a utilizatorilor; efectuarea unor anchete privind satisfacția utilizatorilor nu este sistematică și nu este obligatorie. |
| O îmbunătățire semnificativă constă în faptul că, pentru prima dată, în perioada 2014-2020, principiile de bază pentru realizarea unei analize costuri-beneficii sunt transpuse și într-un act juridic[1], nu doar în orientări (ghidul pentru analiza costuri-benefici), și astfel punerea lor în aplicare devine obligatorie.
  O altă îmbunătățire ar putea fi, într-adevăr, evaluările efectuate pentru sectorul transporturilor pentru perioada 2014-2020, cu condiția ca acestea să acopere și beneficiile menționate în recomandarea Curții. | În orice caz, nici rata de utilizare, nici beneficiile nu sunt incluse în acordurile de grant și nu sunt măsurate per proiect.
  Având în vedere lipsa unor indicatori de rezultat predefiniți pentru fiecare sector în Regulamentul privind FEDR, nu există încă standarde unificate pentru a măsura performanța transportului urban pentru perioada de programare 2014-2020. |
| Furnizarea unei estimări a numărului preconizat de utilizatori este în prezent o cerință legală. O evaluare a acestor estimări este efectuată în mod consecvent de experții IQR/JASPERS. | NICIUNA |
| Noua legislație care a intrat în vigoare, inclusiv condiționalitățile ex ante, acoperă elementele esențiale, iar acest lucru este luat în considerare și analizat de experții care evaluează cererile. | NICIUNA |
| O îmbunătățire semnificativă constă în faptul că, pentru prima dată, în perioada 2014-2020, principiile de bază ale analizei costuri-beneficii sunt cuprinse în acte juridice (Actul delegat 480/2014 și Regulamentul de punere în aplicare nr. 207/2015 al Comisiei) și nu doar în orientări (ghidul pentru analiza costuri-beneficii).
  În această perioadă de programare, se aplică o abordare mai sistematică în ceea ce privește măsurarea performanțelor la nivelul programelor operaționale, existând obligația de a se stabili indicatori de realizare și de rezultat pentru prioritățile de investiții și pentru obiectivele specifice. | Nu are loc încă o măsurare a performanței la nivelul fiecărui proiect în parte, deși acest lucru a fost solicitat în recomandări.
  Având în vedere lipsa unor indicatori de rezultat predefiniți pentru fiecare sector în Regulamentul privind FEDR, nu există încă standarde unificate pentru a măsura performanța transportului urban pentru perioada de programare 2014-2020. |
| 9 | RS nr. 7/2014 | A reușit FEDR să sprijine cu succes dezvoltarea incubatoarelor de afaceri?
  (coeziune) | Incubatoarele de afaceri cofinanțate de UE vor fi pe viitor înființate pe baza unor planuri de afaceri detaliate și realiste, acordându-se o atenție deosebită viabilității activității lor de incubare care este fără scop lucrativ. | NICIUNA |
| Existența unor calificări adecvate ale personalului incubatoarelor de afaceri a fost introdusă ca o condiție pentru cofinanțare din partea UE. | NICIUNA |
| Incubatoarele de afaceri pot primi sprijin prin cofinanțare din partea UE numai dacă clienții lor au idei de afaceri inovatoare, cu un potențial de creștere ridicat. | NICIUNA |
| Comisia a informat cel puțin unele state membre cu privire la Raportul special nr. 7/2014 al Curții de Conturi Europene și cu privire la recomandările cuprinse în acesta.
  Unele programe operaționale conțin dispoziții referitoare la nevoia de a acorda atenție programelor de incubare, la necesitatea de a însoți IMM-urile în primii lor ani de activitate și la cerința de a oferi întreprinderilor nou-înființate sprijin în materie de fezabilitate, programe de mentorat și învățare. | Nu există dovezi că procesul de incubare începe întotdeauna cu un program de incubare detaliat și personalizat, a cărui punere în aplicare este monitorizată, și că realizarea obiectivelor de afaceri este întotdeauna evaluată.
  Lipsesc în continuare orientări cuprinzătoare destinate statelor membre, care să precizeze în mod explicit că toate condițiile pentru cofinanțarea de către UE a incubatoarelor de afaceri, așa cum a recomandat Curtea de Conturi Europeană, trebuie să fie incluse în toate programele operaționale naționale care prevăd utilizarea unor astfel de incubatoare. |
| Incubatoarele își pot oferi serviciile și societăților nerezidente, dar numai în statul membru menționat de Comisie ca exemplu, permițând ca sprijinul de incubare să aibă un impact mai extins asupra comunității de afaceri locale și să îmbunătățească posibilitățile pentru stabilirea de contacte. | Oferirea de servicii de incubare și societăților nerezidente nu este încă o condiție pentru cofinanțarea de către UE a incubatoarelor de afaceri în toate statele membre.
  Lipsesc în continuare orientări cuprinzătoare destinate statelor membre, care să precizeze în mod explicit că toate condițiile pentru cofinanțarea de către UE a incubatoarelor de afaceri, așa cum a recomandat Curtea de Conturi Europeană, trebuie să fie incluse în toate programele operaționale naționale care prevăd utilizarea unor astfel de incubatoare. |
| Comisia recomandă ca incubatoarele de afaceri care primesc cofinanțare din partea UE să instituie un sistem de monitorizare bazat, printre altele, pe date comerciale produse de clienții care au beneficiat de sprijin. | Crearea unor astfel de sisteme de monitorizare nu este o condiție pentru cofinanțare, dar este solicitată în mod voluntar. |
| Cunoștințele Comisiei sunt actualizate în permanență. | NICIUNA |
| Cunoștințele și experiența incubatoarelor de afaceri sunt partajate de Comisie cu statele membre. | NICIUNA |
| 10 | RS nr. 12/2014 | Este FEDR utilizat cu eficacitate în finanțarea proiectelor care promovează în mod direct biodiversitatea în cadrul Strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2020?
  (coeziune) | Cadrul metodologic pentru cartografierea și evaluarea ecosistemelor și a serviciilor acestora a fost finalizat de Comisie și de Agenția Europeană de Mediu. Comisia a publicat, de asemenea, orientări, rapoarte și studii pentru a sprijini statele membre. | NICIUNA |
| În cadrul procesului de adoptare a acordurilor de parteneriat, Comisia a evaluat complementaritatea unor acțiuni de promovare a biodiversității și diferite direcții generale și-au adus contribuția. | NICIUNA |
| În ansamblu, monitorizarea este îmbunătățită, având în vedere actuala logică de intervenție mai bună și utilizarea mai coerentă a indicatorilor. | Comisia nu monitorizează în detaliu programele operaționale. Dat fiind modul de gestiune, aceasta rămâne o responsabilitate la nivelul statelor membre. |
| La întâlnirile grupului de lucru, statele membre au fost informate de Comisie cu privire la recomandarea Curții de Conturi Europene de a se urmări proiectele pregătitoare cu scopul de a se contribui la o politică de protecție activă, în special în ceea ce privește implementarea eficace a planurilor specifice de protecție și a planurilor de management pentru diversele habitate și specii. | Comisia a discutat cu statele problemele chestiunea proiectelor pregătitoare, dar aceasta nu este suficient luată în considerare în documentele de orientare. |
| Programele operaționale prevăd în prezent proceduri de evaluare a schimbărilor de mediu survenite la nivel de habitat și de specii în urma intervențiilor. | NICIUNA |
| Comisia a recomandat statelor membre să aplice normele FEDR în interacțiune cu alte fonduri ale UE prin intermediul unor orientări și discuții cu privire la punerea în aplicare a proiectelor din domeniul biodiversității, în contextul grupurilor de lucru privind biodiversitatea. | NICIUNA |
| A fost instituit un mecanism de monitorizare a cheltuielilor UE în domeniul biodiversității, bazat pe codurile de cheltuieli relevante. | Este încă devreme pentru a evalua întregul proces și, prin urmare, acuratețea mecanismului. |
| 11 | RS nr. 20/2014 | A fost eficace sprijinul acordat de FEDR pentru întreprinderile mici și mijlocii în domeniul comerțului electronic?
  (coeziune) | O logică de intervenție mai riguroasă a fost instituită în programele operaționale, inclusiv utilizarea de indicatori de realizare și de rezultat, unii dintre aceștia fiind comuni și predefiniți la nivelul UE. | NICIUNA |
| Obligația de a institui sisteme de monitorizare, inclusiv sisteme de informare pentru colectarea și agregarea datelor referitoare la indicatori. În măsura în care funcționează corect, aceste sisteme ar trebui să permită Comisiei să obțină informații coerente și fiabile de la statele membre cu privire la progresul programelor operaționale, nu numai din punct de vedere financiar, ci și în termeni de performanță. Progresele înregistrate în atingerea valorilor-țintă sunt în prezent mai susceptibile de a fi măsurate în timp util și, prin urmare, de a fi comparate în timp. | Sunt necesare orientări și verificări suplimentare la nivelul statelor membre pentru a asigura faptul că sistemele de monitorizare și de informare instituite furnizează date fiabile și actualizate cu privire la progresele și la performanța programelor operaționale. |
| Indicatori specifici ai programelor care țin de obiectivul tematic 2 permit măsurarea realizărilor și a rezultatelor intervențiilor programelor în domeniul dezvoltării comerțului electronic, acolo unde este cazul. | Așa cum anunțase, Comisia nu a propus indicatori standard relevanți pentru obiectivele strategice ale UE privind comerțul electronic. |
| Comisia a oferit consultanță autorităților de management cu privire la elaborarea de criterii de selecție în proiectele TIC. Întreaga concepție a programelor operaționale este orientată mai mult spre rezultate.
  De asemenea, Comisia a întreprins acțiuni care ar putea conduce la reducerea obstacolelor aflate în calea comerțului electronic transfrontalier și care au ca obiectiv să ofere întreprinderilor de comerț electronic posibilitatea de a valorifica oportunitățile oferite de piața unică. | NICIUNA |
| În ceea ce privește monitorizarea impactului, autorităților de management le-au fost solicitate planuri de evaluare. | Comisia nu a solicitat includerea în acordurile de grant a unui set minim de indicatori robuști însoțiți de nivelurile-țintă aferente. |
| În perioada de programare 2014-2020, Comisia a solicitat crearea de sisteme de monitorizare și de control la nivelul programelor operaționale în statele membre. Obiectivul este ca însăși Comisia să se poată baza pe aceste niveluri diferite, completate cu propriul set de controale, pentru a avea suficiente asigurări că datele introduse în acest sistem de monitorizare sunt fiabile și coerente. | NICIUNA |
| NICIUNA | Nu a fost introdus niciun mecanism (1) pentru a asigura faptul că plățile sunt legate de performanță și (2) pentru a permite ajustarea acestora în cazul unor performanțe foarte slabe. |
| 12 | RS nr. 21/2014 | Infrastructurile aeroportuare finanțate de UE: beneficii insuficiente în raport cu costurile
  (coeziune) | Existența unor condiționalități ex ante începând din perioada de programare 2014-2020 și consolidarea analizei costuri-beneficii și a principiilor de bază ale acesteia sunt în prezent incluse în acte juridice. | Există un risc sporit ca, odată cu revizuirea Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare, statele membre să profite de ocazie pentru a utiliza fonduri publice pentru aeroporturi mai mici, care nu sunt viabile din punct de vedere financiar. |
| 13 | RS nr. 13/2014 | Sprijinul acordat de UE pentru reabilitare ca urmare a cutremurului din Haiti
  (acțiuni externe) | Punerea în aplicare adecvată a orientărilor privind sprijinul bugetar publicate în septembrie 2012, care au introdus cadrul de gestionare a riscurilor ce prevede urmărirea progreselor măsurilor de atenuare și un sistem de alertă timpurie. | NICIUNA |
| Adoptarea și punerea în aplicare a Planului de acțiune pentru reziliență în țările predispuse la crize pentru 2013-2020, care subliniază importanța creării unei legături între ajutorul de urgență, reabilitare și dezvoltare (LARD) și definește obiectivele și mandatele DG ECHO și DG DEVCO. | NICIUNA |
| Cadrul comun în materie de ajutor umanitar și de dezvoltare integrează conceptul de reziliență și abordarea LARD în programarea, identificarea și executarea activităților de cooperare ale actorilor UE. De exemplu, strategiile de tranziție și legăturile paralele dintre ajutorul umanitar și cooperarea pentru dezvoltare au fost concepute în mod adecvat pentru Haiti. | NICIUNA |
| DG ECHO și EuropeAid și-au adaptat instrumentele umanitare prin includerea unui capitol privind strategiile de ieșire și legătura dintre ajutorul de urgență, reabilitare și dezvoltare. | În practică, strategiile de ieșire și de tranziție nu sunt nici formalizate, nici documentate. De exemplu, criteriile de ieșire nu sunt determinate, personalul minim pentru a asigura tranziția nu este desemnat, procesul de comunicare nu este prevăzut, iar indicatorii aflați la baza deciziei de ieșire nu sunt menționați. |
| Noile orientări privind sprijinul bugetar publicate în septembrie 2012 (nicio modificare în 2017) prevăd contracte de sprijin în vederea consolidării statului care oferă statelor posibilități de a obține sprijin pentru consolidarea capacităților, cu accent pe funcțiile-cheie legate de gestiunea finanțelor publice. | NICIUNA |
| Planul de acțiune pentru reforma gestiunii finanțelor publice prevăzut în contractele de sprijin în vederea consolidării statului constituie baza monitorizării reformei gestiunii finanțelor publice. Acest plan de acțiune se bazează pe repere cu termene precise în legătură cu care se raportează periodic în cadrul evaluării eligibilității dosarelor de plată. | NICIUNA |
| Așteptări pe termen mai scurt legate de reforma gestiunii finanțelor publice, vizând protejarea fondurilor UE împotriva risipei, a deturnării în alte scopuri și a ineficienței, au fost incluse în tabelul de monitorizare a gestiunii finanțelor publice din orientările privind sprijinul bugetar.
  În ceea ce privește Haiti, participanții la dialogul tripartit (parlamentul, guvernul și societatea civilă) au publicat o declarație în care se angajează ca, împreună cu partenerii, să definească reforme pe termen scurt pentru a proteja fondurile UE. | NICIUNA |
| Modelul de proceduri de continuitate a activității a fost actualizat și include în prezent dispoziții pentru redistribuirea de urgență a personalului. | NICIUNA |
| 14 | RS nr. 16/2014 | Eficacitatea demersurilor de combinare a finanțărilor acordate prin intermediul facilităților regionale de investiții cu creditele acordate de instituțiile financiare în scopul sprijinirii politicilor externe ale UE
  (acțiuni externe) | Au fost adoptate noi orientări pentru operațiunile de finanțare mixtă și a fost elaborat formularul de cerere aferent. Personalul este instruit periodic cu privire la aplicarea acestora. | NICIUNA |
| Rolul serviciilor Comisiei și al delegațiilor UE în special este clar specificat în orientări. | NICIUNA |
| Caracterul complet al informațiilor și maturitatea și valoarea adăugată a proiectelor de finanțare mixtă sunt asigurate prin intermediul noii proceduri de depunere a cererilor. | NICIUNA |
| Etapa autorizării provizorii a proiectelor a fost eliminată și, astfel, durata procesului de aprobare a fost redusă. | NICIUNA |
| În noul model de acorduri de delegare și de grant încheiate cu organizații evaluate potrivit analizei pe piloni (modelul PAGODA – Pillar Assessment Grant or Delegation Agreements), graficul plăților este adaptat astfel încât prefinanțările plătite să țină seama de angajamentele din perioada precedentă. | NICIUNA |
| În paralel cu modelul PAGODA, Comisia pune în aplicare un cadru de măsurare a rezultatelor întemeiat pe indicatori, cu scopul de a asigura monitorizarea grantului UE. | NICIUNA |
| Rolul delegației UE este clar descris în liniile directoare. | NICIUNA |
| Metodologia de monitorizare axată pe rezultate (ROM) a fost elaborată și este aplicată în cadrul unui proiect pilot. | NICIUNA |
| Cu noul proces de aprobare și modelul PAGODA, vizibilitatea devine parte a formularului de cerere și a contractului subsecvent. | NICIUNA |
| 15 | RS nr. 18/2014 | Sistemul de evaluare și sistemul de monitorizare axată pe rezultate implementate în cadrul EuropeAid
  (acțiuni externe) | Modulul informatic EVAL furnizează informații în timp real cu privire la resursele financiare necesare pentru evaluări. Modulul ROM furnizează informații privind proiectele care pot fi monitorizate în cadrul bugetelor alocate contractanților. Exercițiile de alocare a personalului, precum evaluarea sarcinii de lucru în cadrul delegațiilor (WLAD), evaluarea sarcinii de lucru în serviciile centrale (WLAHQ) și (OPTIMUS), evaluează în mod regulat necesarul de resurse umane și propun ajustări în consecință. | Nu s-a demonstrat cu claritate modul în care alocarea resurselor umane, în special între monitorizarea axată pe rezultate și evaluări, a fost asigurată în cadrul WLAD, al WLAHQ sau al OPTIMUS. Nu există nicio informație cu privire la personalul aferent, așa cum se specifică în raportul Curții. |
| Criterii clare de selecție pentru evaluări au fost definite în încercarea de a asigura o acoperire adecvată a proiectelor relevante.
  Complementaritatea dintre monitorizarea axată pe rezultate și evaluări este luată în considerare în etapa planificării și în cadrul elaborării modulelor informatice EVAL și ROM. | Nu a fost documentat suficient modul în care criteriile de selecție au fost aplicate pentru elaborarea planurilor de evaluare individuală (exemple) de către delegații și la nivel central. |
| DG DEVCO a luat măsuri importante pentru a-și îmbunătăți sistemul de supraveghere a evaluărilor și de redactare a rapoartelor: o analiză a evaluărilor proiectelor din 2015, implementarea modulului informatic EVAL și semnarea contractului ESS (servicii de sprijin pentru evaluare). | Contractul ESS, care a fost atribuit abia în decembrie 2016, este încă într-o fază incipientă. Prin urmare, sunt necesare eforturi suplimentare pentru a pune în aplicare recomandarea Curții în totalitatea ei, în special în ceea ce privește analiza motivelor care au antrenat întârzieri ale evaluărilor și măsurile adoptate pentru remedierea acestora.
  Lipsa de eficacitate în comunicarea de către delegații a planurilor de monitorizare și de evaluare. |
| Supravegherea activităților de evaluare este în curs de a fi îmbunătățită semnificativ prin punerea în aplicare a contractului ESS, semnat în decembrie 2016.
  Modulul informatic EVAL a fost implementat în septembrie 2016, iar utilizarea acestuia a fost impusă ca obligatorie de DG DEVCO. | NICIUNA |
| Sunt disponibile orientări detaliate actualizate privind asigurarea calității monitorizării axate pe rezultate și a evaluărilor.
  Modulele informatice EVAL și ROM includ funcționalități care facilitează un proces riguros de asigurare a calității.
  Există exemple bine documentate de activitate riguroasă desfășurată de DG DEVCO și de contractanții săi externi în cadrul asigurării calității rapoartelor de monitorizare axată pe rezultate.
  Executarea contractului ESS, care prevede o îmbunătățire a grilei de evaluare a calității, a început; documentația aferentă este furnizată în raportul inițial. | NICIUNA |
| Există cazuri în care DG DEVCO a efectuat o asigurare riguroasă a calității pentru rapoartele ROM și pentru rapoartele de evaluare. Sistemul de asigurare a calității s-a îmbunătățit, deși contribuția contractului ESS la această îmbunătățire nu a fost încă stabilită în mod clar.
  Rapoartele ROM fac obiectul unei verificări sistematice efectuate de un contractant extern și aprobate de DG DEVCO.
  În ceea ce privește evaluările, noul instrument informatic EVAL include un control obligatoriu de asigurare a calității rapoartelor. | NICIUNA |
| Pachetul privind o mai bună legiferare și instrucțiunile referitoare la documentele de acțiune reafirmă necesitatea de a se defini obiective SMART și indicatori RACER, însoțiți de valori de referință și de valori-țintă.
  În practică, DG DEVCO a depus eforturi pentru a reexamina documentele de acțiune referitoare la programe în scopul asigurării conformității acestora cu orientările menționate anterior și cu recomandarea Curții. | NICIUNA |
| DG DEVCO și-a îmbunătățit sistemul de evaluări definind în mod clar criteriile de selecție și asigurând o acoperire rezonabilă a proiectelor și a programelor (a se vedea recomandarea 4 a treia liniuță).
  Noile documente de acțiune fac o legătură între obiectivele generale și impacturile preconizate și există exemple în care au fost definiți indicatori clari.
  Cadrul de evaluare a impactului a fost definit odată cu adoptarea cadrului UE privind rezultatele dezvoltării și cooperării internaționale în martie 2015, în conformitate cu Agenda schimbării. | Un mecanism sistematic de colectare a datelor privind rezultatele programelor pentru o perioadă de cel puțin trei ani după finalizarea acestora nu este încă instituit pentru a demonstra în mod clar impactul și sustenabilitatea rezultatelor obținute.
  O creștere a proporției evaluărilor ex post, necesare pentru a demonstra rezultatele pe termen mai lung, cum ar fi impacturile, nu a fost încă demonstrată.
  Deficiențe în ceea ce privește datele referitoare la rezultatele în materie de dezvoltare și mecanismele dezvoltate pe baza lecțiilor învățate au fost raportate către DG DEVCO în octombrie 2016 [în cadrul unei examinări a evaluărilor strategice (Review of the strategic evaluations)]. |
| Indicatorul-cheie de performanță 19 a demonstrat în 2014 o creștere semnificativă față de anul precedent, precum și o tendință de creștere în 2016. De asemenea, criteriile de selecție îmbunătățite pentru evaluările proiectelor conduc la o mai bună reprezentativitate la nivelul populației și la atingerea unui nivel mai ridicat de valoare adăugată cu resurse limitate.
  Comisia a efectuat o analiză și a concluzionat că o creștere a numărului de evaluări ex post nu ar conduce neapărat la o mai bună informare cu privire la rezultate și s-ar realiza la un anumit cost, în condițiile în care resursele sunt limitate.
  DG DEVCO și-a îmbunătățit criteriile de selecție pentru evaluările proiectelor și proporția tuturor evaluărilor (intermediare, finale și ex post) a crescut. | DG DEVCO nu a demonstrat o creștere a numărului de evaluări ex post, deși s-au înregistrat îmbunătățiri prin metode alternative. |
| O examinare a evaluărilor strategice ale DG DEVCO care acoperă perioada 2006-2016 a fost efectuată pentru a contribui la actualizarea politicii UE în domeniul cooperării pentru dezvoltare (raport final publicat în octombrie 2016).
  În unele cazuri, o perioadă de monitorizare de un an pare suficientă pentru a se constata că punerea în aplicare a produs rezultate pozitive.
  Există unele cazuri în care evaluări strategice specifice de monitorizare sunt planificate sau recomandările sunt monitorizate după mai mult de un an.
  Crearea unui grup operativ și instituirea unei noi dinamici în raport cu unitatea de gestionare a cunoștințelor din cadrul DG DEVCO, ceea ce a dus la îmbunătățirile aflate în curs care ar trebui să se materializeze în următorii ani. | În ceea ce privește fișa contradictorie, nu există niciun mecanism sistematic de urmărire pentru mai mult de un an a planurilor de acțiune elaborate în urma recomandărilor din evaluările strategice.
  Modulul informatic EVAL nu include încă evaluări strategice. |
| Un modul informatic (EVAL) care funcționează atât ca bază de date, cât și ca instrument de gestiune a fost dezvoltat de către DG DEVCO conform cerințelor din recomandarea Curții. | NICIUNA |
| 16 | RS nr. 2/2014 | Sunt gestionate în mod corespunzător regimurile comerciale preferențiale?
  (resurse proprii) | DG TRADE a elaborat o versiune revizuită a manualului privind evaluarea impactului comerțului asupra dezvoltării durabile. În ceea ce privește politica DG TRADE, pentru toate acordurile comerciale majore au fost efectuate evaluări de impact și evaluări ale impactului asupra dezvoltării durabile. | NICIUNA |
| DG TRADE a încheiat un nou memorandum de înțelegere cu Eurostat și un acord administrativ cu JRC pentru EU-GTAP. Eurostat participă activ în cadrul grupurilor de coordonare interservicii pentru evaluările impactului asupra dezvoltării durabile. | NICIUNA |
| DG TRADE și-a actualizat planurile de evaluare și efectuează evaluări ex post pe o bază mai sistematică, inclusiv estimări privind veniturile la care s-a renunțat. | NICIUNA |
| DG TRADE a prezentat două rapoarte cu privire la efectele schemei. | Se estimează că evaluarea la jumătatea perioadei a sistemului de preferințe generalizate (SPG), care trebuie prezentată autorităților legislative în conformitate cu temeiul juridic (articolul 40 din Regulamentul nr. 978/2012), va fi finalizată doar la sfârșitul lunii iunie 2018. |
| 17 | RS nr. 15/2014 | Fondul pentru frontierele externe a promovat solidaritatea financiară, dar necesită o mai bună măsurare a rezultatelor și trebuie să genereze o valoare adăugată europeană suplimentară
  (creștere inteligentă și favorabilă incluziunii) | Au fost adoptate acte juridice, inclusiv indicatori relevanți și măsurabili. Au fost instituite norme și orientări în vederea unei utilizări și a unei abordări uniforme. | Unele rapoarte și documente nu sunt încă finalizate și adoptate. |
| Au fost organizate ateliere pentru statele membre și alte forme de cooperare consulară. | Comisia ar trebui să continue să colaboreze cu statele membre pentru a finaliza instituirea unor centre comune de tratare a solicitărilor. |
| A fost creată o platformă pentru schimbul periodic și rapid de documente și de informații. Cooperarea și consultarea au fost îmbunătățite și nuanțate. | NICIUNA |
| Diverse activități au fost organizate în vederea consolidării capacității administrative. | Schimbul de bune practici între statele membre ar îmbunătăți punerea în aplicare a FAMI și a FSI. |

Nr. crt.

RS

Titlul raportului

Îmbunătățiri

Deficiențe

1

RS nr. 4/2014

Integrarea în PAC a obiectivelor politicii UE în domeniul apei – un succes parțial

(resurse naturale)

În urma unui acord interinstituțional, Comisia a făcut primele demersuri pentru a integra dispozițiile din directive în instrumentul existent de ecocondiționalitate. Comisia a inclus anumite măsuri cu privire la obiectivele politicii în domeniul apei în actualele programe de dezvoltare rurală.

În prezent, integrarea efectivă a dispozițiilor celor două directive este în continuare în etapa de planificare. Măsurile de dezvoltare rurală existente vizează doar o parte a obiectivelor politicii în domeniul apei. Niciun instrument nou – astfel cum a fost propus de Curte în raportul special – nu a fost introdus de Comisie.

Condiționalitatea ex ante și o serie de condiții prealabile pentru eligibilitatea pentru sprijin au fost introduse în planurile de dezvoltare rurală.

Versiunile finale aprobate ale planurilor de gestiune a bazinelor hidrografice din cea de a doua sesiune sunt întârziate și încă în așteptare. Continuarea integrării unor mecanisme adecvate în domeniul dezvoltării rurale este încă în așteptare.

Cadre comune de monitorizare și evaluare îmbunătățite au fost introduse cu scopul/intenția de a furniza date de mai bună calitate pentru evaluarea presiunilor exercitate asupra apelor de practicile agricole.

Îmbunătățiri efective în evaluarea presiunilor pe care le exercită practicile agricole asupra apelor nu au fost încă puse în aplicare și au fost deja identificate lacune în ceea ce privește practicile efective de raportare de către statele membre.

2

RS nr. 8/2014

Comisia a gestionat în mod eficace integrarea sprijinului cuplat în schema de plată unică

(resurse naturale)

Comisia a emis un număr mare de note de orientare, a intensificat contactele bilaterale cu statele membre și a monitorizat și urmărit periodic punerea în aplicare a schemelor de plăți directe la nivelul statelor membre.

Cadrul juridic actual pentru plăți directe a devenit mai complex decât cel anterior. Din această cauză, statele membre s-au confruntat cu probleme legate de aplicarea corectă a acestuia pentru anul de cerere 2015.

Comisia și-a intensificat monitorizarea și supravegherea și a accelerat procedurile de verificare a conformității.

Unele state membre nu au comunicat Comisiei în timp util informațiile de bază referitoare la noile scheme de plăți directe, fapt care a slăbit capacitatea de monitorizare a acesteia. Propriile sale audituri privind drepturile la plată arată că este loc de îmbunătățiri.

Comisia și-a intensificat eforturile de monitorizare și de audit.

Nu există date disponibile la nivelul Comisiei cu privire la recuperările care trebuie efectuate la nivelul statelor membre în scopul corectării drepturilor la plată aferente schemei de plată unice (SPU)/schemei de plată de bază (SPB) alocate în mod eronat și în scopul corectării plăților greșit calculate.

Comisia și-a intensificat eforturile de monitorizare și de audit, precum și urmărirea activității organismelor de certificare.

Criteriile de acreditare pentru agențiile de plăți nu fac nicio referire la exactitatea și validitatea drepturilor la plată. În plus, metodologia și orientările Comisiei care reglementează activitatea desfășurată de organismele de certificare cu privire la drepturile la plată sunt incomplete.

3

RS nr. 9/2014

Este sprijinul acordat de UE pentru investiții și promovare în sectorul vitivinicol bine gestionat și sunt demonstrate rezultatele acestui sprijin în ceea ce privește competitivitatea vinurilor produse în UE?

(resurse naturale)

Comisia a reconfirmat pe parcursul auditului de urmărire subsecventă că monitorizează constant absorbția sprijinului, astfel cum precizase deja în răspunsurile sale la Raportul special nr. 9/2014 al Curții. Efectuarea unei monitorizări constante este însă doar o primă etapă pregătitoare în vederea punerii în aplicare a recomandării Curții.

Un studiu de impact și o evaluare a coerenței instrumentelor PAC nu au fost încă efectuate. Primele rezultate sunt așteptate înainte de 31.12.2018. Nu s-a efectuat încă o evaluare cu privire la eventuala necesitate a unei noi scheme de ajutoare pentru investiții, în special pentru vin.

Comisia a instituit dispoziții și proceduri pentru a controla și a documenta caracterul rezonabil al costurilor și viabilitatea financiară a proiectelor.

Comisia efectuează audituri cu privire la conformitatea cu sistemele de gestiune și control și la eficacitatea acestora.

NICIUNA

Clarificarea anumitor cerințe (cum ar fi durata, prelungirea, criteriile de succes) și acordarea de prioritate noilor beneficiari și noilor piețe.

Introducerea de către Comisie a unor clarificări și priorități poate îmbunătăți situația doar parțial, deoarece acestea nu împiedică acordarea de sprijin pe termen mai lung (până la cinci ani) acelorași beneficiari pe aceleași piețe de desfacere în țările terțe.

Întrucât a respins recomandarea, Comisia nu intenționează să pună în aplicare integral această recomandare în totalitatea ei. Prin urmare, riscurile identificate de Curtea de Conturi Europeană în Raportul special nr. 9/2014 există în continuare.

NICIUNA

În raportul special al Curții nr. 9/2014, s-a constatat că măsura privind promovarea nu este concepută în mod adecvat și nu este pusă în aplicare în mod eficient. Acțiunile de promovare sunt adesea utilizate mai degrabă pentru consolidarea piețelor decât pentru câștigarea unor piețe noi sau recâștigarea unor piețe vechi de desfacere.

Necesitatea de a consolida o piață este o preocupare constantă a producătorilor de vin care intenționează să își mențină cota de piață. Se pune astfel problema dacă asemenea acțiuni de promovare pot avea un efect durabil fără să se bazeze excesiv pe sprijinul continuu din partea UE. În plus, sprijinul pentru publicitatea unei mărci comerciale consacrate nu corespunde scopului inițial al măsurii, și anume acela de a sprijini piața vitivinicolă, și nu mărcile consacrate.

Întrucât Comisia nu a acționat pentru a pune în aplicare recomandarea de a limita sfera de aplicare a măsurii în ceea ce privește eligibilitatea acțiunilor de publicitate pentru mărci, subzistă riscurile identificate în Raportul special nr. 9/2014 ca finanțarea din partea UE să înlocuiască cheltuieli operaționale ale beneficiarului.

Comisia a introdus dispoziții și proceduri pentru a clarifica cerințele de eligibilitate.

Există în continuare posibilitatea de ordin general ca publicitatea unor mărci să fie finanțată din fonduri UE, fapt care, potrivit Raportului special nr. 9/2014, ar putea să nu corespundă scopului inițial al măsurii.

Comisia a introdus dispoziții și proceduri de clarificare pentru a se asigura că cheltuielile conexe sunt justificate și limitate, astfel cum recomandă Curtea în Raportul special nr. 9/2014.

NICIUNA

Comisia a introdus cerințe de monitorizare îmbunătățite pentru statele membre, așa cum a recomandat Curtea.

NICIUNA

Statele membre au furnizat rapoarte privind stadiul punerii în aplicare a programelor lor.

O evaluare globală a politicii și ajustările aferente nu au fost încă efectuate.

4

RS nr. 10/2014

Eficacitatea sprijinului acordat pentru acvacultură prin Fondul european pentru pescuit

(resurse naturale)

Includerea unor obiective realiste și adecvate în planurile strategice naționale multianuale și în programele operaționale a fost verificată de Comisie înainte de aprobarea programelor operaționale.

NICIUNA

Documentul de orientare elaborat de Comisie contribuie la o mai bună înțelegere a cerințelor de mediu și a bunelor practici de către părțile interesate din domeniul acvaculturii.

NICIUNA

Pentru noua perioadă de programare, Comisia s-a asigurat că toate statele membre au pregătit planuri strategice multianuale adecvate pentru acvacultură înainte de programele operaționale.

NICIUNA

Comisia desfășoară diverse acțiuni pentru a încuraja simplificarea procedurilor administrative și punerea în aplicare a unei amenajări relevante a teritoriului. În special, seminarele permit discuții și schimburi de bune practici cu privire la aceste subiecte.

NICIUNA

Comparabilitatea datelor colectate de Eurostat cu cele obținute prin intermediul cadrului pentru colectarea datelor s-a îmbunătățit. Cu toate acestea, nu s-a înregistrat niciun progres în ceea ce privește exactitatea și exhaustivitatea datelor compilate de Comisie.

NICIUNA

5

RS nr. 22/2014

Obținerea de economii: menținerea sub control a costurilor aferente finanțărilor acordate de UE pentru proiectele de dezvoltare rurală

(resurse naturale)

Comisia a elaborat, în cooperare cu statele membre, un document de orientare privind normele în materie de control și de sancționare în domeniul dezvoltării rurale (Guidance Document on Control and Penalty rules in Rural Development), care conține, în anexa 1, o listă de verificare a bunelor practici vizând principalele domenii de risc, în conformitate cu recomandarea Curții. Documentul a fost pus la dispoziția statelor membre cu trei luni mai devreme decât se indicase inițial (în decembrie 2014 în loc de martie 2015).

Rețeaua europeană pentru dezvoltare rurală (REDR) organizează cursuri de formare privind aspecte conexe și toate documentele aferente acestor sesiuni, precum și bunele practici sunt publicate pe site-ul REDR.

Având în vedere că documentul de orientare nu are caracter imperativ și respectarea acestuia nu este obligatorie, Comisia nu poate ști câte state membre/regiuni îl utilizează efectiv pentru a-și îmbunătăți sistemele de control.

În total, între februarie 2015 și ianuarie 2016, au existat doar trei sesiuni de formare organizate de REDR în legătură cu caracterul rezonabil al costurilor și cu opțiunile simplificate în materie de costuri. Ținând seama de numărul de 118 programe de dezvoltare rurală, există riscul să fie nevoie de eforturi mai mari din partea Comisiei pentru a se asigura că fiecare stat membru/regiune a avut posibilitatea să participe sau a participat la astfel de sesiuni de formare.

Platforma REDR dedicată schimbului de bune practici ar putea fi dezvoltată prin adăugarea unor exemple de bune proceduri administrative, cum ar fi cele privind caracterul rezonabil al costurilor.

Comisia verifică sistemele de control cu ajutorul listei riscurilor cunoscute și, dacă este necesar, solicită statelor membre să întreprindă acțiuni corective.

Caracterul rezonabil al costurilor este verificat în cadrul auditului de conformitate realizat pentru fiecare dosar din eșantionul unității H4 (DG AGRI), precum și în cadrul controlului-cheie nr. 7 în timpul controalelor-cheie și al controalelor secundare privind măsurile de dezvoltare rurală din perioada 2014-2020.

Comisia controlează caracterul rezonabil al costurilor ca parte a controalelor efectuate cu privire la dosare individuale în cadrul auditurilor de conformitate (lista de verificare pentru testele de conformitate).

6

RS nr. 23/2014

Erori la nivelul cheltuielilor pentru dezvoltare rurală: care sunt cauzele și cum sunt ele remediate

(resurse naturale)

Comisia a instituit o varietate de instrumente pentru a aborda cauzele profunde ale erorilor: planuri de acțiune în statele membre, documente de orientare, seminare cu reprezentanți ai autorităților de management și ai agențiilor de plăți din toate statele membre și cursuri de formare difuzate prin intermediul REDR.

NICIUNA

Comisia utilizează o varietate de acțiuni (cum ar fi monitorizarea, formarea, diseminarea informațiilor și desfășurarea de activități de audit în statele membre) pentru a reduce riscul repetării deficiențelor și a erorilor anterioare.

Rapoartele privind punerea în aplicare ce trebuie transmise de statele membre până la 30 iunie[1] vor oferi Comisiei posibilitatea de a obține o imagine actualizată și mai detaliată cu privire la punerea în aplicare a programelor de dezvoltare rurală.

Comisia a solicitat deja statelor membre să lărgească sfera de aplicare a controalelor lor administrative, pentru a include angajamentele care pot fi verificate pe baza unor documente justificative.

Comisia s-a angajat să evalueze elaborarea politicilor și necesitatea menținerii fiecărei măsuri de sprijin, pe baza rezultatelor punerii în aplicare a perioadei de programare 2014-2020, înainte de a face propuneri pentru următoarea perioadă de programare.

7

RS nr. 24/2014

Este bine gestionat sprijinul acordat de UE pentru prevenirea și repararea daunelor cauzate pădurilor de incendii și de dezastre naturale?

(resurse naturale)

Comisia a introdus instrumente adecvate în cadrul procesului de aprobare a programelor de dezvoltare rurală (și anume, o strategie îmbunătățită, fișe de măsuri ale Comisiei, liste de verificare și procese de comunicare). Aceste instrumente permit Comisiei să ia măsuri în timp util și statelor membre să efectuezeajustările necesarepentru a aborda deficiențele privind descrierea și justificarea necesității întreprinderii unor acțiuni preventive.

NICIUNA

În timp ce un set complet de criterii aplicabile tuturor statelor membre este încă în curs de elaborare, Comisia solicită statelor membre să își întemeieze măsurile de sprijin pe evaluări naționale ale riscurilor și pe planuri de gestionare a pădurilor și de intervenție în caz de dezastru care să fie adaptate la situațiile specifice din fiecare stat membru participant.

Comisia s-a angajat în aplicația RAD să pună în aplicare recomandarea până la sfârșitul anului 2018.

Setul de criterii de bază aplicabil la nivelul întregii UE, astfel cum a fost recomandat de Curte, este în continuare nefinalizat/în curs de elaborare.

Sistemele de control ale statelor membre au fost evaluate de Comisie în cadrul procesului de aprobare a programelor de dezvoltare rurală ale statelor membre pentru perioada 2014-2020 și Comisia efectuează audituri de conformitate.

Încă nu a fost realizată o evaluare a eficacității acțiunilor deoarece majoritatea proiectelor finanțate în cadrul noii perioade de programare nu au fost încă finalizate sau auditate.

Comisia a comunicat orientări și instrucțiuni care asigură că statele membre leagă intervențiile lor de obiective strategice precum prevenirea incendiilor și a dezastrelor naturale, astfel cum sunt definite în planurile lor naționale de protecție a pădurilor.

NICIUNA

Adaptarea indicatorului „suprafață care a beneficiat de sprijin” pentru acțiuni preventive.

Comisia a confirmat în aplicația RAD că punerea în aplicare a acestei ameliorări „va putea fi finalizată doar în 2019”.

Prin urmare, există riscul ca deficiențele identificate în Raportul special nr. 24/2014 cu privire la monitorizare să persiste în perioada 2014-2020 dacă noile instrumente de monitorizare propuse tot nu reușesc să amelioreze cadrul de monitorizare pentru acest sprijin specific, astfel cum se temea Curtea în concluziile (punctul 81) din Raportul special nr. 24/2014.

8

RS nr. 1/2014

Eficacitatea proiectelor de transport public urban cofinanțate de UE

(coeziune)

Obligația de a avea indicatori de realizare și de rezultat per obiectiv specific/prioritate de investiții/axă prioritară, care implică faptul că sunt instituite instrumente de gestiune pentru monitorizarea impactului proiectelor, la nivel global, în cadrul obiectivului specific/al axei prioritare în cauză.

Este posibil ca Comisia să fi solicitat indicatori de rezultat pentru proiectele de transport urban în procesul de negociere, dar, întrucât nu există indicatori de rezultat obligatorii predefiniți în cadrul FEDR, nu toate programele operaționale care au proiecte de transport urban au definit astfel de indicatori. Nu există indicatori la nivelul proiectelor propriu-zise și nici indicatori referitori la calitatea serviciilor și la nivelul de satisfacție a utilizatorilor; efectuarea unor anchete privind satisfacția utilizatorilor nu este sistematică și nu este obligatorie.

O îmbunătățire semnificativă constă în faptul că, pentru prima dată, în perioada 2014-2020, principiile de bază pentru realizarea unei analize costuri-beneficii sunt transpuse și într-un act juridic[1], nu doar în orientări (ghidul pentru analiza costuri-benefici), și astfel punerea lor în aplicare devine obligatorie.

O altă îmbunătățire ar putea fi, într-adevăr, evaluările efectuate pentru sectorul transporturilor pentru perioada 2014-2020, cu condiția ca acestea să acopere și beneficiile menționate în recomandarea Curții.

În orice caz, nici rata de utilizare, nici beneficiile nu sunt incluse în acordurile de grant și nu sunt măsurate per proiect.

Având în vedere lipsa unor indicatori de rezultat predefiniți pentru fiecare sector în Regulamentul privind FEDR, nu există încă standarde unificate pentru a măsura performanța transportului urban pentru perioada de programare 2014-2020.

Furnizarea unei estimări a numărului preconizat de utilizatori este în prezent o cerință legală. O evaluare a acestor estimări este efectuată în mod consecvent de experții IQR/JASPERS.

NICIUNA

Noua legislație care a intrat în vigoare, inclusiv condiționalitățile ex ante, acoperă elementele esențiale, iar acest lucru este luat în considerare și analizat de experții care evaluează cererile.

NICIUNA

O îmbunătățire semnificativă constă în faptul că, pentru prima dată, în perioada 2014-2020, principiile de bază ale analizei costuri-beneficii sunt cuprinse în acte juridice (Actul delegat 480/2014 și Regulamentul de punere în aplicare nr. 207/2015 al Comisiei) și nu doar în orientări (ghidul pentru analiza costuri-beneficii).

În această perioadă de programare, se aplică o abordare mai sistematică în ceea ce privește măsurarea performanțelor la nivelul programelor operaționale, existând obligația de a se stabili indicatori de realizare și de rezultat pentru prioritățile de investiții și pentru obiectivele specifice.

Nu are loc încă o măsurare a performanței la nivelul fiecărui proiect în parte, deși acest lucru a fost solicitat în recomandări.

Având în vedere lipsa unor indicatori de rezultat predefiniți pentru fiecare sector în Regulamentul privind FEDR, nu există încă standarde unificate pentru a măsura performanța transportului urban pentru perioada de programare 2014-2020.

9

RS nr. 7/2014

A reușit FEDR să sprijine cu succes dezvoltarea incubatoarelor de afaceri?

(coeziune)

Incubatoarele de afaceri cofinanțate de UE vor fi pe viitor înființate pe baza unor planuri de afaceri detaliate și realiste, acordându-se o atenție deosebită viabilității activității lor de incubare care este fără scop lucrativ.

NICIUNA

Existența unor calificări adecvate ale personalului incubatoarelor de afaceri a fost introdusă ca o condiție pentru cofinanțare din partea UE.

NICIUNA

Incubatoarele de afaceri pot primi sprijin prin cofinanțare din partea UE numai dacă clienții lor au idei de afaceri inovatoare, cu un potențial de creștere ridicat.

NICIUNA

Comisia a informat cel puțin unele state membre cu privire la Raportul special nr. 7/2014 al Curții de Conturi Europene și cu privire la recomandările cuprinse în acesta.

Unele programe operaționale conțin dispoziții referitoare la nevoia de a acorda atenție programelor de incubare, la necesitatea de a însoți IMM-urile în primii lor ani de activitate și la cerința de a oferi întreprinderilor nou-înființate sprijin în materie de fezabilitate, programe de mentorat și învățare.

Nu există dovezi că procesul de incubare începe întotdeauna cu un program de incubare detaliat și personalizat, a cărui punere în aplicare este monitorizată, și că realizarea obiectivelor de afaceri este întotdeauna evaluată.

Lipsesc în continuare orientări cuprinzătoare destinate statelor membre, care să precizeze în mod explicit că toate condițiile pentru cofinanțarea de către UE a incubatoarelor de afaceri, așa cum a recomandat Curtea de Conturi Europeană, trebuie să fie incluse în toate programele operaționale naționale care prevăd utilizarea unor astfel de incubatoare.

Incubatoarele își pot oferi serviciile și societăților nerezidente, dar numai în statul membru menționat de Comisie ca exemplu, permițând ca sprijinul de incubare să aibă un impact mai extins asupra comunității de afaceri locale și să îmbunătățească posibilitățile pentru stabilirea de contacte.

Oferirea de servicii de incubare și societăților nerezidente nu este încă o condiție pentru cofinanțarea de către UE a incubatoarelor de afaceri în toate statele membre.

Lipsesc în continuare orientări cuprinzătoare destinate statelor membre, care să precizeze în mod explicit că toate condițiile pentru cofinanțarea de către UE a incubatoarelor de afaceri, așa cum a recomandat Curtea de Conturi Europeană, trebuie să fie incluse în toate programele operaționale naționale care prevăd utilizarea unor astfel de incubatoare.

Comisia recomandă ca incubatoarele de afaceri care primesc cofinanțare din partea UE să instituie un sistem de monitorizare bazat, printre altele, pe date comerciale produse de clienții care au beneficiat de sprijin.

Crearea unor astfel de sisteme de monitorizare nu este o condiție pentru cofinanțare, dar este solicitată în mod voluntar.

Cunoștințele Comisiei sunt actualizate în permanență.

NICIUNA

Cunoștințele și experiența incubatoarelor de afaceri sunt partajate de Comisie cu statele membre.

NICIUNA

10

RS nr. 12/2014

Este FEDR utilizat cu eficacitate în finanțarea proiectelor care promovează în mod direct biodiversitatea în cadrul Strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2020?

(coeziune)

Cadrul metodologic pentru cartografierea și evaluarea ecosistemelor și a serviciilor acestora a fost finalizat de Comisie și de Agenția Europeană de Mediu. Comisia a publicat, de asemenea, orientări, rapoarte și studii pentru a sprijini statele membre.

NICIUNA

În cadrul procesului de adoptare a acordurilor de parteneriat, Comisia a evaluat complementaritatea unor acțiuni de promovare a biodiversității și diferite direcții generale și-au adus contribuția.

NICIUNA

În ansamblu, monitorizarea este îmbunătățită, având în vedere actuala logică de intervenție mai bună și utilizarea mai coerentă a indicatorilor.

Comisia nu monitorizează în detaliu programele operaționale. Dat fiind modul de gestiune, aceasta rămâne o responsabilitate la nivelul statelor membre.

La întâlnirile grupului de lucru, statele membre au fost informate de Comisie cu privire la recomandarea Curții de Conturi Europene de a se urmări proiectele pregătitoare cu scopul de a se contribui la o politică de protecție activă, în special în ceea ce privește implementarea eficace a planurilor specifice de protecție și a planurilor de management pentru diversele habitate și specii.

Comisia a discutat cu statele problemele chestiunea proiectelor pregătitoare, dar aceasta nu este suficient luată în considerare în documentele de orientare.

Programele operaționale prevăd în prezent proceduri de evaluare a schimbărilor de mediu survenite la nivel de habitat și de specii în urma intervențiilor.

NICIUNA

Comisia a recomandat statelor membre să aplice normele FEDR în interacțiune cu alte fonduri ale UE prin intermediul unor orientări și discuții cu privire la punerea în aplicare a proiectelor din domeniul biodiversității, în contextul grupurilor de lucru privind biodiversitatea.

NICIUNA

A fost instituit un mecanism de monitorizare a cheltuielilor UE în domeniul biodiversității, bazat pe codurile de cheltuieli relevante.

Este încă devreme pentru a evalua întregul proces și, prin urmare, acuratețea mecanismului.

11

RS nr. 20/2014

A fost eficace sprijinul acordat de FEDR pentru întreprinderile mici și mijlocii în domeniul comerțului electronic?

(coeziune)

O logică de intervenție mai riguroasă a fost instituită în programele operaționale, inclusiv utilizarea de indicatori de realizare și de rezultat, unii dintre aceștia fiind comuni și predefiniți la nivelul UE.

NICIUNA

Obligația de a institui sisteme de monitorizare, inclusiv sisteme de informare pentru colectarea și agregarea datelor referitoare la indicatori. În măsura în care funcționează corect, aceste sisteme ar trebui să permită Comisiei să obțină informații coerente și fiabile de la statele membre cu privire la progresul programelor operaționale, nu numai din punct de vedere financiar, ci și în termeni de performanță. Progresele înregistrate în atingerea valorilor-țintă sunt în prezent mai susceptibile de a fi măsurate în timp util și, prin urmare, de a fi comparate în timp.

Sunt necesare orientări și verificări suplimentare la nivelul statelor membre pentru a asigura faptul că sistemele de monitorizare și de informare instituite furnizează date fiabile și actualizate cu privire la progresele și la performanța programelor operaționale.

Indicatori specifici ai programelor care țin de obiectivul tematic 2 permit măsurarea realizărilor și a rezultatelor intervențiilor programelor în domeniul dezvoltării comerțului electronic, acolo unde este cazul.

Așa cum anunțase, Comisia nu a propus indicatori standard relevanți pentru obiectivele strategice ale UE privind comerțul electronic.

Comisia a oferit consultanță autorităților de management cu privire la elaborarea de criterii de selecție în proiectele TIC. Întreaga concepție a programelor operaționale este orientată mai mult spre rezultate.

De asemenea, Comisia a întreprins acțiuni care ar putea conduce la reducerea obstacolelor aflate în calea comerțului electronic transfrontalier și care au ca obiectiv să ofere întreprinderilor de comerț electronic posibilitatea de a valorifica oportunitățile oferite de piața unică.

NICIUNA

În ceea ce privește monitorizarea impactului, autorităților de management le-au fost solicitate planuri de evaluare.

Comisia nu a solicitat includerea în acordurile de grant a unui set minim de indicatori robuști însoțiți de nivelurile-țintă aferente.

În perioada de programare 2014-2020, Comisia a solicitat crearea de sisteme de monitorizare și de control la nivelul programelor operaționale în statele membre. Obiectivul este ca însăși Comisia să se poată baza pe aceste niveluri diferite, completate cu propriul set de controale, pentru a avea suficiente asigurări că datele introduse în acest sistem de monitorizare sunt fiabile și coerente.

NICIUNA

NICIUNA

Nu a fost introdus niciun mecanism (1) pentru a asigura faptul că plățile sunt legate de performanță și (2) pentru a permite ajustarea acestora în cazul unor performanțe foarte slabe.

12

RS nr. 21/2014

Infrastructurile aeroportuare finanțate de UE: beneficii insuficiente în raport cu costurile

(coeziune)

Existența unor condiționalități ex ante începând din perioada de programare 2014-2020 și consolidarea analizei costuri-beneficii și a principiilor de bază ale acesteia sunt în prezent incluse în acte juridice.

Există un risc sporit ca, odată cu revizuirea Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare, statele membre să profite de ocazie pentru a utiliza fonduri publice pentru aeroporturi mai mici, care nu sunt viabile din punct de vedere financiar.

13

RS nr. 13/2014

Sprijinul acordat de UE pentru reabilitare ca urmare a cutremurului din Haiti

(acțiuni externe)

Punerea în aplicare adecvată a orientărilor privind sprijinul bugetar publicate în septembrie 2012, care au introdus cadrul de gestionare a riscurilor ce prevede urmărirea progreselor măsurilor de atenuare și un sistem de alertă timpurie.

NICIUNA

Adoptarea și punerea în aplicare a Planului de acțiune pentru reziliență în țările predispuse la crize pentru 2013-2020, care subliniază importanța creării unei legături între ajutorul de urgență, reabilitare și dezvoltare (LARD) și definește obiectivele și mandatele DG ECHO și DG DEVCO.

NICIUNA

Cadrul comun în materie de ajutor umanitar și de dezvoltare integrează conceptul de reziliență și abordarea LARD în programarea, identificarea și executarea activităților de cooperare ale actorilor UE. De exemplu, strategiile de tranziție și legăturile paralele dintre ajutorul umanitar și cooperarea pentru dezvoltare au fost concepute în mod adecvat pentru Haiti.

NICIUNA

DG ECHO și EuropeAid și-au adaptat instrumentele umanitare prin includerea unui capitol privind strategiile de ieșire și legătura dintre ajutorul de urgență, reabilitare și dezvoltare.

În practică, strategiile de ieșire și de tranziție nu sunt nici formalizate, nici documentate. De exemplu, criteriile de ieșire nu sunt determinate, personalul minim pentru a asigura tranziția nu este desemnat, procesul de comunicare nu este prevăzut, iar indicatorii aflați la baza deciziei de ieșire nu sunt menționați.

Noile orientări privind sprijinul bugetar publicate în septembrie 2012 (nicio modificare în 2017) prevăd contracte de sprijin în vederea consolidării statului care oferă statelor posibilități de a obține sprijin pentru consolidarea capacităților, cu accent pe funcțiile-cheie legate de gestiunea finanțelor publice.

NICIUNA

Planul de acțiune pentru reforma gestiunii finanțelor publice prevăzut în contractele de sprijin în vederea consolidării statului constituie baza monitorizării reformei gestiunii finanțelor publice. Acest plan de acțiune se bazează pe repere cu termene precise în legătură cu care se raportează periodic în cadrul evaluării eligibilității dosarelor de plată.

NICIUNA

Așteptări pe termen mai scurt legate de reforma gestiunii finanțelor publice, vizând protejarea fondurilor UE împotriva risipei, a deturnării în alte scopuri și a ineficienței, au fost incluse în tabelul de monitorizare a gestiunii finanțelor publice din orientările privind sprijinul bugetar.

În ceea ce privește Haiti, participanții la dialogul tripartit (parlamentul, guvernul și societatea civilă) au publicat o declarație în care se angajează ca, împreună cu partenerii, să definească reforme pe termen scurt pentru a proteja fondurile UE.

NICIUNA

Modelul de proceduri de continuitate a activității a fost actualizat și include în prezent dispoziții pentru redistribuirea de urgență a personalului.

NICIUNA

14

RS nr. 16/2014

Eficacitatea demersurilor de combinare a finanțărilor acordate prin intermediul facilităților regionale de investiții cu creditele acordate de instituțiile financiare în scopul sprijinirii politicilor externe ale UE

(acțiuni externe)

Au fost adoptate noi orientări pentru operațiunile de finanțare mixtă și a fost elaborat formularul de cerere aferent. Personalul este instruit periodic cu privire la aplicarea acestora.

NICIUNA

Rolul serviciilor Comisiei și al delegațiilor UE în special este clar specificat în orientări.

NICIUNA

Caracterul complet al informațiilor și maturitatea și valoarea adăugată a proiectelor de finanțare mixtă sunt asigurate prin intermediul noii proceduri de depunere a cererilor.

NICIUNA

Etapa autorizării provizorii a proiectelor a fost eliminată și, astfel, durata procesului de aprobare a fost redusă.

NICIUNA

În noul model de acorduri de delegare și de grant încheiate cu organizații evaluate potrivit analizei pe piloni (modelul PAGODA – Pillar Assessment Grant or Delegation Agreements), graficul plăților este adaptat astfel încât prefinanțările plătite să țină seama de angajamentele din perioada precedentă.

NICIUNA

În paralel cu modelul PAGODA, Comisia pune în aplicare un cadru de măsurare a rezultatelor întemeiat pe indicatori, cu scopul de a asigura monitorizarea grantului UE.

NICIUNA

Rolul delegației UE este clar descris în liniile directoare.

NICIUNA

Metodologia de monitorizare axată pe rezultate (ROM) a fost elaborată și este aplicată în cadrul unui proiect pilot.

NICIUNA

Cu noul proces de aprobare și modelul PAGODA, vizibilitatea devine parte a formularului de cerere și a contractului subsecvent.

NICIUNA

15

RS nr. 18/2014

Sistemul de evaluare și sistemul de monitorizare axată pe rezultate implementate în cadrul EuropeAid

(acțiuni externe)

Modulul informatic EVAL furnizează informații în timp real cu privire la resursele financiare necesare pentru evaluări. Modulul ROM furnizează informații privind proiectele care pot fi monitorizate în cadrul bugetelor alocate contractanților. Exercițiile de alocare a personalului, precum evaluarea sarcinii de lucru în cadrul delegațiilor (WLAD), evaluarea sarcinii de lucru în serviciile centrale (WLAHQ) și (OPTIMUS), evaluează în mod regulat necesarul de resurse umane și propun ajustări în consecință.

Nu s-a demonstrat cu claritate modul în care alocarea resurselor umane, în special între monitorizarea axată pe rezultate și evaluări, a fost asigurată în cadrul WLAD, al WLAHQ sau al OPTIMUS. Nu există nicio informație cu privire la personalul aferent, așa cum se specifică în raportul Curții.

Criterii clare de selecție pentru evaluări au fost definite în încercarea de a asigura o acoperire adecvată a proiectelor relevante.

Complementaritatea dintre monitorizarea axată pe rezultate și evaluări este luată în considerare în etapa planificării și în cadrul elaborării modulelor informatice EVAL și ROM.

Nu a fost documentat suficient modul în care criteriile de selecție au fost aplicate pentru elaborarea planurilor de evaluare individuală (exemple) de către delegații și la nivel central.

DG DEVCO a luat măsuri importante pentru a-și îmbunătăți sistemul de supraveghere a evaluărilor și de redactare a rapoartelor: o analiză a evaluărilor proiectelor din 2015, implementarea modulului informatic EVAL și semnarea contractului ESS (servicii de sprijin pentru evaluare).

Contractul ESS, care a fost atribuit abia în decembrie 2016, este încă într-o fază incipientă. Prin urmare, sunt necesare eforturi suplimentare pentru a pune în aplicare recomandarea Curții în totalitatea ei, în special în ceea ce privește analiza motivelor care au antrenat întârzieri ale evaluărilor și măsurile adoptate pentru remedierea acestora.

Lipsa de eficacitate în comunicarea de către delegații a planurilor de monitorizare și de evaluare.

Supravegherea activităților de evaluare este în curs de a fi îmbunătățită semnificativ prin punerea în aplicare a contractului ESS, semnat în decembrie 2016.

Modulul informatic EVAL a fost implementat în septembrie 2016, iar utilizarea acestuia a fost impusă ca obligatorie de DG DEVCO.

NICIUNA

Sunt disponibile orientări detaliate actualizate privind asigurarea calității monitorizării axate pe rezultate și a evaluărilor.

Modulele informatice EVAL și ROM includ funcționalități care facilitează un proces riguros de asigurare a calității.

Există exemple bine documentate de activitate riguroasă desfășurată de DG DEVCO și de contractanții săi externi în cadrul asigurării calității rapoartelor de monitorizare axată pe rezultate.

Executarea contractului ESS, care prevede o îmbunătățire a grilei de evaluare a calității, a început; documentația aferentă este furnizată în raportul inițial.

NICIUNA

Există cazuri în care DG DEVCO a efectuat o asigurare riguroasă a calității pentru rapoartele ROM și pentru rapoartele de evaluare. Sistemul de asigurare a calității s-a îmbunătățit, deși contribuția contractului ESS la această îmbunătățire nu a fost încă stabilită în mod clar.

Rapoartele ROM fac obiectul unei verificări sistematice efectuate de un contractant extern și aprobate de DG DEVCO.

În ceea ce privește evaluările, noul instrument informatic EVAL include un control obligatoriu de asigurare a calității rapoartelor.

NICIUNA

Pachetul privind o mai bună legiferare și instrucțiunile referitoare la documentele de acțiune reafirmă necesitatea de a se defini obiective SMART și indicatori RACER, însoțiți de valori de referință și de valori-țintă.

În practică, DG DEVCO a depus eforturi pentru a reexamina documentele de acțiune referitoare la programe în scopul asigurării conformității acestora cu orientările menționate anterior și cu recomandarea Curții.

NICIUNA

DG DEVCO și-a îmbunătățit sistemul de evaluări definind în mod clar criteriile de selecție și asigurând o acoperire rezonabilă a proiectelor și a programelor (a se vedea recomandarea 4 a treia liniuță).

Noile documente de acțiune fac o legătură între obiectivele generale și impacturile preconizate și există exemple în care au fost definiți indicatori clari.

Cadrul de evaluare a impactului a fost definit odată cu adoptarea cadrului UE privind rezultatele dezvoltării și cooperării internaționale în martie 2015, în conformitate cu Agenda schimbării.

Un mecanism sistematic de colectare a datelor privind rezultatele programelor pentru o perioadă de cel puțin trei ani după finalizarea acestora nu este încă instituit pentru a demonstra în mod clar impactul și sustenabilitatea rezultatelor obținute.

O creștere a proporției evaluărilor ex post, necesare pentru a demonstra rezultatele pe termen mai lung, cum ar fi impacturile, nu a fost încă demonstrată.

Deficiențe în ceea ce privește datele referitoare la rezultatele în materie de dezvoltare și mecanismele dezvoltate pe baza lecțiilor învățate au fost raportate către DG DEVCO în octombrie 2016 [în cadrul unei examinări a evaluărilor strategice (Review of the strategic evaluations)].

Indicatorul-cheie de performanță 19 a demonstrat în 2014 o creștere semnificativă față de anul precedent, precum și o tendință de creștere în 2016. De asemenea, criteriile de selecție îmbunătățite pentru evaluările proiectelor conduc la o mai bună reprezentativitate la nivelul populației și la atingerea unui nivel mai ridicat de valoare adăugată cu resurse limitate.

Comisia a efectuat o analiză și a concluzionat că o creștere a numărului de evaluări ex post nu ar conduce neapărat la o mai bună informare cu privire la rezultate și s-ar realiza la un anumit cost, în condițiile în care resursele sunt limitate.

DG DEVCO și-a îmbunătățit criteriile de selecție pentru evaluările proiectelor și proporția tuturor evaluărilor (intermediare, finale și ex post) a crescut.

DG DEVCO nu a demonstrat o creștere a numărului de evaluări ex post, deși s-au înregistrat îmbunătățiri prin metode alternative.

O examinare a evaluărilor strategice ale DG DEVCO care acoperă perioada 2006-2016 a fost efectuată pentru a contribui la actualizarea politicii UE în domeniul cooperării pentru dezvoltare (raport final publicat în octombrie 2016).

În unele cazuri, o perioadă de monitorizare de un an pare suficientă pentru a se constata că punerea în aplicare a produs rezultate pozitive.

Există unele cazuri în care evaluări strategice specifice de monitorizare sunt planificate sau recomandările sunt monitorizate după mai mult de un an.

Crearea unui grup operativ și instituirea unei noi dinamici în raport cu unitatea de gestionare a cunoștințelor din cadrul DG DEVCO, ceea ce a dus la îmbunătățirile aflate în curs care ar trebui să se materializeze în următorii ani.

În ceea ce privește fișa contradictorie, nu există niciun mecanism sistematic de urmărire pentru mai mult de un an a planurilor de acțiune elaborate în urma recomandărilor din evaluările strategice.

Modulul informatic EVAL nu include încă evaluări strategice.

Un modul informatic (EVAL) care funcționează atât ca bază de date, cât și ca instrument de gestiune a fost dezvoltat de către DG DEVCO conform cerințelor din recomandarea Curții.

NICIUNA

16

RS nr. 2/2014

Sunt gestionate în mod corespunzător regimurile comerciale preferențiale?

(resurse proprii)

DG TRADE a elaborat o versiune revizuită a manualului privind evaluarea impactului comerțului asupra dezvoltării durabile. În ceea ce privește politica DG TRADE, pentru toate acordurile comerciale majore au fost efectuate evaluări de impact și evaluări ale impactului asupra dezvoltării durabile.

NICIUNA

DG TRADE a încheiat un nou memorandum de înțelegere cu Eurostat și un acord administrativ cu JRC pentru EU-GTAP. Eurostat participă activ în cadrul grupurilor de coordonare interservicii pentru evaluările impactului asupra dezvoltării durabile.

NICIUNA

DG TRADE și-a actualizat planurile de evaluare și efectuează evaluări ex post pe o bază mai sistematică, inclusiv estimări privind veniturile la care s-a renunțat.

NICIUNA

DG TRADE a prezentat două rapoarte cu privire la efectele schemei.

Se estimează că evaluarea la jumătatea perioadei a sistemului de preferințe generalizate (SPG), care trebuie prezentată autorităților legislative în conformitate cu temeiul juridic (articolul 40 din Regulamentul nr. 978/2012), va fi finalizată doar la sfârșitul lunii iunie 2018.

17

RS nr. 15/2014

Fondul pentru frontierele externe a promovat solidaritatea financiară, dar necesită o mai bună măsurare a rezultatelor și trebuie să genereze o valoare adăugată europeană suplimentară

(creștere inteligentă și favorabilă incluziunii)

Au fost adoptate acte juridice, inclusiv indicatori relevanți și măsurabili. Au fost instituite norme și orientări în vederea unei utilizări și a unei abordări uniforme.

Unele rapoarte și documente nu sunt încă finalizate și adoptate.

Au fost organizate ateliere pentru statele membre și alte forme de cooperare consulară.

Comisia ar trebui să continue să colaboreze cu statele membre pentru a finaliza instituirea unor centre comune de tratare a solicitărilor.

A fost creată o platformă pentru schimbul periodic și rapid de documente și de informații. Cooperarea și consultarea au fost îmbunătățite și nuanțate.

NICIUNA

Diverse activități au fost organizate în vederea consolidării capacității administrative.

Schimbul de bune practici între statele membre ar îmbunătăți punerea în aplicare a FAMI și a FSI.

RĂSPUNSURILE COMISIEI

Raportul special nr. 4/2014: Integrarea în PAC a obiectivelor politicii UE în domeniul apei – un succes parțial

Variantele finale aprobate ale celei de a doua versiuni a planurilor de management al bazinului hidrografic au înregistrat întârzieri și încă nu sunt finalizate. Încă nu s-a realizat o mai bună integrare a mecanismelor în programele de dezvoltare rurală.

Răspuns: Comisia este de acord că evaluarea celei de a doua versiuni a planurilor de management al bazinului hidrografic încă nu a fost realizată, dar intenționează să prezinte raportul Comisiei în acest sens cu mult timp înainte de termenul limită prevăzut în mod legal, și anume decembrie 2018. Cu toate acestea, pe baza unei evaluări ad hoc a părților relevante, informațiile din planurile de management al bazinului hidrografic respective au fost utilizate în mod eficace, pentru a asigura conformitatea cu condiționalitățile ex ante în ceea ce privește apa în programele de dezvoltare rurală. Prin urmare, Comisia consideră că au fost asigurate condițiile minime în ceea ce privește punerea în aplicare a Directivei-cadru privind apa, înainte de angajarea fondurilor de dezvoltare rurală, și anume stabilirea prețurilor pentru apă, precum și un set de criterii de eligibilitate pentru investițiile în irigații. Astfel, Comisia consideră că recomandarea este pusă în aplicare în ceea ce privește politica de dezvoltare rurală.

Încă nu s-au realizat îmbunătățiri reale în ceea ce privește evaluarea presiunilor pe care le exercită practicile agricole asupra apelor și au fost identificate lacune la nivelul actualelor practici de raportare ale statelor membre.

Răspuns: Comisia confirmă că, în prezent, se lucrează la orientările pentru evaluarea impactului proiectelor de dezvoltare rurală, prin evaluările ce urmează să fie transmise în rapoartele anuale pentru anul 2019.

Aici sunt incluși doi indicatori de impact pentru evaluarea presiunii pe care o exercită practicile agricole asupra apelor.

Aceiași indicatori vor fi evaluați în evaluările ex post ale proiectelor de dezvoltare rurală pentru perioada 2014-2020, pentru care vor fi furnizate orientări.

Raportul special nr. 8/2014: Comisia a gestionat în mod eficace integrarea sprijinului cuplat în schema de plată unică?

Anumite state membre nu au comunicat Comisiei, în timp util, informații de bază cu privire la noua schemă de plăți directe, ceea ce a redus capacitatea de monitorizare a Comisiei. Auditurile Comisiei cu privire la drepturile la plată pot fi, de asemenea, îmbunătățite.

Răspuns: Ca urmare a constatării, Comisia și-a modificat abordarea, pentru a asigura o mai bună orientare asupra auditului și validarea calculelor centrale și a controalelor interne aplicate. Toate auditurile lansate/ce urmează a fi lansate începând cu a doua jumătate a anului 2017 sunt afectate de această modificare. Au fost finalizate deja trei audituri (Suedia, Italia și Regatul Unit-Scoția). Raportul de audit NAC/2017/002/SE a fost trimis recent Curții de Conturi Europene, la 20 aprilie 2018. Raportul de audit pentru Italia ar trebui trimis în această lună.

La nivelul Comisiei nu sunt disponibile date privind recuperările ce trebuie realizate la nivelul statelor membre în ceea ce privește corectarea drepturilor la plată pentru schema de plată unică/schema de plată de bază, alocate în mod eronat, și a plăților calculate în mod eronat.

Răspuns: În conformitate cu dreptul UE, statele membre au obligația de a realiza recuperările de la beneficiari. Mai mult, statele membre raportează aceste recuperări per beneficiar, fără a specifica motivele stabilirii neregulii care conduce la lansarea recuperării. (Este posibil ca același beneficiar să înregistreze mai multe neconformități, în cadrul unor măsuri de sprijin diferite.) Comisia aplică corecții financiare pentru absența unui proces de diligență în realizarea recuperărilor. Aceste corecții se stabilesc pe baza unei analize a modului în care statele membre gestionează procedurile de recuperare, evaluat în conformitate cu cerințele legale, adică per beneficiar, fără defalcare pe diferitele motive ale plății necuvenite. Curtea de Conturi Europeană este invitată să ia în considerare cadrul prevăzut în legislația aplicabilă.

Criteriile de acreditare pentru agențiile de plăți nu fac nicio referire la acuratețea și validitatea drepturilor la plată. Mai mult, metodologia și orientările Comisiei pentru determinarea activității organismelor de certificare în ceea ce privește drepturile la plată sunt incomplete.

Răspuns: Criteriile de acreditare a agențiilor de plăți sunt elaborate fără a prevedea o listă a tuturor tipurilor de verificări ce trebuie executate. Criteriile de acreditare sunt elaborate la modul general, fără a face referire la vreo măsură de sprijin. Totodată, în legislația UE se prevede în mod clar că agențiile de plăți trebuie să se asigure că „suma care trebuie plătită beneficiarului este conformă cu normele Uniunii” [secțiunea 1 punctul A litera (i) din anexa I la Regulamentul (UE) nr. 907/2014]. Comisia consideră că sistemul actual este solid și dă rezultate bune, ținând cont și de rata foarte redusă de erori în cazul plăților directe (sub pragul de semnificație, conform Raportului anual al Curții de Conturi Europene pentru anul 2016). În ceea ce privește activitatea organismelor de certificare, Comisia consideră și că orientările actuale privind obligațiile organismelor de certificare sunt clare și cuprinzătoare, deci cadrul furnizat este suficient.

Orientările Comisiei nu pot fi prea prescriptive, deoarece organismele de certificare sunt auditori calificați și, în conformitate cu standardele de audit acceptate la nivel internațional, acestea ar trebui să își utilizeze capacitatea profesională atunci când desfășoară activitatea de certificare.

Raportul special nr. 9/2014: Este sprijinul acordat de UE pentru investiții și promovare în sectorul vitivinicol bine gestionat și sunt demonstrate rezultatele sale în ceea ce privește competitivitatea vinurilor produse în UE?

Prezentarea clarificărilor și a priorităților de către Comisie poate îmbunătăți doar parțial situația, întrucât acestea nu împiedică acordarea de sprijin pe termen mai lung (până la cinci ani) pentru aceiași beneficiari, pe aceleași piețe-țintă, în țări terțe.

Comisia a respins recomandarea și nu intenționează să o pună în aplicare pe deplin. Prin urmare, încă persistă riscurile identificate de Curtea de Conturi Europeană în Raportul special nr. 9/2014.

Răspuns: Comisia consideră că, odată ce un operator a beneficiat de sprijin pentru o operațiune de promovare pe o piață dintr-o țară terță pentru o perioadă de trei sau chiar de cinci ani, operatorul nu mai este eligibil pentru sprijin pentru aceeași operațiune pe aceeași piață, nici chiar într-o perioadă de programare ulterioară. Acest concept a fost explicat în mod clar într-o scrisoare trimisă unui stat membru în luna ianuarie și a fost discutat în cadrul Comitetului pentru vinuri în luna martie a acestui an.

Raportul special nr. 22/2014: Obținerea de economii – menținerea sub control a costurilor aferente finanțărilor acordate de UE pentru proiectele de dezvoltare rurală

Întrucât orientările nu reprezintă un document ce trebuie respectat în mod obligatoriu, Comisia nu poate ști câte state membre/regiuni au folosit cu adevărat aceste elemente pentru a-și îmbunătăți sistemele de control.

În total, în perioada februarie 2015-ianuarie 2016, REDR a organizat doar trei sesiuni de formare în ceea ce privește caracterul rezonabil al costurilor și opțiunile simplificate privind costurile. În condițiile în care există 118 proiecte de dezvoltare rurală, există riscul ca Comisia să trebuiască să facă mai mult pentru a se asigura că fiecare stat membru/regiune a avut șansa de a participa sau a participat la aceste sesiuni de formare.

Platforma de partajare a bunelor practici a REDR ar putea fi dezvoltată, adăugând exemple de bune proceduri administrative, precum cele privind caracterul rezonabil al costurilor.

Răspuns: Comisia consideră această recomandare ca fiind pusă în aplicare. Comisia a evidențiat diferitele ocazii cu care subiectele respective au fost discutate cu statele membre, precum și recentele modificări aduse Regulamentului de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014. La solicitarea statelor membre, orientările privind controalele și sancțiunile vor fi actualizate în cursul anului 2018.

Raportul special nr. 23/2014: Erori la nivelul cheltuielilor pentru dezvoltare rurală: care sunt cauzele și cum sunt ele remediate?

Rapoartele de punere în aplicare ce urmează să fie trimise de către statele membre până la 30 iunie 2017 îi vor oferi Comisiei posibilitatea de a avea o imagine actualizată și mai aprofundată a punerii în aplicare a proiectelor de dezvoltare rurală.

Răspuns: Raportul anual aprofundat de implementare pentru programele de dezvoltare rurală ce urmează să fie introduse în 2019 va include informații suplimentare privind punerea în aplicare a proiectelor de dezvoltare rurală.

Comisia se angajează să evalueze conceperea politicilor și măsura în care este necesară în continuare fiecare măsură de sprijin, pe baza rezultatelor punerii în aplicare a perioadei de programare 2014-2020, înainte de a formula propuneri pentru următoarea perioadă de programare.

Răspuns: Comisia s-a angajat să analizeze posibilele modalități de îmbunătățire a performanțelor politicii de dezvoltare rurală în ansamblul său. Reflecțiile în această privință au fost deja inițiate în contextul pregătirii Comunicării Comisiei privind modernizarea și simplificarea PAC.

Raportul special nr. 24/2014: Este bine gestionat sprijinul acordat de UE pentru prevenirea și repararea daunelor cauzate pădurilor de incendii și de dezastre naturale?

Încă nu a fost finalizat/este în curs de elaborare un set de criterii de bază la nivelul UE, astfel cum a recomandat Curtea.

Răspuns: Comisia este de acord că recomandarea este în curs de implementare. Comisia a început consultarea cu grupul de experți al Comisiei privind incendiile forestiere, în vederea stabilirii unor criterii comune. Întrucât tipurile de păduri, vulnerabilitatea la incendii, condițiile geografice și climatice și nivelurile de pericol de incendiu sunt foarte diferite pe teritoriul UE, acesta este un exercițiu comun în care sunt implicate diferite servicii ale Comisiei și statele membre. Aparent, se preconizează că rezultatele vor fi obținute până la finalul anului 2018. DG ENV și Centrul Comun de Cercetare sunt responsabile pentru această problemă, întrucât acestea conduc grupul de experți privind incendiile forestiere.

Încă nu a fost realizată o evaluare a eficacității acțiunilor, întrucât majoritatea proiectelor finanțate în cadrul noii perioade de programare nu au fost încă finalizate sau auditate.

Răspuns: Comisia a considerat această recomandare ca fiind pusă în aplicare. Măsurile luate de Comisie, inclusiv, printre altele, auditurile de conformitate în curs în ceea ce privește sistemele de control ale statelor membre, precum și monitorizarea planurilor de acțiune cu privire la punctele slabe identificate, sunt considerate eficace. Aceste acțiuni vizează abordarea oricăror provocări cunoscute în ceea ce privește punerea în aplicare a măsurilor și se desfășoară în mod constant până la finalul actualei perioade de programare. Prin urmare, o evaluare finală a eficacității acestor acțiuni nu este încă posibilă.

Comisia a confirmat în RAD că punerea sa în aplicare „poate fi finalizată doar în 2019”.

Prin urmare, există riscul ca punctele slabe identificate în Raportul special nr. 24/2014 în ceea ce privește monitorizarea să persiste în perioada 2014-2020 dacă noile instrumente de monitorizare propuse nu au îmbunătățit încă cadrul de monitorizare pentru acest sprijin specific, după cum își exprimă Curtea de Conturi Europeană temerile în concluziile (punctul 81) Raportului special nr. 24/2014.

Răspuns: Raportul anual aprofundat de implementare pentru programele de dezvoltare rurală ce urmează să fie introduse în 2019 va include informații suplimentare privind punerea în aplicare a măsurii în conformitate cu obiectivele specifice.

Raportul special nr. 1/2014: Eficacitatea proiectelor de transport public urban cofinanțate de UE

Comisia ar fi putut solicita indicatori de rezultat pentru proiectele de transport urban în cursul procesului de negociere, însă, întrucât FEDR nu prevede indicatori de rezultate predefiniți și obligatorii, nu toate programele operaționale care au proiecte de transport urban au definit astfel de indicatori.

Nu există indicatori la nivelul proiectelor în sine și nu există indicatori privind calitatea serviciilor și gradul de satisfacție a utilizatorilor, utilizarea chestionarelor de satisfacție a utilizatorilor nu este sistematică și nu este obligatorie.

Răspuns: Indicatorii de rezultate incluși în programele pentru perioada 2014-2020 au fost selectați ținând cont de problemele abordate de fiecare program, de direcția schimbării dorite și de situația la care trebuie să se ajungă (obiectivul). Prin urmare, este posibil ca, atunci când obiectivul general al intervențiilor complexe, inclusiv al investițiilor limitate în transportul urban, a fost eficiența energetică sau reducerea emisiilor de particule în suspensie, autoritățile de management să nu fi selectat un indicator de rezultat care să se refere în mod direct la utilizarea transportului în comun, acesta nefiind relevant pentru obiectivele programului. De asemenea, aceasta a contribuit la limitarea sarcinii administrative asociate căutării de cofinanțare.

Atunci când se solicită finanțare din partea UE, toate proiectele au propriii indicatori specifici. Modalitățile de includere sunt lăsate la latitudinea statelor membre și depind de abordările naționale. Candidaturile proiectelor dezvăluie numeroase informații privind realizările preconizate ale proiectelor (reducerea emisiilor de gaze cu efect de seră și a celor care afectează calitatea aerului de la nivel local, reducerea congestiei, reducerea timpului de deplasare și a accidentelor și alte externalități ale sectorului transporturilor).

Comisia consideră că acțiunile la nivelul UE sunt proporționale. Prin urmare, se recomandă „sondajele privind satisfacția utilizatorilor” în cadrul proiectelor în care, pe baza cererii previzionate și a analizei cost-beneficiu, este cu adevărat nevoie să fie monitorizate aceste aspecte pentru a asigura o utilizare optimă a infrastructurii și viabilitatea economică a proiectului. În cazul proiectelor care se referă, de exemplu, la modernizarea serviciilor de tramvai existente pe rutele existente și unde există deja suficientă cerere, existența unor sondaje privind satisfacția utilizatorilor ar putea fi percepută drept excesivă.

În orice caz, nici rata de utilizare, nici beneficiile nu sunt incluse în acordurile de grant și nu sunt măsurate în funcție de proiect.

Având în vedere absența unor indicatori de rezultat predefiniți în Regulamentul privind FEDR, la nivel de sector, încă nu există standarde unificate pentru măsurarea performanței transportului urban pentru perioada de programare 2014-2020.

Răspuns: Obligațiile de monitorizare ale statelor membre se referă la nivelul axei prioritare. Modalitățile de realizare a acestei monitorizări sunt lăsate la latitudinea statelor membre, informațiile putând fi colectate fie de la beneficiari, fie din evaluările de impact furnizate de autoritățile de management. În special în cadrul proiectelor de transport în comun, a doua opțiune poate fi mai eficientă, mai ales dacă în același oraș sunt realizate mai multe proiecte finanțate de UE.

Încă nu există nicio măsurare la nivelul fiecărui proiect individual, după cum solicită recomandările.

Având în vedere absența unor indicatori de rezultat predefiniți în Regulamentul privind FEDR, la nivel de sector, încă nu există standarde unificate pentru măsurarea performanței transportului urban pentru perioada de programare 2014-2020.

Răspuns: Sistemul de monitorizare a fost conceput pentru a permite măsurarea la nivel de program. În temeiul juridic a fost inclusă o serie de indicatori predefiniți pentru măsurarea progreselor la nivelul realizărilor, dar organismele legislative nu au formulat o astfel de propunere la nivelul indicatorilor de rezultat. Totuși, acești indicatori de rezultat ar fi putut fi propuși ca indicatori de rezultat specifici programelor, însă ei nu puteau fi agregați la nivelul UE, din cauza diferențelor în definirea indicatorilor. Această abordare este proporțională, întrucât măsurarea rezultatelor proiectelor de transport urban poate diferi de la un oraș la altul, chiar și pe teritoriul aceluiași stat membru.

Raportul special nr. 7/2014: A reușit FEDER să sprijine cu succes dezvoltarea incubatoarelor de afaceri?

Nu există dovezi privind faptul că procesul de incubare începe întotdeauna cu un program de incubare detaliat și adaptat, a cărui punere în aplicare este urmărită, și că realizarea obiectivelor de afaceri este evaluată întotdeauna.

Încă nu există orientări cuprinzătoare adresate statelor membre în care să se impună în mod explicit integrarea, în toate programele operaționale naționale care vizează utilizarea de incubatoare, a tuturor condițiilor pentru cofinanțarea incubatoarelor de afaceri de către UE, astfel cum recomandă Curtea de Conturi Europeană.

Răspuns: Statele membre sunt informate cu privire la Raportul special nr. 7/2014 și la recomandările din acesta. Comisia a informat că unele programe operaționale ar trebui să includă dispoziții privind necesitatea de a acorda atenție programelor de incubare, necesitatea de a însoți IMM-urile în primii lor ani de activitate și obligația de a furniza întreprinderilor nou-înființate sprijin, programe de mentorat și învățare.

În cadrul gestiunii partajate, Comisia monitorizează punerea în aplicare a programelor, dar nu a proiectelor individuale. Autoritățile naționale au responsabilitatea de a selecta, pentru primirea de sprijin, acele proiecte care contribuie cel mai bine la obiectivele programului vizat și de a solicita beneficiarului potențial să pregătească un program de incubare detaliat și adaptat pentru fiecare întreprindere clientă. Prin urmare, ele ar trebui să introducă în acordurile de finanțare obligații contractuale corespunzătoare pentru beneficiari, care să le asigure că realizările și rezultatele dorite vor fi obținute ca urmare a operațiunilor selectate.

Comisia a elaborat un set cuprinzător de ghiduri tematice referitoare la punerea în aplicare a obiectivului tematic 1 privind consolidarea cercetării și inovării, inclusiv: inovarea în materie de servicii, industriile creative, conectarea universităților la creșterea regională, incubatoarele bazate pe inovare, conectarea creșterii inteligente și durabile prin specializări inteligente. Acestea au fost promovate pe scară largă de către Comisie și sunt disponibile la adresa: http://s3platform.jrc.ec.europa.eu/s3pguide

De asemenea, aceste ghiduri tematice au fost sugerate ca lectură suplimentară în Orientările privind condiționalitățile ex ante pentru fondurile structurale și de investiții europene, partea a II-a, iar respectarea lor a fost recomandată de către Comisie în cadrul comitetelor de monitorizare ale programelor operaționale relevante, unde aceasta joacă un rol consultativ.

Oferirea de servicii de incubare întreprinderilor nerezidente nu este, în continuare, o condiție pentru cofinanțarea din partea UE a incubatoarelor de afaceri în toate statele membre.

Încă nu există orientări cuprinzătoare adresate statelor membre în care să se impună în mod explicit integrarea, în toate programele operaționale naționale care vizează utilizarea de incubatoare, a tuturor condițiilor pentru cofinanțarea incubatoarelor de afaceri de către UE, astfel cum recomandă Curtea de Conturi Europeană.

Răspuns: Comisia consideră că incubatoarele își pot oferi serviciile și către întreprinderi nerezidente, dar numai în statele membre menționate de Comisie drept exemplu; astfel, sprijinul pentru incubare va putea avea un impact sporit asupra comunității locale de afaceri și vor fi îmbunătățite posibilitățile de colaborare în rețea.

Instituirea unor astfel de sisteme de monitorizare nu este o condiție pentru cofinanțare, ci se realizează în mod voluntar.

Răspuns: În cadrul gestiunii partajate a fondurilor structurale nu există niciun temei juridic conform căruia Comisia să poată solicita în mod explicit includerea acestui element în procedura de elaborare. Comisia recomandă ca incubatoarele de afaceri care primesc cofinanțare din partea UE să instituie un sistem de monitorizare care să aibă la bază și date de afaceri produse de clienții sprijiniți.

Raportul special nr. 12/2014: Este FEDR utilizat cu eficacitate în finanțarea proiectelor care promovează în mod direct biodiversitatea în cadrul Strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2020?

Comisia nu monitorizează programele operaționale în detaliu. Având în vedere sistemul de gestiune, aceasta rămâne o responsabilitate a statelor membre.

Răspuns: Comisia monitorizează punerea în aplicare a programelor operaționale prin mijloacele ce îi sunt puse la dispoziție în temeiul regulamentelor aplicabile: comitetul de monitorizare, raportul anual și final de implementare, reuniunea anuală de reexaminare.

Comisia discută cu statele membre problemele legate de proiectele pregătitoare, dar acest aspect nu este luat suficient în considerare în documentele de orientare.

Răspuns: Comisia subliniază faptul că documentele de orientare relevante au fost publicate înaintea raportului special, înainte de pregătirea programelor operaționale în statele membre. Comisia se va asigura că acest aspect este luat în mod corespunzător în considerare în documentele de orientare pentru cadrul financiar multianual post-2020.

Încă este prea devreme pentru a evalua procesul în ansamblul său și, prin urmare, acuratețea mecanismului.

Răspuns: Date financiare în funcție de categoriile de cheltuieli, inclusiv cu ponderarea biodiversității, sunt disponibile publicului în catalogul Portalului de date deschise pentru fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI). Nu se poate efectua o analiză ex post și, astfel, nu se poate evalua acuratețea metodologiei de urmărire a biodiversității înainte de executarea unei părți semnificative din buget.

Raportul special nr. 20/2014: A fost eficace sprijinul acordat de FEDR pentru întreprinderile mici și mijlocii în domeniul comerțului electronic?

Trebuie emise orientări și efectuate verificări suplimentare la nivelul statelor membre, pentru a garanta că sistemele de monitorizare și de informare existente furnizează la timp date fiabile privind progresele și performanța programelor operaționale.

Răspuns: Pentru perioada de programare 2014-2020, în temeiul articolului 50 din Regulamentul privind dispozițiile comune, statele membre trebuie să transmită un raport anual privind punerea în aplicare a tuturor programelor. Aceste rapoarte includ, printre altele, informații privind indicatorii comuni și specifici fiecărui program și privind valorile-țintă cuantificate. Comisia efectuează o evaluare riguroasă a informațiilor furnizate în aceste rapoarte și, în caz de preocupări cu privire la fiabilitatea și promptitudinea datelor furnizate, rapoartele sunt returnate statelor membre în vederea modificării.

Mai mult, Comisia și statele membre efectuează audituri privind fiabilitatea datelor referitoare la performanță. Datele nefiabile vor fi considerate un punct slab al sistemului de gestiune și de control, ceea ce poate conduce la corecții financiare. În 2017, Comisia a efectuat nouă audituri cu privire la fiabilitatea datelor. Întrucât punerea în aplicare abia începe, auditurile Comisiei s-au concentrat pe crearea sistemelor pentru preluarea și raportarea datelor privind performanța. Prin urmare, aceste audituri pot fi considerate eforturi preventive și de consolidare a capacităților din partea Comisiei. Autoritățile de audit vor raporta și punctele slabe în ceea ce privește fiabilitatea datelor privind performanța, în cadrul activității lor și al asigurării anuale furnizate, odată ce avansează punerea în aplicare.

După cum a anunțat, Comisia nu a propus indicatori standard relevanți pentru obiectivele strategice ale UE în ceea ce privește comerțul electronic.

Răspuns: În perioada 2014-2020, utilizarea „indicatorilor comuni” a devenit obligatorie acolo unde era relevantă. Dezvoltarea comerțului electronic la nivelul IMM-urilor este doar unul dintre tipurile posibile de intervenții în cadrul dezvoltărilor din domeniul TIC (tehnologia informației și comunicațiilor). Sprijinul limitat alocat de statele membre pentru acest tip de intervenție în perioada de programare precedentă nu a justificat instituirea unui „indicator comun” în acest domeniu. Pentru perioada post-2020, Comisia va examina posibile modalități de a îmbunătăți setul de indicatori ai programelor, în special dezvoltarea de „indicatori comuni”. Totuși, programele operaționale care finanțează dezvoltarea comerțului electronic la nivelul IMM-urilor au avut libertatea de a stabili indicatori specifici, relevanți pentru intervenție. Indicatorii, ca parte a programelor operaționale, au fost negociați și, în final, adoptați de Comisie.

Comisia nu a impus definirea în acordurile de finanțare a unui set minim de indicatori robuști, cu obiective asociate.

Răspuns: În cadrul gestiunii partajate, Comisia monitorizează punerea în aplicare a programelor, dar nu a proiectelor individuale. Autoritățile naționale au responsabilitatea de a selecta, pentru sprijinire, acele proiecte care contribuie cel mai bine la obiectivele programului în cauză. Prin urmare, ele ar trebui să introducă în acordurile de finanțare obligații contractuale corespunzătoare pentru beneficiari, care să le asigure că realizările și rezultatele dorite vor fi obținute ca urmare a operațiunilor selectate, pentru atingerea indicatorilor-țintă la nivelul priorității/programului operațional.

Raportul special nr. 21/2014: Infrastructurile aeroportuare finanțate de UE: beneficii insuficiente în raport cu costurile

Există un risc crescut ca, în urma revizuirii RGECA, statele membre să profite de oportunitate pentru a folosi finanțarea publică pentru aeroporturi mai mici, neviabile din punct de vedere financiar.

Răspuns: Comisia consideră că modificările legislației privind ajutoarele de stat nu au un efect direct asupra alocării cofinanțării din partea UE în cadrul politicii de coeziune.

Raportul special nr. 18/2014: Sistemul de evaluare și sistemul de monitorizare axată pe rezultate implementate în cadrul EuropeAid

Nu există documentație cu privire la modul în care au fost aplicate criteriile de selecție pentru stabilirea unor planuri individuale de evaluare (exemple) de către delegații și la nivelul sediului central.

Răspuns: Comisia este de acord cu această evaluare, iar în prezent ia măsuri pentru îmbunătățirea acestui aspect al planificării evaluării.

Contractul pentru Ancheta socială europeană (European Social Survey – ESS), care a fost atribuit abia în decembrie 2016, încă se află într-o fază incipientă. Prin urmare, sunt necesare eforturi suplimentare pentru a pune în aplicare pe deplin recomandarea Curții de Conturi Europene, în special în ceea ce privește analiza motivelor întârzierilor în evaluare și a măsurilor adoptate pentru abordarea acestora.

Ineficacitate în ceea ce privește realizarea planurilor de monitorizare și evaluare de către delegații.

Răspuns: Într-adevăr, activitatea ESS se află încă într-o fază incipientă. Se efectuează deja analize suplimentare și se iau măsuri corective, după cum s-a demonstrat deja: colaborarea cu succes cu delegațiile Uniunii și cu unitățile centrale a permis colectarea a 85 de OEP-uri (care înlocuiesc planurile de monitorizare și evaluare) pentru 2018, cu o rată de răspuns de 91 % la nivelul celor 93 de delegații ale Uniunii contactate. Funcționalitatea pentru codificarea OEP-urilor este deja disponibilă în EVAL de la finalul lunii martie 2018. Toate OEP-urile pentru 2018 vor fi codificate de ESS în EVAL, iar OEP-urile pentru 2019 vor fi codificate direct de către delegații și unități. Această nouă funcționalitate va facilita analiza și monitorizarea evaluărilor realizate de delegații și de unități la sediul central.

Încă nu există un mecanism sistematic de colectare a datelor privind rezultatele programelor pentru cel puțin trei ani de la finalizarea acestora, pentru a demonstra în mod clar impactul și caracterul durabil al rezultatelor obținute.

Încă nu s-a demonstrat o creștere a proporției de evaluări ex post, necesară pentru a demonstra rezultate pe termen mai lung, precum impactul.

Punctele slabe ale datelor privind rezultatele dezvoltării și ale mecanismelor privind lecțiile învățate au fost raportate DEVCO în octombrie 2016 („Analiza evaluărilor strategice”).

Răspuns: Inițial, Comisia nu a acceptat această recomandare și continuă să nu fie de acord cu ea.

În ceea ce privește creșterea proporției evaluărilor ex post, Comisia consideră că o evaluare ex post sistematică a programelor nu este eficace din punctul de vedere al costurilor ca utilitate a informațiilor furnizate. Informațiile privind rezultatele pe termen lung ale intervențiilor sunt integrate în evaluările strategice efectuate de Comisie, care oferă o imagine mai bună a impactului intervențiilor într-o anumită zonă geografică sau tematică.

Evaluările respectă cerințele noii Comunicări din 2013 „Consolidarea bazelor reglementării inteligente – îmbunătățirea evaluării” [COM(2013) 686 final] și Orientările privind o mai bună legiferare publicate la 19 mai 2015, care vizează, printre altele, promovarea unei „culturi a evaluării” la nivelul Comisiei, aplicarea principiului „a evalua înainte de a acționa”, după cum se prevede în politica comună de evaluare a DEVCO/SEAE, îmbunătățirea transparenței procesului de evaluare și utilizarea rezultatelor evaluărilor. În 2016, Comisia a pus în continuare accentul pe îmbunătățirea planificării și punerii în aplicare a evaluării proiectelor: au fost puse în aplicare două instrumente principale (planurile de monitorizare și evaluare și modulul de evaluare) și a fost contractată o echipă externă de servicii de asistență.

DEVCO nu a demonstrat o creștere a evaluărilor ex post, deși s-au realizat îmbunătățiri în alte moduri.

Răspuns: În răspunsul său inițial, Comisia a acceptat această recomandare, cu condiția ca o analiză suplimentară să arate că o creștere a evaluărilor ex post este eficientă și utilă. Analiza efectuată a condus la concluzia că o creștere a proporției evaluărilor ex post nu ar conduce neapărat la o mai bună informare cu privire la rezultate, întrucât este posibil ca aceste informații să nu sosească în momentul cel mai potrivit pentru procesul decizional și, cu siguranță, ar trebui suportate costuri.

În acord cu recomandarea Curții de Conturi Europene și în urma acestei analize, Comisia a fost de acord că este necesară o îmbunătățire a raționamentului evaluărilor proiectelor și programelor: selecție în fiecare etapă – la jumătatea perioadei, finală, ex post – în cadrul unui întreg program național, ținând cont și de alte instrumente de raportare (RFW) și de obiectivele evaluărilor (un echilibru între responsabilitate și învățare). Au fost luate măsuri în această privință.

Informațiile privind rezultatele pe termen lung ale intervențiilor sunt integrate în evaluările strategice efectuate de DEVCO, care oferă o imagine mai bună a impactului intervențiilor într-o anumită zonă geografică sau tematică.

Nu există un mecanism sistematic de monitorizare a planurilor de acțiune referitoare la recomandările privind evaluările strategice pe o perioadă mai mare de un an, în ceea ce privește fiche contradictoire.

Modulul IT EVAL nu include încă evaluări strategice.

Răspuns: Deși, cu unele excepții, dispozițiile din fiche contradictoire sunt monitorizate doar după un an, Comisia ar dori să sublinieze că monitorizarea și integrarea rezultatelor unei evaluări constituie un proces pe termen lung, care depășește instrumentul formal al fiche contradictoire. Aceasta include participarea la procesele de programare și de luare a deciziilor, unde ar trebui integrate informațiile referitoare la evaluare.

ANEXA 3.3

RECOMANDĂRI ADRESATE STATELOR MEMBRE

| Numărul raportului special | Titlul raportului special | Recomandări adresate statelor membre (număr și domeniu/rezumat) |
| --- | --- | --- |
| 1/2017 | Sunt necesare eforturi suplimentare pentru ca implementarea rețelei Natura 2000 să permită valorificarea la maximum a întregului său potențial | 1. | literele (a) și (b): Punerea în aplicare în integralitate a directivelor privind natura |

Numărul raportului special

Titlul raportului special

Recomandări adresate statelor membre (număr și domeniu/rezumat)

1/2017

Sunt necesare eforturi suplimentare pentru ca implementarea rețelei Natura 2000 să permită valorificarea la maximum a întregului său potențial

1.

literele (a) și (b): Punerea în aplicare în integralitate a directivelor privind natura

| 2. | literele (a), (b) și (c): Finanțarea și contabilizarea costurilor aferente rețelei Natura 2000 |
| --- | --- |

2.

literele (a), (b) și (c): Finanțarea și contabilizarea costurilor aferente rețelei Natura 2000

| 3. | literele (a) și (c): Măsurarea rezultatelor obținute de rețeaua Natura 2000 |
| --- | --- |

3.

literele (a) și (c): Măsurarea rezultatelor obținute de rețeaua Natura 2000

2/2017

Negocierea de către Comisie a acordurilor de parteneriat și a programelor din domeniul coeziunii pentru perioada 2014-2020: cheltuielile sunt direcționate într-o măsură mai mare către prioritățile Strategiei Europa 2020, dar sunt instituite mecanisme din ce în ce mai complexe pentru măsurarea performanței

| 2. | litera (a) Furnizarea de informații financiare pentru monitorizare |
| --- | --- |

2.

litera (a) Furnizarea de informații financiare pentru monitorizare

| 4. | Renunțarea la utilizarea acelor indicatori specifici programelor care nu prezintă utilitate |
| --- | --- |

4.

Renunțarea la utilizarea acelor indicatori specifici programelor care nu prezintă utilitate

| 5. | Asigurarea colectării datelor relevante pentru stabilirea efectelor intervențiilor realizate prin FEDR |
| --- | --- |

5.

Asigurarea colectării datelor relevante pentru stabilirea efectelor intervențiilor realizate prin FEDR

3/2017

Șomajul în rândul tinerilor – au reușit politicile UE să schimbe situația?

| 1. | Canalizarea așteptărilor prin stabilirea de obiective și ținte realiste și realizabile și realizarea unor evaluări ale decalajului între situația existentă și obiectivele urmărite, precum și a unor analize de piață înainte de conceperea sistemelor |
| --- | --- |

1.

Canalizarea așteptărilor prin stabilirea de obiective și ținte realiste și realizabile și realizarea unor evaluări ale decalajului între situația existentă și obiectivele urmărite, precum și a unor analize de piață înainte de conceperea sistemelor

| 2. | Elaborarea de strategii adecvate pentru a ajunge la populația vizată, care să stabilească obiective anuale concrete și măsurabile și să identifice principalele provocări și planurile de acțiune pentru a le face față |
| --- | --- |

2.

Elaborarea de strategii adecvate pentru a ajunge la populația vizată, care să stabilească obiective anuale concrete și măsurabile și să identifice principalele provocări și planurile de acțiune pentru a le face față

| 3. | Realizarea unui bilanț complet al costurilor pe care le presupune implementarea Garanției pentru tineret și stabilirea unei ordini de prioritate a măsurilor conexe care trebuie implementate |
| --- | --- |

3.

Realizarea unui bilanț complet al costurilor pe care le presupune implementarea Garanției pentru tineret și stabilirea unei ordini de prioritate a măsurilor conexe care trebuie implementate

| 4. | Asigurarea faptului că ofertele sunt considerate a fi de bună calitate numai dacă ele corespund profilului participantului și cererii de pe piața muncii și dacă acestea duc la o integrare durabilă pe piața muncii |
| --- | --- |

4.

Asigurarea faptului că ofertele sunt considerate a fi de bună calitate numai dacă ele corespund profilului participantului și cererii de pe piața muncii și dacă acestea duc la o integrare durabilă pe piața muncii

| 5. | Îmbunătățirea sistemelor de monitorizare și de raportare, astfel încât acestea să furnizeze cu regularitate date de calitate care să faciliteze elaborarea unor politici pentru tineret bazate într-o mai mare măsură pe elemente concrete |
| --- | --- |

5.

Îmbunătățirea sistemelor de monitorizare și de raportare, astfel încât acestea să furnizeze cu regularitate date de calitate care să faciliteze elaborarea unor politici pentru tineret bazate într-o mai mare măsură pe elemente concrete

6/2017

Răspunsul UE la criza refugiaților: abordarea „hotspot”

| 3. | Desfășurarea de experți |
| --- | --- |

3.

Desfășurarea de experți

8/2017

Controalele din domeniul pescuitului în UE: sunt necesare eforturi suplimentare

| 1. | litera (a): Îmbunătățirea fiabilității informațiilor privind flotele de pescuit |
| --- | --- |

1.

litera (a): Îmbunătățirea fiabilității informațiilor privind flotele de pescuit

| 2. | litera (c): Îmbunătățirea monitorizării măsurilor de gestionare a pescuitului |
| --- | --- |

2.

litera (c): Îmbunătățirea monitorizării măsurilor de gestionare a pescuitului

| 3. | literele (a), (b) și (c): Îmbunătățirea fiabilității datelor privind pescuitul |
| --- | --- |

3.

literele (a), (b) și (c): Îmbunătățirea fiabilității datelor privind pescuitul

| 4. | literele (a), (c) și (d): Îmbunătățirea inspecțiilor și a sancțiunilor |
| --- | --- |

4.

literele (a), (c) și (d): Îmbunătățirea inspecțiilor și a sancțiunilor

10/2017

Sprijinul acordat de UE pentru tinerii fermieri ar trebui să fie mai bine direcționat, astfel încât să stimuleze o reînnoire eficace a generațiilor

| 1. | Îmbunătățirea logicii de intervenție prin consolidarea evaluării nevoilor și prin definirea unor obiective SMART |
| --- | --- |

1.

Îmbunătățirea logicii de intervenție prin consolidarea evaluării nevoilor și prin definirea unor obiective SMART

| 2. | Ameliorarea modului de direcționare a măsurilor |
| --- | --- |

2.

Ameliorarea modului de direcționare a măsurilor

| 3. | a doua și a treia liniuță: Îmbunătățirea sistemului de monitorizare și evaluare |
| --- | --- |

3.

a doua și a treia liniuță: Îmbunătățirea sistemului de monitorizare și evaluare

12/2017

Punerea în aplicare a Directivei privind apa potabilă: calitatea apei și accesul la aceasta s-au îmbunătățit în Bulgaria, Ungaria și România, dar este în continuare nevoie de investiții substanțiale

| 3. | Statele membre ar trebui să solicite ca planurile care vizează atingerea unui anumit nivel de reducere a pierderilor de apă să fie incluse drept criterii de selecție pentru toate proiectele de infrastructură de apă care permit îndeplinirea obiectivelor naționale |
| --- | --- |

3.

Statele membre ar trebui să solicite ca planurile care vizează atingerea unui anumit nivel de reducere a pierderilor de apă să fie incluse drept criterii de selecție pentru toate proiectele de infrastructură de apă care permit îndeplinirea obiectivelor naționale

| 5. | literele (a) și (b): Statele membre ar trebui să se asigure că tarifele la apă permit garantarea sustenabilității infrastructurii de apă și analiza posibilității, dacă este necesar, de a se acorda sprijin financiar sau forme de sprijin gospodăriilor pentru care costul serviciilor de apă se situează peste rata de suportabilitate |
| --- | --- |

5.

literele (a) și (b): Statele membre ar trebui să se asigure că tarifele la apă permit garantarea sustenabilității infrastructurii de apă și analiza posibilității, dacă este necesar, de a se acorda sprijin financiar sau forme de sprijin gospodăriilor pentru care costul serviciilor de apă se situează peste rata de suportabilitate

13/2017

Un sistem unic european de management al traficului feroviar: va deveni această decizie politică o realitate?

| 1. | Evaluarea costurilor implementării Sistemului european de management al traficului feroviar |
| --- | --- |

1.

Evaluarea costurilor implementării Sistemului european de management al traficului feroviar

| 2. | Scoaterea din funcțiune a sistemelor naționale de semnalizare |
| --- | --- |

2.

Scoaterea din funcțiune a sistemelor naționale de semnalizare

| 3. | Argumente economice la nivel individual pentru administratorii de infrastructură și pentru întreprinderile feroviare |
| --- | --- |

3.

Argumente economice la nivel individual pentru administratorii de infrastructură și pentru întreprinderile feroviare

| 6. | litera (a): Armonizarea planurilor naționale de implementare și monitorizarea și asigurarea respectării lor |
| --- | --- |

6.

litera (a): Armonizarea planurilor naționale de implementare și monitorizarea și asigurarea respectării lor

| 8. | literele (a) și (b): Direcționarea mai bună a finanțării acordate de UE |
| --- | --- |

8.

literele (a) și (b): Direcționarea mai bună a finanțării acordate de UE

16/2017

Programarea pentru dezvoltarea rurală: este necesar să se reducă complexitatea și să se pună un accent mai mare pe rezultate

| 1. | litera (b): Statele membre ar trebui să specifice modul în care mecanismele de coordonare, de complementaritate și de sinergie între programele de dezvoltare rurală și alte programe vor fi puse în aplicare, monitorizate și raportate în contextul normelor UE |
| --- | --- |

1.

litera (b): Statele membre ar trebui să specifice modul în care mecanismele de coordonare, de complementaritate și de sinergie între programele de dezvoltare rurală și alte programe vor fi puse în aplicare, monitorizate și raportate în contextul normelor UE

18/2017

Cerul unic european: o schimbare de cultură, dar nu un veritabil cer unic

| 3. | Asigurarea deplinei independențe și a unei capacități suficiente a autorităților naționale de supervizare |
| --- | --- |

3.

Asigurarea deplinei independențe și a unei capacități suficiente a autorităților naționale de supervizare

19/2017

Procedurile de import: deficiențele cadrului juridic și aplicarea ineficace afectează interesele financiare ale UE

| 6. | literele (a), (b), (c) și (d): Statele membre ar trebui să condiționeze schimbarea intenționată a unor controale sugerate de o aprobare prealabilă sau imediată din partea nivelului ierarhic imediat superior, să introducă controale în sistemele lor electronice de acordare a liberului de vamă, să verifice ex post conformitatea operatorilor cu cerințele aplicabile pentru scutirea de la plata taxelor vamale pentru expedierile cu valoare mică și să elaboreze planuri de investigare pentru a combate folosirea abuzivă a acestor scutiri |
| --- | --- |

6.

literele (a), (b), (c) și (d): Statele membre ar trebui să condiționeze schimbarea intenționată a unor controale sugerate de o aprobare prealabilă sau imediată din partea nivelului ierarhic imediat superior, să introducă controale în sistemele lor electronice de acordare a liberului de vamă, să verifice ex post conformitatea operatorilor cu cerințele aplicabile pentru scutirea de la plata taxelor vamale pentru expedierile cu valoare mică și să elaboreze planuri de investigare pentru a combate folosirea abuzivă a acestor scutiri

ANEXA 3.4

SITUAȚIA ACȚIUNILOR ÎNTREPRINSE ÎN URMA RECOMANDĂRILOR ANTERIOARE FORMULATE CU PRIVIRE LA ASPECTE LEGATE DE PERFORMANȚĂ

| Exercițiu | Recomandarea Curții | Analiza Curții cu privire la progresele realizate | Răspunsul Comisiei |
| --- | --- | --- | --- |
| Pusă în aplicare integral | În curs de punere în aplicare | Nepusă în aplicare | Nu mai este aplicabilă | Probe insuficiente |
| Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Pusă în aplicare în anumite privințe |
| 2014 | Recomandarea 1:

  Strategia UE și cadrul financiar multianual ar trebui aliniate într-o măsură mai mare, în special în ceea ce privește perioadele și prioritățile aferente. Acest lucru ar garanta existența unor mecanisme adecvate privind monitorizarea și raportarea, ceea ce ar ajuta astfel Comisia să realizeze o raportare eficace referitor la contribuția bugetului UE la strategia Uniunii. Comisia ar trebui să prezinte organelor legislative propuneri corespunzătoare pentru a remedia această problemă. | | | | X | | | |
| Recomandarea 2:

  Obiectivele politice de nivel înalt ale Strategiei UE trebuie transpuse în obiective operaționale utile pentru responsabilii de gestiune. În ceea ce privește strategia care va succede Strategiei Europa 2020, Comisia ar trebui să propună legiuitorului ca:






  (a) | obiectivele politice de nivel înalt să fie reflectate în obiectivele stabilite la nivelul UE; |

Exercițiu

Recomandarea Curții

Analiza Curții cu privire la progresele realizate

Răspunsul Comisiei

Pusă în aplicare integral

În curs de punere în aplicare

Nepusă în aplicare

Nu mai este aplicabilă

Probe insuficiente

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Pusă în aplicare în anumite privințe

2014

Recomandarea 1:

Strategia UE și cadrul financiar multianual ar trebui aliniate într-o măsură mai mare, în special în ceea ce privește perioadele și prioritățile aferente. Acest lucru ar garanta existența unor mecanisme adecvate privind monitorizarea și raportarea, ceea ce ar ajuta astfel Comisia să realizeze o raportare eficace referitor la contribuția bugetului UE la strategia Uniunii. Comisia ar trebui să prezinte organelor legislative propuneri corespunzătoare pentru a remedia această problemă.

X

Recomandarea 2:

Obiectivele politice de nivel înalt ale Strategiei UE trebuie transpuse în obiective operaționale utile pentru responsabilii de gestiune. În ceea ce privește strategia care va succede Strategiei Europa 2020, Comisia ar trebui să propună legiuitorului ca:

(a)

obiectivele politice de nivel înalt să fie reflectate în obiectivele stabilite la nivelul UE;

| (b) | la rândul lor, acordurile de parteneriat și programele să le transpună pe acestea din urmă în obiective operaționale la nivelul statelor membre; o astfel de legătură este necesară și pentru programele gestionate în mod direct de către Comisie. |
| --- | --- |

(b)

la rândul lor, acordurile de parteneriat și programele să le transpună pe acestea din urmă în obiective operaționale la nivelul statelor membre; o astfel de legătură este necesară și pentru programele gestionate în mod direct de către Comisie.

X

Recomandarea 3:

Ar trebui să se consolideze cât mai curând posibil accentul pus pe rezultate. Comisia ar trebui să propună legiuitorului ca:

| (a) | statele membre să aibă obligația de a include în acordurile lor de parteneriat și în programele lor rezultatele cuantificate pe care intenționează să le obțină; |
| --- | --- |

(a)

statele membre să aibă obligația de a include în acordurile lor de parteneriat și în programele lor rezultatele cuantificate pe care intenționează să le obțină;

| (b) | toate acordurile de parteneriat și toate programele ar trebui să includă indicatori comuni de rezultat, care să fie aceiași, în măsura posibilului, pentru diferitele fonduri și care să fie astfel concepuți încât să monitorizeze progresul la nivel local, la nivelul statelor membre și la nivelul UE; |
| --- | --- |

(b)

toate acordurile de parteneriat și toate programele ar trebui să includă indicatori comuni de rezultat, care să fie aceiași, în măsura posibilului, pentru diferitele fonduri și care să fie astfel concepuți încât să monitorizeze progresul la nivel local, la nivelul statelor membre și la nivelul UE;

| (c) | cadrul de performanță (inclusiv rezerva de performanță) ar trebui să se bazeze, pe cât posibil, pe acești indicatori comuni de rezultat. |
| --- | --- |

(c)

cadrul de performanță (inclusiv rezerva de performanță) ar trebui să se bazeze, pe cât posibil, pe acești indicatori comuni de rezultat.

X

---

CAPITOLUL 4

Veniturile

CUPRINS

| Introducere | 4.1-4.4 |
| --- | --- |

| Scurtă descriere a veniturilor | 4.2-4.3 |
| --- | --- |

| Sfera și abordarea auditului | 4.4 |
| --- | --- |

| Regularitatea operațiunilor | 4.5 |
| --- | --- |

| Examinarea unor rapoarte anuale de activitate și a altor elemente ale sistemelor de control intern | 4.6-4.20 |
| --- | --- |

| Numărul rezervelor în materie de VNB și de TVA, precum și numărul de puncte care necesită soluționare în legătură cu resursele proprii tradiționale au rămas, per ansamblu, neschimbate | 4.7-4.8 |
| --- | --- |

| Comisia a continuat să își pună în aplicare planul multianual de verificare privind VNB-ul și a înregistrat progrese în ceea ce privește evaluarea impactului globalizării asupra conturilor naționale | 4.9-4.11 |
| --- | --- |

| Există deficiențe la nivelul gestiunii de către statele membre a resurselor proprii tradiționale | 4.12-4.16 |
| --- | --- |

| Nivelul insuficient de monitorizare a fluxurilor de importuri a contribuit la un proces îndelungat vizând asigurarea unei protecții eficace a veniturilor UE | 4.17 |
| --- | --- |

| Există deficiențe în ceea ce privește verificările efectuate cu privire la resursa proprie bazată pe TVA | 4.18-4.19 |
| --- | --- |

| Rapoartele anuale de activitate și alte mecanisme de guvernanță | 4.20 |
| --- | --- |

| Concluzie și recomandări | 4.21-4.23 |
| --- | --- |

| Concluzie | 4.21 |
| --- | --- |

| Recomandări | 4.22-4.23 |
| --- | --- |

| Anexa 4.1 – | Rezultatele testelor efectuate pe operațiuni pentru venituri |
| --- | --- |

Anexa 4.1 –

| Anexa 4.2 – | Numărul de rezerve nesoluționate în materie de VNB și de TVA și punctele care necesită soluționare în legătură cu resursele proprii tradiționale, pe state membre: situația la 31.12.2017 |
| --- | --- |

Anexa 4.2 –

| Anexa 4.3 – | Situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor anterioare formulate cu privire la venituri |
| --- | --- |

Anexa 4.3 –

| OBSERVAȚIILE CURȚII | |
| --- | --- |
| INTRODUCERE |
| 4.1. | Acest capitol prezintă constatările Curții cu privire la venituri, care sunt constituite din resurse proprii și din alte venituri.
  Caseta 4.1
  conține o prezentare defalcată a veniturilor din 2017. |

OBSERVAȚIILE CURȚII

INTRODUCERE

4.1.

Acest capitol prezintă constatările Curții cu privire la venituri, care sunt constituite din resurse proprii și din alte venituri.
  Caseta 4.1
  conține o prezentare defalcată a veniturilor din 2017.

Caseta 4.1 –   Veniturile – Prezentare defalcată pentru 2017

(în miliarde de euro)

| (în miliarde de euro) |
| --- |
| |
| Total venituri pentru 2017
   (1) | 139,7 |
| Sursa: conturile consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul 2017. |

Image

Total venituri pentru 2017
   (1)

139,7

Sursa: conturile consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul 2017.

OBSERVAȚIILE CURȚII

Scurtă descriere a veniturilor

| 4.2. | Cea mai mare parte a veniturilor (83 %) provine din următoarele trei categorii de resurse proprii: |
| --- | --- |

4.2.

Cea mai mare parte a veniturilor (83 %) provine din următoarele trei categorii de resurse proprii:

| (a) | Resursa proprie bazată pe venitul național brut (VNB) asigură 56 % din veniturile UE și este utilizată pentru a echilibra bugetul Uniunii după contabilizarea veniturilor provenite din toate celelalte surse. Fiecare stat membru contribuie proporțional pe baza VNB-ului său (1). |
| --- | --- |

(a)

Resursa proprie bazată pe venitul național brut (VNB) asigură 56 % din veniturile UE și este utilizată pentru a echilibra bugetul Uniunii după contabilizarea veniturilor provenite din toate celelalte surse. Fiecare stat membru contribuie proporțional pe baza VNB-ului său (1).

| (b) | Resursele proprii tradiționale reprezintă 15 % din veniturile UE și constau în taxe vamale percepute pentru importuri (20,3  miliarde de euro) și în taxe pe producția de zahăr (0,1  miliarde de euro). Aceste două tipuri de taxe sunt colectate de către statele membre. 80 % din valoarea lor totală este vărsată la bugetul UE, iar statele membre rețin restul de 20 % pentru acoperirea costurilor de colectare. |
| --- | --- |

(b)

Resursele proprii tradiționale reprezintă 15 % din veniturile UE și constau în taxe vamale percepute pentru importuri (20,3  miliarde de euro) și în taxe pe producția de zahăr (0,1  miliarde de euro). Aceste două tipuri de taxe sunt colectate de către statele membre. 80 % din valoarea lor totală este vărsată la bugetul UE, iar statele membre rețin restul de 20 % pentru acoperirea costurilor de colectare.

| (c) | Resursa proprie bazată pe taxa pe valoarea adăugată (TVA) asigură 12 % din veniturile UE. Contribuțiile la această resursă proprie sunt calculate pornind de la o rată uniformă (2) aplicată bazelor armonizate de evaluare a TVA-ului de la nivelul statelor membre. |
| --- | --- |

(c)

Resursa proprie bazată pe taxa pe valoarea adăugată (TVA) asigură 12 % din veniturile UE. Contribuțiile la această resursă proprie sunt calculate pornind de la o rată uniformă (2) aplicată bazelor armonizate de evaluare a TVA-ului de la nivelul statelor membre.

| 4.3. | Veniturile includ și sume încasate din alte surse. Cele mai importante dintre aceste surse sunt contribuțiile și restituirile care decurg din diferite acorduri și programe ale Uniunii (3) (9 % din veniturile UE), din excedentul exercițiului financiar 2016 (5 % din veniturile UE), precum și din dobânzi de întârziere și amenzi (2 % din veniturile UE). |
| --- | --- |

4.3.

Veniturile includ și sume încasate din alte surse. Cele mai importante dintre aceste surse sunt contribuțiile și restituirile care decurg din diferite acorduri și programe ale Uniunii (3) (9 % din veniturile UE), din excedentul exercițiului financiar 2016 (5 % din veniturile UE), precum și din dobânzi de întârziere și amenzi (2 % din veniturile UE).

Sfera și abordarea auditului

| 4.4. | Aplicând abordarea și metodele de audit descrise în
  anexa 1.1
  , Curtea a examinat următoarele aspecte privind veniturile din 2017:






  (a) | un eșantion de 55 de ordine de recuperare emise de Comisie (4), eșantion astfel constituit încât să fie reprezentativ pentru toate sursele de venituri; |
| --- | --- | --- |

4.4.

Aplicând abordarea și metodele de audit descrise în
  anexa 1.1
  , Curtea a examinat următoarele aspecte privind veniturile din 2017:

(a)

un eșantion de 55 de ordine de recuperare emise de Comisie (4), eșantion astfel constituit încât să fie reprezentativ pentru toate sursele de venituri;

| (b) | dacă informațiile prezentate în raportul anual de activitate al Direcției Generale Buget (DG Buget) și în cel al Eurostat cu privire la regularitatea veniturilor concordau în cea mai mare parte cu rezultatele Curții; |
| --- | --- |

(b)

dacă informațiile prezentate în raportul anual de activitate al Direcției Generale Buget (DG Buget) și în cel al Eurostat cu privire la regularitatea veniturilor concordau în cea mai mare parte cu rezultatele Curții;

| (c) | sistemele utilizate de Comisie pentru:






  (i) | asigurarea faptului că datele VNB și TVA ale statelor membre constituie o bază adecvată pentru calculul contribuțiilor la resursele proprii, precum și pentru calculul și colectarea acestor contribuții (5); |
| --- | --- | --- |

(c)

sistemele utilizate de Comisie pentru:

(i)

asigurarea faptului că datele VNB și TVA ale statelor membre constituie o bază adecvată pentru calculul contribuțiilor la resursele proprii, precum și pentru calculul și colectarea acestor contribuții (5);

| (ii) | gestionarea resurselor proprii tradiționale și asigurarea faptului că statele membre dispun de sisteme eficiente pentru colectarea și punerea la dispoziție a sumelor corecte în contul resurselor proprii tradiționale; |
| --- | --- |

(ii)

gestionarea resurselor proprii tradiționale și asigurarea faptului că statele membre dispun de sisteme eficiente pentru colectarea și punerea la dispoziție a sumelor corecte în contul resurselor proprii tradiționale;

| (iii) | gestionarea amenzilor și a penalităților; |
| --- | --- |

(iii)

gestionarea amenzilor și a penalităților;

| (iv) | calculul sumelor rezultate ca urmare a aplicării mecanismelor de corecție; |
| --- | --- |

(iv)

calculul sumelor rezultate ca urmare a aplicării mecanismelor de corecție;

| (d) | sistemele utilizate pentru contabilizarea resurselor proprii tradiționale (6) în trei state membre selectate (Republica Cehă, Germania și Țările de Jos) (7). |
| --- | --- |

(d)

sistemele utilizate pentru contabilizarea resurselor proprii tradiționale (6) în trei state membre selectate (Republica Cehă, Germania și Țările de Jos) (7).

REGULARITATEA OPERAȚIUNILOR

| 4.5. | Anexa 4.1
  prezintă o imagine de ansamblu a rezultatelor testelor efectuate pe operațiuni. Niciuna dintre cele 55 de operațiuni examinate nu conținea erori. |
| --- | --- |

4.5.

Anexa 4.1
  prezintă o imagine de ansamblu a rezultatelor testelor efectuate pe operațiuni. Niciuna dintre cele 55 de operațiuni examinate nu conținea erori.

EXAMINAREA UNOR RAPOARTE ANUALE DE ACTIVITATE ȘI A ALTOR ELEMENTE ALE SISTEMELOR DE CONTROL INTERN

| 4.6. | Astfel cum s-a explicat la punctul 4.4, Curtea a selectat și a examinat anumite sisteme. Observațiile prezentate în continuare nu afectează opinia de ansamblu a Curții cu privire la regularitatea veniturilor UE (a se vedea capitolul 1); ele pun însă în evidență domenii în care se pot aduce îmbunătățiri în ceea ce privește calculul și colectarea veniturilor. |
| --- | --- |

4.6.

Astfel cum s-a explicat la punctul 4.4, Curtea a selectat și a examinat anumite sisteme. Observațiile prezentate în continuare nu afectează opinia de ansamblu a Curții cu privire la regularitatea veniturilor UE (a se vedea capitolul 1); ele pun însă în evidență domenii în care se pot aduce îmbunătățiri în ceea ce privește calculul și colectarea veniturilor.

Numărul rezervelor în materie de VNB și de TVA, precum și numărul de puncte care necesită soluționare în legătură cu resursele proprii tradiționale au rămas, per ansamblu, neschimbate

| 4.7. | Atunci când identifică situații de posibilă nerespectare a regulamentelor privind resursele proprii (8), Comisia marchează datele respective ca fiind „deschise” și modificabile. În cazul datelor VNB și TVA, această procedură ia forma exprimării unei rezerve; în ceea ce privește resursele proprii tradiționale, procedura aferentă constă în deschiderea unui „punct care necesită soluționare”. |
| --- | --- |

4.7.

Atunci când identifică situații de posibilă nerespectare a regulamentelor privind resursele proprii (8), Comisia marchează datele respective ca fiind „deschise” și modificabile. În cazul datelor VNB și TVA, această procedură ia forma exprimării unei rezerve; în ceea ce privește resursele proprii tradiționale, procedura aferentă constă în deschiderea unui „punct care necesită soluționare”.

| 4.8. | Per ansamblu, numărul rezervelor în materie de VNB și de TVA, precum și numărul de puncte care necesită soluționare în legătură cu resursele proprii tradiționale au rămas neschimbate (a se vedea
  anexa 4.2
  ). Impactul asupra bugetului UE al acestor rezerve și al punctelor care necesită soluționare urmează să fie stabilit de Comisie, ținând seama de informațiile care vor fi furnizate de statele membre. |
| --- | --- |

4.8.

Per ansamblu, numărul rezervelor în materie de VNB și de TVA, precum și numărul de puncte care necesită soluționare în legătură cu resursele proprii tradiționale au rămas neschimbate (a se vedea
  anexa 4.2
  ). Impactul asupra bugetului UE al acestor rezerve și al punctelor care necesită soluționare urmează să fie stabilit de Comisie, ținând seama de informațiile care vor fi furnizate de statele membre.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

Comisia a continuat să își pună în aplicare planul multianual de verificare privind VNB-ul și a înregistrat progrese în ceea ce privește evaluarea impactului globalizării asupra conturilor naționale

| 4.9. | Comisia a continuat să își pună în aplicare planul multianual privind verificarea VNB-ului în statele membre. În cadrul acestor verificări, se examinează dacă procedurile de compilare pe care statele membre le utilizează pentru conturile lor naționale sunt în conformitate cu SEC 2010 (9) și dacă datele referitoare la VNB sunt fiabile, exhaustive și comparabile (10). |
| --- | --- |

4.9.

Comisia a continuat să își pună în aplicare planul multianual privind verificarea VNB-ului în statele membre. În cadrul acestor verificări, se examinează dacă procedurile de compilare pe care statele membre le utilizează pentru conturile lor naționale sunt în conformitate cu SEC 2010 (9) și dacă datele referitoare la VNB sunt fiabile, exhaustive și comparabile (10).

| 4.10. | Comisia a formulat rezerve specifice la nivel de proces (11) pentru toate statele membre, pentru a se asigura că acestea din urmă țin cont de rezultatele activității sale atunci când calculează contribuția lor la resursele proprii bazate pe VNB pentru perioada începând cu 2010. Conform previziunilor Comisiei, ciclul său de verificare va fi finalizat în 2019. |
| --- | --- |

4.10.

Comisia a formulat rezerve specifice la nivel de proces (11) pentru toate statele membre, pentru a se asigura că acestea din urmă țin cont de rezultatele activității sale atunci când calculează contribuția lor la resursele proprii bazate pe VNB pentru perioada începând cu 2010. Conform previziunilor Comisiei, ciclul său de verificare va fi finalizat în 2019.

| 4.11. | Anul trecut, Curtea a raportat că sunt necesare activități suplimentare din partea Comisiei pentru ca aceasta să poată evalua impactul potențial al globalizării asupra conturilor naționale (12). În 2017, Comisia a înregistrat progrese sub acest aspect. A constituit mai multe grupuri operative și grupuri de lucru care includ experți naționali, a introdus un sistem de avertizare timpurie pentru a putea identifica eventualele cazuri de relocare a unor active din domeniul cercetării și dezvoltării, a solicitat statelor membre să completeze chestionare referitoare la activitățile cu caracter multinațional și a planificat crearea unei baze de date care să conțină studii de caz privind întreprinderile multinaționale. |
| --- | --- |

4.11.

Anul trecut, Curtea a raportat că sunt necesare activități suplimentare din partea Comisiei pentru ca aceasta să poată evalua impactul potențial al globalizării asupra conturilor naționale (12). În 2017, Comisia a înregistrat progrese sub acest aspect. A constituit mai multe grupuri operative și grupuri de lucru care includ experți naționali, a introdus un sistem de avertizare timpurie pentru a putea identifica eventualele cazuri de relocare a unor active din domeniul cercetării și dezvoltării, a solicitat statelor membre să completeze chestionare referitoare la activitățile cu caracter multinațional și a planificat crearea unei baze de date care să conțină studii de caz privind întreprinderile multinaționale.

| 4.11. | Comisia a continuat să lucreze intens în 2018 în cooperare cu statele membre. În special, a fost lansat un exercițiu-pilot privind grupurile multinaționale de întreprinderi, cu scopul ca, până la sfârșitul actualului ciclu de verificări cu privire la VNB, să se ajungă la o înțelegere rezonabilă a fiabilității înregistrării aspectelor legate de globalizare în cadrul datelor referitoare la VNB. |
| --- | --- |

4.11.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

Există deficiențe la nivelul gestiunii de către statele membre a resurselor proprii tradiționale

| 4.12. | Fiecare stat membru transmite Comisiei o situație lunară a taxelor vamale și a taxelor pe producția de zahăr pe care le-a colectat („conturile A”), precum și o situație trimestrială a taxelor constatate, dar necolectate încă („conturile B”). |
| --- | --- |

4.12.

Fiecare stat membru transmite Comisiei o situație lunară a taxelor vamale și a taxelor pe producția de zahăr pe care le-a colectat („conturile A”), precum și o situație trimestrială a taxelor constatate, dar necolectate încă („conturile B”).

| 4.13. | Curtea a examinat procesul de colectare a resurselor proprii tradiționale în Republica Cehă, în Germania și în Țările de Jos. Analiza s-a concentrat pe următoarele aspecte: compilarea „conturilor A”, procedurile de colectare a sumelor înscrise în „conturile B” și situația acțiunilor întreprinse în urma solicitărilor OLAF. |
| --- | --- |

4.13.

Curtea a examinat procesul de colectare a resurselor proprii tradiționale în Republica Cehă, în Germania și în Țările de Jos. Analiza s-a concentrat pe următoarele aspecte: compilarea „conturilor A”, procedurile de colectare a sumelor înscrise în „conturile B” și situația acțiunilor întreprinse în urma solicitărilor OLAF.

| 4.14. | Curtea nu a identificat nicio problemă semnificativă în ceea ce privește compilarea „conturilor A” în Republica Cehă și în Germania. În Țările de Jos însă, Curtea nu a putut evalua în mod corespunzător fiabilitatea situațiilor conturilor „A” și „B” deoarece sistemele informatice vamale nu i-au permis să stabilească o pistă de audit pentru operațiunile subiacente. |
| --- | --- |

4.14.

Curtea nu a identificat nicio problemă semnificativă în ceea ce privește compilarea „conturilor A” în Republica Cehă și în Germania. În Țările de Jos însă, Curtea nu a putut evalua în mod corespunzător fiabilitatea situațiilor conturilor „A” și „B” deoarece sistemele informatice vamale nu i-au permis să stabilească o pistă de audit pentru operațiunile subiacente.

| 4.14. | Problema lipsei unei piste de audit în Țările de Jos a fost menționată repetat în cadrul inspecțiilor efectuate de Comisie, iar în prezent se iau măsuri. Autoritățile din Țările de Jos sunt pe cale să înființeze un sistem informatic care va stabili o pistă de audit pentru operațiunile subiacente. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | În cele trei state membre pe care le-a vizitat, Curtea a observat deficiențe în ceea ce privește gestiunea „conturilor B”. Deficiențele respective privesc în principal recuperarea silită a datoriilor vamale. Aceasta este o problemă recurentă, pe care și Comisia a raportat-o în rapoartele sale de inspecție. Curtea a constatat deficiențe similare în alte state membre în exercițiile precedente (13) (a se vedea
  anexa 4.3
  ). |
| --- | --- |

4.15.

În cele trei state membre pe care le-a vizitat, Curtea a observat deficiențe în ceea ce privește gestiunea „conturilor B”. Deficiențele respective privesc în principal recuperarea silită a datoriilor vamale. Aceasta este o problemă recurentă, pe care și Comisia a raportat-o în rapoartele sale de inspecție. Curtea a constatat deficiențe similare în alte state membre în exercițiile precedente (13) (a se vedea
  anexa 4.3
  ).

| 4.15. | Comisia examinează contul B în cadrul fiecărei inspecții cu privire la resursele proprii tradiționale. Într-un astfel de cont (care cuprinde cazuri contestate și/sau negarantate), vor exista în mod inevitabil deficiențe. Din acest motiv, Comisia va continua să examineze contul B în cadrul fiecărei inspecții efectuate. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | În Raportul special nr. 19/2017, Curtea a raportat deficiențe și lacune importante, care indică o aplicare ineficace a controalelor vamale în statele membre (14). Raportul respectiv evidențiază totodată existența unor riscuri semnificative rezultate din subevaluarea bunurilor în cadrul comerțului electronic cu țări din afara UE. Aceste riscuri pot duce la diminuarea cuantumului resurselor proprii tradiționale puse la dispoziția bugetului UE (15). |
| --- | --- |

4.16.

În Raportul special nr. 19/2017, Curtea a raportat deficiențe și lacune importante, care indică o aplicare ineficace a controalelor vamale în statele membre (14). Raportul respectiv evidențiază totodată existența unor riscuri semnificative rezultate din subevaluarea bunurilor în cadrul comerțului electronic cu țări din afara UE. Aceste riscuri pot duce la diminuarea cuantumului resurselor proprii tradiționale puse la dispoziția bugetului UE (15).

| 4.16. | A se vedea răspunsurile formulate de Comisie în Raportul special 19/2017.

  De asemenea, la 31 mai 2018, Comisia a adoptat Decizia de punere în aplicare a Comisiei privind criteriile și standardele în materie de risc financiar pentru mărfurile puse în liberă circulație. În cadrul deciziei respective, Comisia și statele membre au convenit asupra unei abordări comune la nivelul UE și a unui set de norme care să garanteze că riscurile financiare sunt abordate în același mod. |
| --- | --- |

4.16.

De asemenea, la 31 mai 2018, Comisia a adoptat Decizia de punere în aplicare a Comisiei privind criteriile și standardele în materie de risc financiar pentru mărfurile puse în liberă circulație. În cadrul deciziei respective, Comisia și statele membre au convenit asupra unei abordări comune la nivelul UE și a unui set de norme care să garanteze că riscurile financiare sunt abordate în același mod.

Nivelul insuficient de monitorizare a fluxurilor de importuri a contribuit la un proces îndelungat vizând asigurarea unei protecții eficace a veniturilor UE

| 4.17. | După solicitarea sa adresată Regatului Unit, în 2011, de a institui profiluri de risc pentru importurile subevaluate de textile și de încălțăminte provenite din China, Comisia a avut nevoie de mai mult de șapte ani pentru a lansa o procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor
   (16). Această situație este cauzată parțial de faptul că monitorizarea de către Comisie a datelor privind importurile este insuficientă sau de faptul că aceasta nu analizează în mod suficient tendințele neobișnuite, cum ar fi devierile între state membre sau motivele lor subiacente (a se vedea
  caseta 4.2
  ). |
| --- | --- |

4.17.

După solicitarea sa adresată Regatului Unit, în 2011, de a institui profiluri de risc pentru importurile subevaluate de textile și de încălțăminte provenite din China, Comisia a avut nevoie de mai mult de șapte ani pentru a lansa o procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor
   (16). Această situație este cauzată parțial de faptul că monitorizarea de către Comisie a datelor privind importurile este insuficientă sau de faptul că aceasta nu analizează în mod suficient tendințele neobișnuite, cum ar fi devierile între state membre sau motivele lor subiacente (a se vedea
  caseta 4.2
  ).

| 4.17. | În domeniul resurselor proprii tradiționale, Comisia inițiază o procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor doar dacă a stabilit că există probe de netăgăduit cu privire la faptul că o practică constantă sau o lipsă constantă de acțiune a unui anumit stat membru duce la pierderea de resurse proprii tradiționale. Odată ce Comisia a stabilit, în martie 2017, că există probe de netăgăduit care indică faptul că au fost pierdute resurse proprii tradiționale din cauza lipsei de acțiune a Regatului Unit, aceasta a luat măsuri imediate și ferme care au condus la inițierea unei proceduri de constatare a neîndeplinirii obligațiilor. Regatul Unit a instituit în noiembrie 2014 taxe suplimentare pentru perioada începând cu 2011, când statele membre au fost invitate să creeze profiluri de risc specifice în ceea ce privește subevaluarea. Numai când Regatul Unit a anulat și a retras aceste sume din contul B în 2015, Comisia a avut motive legitime de a investiga suplimentar această problemă și, prin urmare, a inclus-o în următoarea sa inspecție cu privire la resursele proprii tradiționale în noiembrie 2016. În contextul tratării acestei chestiuni înainte de martie 2017, OLAF a luat contact cu autoritățile din Regatul Unit și le-a transmis avertizări oficiale cu 11 ocazii în legătură cu necesitatea de a lua măsuri pentru a remedia subevaluarea.

  Comisia, în temeiul Codului vamal al Uniunii (CVU), preconizează că va obține până la sfârșitul anului 2020 date mai detaliate referitoare la importuri. Acestea vor permite, de asemenea, utilizarea la scară mai largă a tehnicilor de extragere a datelor, pentru a ajuta statele membre să își consolideze activitățile de control. |
| --- | --- |

4.17.

Comisia, în temeiul Codului vamal al Uniunii (CVU), preconizează că va obține până la sfârșitul anului 2020 date mai detaliate referitoare la importuri. Acestea vor permite, de asemenea, utilizarea la scară mai largă a tehnicilor de extragere a datelor, pentru a ajuta statele membre să își consolideze activitățile de control.

Caseta 4.2 – Subevaluarea importurilor de textile și de încălțăminte din China: neintroducerea de către Regatul Unit a profilurilor de risc solicitate a dus la pierderi estimate semnificative de resurse proprii tradiționale

Caseta 4.2 – Subevaluarea importurilor de textile și de încălțăminte din China: neintroducerea de către Regatul Unit a profilurilor de risc solicitate a dus la pierderi estimate semnificative de resurse proprii tradiționale

Comisia a informat statele membre încă din 2007 cu privire la riscul de fraudă legat de importul de articole textile și de încălțăminte provenite din China și, în 2011, a cerut statelor membre să introducă profiluri de risc pentru astfel de importuri. Celelalte state membre s-au conformat, în cele din urmă, acestei solicitări. Drept urmare, un volum semnificativ de astfel de importuri neconforme a fost deviat către Regatul Unit.

După primirea raportului OLAF publicat în martie 2017, Comisia a luat măsuri imediate și ferme pentru a determina amploarea pierderilor de resurse proprii tradiționale și a solicitat Regatului Unit să acționeze imediat pentru a împiedica noi pierderi și să pună la dispoziție valoarea estimată a resurselor proprii tradiționale care nu au fost plătite ca urmare a lipsei sale de acțiune. Pe lângă cele două inspecții privind resursele proprii tradiționale efectuate în mai și în noiembrie 2017, DG BUDGET a trimis Regatului Unit două scrisori de avertizare, la 24 martie 2017 și la 28 iulie 2017. În urma acestor avertismente repetate, în martie 2018 Comisia a deschis o procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva Regatului Unit.

OLAF a desfășurat o investigație cu privire la stabilirea valorii în vamă în Regatul Unit a importurilor de textile și de încălțăminte provenite din China în perioada 2015-2017. Concluzia acestei investigații a fost că subevaluarea importurilor respective determinase posibile pierderi de resurse proprii tradiționale în cuantum de 1,6  miliarde de euro pentru perioada 2013-2016.

În 2017, DG Buget a efectuat două inspecții în Regatul Unit, în urma cărora a raportat că această țară nu luase măsuri suficiente pentru a atenua riscul subevaluării unor astfel de importuri.

În cele din urmă, în martie 2018, Comisia a lansat o procedură de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva Regatului Unit prin trimiterea unei scrisori de punere în întârziere. Această măsură a fost luată deoarece Regatul Unit nu implementase nicio măsură adecvată pentru a atenua riscul de fraudă vamală cauzat de subevaluare și deoarece această țară a refuzat să pună la dispoziția bugetului UE taxele vamale eludate.

Resursele proprii tradiționale eludate sunt estimate la 2,2  miliarde de euro pentru perioada 2013-2017, la care pot fi aplicate dobânzi de întârziere. Subevaluarea unor astfel de importuri poate avea consecințe și asupra calculului resurselor proprii bazate pe TVA și pe VNB, precum și asupra calculului contribuțiilor individuale ale fiecăruia dintre celelalte state membre.

Există deficiențe în ceea ce privește verificările efectuate cu privire la resursa proprie bazată pe TVA

| 4.18. | Pentru a-și calcula baza armonizată de evaluare a TVA-ului, fiecare stat membru împarte totalul veniturilor sale nete încasate din TVA la coeficientul său mediu ponderat (17). Statele membre își calculează coeficientul mediu ponderat pe baza datelor din conturile lor naționale. Dat fiind că numitorul fracției este coeficientul mediu ponderat, acesta are un impact semnificativ asupra calculului bazelor armonizate de evaluare a TVA-ului și, drept urmare, asupra contribuțiilor statelor membre. |
| --- | --- |

4.18.

Pentru a-și calcula baza armonizată de evaluare a TVA-ului, fiecare stat membru împarte totalul veniturilor sale nete încasate din TVA la coeficientul său mediu ponderat (17). Statele membre își calculează coeficientul mediu ponderat pe baza datelor din conturile lor naționale. Dat fiind că numitorul fracției este coeficientul mediu ponderat, acesta are un impact semnificativ asupra calculului bazelor armonizate de evaluare a TVA-ului și, drept urmare, asupra contribuțiilor statelor membre.

| 4.19. | Comisia verifică, pentru toate statele membre, coeficientul mediu ponderat prezentat de acestea în declarațiile lor de TVA. Curtea a examinat modul în care sunt efectuate aceste verificări și a constatat că mai este loc de îmbunătățiri în ceea ce privește formalizarea metodologiei de evaluare a riscurilor care stă la baza abordării sale de control. Mai mult, nu exista nicio documentație justificativă standardizată pentru activitățile desfășurate și probele care atestau că datele din conturile naționale utilizate pentru calcule fuseseră reconciliate cu date obținute din alte surse (naționale sau de la nivelul UE) erau limitate. Totodată, nu exista nicio procedură pentru stabilirea rezervelor în materie de TVA cu privire la coeficienții medii ponderați pentru cazurile în care Comisia detectează deficiențe semnificative la nivelul compilării de către statele membre a datelor conținute în conturile naționale. |
| --- | --- |

4.19.

Comisia verifică, pentru toate statele membre, coeficientul mediu ponderat prezentat de acestea în declarațiile lor de TVA. Curtea a examinat modul în care sunt efectuate aceste verificări și a constatat că mai este loc de îmbunătățiri în ceea ce privește formalizarea metodologiei de evaluare a riscurilor care stă la baza abordării sale de control. Mai mult, nu exista nicio documentație justificativă standardizată pentru activitățile desfășurate și probele care atestau că datele din conturile naționale utilizate pentru calcule fuseseră reconciliate cu date obținute din alte surse (naționale sau de la nivelul UE) erau limitate. Totodată, nu exista nicio procedură pentru stabilirea rezervelor în materie de TVA cu privire la coeficienții medii ponderați pentru cazurile în care Comisia detectează deficiențe semnificative la nivelul compilării de către statele membre a datelor conținute în conturile naționale.

| 4.19. | Comisia efectuează o analiză a riscurilor și își documentează activitatea din cadrul fiecărei inspecții, ținând seama de situațiile juridice și administrative specifice naționale. Experiența Comisiei nu indică nicio diferență semnificativă între, pe de o parte, datele privind conturile naționale utilizate pentru calculul coeficientului mediu ponderat și datele din publicațiile naționale și, pe de altă parte, datele incluse în baza de date Eurostat.

  În ceea ce privește rezervele cu privire la conturile naționale, în prezent nu este prevăzută în mod expres formularea unei rezerve cu privire la calculul coeficientului mediu ponderat în cazul în care conturile naționale sunt considerate nefiabile. Pe de altă parte, procedura actuală nici nu împiedică formularea unei astfel de rezerve. În general, implicațiile posibile ale oricăror rezerve în curs cu privire la VNB trebuie să fie evaluate de la caz la caz în cadrul fiecărei inspecții în materie de TVA. |
| --- | --- |

4.19.

În ceea ce privește rezervele cu privire la conturile naționale, în prezent nu este prevăzută în mod expres formularea unei rezerve cu privire la calculul coeficientului mediu ponderat în cazul în care conturile naționale sunt considerate nefiabile. Pe de altă parte, procedura actuală nici nu împiedică formularea unei astfel de rezerve. În general, implicațiile posibile ale oricăror rezerve în curs cu privire la VNB trebuie să fie evaluate de la caz la caz în cadrul fiecărei inspecții în materie de TVA.

Rapoartele anuale de activitate și alte mecanisme de guvernanță

| 4.20. | Informațiile prezentate în rapoartele anuale de activitate pe 2017 publicate de DG Buget și de Eurostat confirmă observațiile și concluziile Curții. Pentru al doilea an consecutiv, DG Buget a exprimat o rezervă cu privire la valoarea resurselor proprii tradiționale colectate de Regatul Unit, dat fiind faptul că acest stat membru nu a pus la dispoziția bugetului UE taxele vamale eludate la importurile de textile și de încălțăminte (a se vedea
  punctul 4.17
  și
  caseta 4.2
  ) (18). |
| --- | --- |

4.20.

Informațiile prezentate în rapoartele anuale de activitate pe 2017 publicate de DG Buget și de Eurostat confirmă observațiile și concluziile Curții. Pentru al doilea an consecutiv, DG Buget a exprimat o rezervă cu privire la valoarea resurselor proprii tradiționale colectate de Regatul Unit, dat fiind faptul că acest stat membru nu a pus la dispoziția bugetului UE taxele vamale eludate la importurile de textile și de încălțăminte (a se vedea
  punctul 4.17
  și
  caseta 4.2
  ) (18).

CONCLUZIE ȘI RECOMANDĂRI

Concluzie

| 4.21. | Ansamblul probelor de audit indică faptul că nivelul de eroare din cadrul veniturilor nu era semnificativ. Sistemele legate de venituri care au fost examinate de Curte erau, per ansamblu, eficace. Principalele controale interne în materie de resurse proprii tradiționale pe care Curtea le-a evaluat la nivelul Comisiei și în anumite state membre erau parțial eficace (a se vedea
  punctele 4.12-4.17
  ). |
| --- | --- |

4.21.

Ansamblul probelor de audit indică faptul că nivelul de eroare din cadrul veniturilor nu era semnificativ. Sistemele legate de venituri care au fost examinate de Curte erau, per ansamblu, eficace. Principalele controale interne în materie de resurse proprii tradiționale pe care Curtea le-a evaluat la nivelul Comisiei și în anumite state membre erau parțial eficace (a se vedea
  punctele 4.12-4.17
  ).

Recomandări

| 4.22. | Anexa 4.3
  prezintă constatările rezultate în urma examinării de către Curte a situației acțiunilor întreprinse ca urmare a celor patru recomandări formulate în Raportul anual pe 2014. Comisia a pus în aplicare aceste patru recomandări în majoritatea privințelor. |
| --- | --- |

4.22.

Anexa 4.3
  prezintă constatările rezultate în urma examinării de către Curte a situației acțiunilor întreprinse ca urmare a celor patru recomandări formulate în Raportul anual pe 2014. Comisia a pus în aplicare aceste patru recomandări în majoritatea privințelor.

| 4.23. | În urma acestei examinări și pe baza constatărilor și a concluziilor formulate pentru exercițiul 2017, Curtea recomandă Comisiei următoarele: |
| --- | --- |

4.23.

În urma acestei examinări și pe baza constatărilor și a concluziilor formulate pentru exercițiul 2017, Curtea recomandă Comisiei următoarele:

Resurse proprii tradiționale

| — | Recomandarea 1: până la sfârșitul anului 2020, să își îmbunătățească monitorizarea fluxurilor de importuri, inclusiv prin utilizarea la o scară mai largă a tehnicilor de extragere a datelor pentru a analiza tendințele neobișnuite și motivele lor subiacente, și să acționeze în mod prompt pentru a se asigura că cuantumurile resurselor proprii tradiționale datorate sunt puse la dispoziție. |
| --- | --- |

—

Recomandarea 1: până la sfârșitul anului 2020, să își îmbunătățească monitorizarea fluxurilor de importuri, inclusiv prin utilizarea la o scară mai largă a tehnicilor de extragere a datelor pentru a analiza tendințele neobișnuite și motivele lor subiacente, și să acționeze în mod prompt pentru a se asigura că cuantumurile resurselor proprii tradiționale datorate sunt puse la dispoziție.

Comisia acceptă această recomandare.

Comisia, în temeiul Codului vamal al Uniunii (CVU), preconizează că va obține până la sfârșitul anului 2020 date mai detaliate referitoare la importuri. Acestea vor permite, de asemenea, utilizarea la scară mai largă a tehnicilor de extragere a datelor, pentru a ajuta statele membre să își consolideze activitățile de control. În plus, OLAF a luat măsuri de investigare suplimentare în acest sens, care sunt încă în desfășurare în mai multe state membre. Raportul OLAF pentru 2017 cuprinde mai multe detalii privind anchetele încheiate, altele decât cazul de subevaluare referitor la Regatul Unit, precum și măsurile generale luate în 2017 în legătură cu problemele de subevaluare.

Resursa proprie bazată pe TVA

| — | Recomandarea 2: până la sfârșitul anului 2019, să procedeze la o revizuire a cadrului de control existent și să asigure o mai bună consemnare documentară a aplicării acestuia la verificarea modului în care statele membre au calculat coeficienții medii ponderați utilizați pentru obținerea bazelor armonizate de evaluare a TVA-ului. |
| --- | --- |

—

Recomandarea 2: până la sfârșitul anului 2019, să procedeze la o revizuire a cadrului de control existent și să asigure o mai bună consemnare documentară a aplicării acestuia la verificarea modului în care statele membre au calculat coeficienții medii ponderați utilizați pentru obținerea bazelor armonizate de evaluare a TVA-ului.

Comisia acceptă această recomandare.

Comisia este de acord să reexamineze cadrul de control existent privind calculul coeficientului mediu ponderat. În acest scop, Comisia va continua să armonizeze documentarea activităților și va elabora o listă de verificare a coeficienților medii ponderați utilizați pentru obținerea bazelor armonizate de evaluare a TVA-ului.

Comisia acceptă, de asemenea, să reexamineze de la caz la caz impactul formulării unei rezerve privind VNB-ul asupra bazei TVA și să actualizeze rezervele privind TVA-ul în funcție de rezultatele reexaminării.

---

(1)  Contribuția inițială este calculată pe baza VNB-ului previzionat. Diferențele înregistrate între VNB-ul previzionat și cel final sunt ajustate în anii următori și afectează distribuția resurselor proprii între statele membre, dar nu și suma totală colectată.

(2)  În cazul Germaniei, al Țărilor de Jos și al Suediei, se aplică o cotă de apel redusă de 15 % pentru TVA, în timp ce cota de apel pentru celelalte state membre este de 0,3 %.

(3)  Acestea rezultă în principal din rambursări de sume neutilizate din diferite fonduri din domeniul coeziunii și din cel al resurselor naturale (6,6 miliarde de euro), precum și în urma procesului de verificare și închidere a conturilor aferente Fondului european de garantare agricolă (1,3 miliarde de euro).

(4)  Ordinul de recuperare este un document în care Comisia înregistrează sumele care îi sunt datorate.

(5)  Auditul Curții a avut drept punct de plecare datele VNB convenite și baza armonizată de calcul al TVA-ului stabilită de fiecare stat membru și nu a inclus testarea directă a statisticilor și a datelor produse de Comisie și de statele membre.

(6)  În vederea auditului său, Curtea a utilizat date provenite din sistemele utilizate în statele membre vizitate pentru contabilizarea resurselor proprii tradiționale. Auditul Curții nu a putut acoperi importurile nedeclarate sau pe cele care au scăpat supravegherii vamale.

(7)  Aceste trei state membre au fost selectate ținându-se seama de cuantumul contribuției lor.

(8)  Regulamentul (UE, Euratom) nr. 609/2014 al Consiliului din 26 mai 2014 privind metodele și procedura de punere la dispoziție a resurselor proprii tradiționale și a resurselor proprii bazate pe TVA și pe VNB și privind măsurile pentru a răspunde necesităților trezoreriei (JO L 168, 7.6.2014, p. 39) și Regulamentul (UE, Euratom) nr. 608/2014 al Consiliului din 26 mai 2014 de stabilire a măsurilor de punere în aplicare a sistemului de resurse proprii ale Uniunii Europene (JO L 168, 7.6.2014, p. 29).

(9)  SEC (Sistemul european de conturi naționale și regionale) 2010 este cadrul de contabilitate al UE compatibil la nivel internațional. Acest sistem este utilizat pentru a furniza o descriere sistematică și detaliată a unei economii. A se vedea Regulamentul (UE) nr. 549/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind Sistemul european de conturi naționale și regionale din Uniunea Europeană (JO L 174, 26.6.2013, p. 1).

(10)  A se vedea articolul 5 din Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1287/2003 al Consiliului din 15 iulie 2003 privind armonizarea venitului național brut la prețurile pieței (Regulamentul VNB) (JO L 181, 19.7.2003, p. 1).

(11)  Se recurge la o astfel de rezervă atunci când este vizată o anumită etapă din cadrul unui proces. Comisia a stabilit aceste rezerve astfel încât să își poată finaliza verificarea în curs, dar să se și asigure că datele statelor membre privind VNB-ul rămân deschise pentru a putea face obiectul unor eventuale revizuiri.

(12)  A se vedea punctele 4.10-4.13 și punctul 4.23 din Raportul anual pe 2016 al Curții.

(13)  A se vedea punctul 4.15 din Raportul anual pe 2016, punctul 4.18 din Raportul anual pe 2015, punctul 4.22 din Raportul anual pe 2014, punctul 2.16 din Raportul anual pe 2013 și punctele 2.32 și 2.33 din Raportul anual pe 2012.

(14)  A se vedea, în special, punctele VI-IX din Raportul special nr. 19/2017, intitulat „Procedurile de import: deficiențele cadrului juridic și aplicarea ineficace afectează interesele financiare ale UE”.

(15)  În martie 2018, Curtea a demarat un audit în cadrul căruia va examina dacă UE răspunde provocărilor pe care le prezintă comerțul electronic din punctul de vedere al TVA-ului și al taxelor vamale.

(16)  Aceasta este principala măsură de asigurare a respectării legislației pe care Comisia o poate lua atunci când statele membre nu aplică dreptul UE.

(17)  Regulamentul (CEE, Euratom) nr. 1553/89 al Consiliului din 29 mai 1989 privind regimul unitar definitiv de colectare a resurselor proprii provenite din taxa pe valoarea adăugată (JO L 155, 7.6.1989, p. 9).

(18)  Tratamentul contabil al acestui aspect s-a realizat în conformitate cu normele contabile ale UE. Prin urmare, cuantumul resurselor proprii tradiționale care trebuie puse la dispoziție nu a fost recunoscut drept creanță în situațiile financiare pe 2017 (a se vedea nota 2.6.1.1 la conturile consolidate ale Uniunii Europene).

(1)  Această sumă reprezintă veniturile bugetare efective ale UE. Suma de 136,2 miliarde de euro prezentată în situația performanței financiare este calculată utilizându-se sistemul contabilității pe bază de angajamente.

ANEXA 4.1

REZULTATELE TESTELOR EFECTUATE PE OPERAȚIUNI PENTRU VENITURI

| | 2017 | 2016 |
| --- | --- | --- |
| |
| DIMENSIUNEA ȘI STRUCTURA EȘANTIONULUI |
| |
| Total operațiuni | 55 | 55 |
| |
| IMPACTUL ESTIMAT AL ERORILOR CUANTIFICABILE |
| | | |
| Nivelul de eroare estimat | 0,0  % | 0,0  % |
| | | |
| | Limita superioară a nivelului de eroare (UEL) | 0,0  % | |
| | Limita inferioară a nivelului de eroare (LEL) | 0,0  % | |

2017

2016

DIMENSIUNEA ȘI STRUCTURA EȘANTIONULUI

Total operațiuni

55

55

IMPACTUL ESTIMAT AL ERORILOR CUANTIFICABILE

Nivelul de eroare estimat

0,0  %

0,0  %

Limita superioară a nivelului de eroare (UEL)

0,0  %

Limita inferioară a nivelului de eroare (LEL)

0,0  %

ANEXA 4.2

NUMĂRUL DE REZERVE NESOLUȚIONATE ÎN MATERIE DE VNB (1) ȘI DE TVA ȘI PUNCTELE CARE NECESITĂ SOLUȚIONARE ÎN LEGĂTURĂ CU RESURSELE PROPRII TRADIȚIONALE, PE STATE MEMBRE: SITUAȚIA LA 31.12.2017

| Stat membru | Rezerve privind VNB (situația la 31.12.2017) | Rezerve privind TVA (situația la 31.12.2017) | Puncte care necesită soluționare în legătură cu resursele proprii tradiționale (situația la 31.12.2017) |
| --- | --- | --- | --- |
| Belgia | 0 | 3 | 30 |
| Bulgaria | 0 | 4 | 4 |
| Republica Cehă | 0 | 0 | 3 |
| Danemarca | 0 | 6 | 17 |
| Germania | 0 | 7 | 13 |
| Estonia | 0 | 1 | 0 |
| Irlanda | 0 | 12 | 11 |
| Grecia | 5 | 9 | 25 |
| Spania | 0 | 6 | 30 |
| Franța | 0 | 5 | 20 |
| Croația | 2 | 1 | 2 |
| Italia | 0 | 5 | 20 |
| Cipru | 0 | 1 | 3 |
| Letonia | 0 | 1 | 1 |
| Lituania | 0 | 0 | 5 |
| Luxemburg | 0 | 4 | 2 |
| Ungaria | 0 | 0 | 12 |
| Malta | 0 | 0 | 2 |
| Țările de Jos | 0 | 5 | 53 |
| Austria | 0 | 4 | 5 |
| Polonia | 0 | 1 | 12 |
| Portugalia | 0 | 0 | 16 |
| România | 0 | 2 | 20 |
| Slovenia | 0 | 0 | 4 |
| Slovacia | 0 | 0 | 6 |
| Finlanda | 0 | 4 | 9 |
| Suedia | 0 | 4 | 2 |
| Regatul Unit | 0 | 7 | 27 |
| TOTAL 31.12.2017 | 7 | 92 | 354 |
| TOTAL 31.12.2016 | 2 | 95 | 335 |
| Sursa: Curtea de Conturi Europeană. |

Stat membru

Rezerve privind VNB (situația la 31.12.2017)

Rezerve privind TVA (situația la 31.12.2017)

Puncte care necesită soluționare în legătură cu resursele proprii tradiționale (situația la 31.12.2017)

Belgia

0

3

30

Bulgaria

0

4

4

Republica Cehă

0

0

3

Danemarca

0

6

17

Germania

0

7

13

Estonia

0

1

0

Irlanda

0

12

11

Grecia

5

9

25

Spania

0

6

30

Franța

0

5

20

Croația

2

1

2

Italia

0

5

20

Cipru

0

1

3

Letonia

0

1

1

Lituania

0

0

5

Luxemburg

0

4

2

Ungaria

0

0

12

Malta

0

0

2

Țările de Jos

0

5

53

Austria

0

4

5

Polonia

0

1

12

Portugalia

0

0

16

România

0

2

20

Slovenia

0

0

4

Slovacia

0

0

6

Finlanda

0

4

9

Suedia

0

4

2

Regatul Unit

0

7

27

TOTAL 31.12.2017

7

92

354

TOTAL 31.12.2016

2

95

335

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

---

(1)  Acest tabel include doar rezervele specifice unor operațiuni legate de VNB (care acoperă compilarea anumitor componente din conturile naționale ale unui stat membru). Există, de asemenea, rezerve specifice procesului privind VNB-ul (a se vedea punctul 4.10) nesoluționate în toate statele membre, care acoperă compilarea datelor începând cu 2010 (cu excepția Croației, în cazul căreia rezervele acoperă perioada începând cu 2013).

ANEXA 4.3

SITUAȚIA ACȚIUNILOR ÎNTREPRINSE ÎN URMA RECOMANDĂRILOR ANTERIOARE FORMULATE CU PRIVIRE LA VENITURI

| Exercițiu | Recomandarea Curții | Analiza Curții cu privire la progresele realizate | Răspunsul Comisiei |
| --- | --- | --- | --- |
| Pusă în aplicare integral | În curs de punere în aplicare | Nepusă în aplicare | Nu mai este aplicabilă | Probe insuficiente |
| Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Pusă în aplicare în anumite privințe |
| 2014 | Recomandarea 1: să ia măsuri în cursul următorului ciclu de verificare în vederea reducerii numărului de exerciții care vor putea face obiectul unei rezerve la sfârșitul ciclului. | | X | | | | | Comisia ia act de faptul că numărul de exerciții care fac obiectul unor rezerve la sfârșitul ciclului de verificare poate fi semnificativ. Pe lângă formularea de rezerve, Comisia a început, în cursul actualului ciclu de verificare, să definească într-un stadiu precoce puncte de acțiune în vederea ameliorării calității datelor privind VNB-ul. Acest lucru ar trebui să contribuie la reducerea impactului viitoarelor rezerve asupra valorii contribuțiilor de plătit la bugetul UE. |
| Recomandarea 2: să ia măsuri pentru a se reduce impactul revizuirilor prezentate de statele membre. | | X | | | | | Autoritățile statistice naționale convin în mod voluntar cu privire la o politică comună în materie de revizuire, pe care se angajează să o pună în aplicare treptat, cu scopul de a le oferi utilizatorilor statistici mai coerente. Orientările convenite precizează că statele membre ar trebui să disemineze rezultatele următoarelor revizuiri ale valorilor de referință în 2019 și, respectiv, în 2024.


  În ceea ce privește datele privind VNB-ul utilizate pentru determinarea resurselor proprii, Comisia solicită statelor membre să furnizeze datele de calitate cele mai recente. |
| Recomandarea 3: să aducă îmbunătățiri orientărilor existente cu privire la auditurile postvămuire și să încurajeze aplicarea acestor orientări de către statele membre. | | X | | | | | Comisia a instituit un grup de proiect de state membre, care va continua să identifice acțiunile necesare pentru a ajunge la o abordare comună și va elabora îndrumări suplimentare. Cu toate acestea, grupul a concluzionat că subiectul este considerat a fi mai amplu decât cel acoperit de Ghidul privind auditul în domeniul vamal, în special în ceea ce privește consecințele juridice. |
| Recomandarea 4: să se asigure că statele membre dispun de sisteme contabile adecvate pentru înregistrarea elementelor în contabilitatea B și să încurajeze statele membre să își îmbunătățească gestiunea elementelor din această contabilitate, de exemplu, prin examinarea periodică a acestora pentru a se asigura că elementele mai vechi sunt actualizate sau eliminate, după caz. | | X | | | | | Comisia va continua să examineze contul B în cadrul fiecărei inspecții privind resursele proprii tradiționale și se va asigura că statele membre dispun de sisteme contabile adecvate, precum și că elementele mai vechi sunt eliminate din contabilitate sau că menținerea acestora în contul B este justificată. |

Exercițiu

Recomandarea Curții

Analiza Curții cu privire la progresele realizate

Răspunsul Comisiei

Pusă în aplicare integral

În curs de punere în aplicare

Nepusă în aplicare

Nu mai este aplicabilă

Probe insuficiente

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Pusă în aplicare în anumite privințe

2014

Recomandarea 1: să ia măsuri în cursul următorului ciclu de verificare în vederea reducerii numărului de exerciții care vor putea face obiectul unei rezerve la sfârșitul ciclului.

X

Comisia ia act de faptul că numărul de exerciții care fac obiectul unor rezerve la sfârșitul ciclului de verificare poate fi semnificativ. Pe lângă formularea de rezerve, Comisia a început, în cursul actualului ciclu de verificare, să definească într-un stadiu precoce puncte de acțiune în vederea ameliorării calității datelor privind VNB-ul. Acest lucru ar trebui să contribuie la reducerea impactului viitoarelor rezerve asupra valorii contribuțiilor de plătit la bugetul UE.

Recomandarea 2: să ia măsuri pentru a se reduce impactul revizuirilor prezentate de statele membre.

X

Autoritățile statistice naționale convin în mod voluntar cu privire la o politică comună în materie de revizuire, pe care se angajează să o pună în aplicare treptat, cu scopul de a le oferi utilizatorilor statistici mai coerente. Orientările convenite precizează că statele membre ar trebui să disemineze rezultatele următoarelor revizuiri ale valorilor de referință în 2019 și, respectiv, în 2024.

În ceea ce privește datele privind VNB-ul utilizate pentru determinarea resurselor proprii, Comisia solicită statelor membre să furnizeze datele de calitate cele mai recente.

Recomandarea 3: să aducă îmbunătățiri orientărilor existente cu privire la auditurile postvămuire și să încurajeze aplicarea acestor orientări de către statele membre.

X

Comisia a instituit un grup de proiect de state membre, care va continua să identifice acțiunile necesare pentru a ajunge la o abordare comună și va elabora îndrumări suplimentare. Cu toate acestea, grupul a concluzionat că subiectul este considerat a fi mai amplu decât cel acoperit de Ghidul privind auditul în domeniul vamal, în special în ceea ce privește consecințele juridice.

Recomandarea 4: să se asigure că statele membre dispun de sisteme contabile adecvate pentru înregistrarea elementelor în contabilitatea B și să încurajeze statele membre să își îmbunătățească gestiunea elementelor din această contabilitate, de exemplu, prin examinarea periodică a acestora pentru a se asigura că elementele mai vechi sunt actualizate sau eliminate, după caz.

X

Comisia va continua să examineze contul B în cadrul fiecărei inspecții privind resursele proprii tradiționale și se va asigura că statele membre dispun de sisteme contabile adecvate, precum și că elementele mai vechi sunt eliminate din contabilitate sau că menținerea acestora în contul B este justificată.

---

Capitolul 5

Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă

CUPRINS

| Introducere | 5.1-5.6 |
| --- | --- |

| Scurtă descriere a subrubricii Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă | 5.2-5.5 |
| --- | --- |

| Sfera și abordarea auditului | 5.6 |
| --- | --- |

| Partea 1 – Regularitatea operațiunilor | 5.7-5.30 |
| --- | --- |

| Supradeclararea costurilor, în special de către noii participanți și de către IMM-uri | 5.12 |
| --- | --- |

| Majoritatea erorilor necuantificabile priveau înregistrarea timpului de lucru și întârzieri în distribuirea fondurilor | 5.13 |
| --- | --- |

| Orizont 2020: normele privind declararea costurilor cu personalul rămân în continuare predispuse la erori | 5.14-5.16 |
| --- | --- |

| Mecanismul pentru interconectarea Europei: definiția subcontractării și cea a costurilor aferente implicate sunt interpretabile | 5.17 |
| --- | --- |

| Cercetare: se constată o mai bună coordonare a măsurilor luate în urma auditurilor, dar este nevoie de progrese suplimentare în ceea ce privește monitorizarea proiectelor | 5.18-5.19 |
| --- | --- |

| Erasmus+: există o strategie de control adecvată, dar sunt necesare eforturi suplimentare pentru a îmbunătăți gestionarea granturilor în cadrul EACEA | 5.20-5.22 |
| --- | --- |

| Rapoartele anuale de activitate oferă o evaluare corectă a gestiunii financiare, observându-se o îmbunătățire a abordării pentru calcularea sumelor expuse riscului | 5.23-5.25 |
| --- | --- |

| Examinarea informațiilor privind regularitatea furnizate de entitatea auditată | 5.26-5.30 |
| --- | --- |

| Concluzie și recomandări | 5.31-5.34 |
| --- | --- |

| Concluzie | 5.31-5.32 |
| --- | --- |

| Recomandări | 5.33-5.34 |
| --- | --- |

| Partea 2 – Aspecte legate de performanță în cercetare și inovare | 5.35-5.37 |
| --- | --- |

| În majoritatea proiectelor s-au obținut realizările și rezultatele preconizate | 5.37 |
| --- | --- |

| Anexa 5.1 – | Rezultatele testelor efectuate pe operațiuni pentru subrubrica intitulată Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă |
| --- | --- |

Anexa 5.1 –

| Anexa 5.2 – | Prezentare generală a erorilor cu un impact de peste 20 % pentru subrubrica intitulată Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă |
| --- | --- |

Anexa 5.2 –

| Anexa 5.3 – | Situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor anterioare formulate cu privire la subrubrica intitulată Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă |
| --- | --- |

Anexa 5.3 –

| OBSERVAȚIILE CURȚII | |
| --- | --- |
| INTRODUCERE |
| 5.1. | Acest capitol prezintă constatările Curții cu privire la subrubrica 1a, intitulată Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă, din cadrul financiar multianual (CFM).
  Caseta 5.1
  oferă o imagine de ansamblu a principalelor activități și cheltuieli efectuate pentru această subrubrică în 2017. |

OBSERVAȚIILE CURȚII

INTRODUCERE

5.1.

Acest capitol prezintă constatările Curții cu privire la subrubrica 1a, intitulată Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă, din cadrul financiar multianual (CFM).
  Caseta 5.1
  oferă o imagine de ansamblu a principalelor activități și cheltuieli efectuate pentru această subrubrică în 2017.

Caseta 5.1 –   Subrubrica din CFM – Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă – prezentare defalcată pentru 2017

Image

| Total plăți aferente exercițiului | 21,4 |
| --- | --- |
| - plăți în avans
   (19) | -14,4 |
| + plăți în avans validate și închise
   (19) | 7,9 |
| Total, populația auditată | 14,9 |
| Sursa: conturile consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul 2017. |

Total plăți aferente exercițiului

21,4

- plăți în avans
   (19)

-14,4

+ plăți în avans validate și închise
   (19)

7,9

Total, populația auditată

14,9

Sursa: conturile consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul 2017.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

Scurtă descriere a subrubricii Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă

| 5.2. | Întrucât este o provocare pentru Uniunea Europeană, stimularea creării de locuri de muncă, a creșterii și a investițiilor reprezintă o prioritate majoră pentru Comisie. Cheltuielile alocate subrubricii bugetare Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă se află în centrul proiectului european și joacă un rol din ce în ce mai important în promovarea unei societăți incluzive, în stimularea creșterii și în crearea de locuri de muncă în UE. |
| --- | --- |

5.2.

Întrucât este o provocare pentru Uniunea Europeană, stimularea creării de locuri de muncă, a creșterii și a investițiilor reprezintă o prioritate majoră pentru Comisie. Cheltuielile alocate subrubricii bugetare Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă se află în centrul proiectului european și joacă un rol din ce în ce mai important în promovarea unei societăți incluzive, în stimularea creșterii și în crearea de locuri de muncă în UE.

| 5.3. | Acest domeniu de politică include cheltuieli pentru cercetare și inovare, educație și formare, rețele transeuropene în domeniul energiei, transporturilor și telecomunicațiilor, programe spațiale și dezvoltarea afacerilor. Principalele programe finanțate în cadrul acestei subrubrici sunt Al șaptelea program-cadru de cercetare (PC7) (1) și programul Orizont 2020 (2) în domeniul cercetării și inovării, precum și programul Erasmus+ pentru educație, formare profesională, tineret și sport. Acest domeniu de politică include, de asemenea, mari proiecte de infrastructură, cum ar fi: Galileo, sistemul global de navigație prin satelit; EGNOS, Serviciul european geostaționar mixt de navigare; ITER – Fusion for Energy; Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) – transporturi, energie și telecomunicații; și COSME – Competitivitatea întreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii. |
| --- | --- |

5.3.

Acest domeniu de politică include cheltuieli pentru cercetare și inovare, educație și formare, rețele transeuropene în domeniul energiei, transporturilor și telecomunicațiilor, programe spațiale și dezvoltarea afacerilor. Principalele programe finanțate în cadrul acestei subrubrici sunt Al șaptelea program-cadru de cercetare (PC7) (1) și programul Orizont 2020 (2) în domeniul cercetării și inovării, precum și programul Erasmus+ pentru educație, formare profesională, tineret și sport. Acest domeniu de politică include, de asemenea, mari proiecte de infrastructură, cum ar fi: Galileo, sistemul global de navigație prin satelit; EGNOS, Serviciul european geostaționar mixt de navigare; ITER – Fusion for Energy; Mecanismul pentru interconectarea Europei (MIE) – transporturi, energie și telecomunicații; și COSME – Competitivitatea întreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii.

| 5.4. | Majoritatea acestor cheltuieli sunt gestionate în mod direct de către Comisie și se prezintă sub formă de granturi acordate unor beneficiari publici sau privați care participă la proiecte. Comisia efectuează plăți în avans către beneficiari la momentul semnării unui acord de grant sau a unei decizii de finanțare și rambursează ulterior costurile finanțate de UE și declarate de beneficiari, scăzând eventualele plăți în avans care fuseseră deja efectuate. În ceea ce privește programul Erasmus+, agențiile naționale gestionează aproximativ 80 % din subvenții în numele Comisiei, iar Agenția Executivă pentru Educație, Audiovizual și Cultură (EACEA) se ocupă de restul de 20 %. |
| --- | --- |

5.4.

Majoritatea acestor cheltuieli sunt gestionate în mod direct de către Comisie și se prezintă sub formă de granturi acordate unor beneficiari publici sau privați care participă la proiecte. Comisia efectuează plăți în avans către beneficiari la momentul semnării unui acord de grant sau a unei decizii de finanțare și rambursează ulterior costurile finanțate de UE și declarate de beneficiari, scăzând eventualele plăți în avans care fuseseră deja efectuate. În ceea ce privește programul Erasmus+, agențiile naționale gestionează aproximativ 80 % din subvenții în numele Comisiei, iar Agenția Executivă pentru Educație, Audiovizual și Cultură (EACEA) se ocupă de restul de 20 %.

| 5.5. | Principalul risc pentru regularitatea operațiunilor îl constituie faptul că beneficiarii pot declara costuri neeligibile, care nu sunt nici detectate, nici corectate înainte de rambursarea lor de către Comisie. Acest risc este deosebit de ridicat în cazul programelor reglementate de norme complexe privind rambursarea cheltuielilor eligibile, cum ar fi programele de cercetare. Aceste norme sunt adesea interpretate în mod eronat de beneficiari, în special de către cei mai puțin familiarizați cu normele respective, cum ar fi întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile), participanții pentru prima dată la programul în cauză și participanții din țări terțe. |
| --- | --- |

5.5.

Principalul risc pentru regularitatea operațiunilor îl constituie faptul că beneficiarii pot declara costuri neeligibile, care nu sunt nici detectate, nici corectate înainte de rambursarea lor de către Comisie. Acest risc este deosebit de ridicat în cazul programelor reglementate de norme complexe privind rambursarea cheltuielilor eligibile, cum ar fi programele de cercetare. Aceste norme sunt adesea interpretate în mod eronat de beneficiari, în special de către cei mai puțin familiarizați cu normele respective, cum ar fi întreprinderile mici și mijlocii (IMM-urile), participanții pentru prima dată la programul în cauză și participanții din țări terțe.

| 5.5. | Normele privind eligibilitatea din cadrul programului Orizont 2020 au fost simplificate în mod semnificativ în comparație cu PC7, de exemplu odată cu introducerea unui nou sistem de rambursare forfetară pentru costurile indirecte. |
| --- | --- |

5.5.

OBSERVAȚIILE CURȚII

Sfera și abordarea auditului

| 5.6. | Aplicând abordarea și metodele de audit descrise în
  anexa 1.1
  , Curtea a examinat pentru 2017 următoarele elemente în ceea ce privește subrubrica intitulată Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă, în vederea efectuării unei evaluări specifice: |
| --- | --- |

5.6.

Aplicând abordarea și metodele de audit descrise în
  anexa 1.1
  , Curtea a examinat pentru 2017 următoarele elemente în ceea ce privește subrubrica intitulată Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă, în vederea efectuării unei evaluări specifice:

| (a) | un eșantion de 130 de operațiuni. Eșantionul a fost astfel constituit încât să fie reprezentativ pentru întreaga gamă de cheltuieli acoperite de această subrubrică din cadrul CFM. El a fost format din 91 de operațiuni în domeniul cercetării și inovării (53 în cadrul PC7 și 38 în cadrul programului Orizont 2020) și 39 de operațiuni din cadrul altor programe și activități, în 18 state membre și în 5 țări terțe; |
| --- | --- |

(a)

un eșantion de 130 de operațiuni. Eșantionul a fost astfel constituit încât să fie reprezentativ pentru întreaga gamă de cheltuieli acoperite de această subrubrică din cadrul CFM. El a fost format din 91 de operațiuni în domeniul cercetării și inovării (53 în cadrul PC7 și 38 în cadrul programului Orizont 2020) și 39 de operațiuni din cadrul altor programe și activități, în 18 state membre și în 5 țări terțe;

| (b) | auditurile pe care Serviciul de Audit Intern al Comisiei (IAS) le efectuase în 2017 cu privire la serviciile ale căror rapoarte anuale de activitate au fost examinate de Curte; |
| --- | --- |

(b)

auditurile pe care Serviciul de Audit Intern al Comisiei (IAS) le efectuase în 2017 cu privire la serviciile ale căror rapoarte anuale de activitate au fost examinate de Curte;

| (c) | informațiile cu privire la regularitatea cheltuielilor prezentate în rapoartele anuale de activitate ale Direcției Generale Cercetare și Inovare (DG RTD), Direcției Generale Educație, Tineret, Sport și Cultură (DG EAC), Agenției Executive pentru Educație, Audiovizual și Cultură (EACEA) și Agenției Executive pentru Cercetare (REA), și dacă aceste informații sunt, în general, în concordanță cu rezultatele obținute de Curte; |
| --- | --- |

(c)

informațiile cu privire la regularitatea cheltuielilor prezentate în rapoartele anuale de activitate ale Direcției Generale Cercetare și Inovare (DG RTD), Direcției Generale Educație, Tineret, Sport și Cultură (DG EAC), Agenției Executive pentru Educație, Audiovizual și Cultură (EACEA) și Agenției Executive pentru Cercetare (REA), și dacă aceste informații sunt, în general, în concordanță cu rezultatele obținute de Curte;

| (d) | legalitatea și regularitatea informațiilor furnizate de Comisie pentru cheltuielile în domeniul „cercetării și inovării” și în cel al „educației și formării profesionale”. Această activitate a fost desfășurată în conformitate cu noua strategie a Curții care prevede aplicarea unei abordări bazate pe atestare în viitor; |
| --- | --- |

(d)

legalitatea și regularitatea informațiilor furnizate de Comisie pentru cheltuielile în domeniul „cercetării și inovării” și în cel al „educației și formării profesionale”. Această activitate a fost desfășurată în conformitate cu noua strategie a Curții care prevede aplicarea unei abordări bazate pe atestare în viitor;

| (e) | informațiile raportate de Comisie cu privire la performanța proiectelor de cercetare și inovare. |
| --- | --- |

(e)

informațiile raportate de Comisie cu privire la performanța proiectelor de cercetare și inovare.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

PARTEA 1 – REGULARITATEA OPERAȚIUNILOR

| 5.7. | Anexa 5.1
  prezintă o imagine de ansamblu a rezultatelor testelor efectuate pe operațiuni. Dintre cele 130 de operațiuni examinate, 66 (51 %) conțineau erori. Pe baza celor 41 de erori cuantificate, Curtea estimează că nivelul de eroare este de 4,2  % (3). |
| --- | --- |

5.7.

Anexa 5.1
  prezintă o imagine de ansamblu a rezultatelor testelor efectuate pe operațiuni. Dintre cele 130 de operațiuni examinate, 66 (51 %) conțineau erori. Pe baza celor 41 de erori cuantificate, Curtea estimează că nivelul de eroare este de 4,2  % (3).

| 5.7. | Nivelul de eroare estimat în raportul CCE este unul dintre indicatorii eficacității executării cheltuielilor UE. Cu toate acestea, Comisia are o strategie de control multianuală. Pe această bază, serviciile Comisiei estimează o rată de eroare reziduală, care ia în considerare recuperările, corecțiile și efectele tuturor controalelor și auditurilor efectuate de acestea în perioada de punere în aplicare a programului. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Caseta 5.2
  prezintă repartizarea nivelului de eroare estimat de Curte pentru 2017. Curtea a detectat erori cuantificabile care priveau costuri neeligibile în 35 dintre cele 91 de operațiuni cuprinse în eșantion și efectuate în domeniile cercetării și inovării (20 în cadrul PF7 și 15 în cadrul programului Orizont 2020), ceea ce reprezintă aproape 79 % din nivelul de eroare estimat de Curte pentru 2017 în legătură cu subrubrica intitulată Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă. |
| --- | --- |

5.8.

Caseta 5.2
  prezintă repartizarea nivelului de eroare estimat de Curte pentru 2017. Curtea a detectat erori cuantificabile care priveau costuri neeligibile în 35 dintre cele 91 de operațiuni cuprinse în eșantion și efectuate în domeniile cercetării și inovării (20 în cadrul PF7 și 15 în cadrul programului Orizont 2020), ceea ce reprezintă aproape 79 % din nivelul de eroare estimat de Curte pentru 2017 în legătură cu subrubrica intitulată Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă.

Caseta 5.2 —   Majoritatea erorilor priveau costuri directe cu personalul neeligibile

Image

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| 5.9. | Opt dintre erorile cuantificate depășeau 20 % din valoarea operațiunii corespunzătoare examinate (a se vedea
  anexa 5.2
  ). Toate aceste erori au apărut ca urmare a declarării de către beneficiari a unor costuri neeligibile în cadrul programelor PC7 și Orizont 2020. |
| --- | --- |

5.9.

Opt dintre erorile cuantificate depășeau 20 % din valoarea operațiunii corespunzătoare examinate (a se vedea
  anexa 5.2
  ). Toate aceste erori au apărut ca urmare a declarării de către beneficiari a unor costuri neeligibile în cadrul programelor PC7 și Orizont 2020.

| 5.10. | Curtea a detectat erori cuantificabile în 5 dintre cele 39 de operațiuni selecționate pentru alte programe și activități. Erorile au apărut ca urmare a încălcării normelor de eligibilitate de către beneficiari, de exemplu prin calculul incorect al costurilor cu personalul sau prin declararea unor costuri fie fără documente justificative, fie suportate în afara perioadei acoperite de declarația de cheltuieli (4). |
| --- | --- |

5.10.

Curtea a detectat erori cuantificabile în 5 dintre cele 39 de operațiuni selecționate pentru alte programe și activități. Erorile au apărut ca urmare a încălcării normelor de eligibilitate de către beneficiari, de exemplu prin calculul incorect al costurilor cu personalul sau prin declararea unor costuri fie fără documente justificative, fie suportate în afara perioadei acoperite de declarația de cheltuieli (4).

| 5.11. | Comisia aplicase măsuri corective care afectau în mod direct 5 dintre operațiunile cuprinse în eșantionul Curții. Aceste măsuri au avut un impact redus asupra calculelor Curții, întrucât au contribuit la reducerea nivelului de eroare estimat de Curte pentru acest capitol cu doar 0,3  puncte procentuale. În 17 cazuri în care au fost identificate erori cuantificabile imputabile beneficiarilor, Comisia sau auditorul independent dispunea de informații suficiente prezentate în cererea de rambursare (de exemplu, un curs de schimb incorect sau un cost suportat în afara perioadei de raportare) pentru a putea preveni sau pentru a putea detecta și corecta eroarea înainte de acceptarea cheltuielilor. Dacă Comisia ar fi utilizat în mod corespunzător toate informațiile aflate la dispoziția sa, nivelul de eroare estimat pentru acest capitol ar fi fost cu 1,5  puncte procentuale mai mic. |
| --- | --- |

5.11.

Comisia aplicase măsuri corective care afectau în mod direct 5 dintre operațiunile cuprinse în eșantionul Curții. Aceste măsuri au avut un impact redus asupra calculelor Curții, întrucât au contribuit la reducerea nivelului de eroare estimat de Curte pentru acest capitol cu doar 0,3  puncte procentuale. În 17 cazuri în care au fost identificate erori cuantificabile imputabile beneficiarilor, Comisia sau auditorul independent dispunea de informații suficiente prezentate în cererea de rambursare (de exemplu, un curs de schimb incorect sau un cost suportat în afara perioadei de raportare) pentru a putea preveni sau pentru a putea detecta și corecta eroarea înainte de acceptarea cheltuielilor. Dacă Comisia ar fi utilizat în mod corespunzător toate informațiile aflate la dispoziția sa, nivelul de eroare estimat pentru acest capitol ar fi fost cu 1,5  puncte procentuale mai mic.

| 5.11. | Comisia dispune de un sistem solid de control ex ante care include liste de verificare automate detaliate, orientări scrise și activități de formare continuă. Îmbunătățirea acestui sistem fără impunerea unor sarcini administrative suplimentare beneficiarilor, astfel încât aceștia să se poată concentra pe realizarea obiectivelor lor de cercetare și inovare, asigurându-se, în același timp, efectuarea cu promptitudine a plăților către cercetători reprezintă o provocare continuă.

  În ceea ce privește certificarea de către auditori independenți a declarațiilor de cheltuieli, care reprezintă 14 dintre cele 17 cazuri menționate de CCE, acest subiect este cunoscut și a fost abordat în rapoartele anterioare. Comisia a organizat o serie de reuniuni destinate beneficiarilor și auditorilor independenți responsabili de certificare, în scopul sensibilizării cu privire la cele mai frecvente erori. De asemenea, s-a oferit feedback auditorilor responsabili de certificare care au comis erori, iar în cadrul programului Orizont 2020 a fost prezentat un model mai didactic pentru certificatele de audit. Pentru PC7, se estimează că certificatele de audit reduc rata de eroare cu 50 % față de declarațiile necertificate. Prin urmare, deși se recunoaște faptul că certificatele nu identifică toate erorile, acestea reprezintă un instrument important pentru reducerea indicelui global de eroare. |
| --- | --- |

5.11.

În ceea ce privește certificarea de către auditori independenți a declarațiilor de cheltuieli, care reprezintă 14 dintre cele 17 cazuri menționate de CCE, acest subiect este cunoscut și a fost abordat în rapoartele anterioare. Comisia a organizat o serie de reuniuni destinate beneficiarilor și auditorilor independenți responsabili de certificare, în scopul sensibilizării cu privire la cele mai frecvente erori. De asemenea, s-a oferit feedback auditorilor responsabili de certificare care au comis erori, iar în cadrul programului Orizont 2020 a fost prezentat un model mai didactic pentru certificatele de audit. Pentru PC7, se estimează că certificatele de audit reduc rata de eroare cu 50 % față de declarațiile necertificate. Prin urmare, deși se recunoaște faptul că certificatele nu identifică toate erorile, acestea reprezintă un instrument important pentru reducerea indicelui global de eroare.

Supradeclararea costurilor, în special de către noii participanți și de către IMM-uri

| 5.12. | Erorile cuantificabile apărute în proiectele de cercetare și inovare au afectat în principal costurile cu personalul și au fost comise în cea mai mare parte de către noii participanți și de către IMM-uri (a se vedea exemplul din
  caseta 5.3
  ). Curtea a remarcat, de asemenea, costuri neeligibile rezultate din clasificarea incorectă a unor consultanți sau furnizori de servicii drept angajați sau din omiterea terților din acordul de grant. |
| --- | --- |

5.12.

Erorile cuantificabile apărute în proiectele de cercetare și inovare au afectat în principal costurile cu personalul și au fost comise în cea mai mare parte de către noii participanți și de către IMM-uri (a se vedea exemplul din
  caseta 5.3
  ). Curtea a remarcat, de asemenea, costuri neeligibile rezultate din clasificarea incorectă a unor consultanți sau furnizori de servicii drept angajați sau din omiterea terților din acordul de grant.

| 5.12. | Un obiectiv important al programului Orizont 2020 este o mai mare participare la Programulcadru a noilor participanți și a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri). La sfârșitul anului 2017, 57 % dintre participanți luau parte pentru prima dată la un program-cadru de cercetare și inovare, în timp ce 23,9  % din bugetul pentru „Poziția de lider în domeniul tehnologiilor generice și industriale” și „Provocări societale” este alocat IMM-urilor, fiind astfel depășită ținta de 20 %. Astfel, deși Comisia este conștientă de faptul că noii participanți și IMM-urile prezintă un anumit risc de eroare, acest risc trebuie atenuat, nu evitat.

  Comisia a făcut eforturi speciale pentru a se adresa noilor participanți și IMM-urilor în cadrul campaniilor de comunicare și, pentru programul Orizont 2020, a introdus simplificări care se adresează direct acestor categorii de beneficiari, inclusiv plăți forfetare pentru IMM-uri – prima fază. |
| --- | --- |

5.12.

Comisia a făcut eforturi speciale pentru a se adresa noilor participanți și IMM-urilor în cadrul campaniilor de comunicare și, pentru programul Orizont 2020, a introdus simplificări care se adresează direct acestor categorii de beneficiari, inclusiv plăți forfetare pentru IMM-uri – prima fază.

Caseta 5.3 –   IMM care a declarat costuri cu personalul incorecte și costuri incorecte suportate de un terț

Curtea a auditat un IMM activ în sectorul produselor lactate. IMM-ul respectiv devenise recent participant la patru proiecte din cadrul PC7. Beneficiarul utilizase o metodologie incorectă pentru a calcula tarifele orare. Acesta estimase costurile pentru anul 2016 pe baza unor date din 2014. Tarifele orare pentru proprietarii de IMM-uri erau supraestimate. În plus, s-au constatat discrepanțe între înregistrările absențelor și fișele de pontaj pentru trei dintre cei șase angajați auditați, ceea ce a condus la o supradeclarare a orelor.

În sfârșit, angajații care lucraseră în proiect nu erau angajați ai întreprinderii care era parte la acordul de grant, ci ai societății-soră a acesteia. Societatea-soră nu fusese adăugată la acordul de grant ca terță parte.

Prin urmare, toate costurile au trebuit să fie declarate neeligibile.

Majoritatea erorilor necuantificabile priveau înregistrarea timpului de lucru și întârzieri în distribuirea fondurilor

| 5.13. | Pentru cele 130 de operațiuni cuprinse în eșantion, Curtea a detectat, de asemenea, 42 de erori necuantificabile care priveau cazuri legate de nerespectarea normelor de finanțare (5). Aceste cazuri au fost identificate mai frecvent în cadrul unor proiecte de cercetare și inovare și erau legate de deficiențe în sistemele de pontaj ale beneficiarilor și de întârzieri în distribuirea contribuției UE de către coordonatorii de proiecte către ceilalți participanți la proiect. Deși unele dintre aceste întârzieri erau justificabile, Curtea a remarcat că orice întârzieri în transferarea fondurilor UE pot avea consecințe financiare grave pentru participanții la proiecte, în special pentru IMM-uri (6). |
| --- | --- |

5.13.

Pentru cele 130 de operațiuni cuprinse în eșantion, Curtea a detectat, de asemenea, 42 de erori necuantificabile care priveau cazuri legate de nerespectarea normelor de finanțare (5). Aceste cazuri au fost identificate mai frecvent în cadrul unor proiecte de cercetare și inovare și erau legate de deficiențe în sistemele de pontaj ale beneficiarilor și de întârzieri în distribuirea contribuției UE de către coordonatorii de proiecte către ceilalți participanți la proiect. Deși unele dintre aceste întârzieri erau justificabile, Curtea a remarcat că orice întârzieri în transferarea fondurilor UE pot avea consecințe financiare grave pentru participanții la proiecte, în special pentru IMM-uri (6).

| 5.13. | Comisia consideră că cel mai bine ar fi ca transferul de fonduri între membrii consorțiului să fie gestionat în cadrul consorțiului. Comisia le-a reamintit coordonatorilor obligația pe care o au de a transfera fondurile în cel mai scurt timp și, în situația în care se constată o întârziere a distribuirii fondurilor sau există o plângere pe această temă, practica standard a Comisiei este de a analiza împreună cu coordonatorul de proiect motivele acestei întârzieri. |
| --- | --- |

5.13.

Orizont 2020: normele privind declararea costurilor cu personalul rămân în continuare predispuse la erori

| 5.14. | Curtea a semnalat (7) anterior faptul că programul Orizont 2020 este reglementat de norme de finanțare mai simple decât normele pentru PC7. Cu toate acestea, cu un model de finanțare bazat pe rambursarea costurilor eligibile, normele privind declararea costurilor reale cu personalul sunt complexe, ceea ce le face greu de înțeles și de aplicat. Acest lucru este confirmat de auditurile efectuate de Curte, precum și de auditurile Comisiei, care arată un nivel de eroare constant ridicat în ceea ce privește costurile cu personalul. |
| --- | --- |

5.14.

Curtea a semnalat (7) anterior faptul că programul Orizont 2020 este reglementat de norme de finanțare mai simple decât normele pentru PC7. Cu toate acestea, cu un model de finanțare bazat pe rambursarea costurilor eligibile, normele privind declararea costurilor reale cu personalul sunt complexe, ceea ce le face greu de înțeles și de aplicat. Acest lucru este confirmat de auditurile efectuate de Curte, precum și de auditurile Comisiei, care arată un nivel de eroare constant ridicat în ceea ce privește costurile cu personalul.

| 5.14 | și 5.15. Situația specială prezentată de CCE la punctul 5.15 este rezultatul introducerii simplificării menite să permită creșterea gradului de acceptare a practicilor obișnuite de contabilizare a costurilor utilizate de către beneficiari. Comisia va examina modalitatea de introducere a unor noi simplificări, în special pentru viitorul program-cadru, bazată pe rezultatele Curții de Conturi Europene și pe auditurile proprii, asigurându-se, în același timp, că obiectivele politice pot fi realizate, iar fondurile UE pot fi alocate în mod corespunzător.

  Comisia desfășoară, de asemenea, proiecte-pilot de finanțare forfetară, în perspectiva utilizării acestui tip de model de finanțare pe scară mai largă în cadrul programului Orizont Europa. Aceasta ar constitui o modalitate de evitare a tuturor erorilor respective. |
| --- | --- |

5.14

Comisia desfășoară, de asemenea, proiecte-pilot de finanțare forfetară, în perspectiva utilizării acestui tip de model de finanțare pe scară mai largă în cadrul programului Orizont Europa. Aceasta ar constitui o modalitate de evitare a tuturor erorilor respective.

OBSERVAȚIILE CURȚII

| 5.15. | În iulie 2016, după mai mult de doi ani de la debutul programului Orizont 2020, Comisia a introdus o opțiune suplimentară pentru declararea costurilor cu personalul: metodologia tarifului orar lunar. Auditurile efectuate de Curte confirmă că actualele condiții de aplicare a acestei metodologii pot determina beneficiarul să solicite rambursarea unor costuri cu personalul substanțial mai mari decât cele reflectate de eforturile reale. Acest lucru se întâmplă în situațiile în care personalul în cauză lucra la alte sarcini în afara celei finanțate de UE, iar numărul total de ore productive lucrate este mai mare decât numărul standard. Orientările Comisiei impun beneficiarilor să utilizeze numărul standard de ore productive, iar nu numărul total mai mare, atunci când calculează rata orară care stă la baza calculului costurilor eligibile. Curtea a raportat deja (8) că plafoanele duble (9) introduse de Comisie nu remediază situația descrisă anterior, întrucât aceste plafoane sunt aplicabile numai elementelor de grant UE și Euratom și exclud alte sarcini, finanțate din alte surse (a se vedea exemplul din
  caseta 5.4
  ). |
| --- | --- |

5.15.

În iulie 2016, după mai mult de doi ani de la debutul programului Orizont 2020, Comisia a introdus o opțiune suplimentară pentru declararea costurilor cu personalul: metodologia tarifului orar lunar. Auditurile efectuate de Curte confirmă că actualele condiții de aplicare a acestei metodologii pot determina beneficiarul să solicite rambursarea unor costuri cu personalul substanțial mai mari decât cele reflectate de eforturile reale. Acest lucru se întâmplă în situațiile în care personalul în cauză lucra la alte sarcini în afara celei finanțate de UE, iar numărul total de ore productive lucrate este mai mare decât numărul standard. Orientările Comisiei impun beneficiarilor să utilizeze numărul standard de ore productive, iar nu numărul total mai mare, atunci când calculează rata orară care stă la baza calculului costurilor eligibile. Curtea a raportat deja (8) că plafoanele duble (9) introduse de Comisie nu remediază situația descrisă anterior, întrucât aceste plafoane sunt aplicabile numai elementelor de grant UE și Euratom și exclud alte sarcini, finanțate din alte surse (a se vedea exemplul din
  caseta 5.4
  ).

Caseta 5.4 –   Metodologia tarifului orar lunar conduce la supradeclarări ale costurilor

Curtea a auditat un beneficiar care aplica metodologia tarifului orar lunar și a observat că această metodologie a condus la o supraevaluare sistematică a costurilor cu personalul și i-a permis beneficiarului să declare salariul pentru normă întreagă al unui angajat care era doar parțial alocat proiectului UE.

Angajatul în cauză a avut un salariu anual total de 162 500  de euro și a lucrat 2 400 de ore productive pe an, din care 1 788  de ore au fost lucrate în cadrul proiectului UE. Utilizând metodologia tarifului orar lunar, beneficiarul avea dreptul să declare integral salariul de 162 500  de euro al angajatului respectiv în cadrul proiectului UE, în pofida faptului că acesta dedica proiectului UE doar 75 % din timpul său de lucru.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| 5.16. | În 2015, Comisia a publicat un document de orientare (10) cu o listă de aspecte aplicabile anumitor țări. Acest document era menit să ofere beneficiarilor orientări cu privire la probleme legate de eligibilitate referitoare la situațiile speciale/cadrele juridice specifice din fiecare țară. Curtea a remarcat că această listă era incompletă și că nu au fost abordate situații similare din țări diferite (11). |
| --- | --- |

5.16.

În 2015, Comisia a publicat un document de orientare (10) cu o listă de aspecte aplicabile anumitor țări. Acest document era menit să ofere beneficiarilor orientări cu privire la probleme legate de eligibilitate referitoare la situațiile speciale/cadrele juridice specifice din fiecare țară. Curtea a remarcat că această listă era incompletă și că nu au fost abordate situații similare din țări diferite (11).

| 5.16. | Lista care însoțește documentul de orientare rezumă toate problemele naționale cu privire la care a fost consultată Comisia și care au făcut obiectul unei analize juridice. Astfel de analize se fac, în general, la solicitarea punctelor de contact naționale (PCN). |
| --- | --- |

5.16.

Mecanismul pentru interconectarea Europei: definiția subcontractării și cea a costurilor aferente implicate sunt interpretabile

| 5.17. | Curtea a remarcat că și în cazul altor programe normele erau interpretabile. În cadrul MIE, diferența dintre un „contract de punere în aplicare” și un „subcontract” este neclară, deși condițiile de eligibilitate pentru acestea sunt diferite (12). Acest lucru creează îndoieli în rândul beneficiarilor. În plus, una dintre condițiile pentru ca un cost să fie eligibil este ca acesta să fie suportat. Potrivit definiției Comisiei pentru programul MIE, nu este necesară existența unei facturi ca dovadă a acestui fapt. Aceasta consideră costurile aferente contractelor de bunuri, de lucrări sau de servicii sau costurile aferente subcontractelor ca fiind suportate după ce contractul sau subcontractul (sau o parte din acesta) a fost executat, adică după ce bunurile, lucrările sau serviciile (inclusiv studiile) au fost furnizate, livrate sau predate. Cu toate acestea, Comisia nu a furnizat orientări cu privire la elementele de probă necesare pentru ca un cost să fie considerat suportat. |
| --- | --- |

5.17.

Curtea a remarcat că și în cazul altor programe normele erau interpretabile. În cadrul MIE, diferența dintre un „contract de punere în aplicare” și un „subcontract” este neclară, deși condițiile de eligibilitate pentru acestea sunt diferite (12). Acest lucru creează îndoieli în rândul beneficiarilor. În plus, una dintre condițiile pentru ca un cost să fie eligibil este ca acesta să fie suportat. Potrivit definiției Comisiei pentru programul MIE, nu este necesară existența unei facturi ca dovadă a acestui fapt. Aceasta consideră costurile aferente contractelor de bunuri, de lucrări sau de servicii sau costurile aferente subcontractelor ca fiind suportate după ce contractul sau subcontractul (sau o parte din acesta) a fost executat, adică după ce bunurile, lucrările sau serviciile (inclusiv studiile) au fost furnizate, livrate sau predate. Cu toate acestea, Comisia nu a furnizat orientări cu privire la elementele de probă necesare pentru ca un cost să fie considerat suportat.

| 5.17. | Practica de a contracta asistență externă este o practică obișnuită pentru marile proiecte de infrastructură finanțate în cadrul MIE.

  Comisia este conștientă de faptul că noțiunile de contract de executare în temeiul articolului 9 și de subcontract în temeiul articolului 10 ar putea crea îndoieli în rândul beneficiarilor, care sunt, în cea mai mare parte, state membre sau organisme publice responsabile cu implementarea infrastructurilor de transport/energetice în statele membre, în funcție de experiența și de cunoștințele pe care le au în ceea ce privește gestionarea proiectelor finanțate de UE.


  Acest aspect a fost discutat cu membrii Comitetului MIE, iar la 21.10.2015 s-a trimis o notă explicativă Comitetului de coordonare al MIE. În același timp, agenția a publicat o listă de întrebări frecvente (FAQ) referitoare la modelul de acord de grant.


  De atunci, această interpretare a fost aplicată în mod consecvent pe plan intern și pusă la dispoziția beneficiarilor atunci când a fost nevoie. Comisia recunoaște că situația ar putea fi îmbunătățită. |
| --- | --- |

5.17.

Comisia este conștientă de faptul că noțiunile de contract de executare în temeiul articolului 9 și de subcontract în temeiul articolului 10 ar putea crea îndoieli în rândul beneficiarilor, care sunt, în cea mai mare parte, state membre sau organisme publice responsabile cu implementarea infrastructurilor de transport/energetice în statele membre, în funcție de experiența și de cunoștințele pe care le au în ceea ce privește gestionarea proiectelor finanțate de UE.

Acest aspect a fost discutat cu membrii Comitetului MIE, iar la 21.10.2015 s-a trimis o notă explicativă Comitetului de coordonare al MIE. În același timp, agenția a publicat o listă de întrebări frecvente (FAQ) referitoare la modelul de acord de grant.

De atunci, această interpretare a fost aplicată în mod consecvent pe plan intern și pusă la dispoziția beneficiarilor atunci când a fost nevoie. Comisia recunoaște că situația ar putea fi îmbunătățită.

Cercetare: se constată o mai bună coordonare a măsurilor luate în urma auditurilor, dar este nevoie de progrese suplimentare în ceea ce privește monitorizarea proiectelor

| 5.18. | Curtea a semnalat deja anterior (13) că diferitele organisme de punere în aplicare întâmpinaseră dificultăți în găsirea unei poziții comune cu privire la modalitățile de urmărire a situației acțiunilor întreprinse în urma constatărilor de audit. În vederea asigurării coerenței, DG RTD a elaborat o serie de documente de orientare și de modele. Comisia a atribuit în prezent DG RTD sarcina de a coordona urmărirea situației acțiunilor întreprinse în urma constatărilor de audit. Un serviciu specializat este în curs de înființare în acest scop în cadrul Serviciului comun de audit al direcției generale. |
| --- | --- |

5.18.

Curtea a semnalat deja anterior (13) că diferitele organisme de punere în aplicare întâmpinaseră dificultăți în găsirea unei poziții comune cu privire la modalitățile de urmărire a situației acțiunilor întreprinse în urma constatărilor de audit. În vederea asigurării coerenței, DG RTD a elaborat o serie de documente de orientare și de modele. Comisia a atribuit în prezent DG RTD sarcina de a coordona urmărirea situației acțiunilor întreprinse în urma constatărilor de audit. Un serviciu specializat este în curs de înființare în acest scop în cadrul Serviciului comun de audit al direcției generale.

| 5.19. | Pentru anul 2017, Serviciul de audit intern al Comisiei a ajuns la concluzia că sistemele de control intern auditate pentru DG RTD au fost parțial eficace, întrucât o serie de recomandări foarte importante trebuiau încă să fie abordate. Curtea a constatat că DG RTD nu abordase încă opt recomandări de audit pentru care termenul de punere în aplicare fusese depășit. Una dintre acestea se referea la faptul că organismele de punere în aplicare a programului Orizont 2020 nu ajunseseră la un consens cu privire la modul de monitorizare a proiectelor. Orientările existente elaborate de DG RTD recomandă stabilirea nivelului necesar de monitorizare pe baza profilului de risc al proiectului. Monitorizarea bazată pe risc a proiectelor și a beneficiarilor este esențială nu doar pentru a verifica dacă beneficiarii au respectat normele, ci și pentru a asigura finalizarea cu succes a unui proiect. Noii participanți, IMM-urile și beneficiarii din țări terțe necesită adesea o monitorizare mai atentă. Organismele de punere în aplicare nu aplică însă în mod sistematic orientările menționate, întrucât acestea sunt prezentate doar ca ilustrând bune practici. |
| --- | --- |

5.19.

Pentru anul 2017, Serviciul de audit intern al Comisiei a ajuns la concluzia că sistemele de control intern auditate pentru DG RTD au fost parțial eficace, întrucât o serie de recomandări foarte importante trebuiau încă să fie abordate. Curtea a constatat că DG RTD nu abordase încă opt recomandări de audit pentru care termenul de punere în aplicare fusese depășit. Una dintre acestea se referea la faptul că organismele de punere în aplicare a programului Orizont 2020 nu ajunseseră la un consens cu privire la modul de monitorizare a proiectelor. Orientările existente elaborate de DG RTD recomandă stabilirea nivelului necesar de monitorizare pe baza profilului de risc al proiectului. Monitorizarea bazată pe risc a proiectelor și a beneficiarilor este esențială nu doar pentru a verifica dacă beneficiarii au respectat normele, ci și pentru a asigura finalizarea cu succes a unui proiect. Noii participanți, IMM-urile și beneficiarii din țări terțe necesită adesea o monitorizare mai atentă. Organismele de punere în aplicare nu aplică însă în mod sistematic orientările menționate, întrucât acestea sunt prezentate doar ca ilustrând bune practici.

| 5.19. | Comisia monitorizează cele opt recomandări, urmând ca acestea să fie puse în aplicare până la sfârșitul anului 2018. |
| --- | --- |

5.19.

Erasmus+: există o strategie de control adecvată, dar sunt necesare eforturi suplimentare pentru a îmbunătăți gestionarea granturilor în cadrul EACEA

| 5.20. | În 2017, Serviciul de audit intern a monitorizat situația acțiunilor întreprinse în urma observațiilor formulate în cadrul auditului său privind eficacitatea și eficiența strategiei de control a Erasmus+ în cadrul EACEA. În urma auditului, s-a concluzionat că EACEA instituise un sistem eficace de control intern care oferă o asigurare rezonabilă. Monitorizarea realizată a permis IAS să concluzioneze că toate recomandările neabordate anterior fuseseră puse în aplicare în mod satisfăcător. |
| --- | --- |

5.20.

În 2017, Serviciul de audit intern a monitorizat situația acțiunilor întreprinse în urma observațiilor formulate în cadrul auditului său privind eficacitatea și eficiența strategiei de control a Erasmus+ în cadrul EACEA. În urma auditului, s-a concluzionat că EACEA instituise un sistem eficace de control intern care oferă o asigurare rezonabilă. Monitorizarea realizată a permis IAS să concluzioneze că toate recomandările neabordate anterior fuseseră puse în aplicare în mod satisfăcător.

| 5.21. | În 2017, Serviciul de audit intern a auditat de asemenea eficacitatea sistemelor de control intern ale EACEA pentru Erasmus+ în ceea ce privește etapa de gestionare a granturilor. Serviciul de audit intern a recunoscut eforturile depuse de EACEA pentru efectuarea în timp util a selecției propunerilor în vederea obținerii de granturi. Acesta a concluzionat însă că deficiențe grave afectau în continuare concepția și punerea în aplicare a procedurilor în prima etapă a procesului de gestionare a granturilor în cadrul programului Erasmus+, în special evaluarea propunerilor, care reprezintă un aspect-cheie de gestiune pentru agenție. |
| --- | --- |

5.21.

În 2017, Serviciul de audit intern a auditat de asemenea eficacitatea sistemelor de control intern ale EACEA pentru Erasmus+ în ceea ce privește etapa de gestionare a granturilor. Serviciul de audit intern a recunoscut eforturile depuse de EACEA pentru efectuarea în timp util a selecției propunerilor în vederea obținerii de granturi. Acesta a concluzionat însă că deficiențe grave afectau în continuare concepția și punerea în aplicare a procedurilor în prima etapă a procesului de gestionare a granturilor în cadrul programului Erasmus+, în special evaluarea propunerilor, care reprezintă un aspect-cheie de gestiune pentru agenție.

| 5.21. | Serviciul de Audit Intern reprezintă o parte importantă a sistemului general de control al Comisiei, care oferă instituției o garanție privind buna funcționare a sistemelor sale interne. Acesta deține un plan multianual de audit bazat pe risc. Comisia (IAS) a identificat problemele prezentate de CCE, iar EACEA a acceptat recomandările auditului IAS și le-a pus în aplicare începând cu prima cerere de propuneri din 2018. În plus, în urma recomandărilor formulate de IAS, EACEA a decis să aplice și în cazul altor programe delegate din portofoliul măsuri similare. |
| --- | --- |

5.21.

| 5.22. | Pentru anul 2017, Serviciul de audit intern a concluzionat că sistemele de control intern erau, în ansamblu, ineficiente în ceea ce privește procesul de evaluare a cererilor de grant. Curtea a luat act de faptul că EACEA a întreprins rapid acțiuni pentru a îmbunătăți concepția și punerea în aplicare a sistemului său de control pentru a asigura o selecție și o atribuire adecvată a proiectelor. Punerea în aplicare efectivă a modificărilor aduse concepției sistemelor de control intern a fost demarată. Eficacitatea acțiunii implementate va fi evaluată într-o etapă ulterioară. |
| --- | --- |

5.22.

Pentru anul 2017, Serviciul de audit intern a concluzionat că sistemele de control intern erau, în ansamblu, ineficiente în ceea ce privește procesul de evaluare a cererilor de grant. Curtea a luat act de faptul că EACEA a întreprins rapid acțiuni pentru a îmbunătăți concepția și punerea în aplicare a sistemului său de control pentru a asigura o selecție și o atribuire adecvată a proiectelor. Punerea în aplicare efectivă a modificărilor aduse concepției sistemelor de control intern a fost demarată. Eficacitatea acțiunii implementate va fi evaluată într-o etapă ulterioară.

| 5.22. | La începutul anului 2018, IAS a efectuat un prim audit subsecvent și a ajuns la concluzia că modul în care au fost revizuite procedurile și instrucțiunile și orientările însoțitoare sunt adecvate și conforme cu Regulamentul financiar.

  EACEA a instituit o serie de acțiuni pentru a consolida evaluarea cererilor și atribuirea granturilor, care vor fi puse în aplicare în cursul anului 2018. |
| --- | --- |

5.22.

EACEA a instituit o serie de acțiuni pentru a consolida evaluarea cererilor și atribuirea granturilor, care vor fi puse în aplicare în cursul anului 2018.

OBSERVAȚIILE CURȚII

Rapoartele anuale de activitate oferă o evaluare corectă a gestiunii financiare, observându-se o îmbunătățire a abordării pentru calcularea sumelor expuse riscului

| 5.23. | Rapoartele anuale de activitate examinate de Curte (14) au furnizat o evaluare corectă a gestiunii financiare a direcțiilor generale și a agențiilor în ceea ce privește regularitatea operațiunilor subiacente. În ansamblu, informațiile furnizate în aceste rapoarte au confirmat observațiile și concluziile Curții. |
| --- | --- |

5.23.

Rapoartele anuale de activitate examinate de Curte (14) au furnizat o evaluare corectă a gestiunii financiare a direcțiilor generale și a agențiilor în ceea ce privește regularitatea operațiunilor subiacente. În ansamblu, informațiile furnizate în aceste rapoarte au confirmat observațiile și concluziile Curții.

| 5.24. | La fel ca în anii precedenți, rapoartele tuturor direcțiilor generale care efectuează cheltuieli pentru cercetare și inovare includ o rezervă legată de plățile efectuate în vederea rambursării cheltuielilor declarate în cadrul PC7, întrucât rata de eroare reziduală este de peste 2 % (15). În acest an, Comisia a publicat primele sale rate de eroare estimate pentru programul Orizont 2020. Pe baza propriilor audituri, Comisia a raportat o rată de eroare reprezentativă preconizată de 2,8  % și o rată de eroare reziduală de 2,2  % (16). |
| --- | --- |

5.24.

La fel ca în anii precedenți, rapoartele tuturor direcțiilor generale care efectuează cheltuieli pentru cercetare și inovare includ o rezervă legată de plățile efectuate în vederea rambursării cheltuielilor declarate în cadrul PC7, întrucât rata de eroare reziduală este de peste 2 % (15). În acest an, Comisia a publicat primele sale rate de eroare estimate pentru programul Orizont 2020. Pe baza propriilor audituri, Comisia a raportat o rată de eroare reprezentativă preconizată de 2,8  % și o rată de eroare reziduală de 2,2  % (16).

| 5.25. | Curtea a constatat că Comisia armonizase în continuare abordarea sa pentru determinarea sumelor expuse riscului estimate în cadrul serviciilor Comisiei care pun în aplicare programe de cercetare și inovare. |
| --- | --- |

5.25.

Curtea a constatat că Comisia armonizase în continuare abordarea sa pentru determinarea sumelor expuse riscului estimate în cadrul serviciilor Comisiei care pun în aplicare programe de cercetare și inovare.

Examinarea informațiilor privind regularitatea furnizate de entitatea auditată

| 5.26. | În ceea ce privește cercetarea și inovarea, Curtea a examinat metodologia de eșantionare și de audit a Comisiei care stă la baza informațiilor privind legalitatea și regularitatea din rapoartele anuale de activitate. Curtea a examinat de asemenea dosare de audit păstrate la Comisie și la una dintre societățile private de audit care efectuează audituri pentru Comisie cu privire la PC7. |
| --- | --- |

5.26.

În ceea ce privește cercetarea și inovarea, Curtea a examinat metodologia de eșantionare și de audit a Comisiei care stă la baza informațiilor privind legalitatea și regularitatea din rapoartele anuale de activitate. Curtea a examinat de asemenea dosare de audit păstrate la Comisie și la una dintre societățile private de audit care efectuează audituri pentru Comisie cu privire la PC7.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| 5.27. | În ceea ce privește PC7, programele de audit și normele privind păstrarea documentației nu erau armonizate, iar în 2017 Comisia a încetat să mai efectueze audituri ex post selectate aleatoriu pentru proiecte finanțate în cadrul PC7. |
| --- | --- |

5.27.

În ceea ce privește PC7, programele de audit și normele privind păstrarea documentației nu erau armonizate, iar în 2017 Comisia a încetat să mai efectueze audituri ex post selectate aleatoriu pentru proiecte finanțate în cadrul PC7.

| 5.28. | Pentru programul Orizont 2020, Comisia a instituit proceduri adecvate și o strategie de control bazată pe programe de audit armonizate. Cu toate acestea, activitatea Curții de până acum nu îi permite să concluzioneze cu privire la calitatea auditurilor ex post aferente, întrucât documentația disponibilă în dosarele de audit era insuficientă pentru a permite o analiză completă. Evaluarea Curții nu a acoperit până în prezent societățile private de audit care efectuează audituri în numele Comisiei. În consecință, în 2018, Curtea va pune în aplicare un nou ciclu de examinări, care va include reefectuarea unor audituri ale Comisiei. |
| --- | --- |

5.28.

Pentru programul Orizont 2020, Comisia a instituit proceduri adecvate și o strategie de control bazată pe programe de audit armonizate. Cu toate acestea, activitatea Curții de până acum nu îi permite să concluzioneze cu privire la calitatea auditurilor ex post aferente, întrucât documentația disponibilă în dosarele de audit era insuficientă pentru a permite o analiză completă. Evaluarea Curții nu a acoperit până în prezent societățile private de audit care efectuează audituri în numele Comisiei. În consecință, în 2018, Curtea va pune în aplicare un nou ciclu de examinări, care va include reefectuarea unor audituri ale Comisiei.

| 5.29. | În ceea ce privește Erasmus+, Curtea a evaluat strategia și metodologia generală de audit ex post a Comisiei și a agențiilor naționale. Examinarea Curții a vizat trei țări și agențiile lor naționale: Republica Cehă, Franța (Agence Erasmus+ France) și Italia (Agenzia Nazionale Erasmus+) (17). Curtea a examinat, de asemenea, monitorizarea și supravegherea asigurată de autoritățile naționale și auditurile efectuate de organismul de audit independent. În ceea ce privește partea din program gestionată de EACEA, Curtea a examinat auditurile ex post pentru programul Erasmus+, dintre care două au fost efectuate direct de către Comisie și opt au fost externalizate către societatea privată de audit care efectuează audituri în numele Comisiei. |
| --- | --- |

5.29.

În ceea ce privește Erasmus+, Curtea a evaluat strategia și metodologia generală de audit ex post a Comisiei și a agențiilor naționale. Examinarea Curții a vizat trei țări și agențiile lor naționale: Republica Cehă, Franța (Agence Erasmus+ France) și Italia (Agenzia Nazionale Erasmus+) (17). Curtea a examinat, de asemenea, monitorizarea și supravegherea asigurată de autoritățile naționale și auditurile efectuate de organismul de audit independent. În ceea ce privește partea din program gestionată de EACEA, Curtea a examinat auditurile ex post pentru programul Erasmus+, dintre care două au fost efectuate direct de către Comisie și opt au fost externalizate către societatea privată de audit care efectuează audituri în numele Comisiei.

| 5.30. | Curtea a constatat că cele trei agenții și autorități naționale de punere în aplicare a programului Erasmus+ instituiseră sisteme de control și de supraveghere adecvate. În plus, autoritățile naționale au monitorizat și au supravegheat agențiile naționale în mod adecvat. Autoritățile naționale nu au supravegheat însă în mod adecvat organismele de audit independente pe care le selectaseră. S-au identificat deficiențe în ceea ce privește profunzimea și documentarea controalelor efectuate de două dintre cele trei organisme independente de audit. În ceea ce privește EACEA, Curtea a constatat că auditurile efectuate direct de către Comisie erau satisfăcătoare. În urma analizării dosarelor de audit deținute de societatea privată de audit care efectuează audituri în numele Comisiei, Curtea a constatat deficiențe în documentație, în coerența și raportarea eșantionării, precum și în unele proceduri de audit. |
| --- | --- |

5.30.

Curtea a constatat că cele trei agenții și autorități naționale de punere în aplicare a programului Erasmus+ instituiseră sisteme de control și de supraveghere adecvate. În plus, autoritățile naționale au monitorizat și au supravegheat agențiile naționale în mod adecvat. Autoritățile naționale nu au supravegheat însă în mod adecvat organismele de audit independente pe care le selectaseră. S-au identificat deficiențe în ceea ce privește profunzimea și documentarea controalelor efectuate de două dintre cele trei organisme independente de audit. În ceea ce privește EACEA, Curtea a constatat că auditurile efectuate direct de către Comisie erau satisfăcătoare. În urma analizării dosarelor de audit deținute de societatea privată de audit care efectuează audituri în numele Comisiei, Curtea a constatat deficiențe în documentație, în coerența și raportarea eșantionării, precum și în unele proceduri de audit.

| 5.30. | Comisia ia act de constatarea Curții de Conturi cu privire la organismele de audit independente și va actualiza în consecință instrucțiunile autorităților naționale cu privire la calitatea controalelor efectuate de aceste organisme.

  Comisia ia act de faptul că auditurile incluse în eșantion fac parte din primule audituri realizate de contractantul extern după lansarea noului contractului-cadru de audit. Observațiile Curții de Conturi au fost între timp incluse în strategia de control al calității instituită de EACEA odată cu actualul contract-cadru pentru servicii de audit. Acestea sunt similare celor identificate de EACEA. |
| --- | --- |

5.30.

Comisia ia act de faptul că auditurile incluse în eșantion fac parte din primule audituri realizate de contractantul extern după lansarea noului contractului-cadru de audit. Observațiile Curții de Conturi au fost între timp incluse în strategia de control al calității instituită de EACEA odată cu actualul contract-cadru pentru servicii de audit. Acestea sunt similare celor identificate de EACEA.

CONCLUZIE ȘI RECOMANDĂRI

Concluzie

| 5.31. | Ansamblul probelor de audit indică faptul că nivelul de eroare din cadrul cheltuielilor aferente subrubricii Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă era semnificativ. |
| --- | --- |

5.31.

Ansamblul probelor de audit indică faptul că nivelul de eroare din cadrul cheltuielilor aferente subrubricii Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă era semnificativ.

| 5.32. | Pentru această subrubrică din CFM, testele efectuate de Curte pe operațiuni au indicat un nivel de eroare global estimat de 4,2  % (a se vedea
  anexa 5.1
  ). |
| --- | --- |

5.32.

Pentru această subrubrică din CFM, testele efectuate de Curte pe operațiuni au indicat un nivel de eroare global estimat de 4,2  % (a se vedea
  anexa 5.1
  ).

Recomandări

| 5.33. | Anexa 5.3
  prezintă constatările rezultate în urma examinării de către Curte a situației acțiunilor întreprinse ca urmare a celor trei recomandări pe care aceasta le-a formulat în Raportul anual pe 2014. Comisia pusese în aplicare două dintre aceste recomandări în majoritatea privințelor, în timp ce o recomandare fuseseră pusă în aplicare în anumite privințe. |
| --- | --- |

5.33.

Anexa 5.3
  prezintă constatările rezultate în urma examinării de către Curte a situației acțiunilor întreprinse ca urmare a celor trei recomandări pe care aceasta le-a formulat în Raportul anual pe 2014. Comisia pusese în aplicare două dintre aceste recomandări în majoritatea privințelor, în timp ce o recomandare fuseseră pusă în aplicare în anumite privințe.

| 5.34. | În urma acestei examinări și pe baza constatărilor și a concluziilor Curții formulate pentru exercițiul 2017, Curtea recomandă Comisiei ca, până la sfârșitul anului 2018: |
| --- | --- |

5.34.

În urma acestei examinări și pe baza constatărilor și a concluziilor Curții formulate pentru exercițiul 2017, Curtea recomandă Comisiei ca, până la sfârșitul anului 2018:

| — | Recomandarea 1: în ceea ce privește programul Orizont 2020, să clarifice în continuare normele referitoare la costurile cu personalul, să revizuiască metodologia privind costurile cu personalul și să completeze lista problemelor existente în anumite țări. |
| --- | --- |

—

Recomandarea 1: în ceea ce privește programul Orizont 2020, să clarifice în continuare normele referitoare la costurile cu personalul, să revizuiască metodologia privind costurile cu personalul și să completeze lista problemelor existente în anumite țări.

Comisia acceptă această recomandare.

Comisia va analiza modul în care poate clarifica orientările (Modelul adnotat de acord de grant), pe baza constatărilor de audit, și va actualiza în continuare lista problemelor cu care se confruntă anumite țări.

| — | Recomandarea 2: în ceea ce privește MIE, să crească gradul de cunoaștere a normelor de eligibilitate în rândul beneficiarilor, în special prin diferențierea clară între un contract de punere în aplicare și un subcontract. |
| --- | --- |

—

Recomandarea 2: în ceea ce privește MIE, să crească gradul de cunoaștere a normelor de eligibilitate în rândul beneficiarilor, în special prin diferențierea clară între un contract de punere în aplicare și un subcontract.

Comisia acceptă această recomandare.

Aceasta va consolida comunicarea cu beneficiarii și va îmbunătăți calitatea informațiilor care le sunt puse la dispoziție.

| — | Recomandarea 3: să abordeze prompt deficiențele identificate de Serviciul de audit intern:






  — | în procesul de gestionare a granturilor Erasmus+ de către EACEA; |
| --- | --- | --- |

—

Recomandarea 3: să abordeze prompt deficiențele identificate de Serviciul de audit intern:

—

în procesul de gestionare a granturilor Erasmus+ de către EACEA;

| — | în monitorizarea proiectelor de cercetare și inovare. |
| --- | --- |

—

în monitorizarea proiectelor de cercetare și inovare.

Comisia acceptă această recomandare.

PARTEA 2 – ASPECTE LEGATE DE PERFORMANȚĂ ÎN CERCETARE ȘI INOVARE

| 5.35. | Curtea a evaluat informațiile raportate de Comisie cu privire la performanța a 59 dintre proiectele de cercetare și inovare incluse în eșantion (18). 23 dintre aceste proiecte fuseseră deja finalizate. Curtea nu a urmărit să evalueze în mod direct calitatea activităților de cercetare întreprinse și nici impactul proiectelor în ceea ce privește atingerea obiectivului de politică legat de îmbunătățirea cercetării și a inovării. |
| --- | --- |

5.35.

Curtea a evaluat informațiile raportate de Comisie cu privire la performanța a 59 dintre proiectele de cercetare și inovare incluse în eșantion (18). 23 dintre aceste proiecte fuseseră deja finalizate. Curtea nu a urmărit să evalueze în mod direct calitatea activităților de cercetare întreprinse și nici impactul proiectelor în ceea ce privește atingerea obiectivului de politică legat de îmbunătățirea cercetării și a inovării.

| 5.36. | Pentru fiecare proiect în parte, Curtea a examinat raportul de evaluare, completat de responsabilul de proiect din partea Comisiei în cadrul controalelor efectuate înainte de rambursarea cheltuielilor declarate. Curtea a luat act de concluzia responsabililor de proiect cu privire la următoarele aspecte:






  — | progresele declarate cu privire la obținerea realizărilor și a rezultatelor erau în concordanță cu obiectivele stabilite în acordul de grant; |
| --- | --- | --- |

5.36.

Pentru fiecare proiect în parte, Curtea a examinat raportul de evaluare, completat de responsabilul de proiect din partea Comisiei în cadrul controalelor efectuate înainte de rambursarea cheltuielilor declarate. Curtea a luat act de concluzia responsabililor de proiect cu privire la următoarele aspecte:

—

progresele declarate cu privire la obținerea realizărilor și a rezultatelor erau în concordanță cu obiectivele stabilite în acordul de grant;

| — | cheltuielile declarate în cadrul proiectului erau rezonabile în raport cu progresele raportate; |
| --- | --- |

—

cheltuielile declarate în cadrul proiectului erau rezonabile în raport cu progresele raportate;

| — | realizările și rezultatele proiectului fuseseră diseminate în conformitate cu cerințele prevăzute în acordul de grant. |
| --- | --- |

—

realizările și rezultatele proiectului fuseseră diseminate în conformitate cu cerințele prevăzute în acordul de grant.

În majoritatea proiectelor s-au obținut realizările și rezultatele preconizate

| 5.37. | Potrivit rapoartelor Comisiei, în majoritatea proiectelor s-au obținut realizările și rezultatele preconizate. Rapoartele Comisiei au evidențiat însă și faptul că mai multe proiecte au fost afectate de o serie de probleme care le-au diminuat performanța:






  — | în șapte cazuri, progresele declarate erau doar parțial în concordanță cu obiectivele convenite împreună cu Comisia; |
| --- | --- | --- |

5.37.

Potrivit rapoartelor Comisiei, în majoritatea proiectelor s-au obținut realizările și rezultatele preconizate. Rapoartele Comisiei au evidențiat însă și faptul că mai multe proiecte au fost afectate de o serie de probleme care le-au diminuat performanța:

—

în șapte cazuri, progresele declarate erau doar parțial în concordanță cu obiectivele convenite împreună cu Comisia;

| — | în șase cazuri, Comisia a considerat că costurile declarate nu erau rezonabile în raport cu progresele obținute; |
| --- | --- |

—

în șase cazuri, Comisia a considerat că costurile declarate nu erau rezonabile în raport cu progresele obținute;

| — | în două cazuri, realizările și rezultatele proiectului fuseseră difuzate doar parțial. În unul dintre cazuri, nu avuseseră loc activități de diseminare. |
| --- | --- |

—

în două cazuri, realizările și rezultatele proiectului fuseseră difuzate doar parțial. În unul dintre cazuri, nu avuseseră loc activități de diseminare.

| 5.37. | Prin definiție, proiectele de cercetare și inovare prezintă riscuri și sunt incerte. Nu se poate garanta dinainte că obiectivele științifice și tehnologice vor fi atinse. De aceea există un proces de monitorizare a proiectelor menit să identifice situațiile în care proiectele nu au avut un succes deplin și să ia măsurile corespunzătoare pentru a soluționa această problemă. |
| --- | --- |

5.37.

---

(1)  Al șaptelea program-cadru pentru cercetare și dezvoltare tehnologică 2007-2013.

(2)  Programul-cadru al UE pentru cercetare și inovare 2014-2020 (Orizont 2020).

(3)  Nivelul de eroare este calculat pe baza unui eșantion statistic reprezentativ. Cifra indicată reprezintă cea mai bună estimare. Curtea are în proporție de 95 % certitudinea că nivelul de eroare estimat din cadrul populației se situează între 2,2 % și 6,2 % (limita inferioară, respectiv superioară a nivelului de eroare).

(4)  Erorile au variat de la 4,9 % la 16,9 % din valoarea examinată și priveau proiecte din cadrul următoarelor programe: Fondul de cercetare pentru cărbune și oțel (două cazuri), Programul pentru competitivitate și inovare (un caz), Erasmus+ (un caz) și programul TEN-T (un caz).

(5)  13 operațiuni conțineau atât erori cuantificabile, cât și erori necuantificabile.

(6)  A se vedea, de asemenea, punctul 8.18 și punctul 8.42 (recomandarea 2) din Raportul anual pe 2012 și punctul 8.12 din Raportul anual pe 2013.

(7)  Punctul 5.13 din Raportul anual pe 2016, punctul 5.12 din Raportul anual pe 2014 și documentul de informare al Curții intitulat „Contribuție la simplificarea programului de cercetare al UE care va succeda programului Orizont 2020”, publicat în martie 2018.

(8)  Punctul 5.16 din Raportul anual pe 2016.

(9)  Beneficiarii trebuie să se asigure că:

| — | numărul total de ore lucrate declarat în cadrul granturilor UE și Euratom pentru o persoană pentru un an NU este mai mare decât numărul anual de ore productive utilizat pentru calculul tarifului orar; |
| --- | --- |

—

numărul total de ore lucrate declarat în cadrul granturilor UE și Euratom pentru o persoană pentru un an NU este mai mare decât numărul anual de ore productive utilizat pentru calculul tarifului orar;

| — | cuantumul total al costurilor cu personalul declarate (pentru a fi rambursate drept costuri reale) în cadrul granturilor UE și Euratom pentru o persoană pentru un an NU este mai mare decât valoarea totală a costurilor cu personalul înregistrate în conturile beneficiarului (pentru persoana respectivă pentru anul în cauză). |
| --- | --- |

—

cuantumul total al costurilor cu personalul declarate (pentru a fi rambursate drept costuri reale) în cadrul granturilor UE și Euratom pentru o persoană pentru un an NU este mai mare decât valoarea totală a costurilor cu personalul înregistrate în conturile beneficiarului (pentru persoana respectivă pentru anul în cauză).

(10)  Programul Orizont 2020 – Guidance on List of issues applicable to particular countries (Orientări privind o listă de aspecte aplicabile anumitor țări).

(11)  Mai multe bonusuri existente atât în Franța, cât și în Spania au fost abordate numai în orientările pentru Franța.

(12)  Un subcontract este un contract de achiziții care acoperă punerea în aplicare de către un terț a unor sarcini care fac parte din acțiune. Necesită aprobarea Comisiei. Alte contracte nu necesită aprobarea Comisiei.

(13)  Punctul 5.27 din Raportul anual pe 2016.

(14)  Direcția Generală Cercetare și Inovare (DG RTD), Direcția Generală Educație, Tineret, Sport și Cultură (DG EAC), Agenția Executivă pentru Educație, Audiovizual și Cultură (EACEA) și Agenția Executivă pentru Cercetare (REA).

(15)  Comisia raportează o rată de eroare reprezentativă multianuală de 4,95 % pentru cheltuielile efectuate în cadrul PC7. Aceasta raportează rate de eroare reziduală numai la nivelul fiecărei direcții generale implicate, rate care variază între 2,79 % și 3,55 %.

(16)  Acestea sunt rate multianuale care acoperă cheltuielile efectuate înainte de octombrie 2016 (adică înainte de perioada acoperită de auditul Curții).

(17)  Există peste 50 de agenții naționale implicate în punerea în aplicare a programului Erasmus+. Selecția Curții a fost orientată în sensul de avea o combinație de agenții mai mici și mai mari care să acopere statele UE15 și noile state membre.

(18)  Curtea a evaluat performanța unor proiecte de colaborare care au implicat mai mulți participanți și a exclus operațiuni precum plățile efectuate către diferiți cercetători în domeniul mobilității.

(19)  În conformitate cu definiția armonizată a operațiunilor subiacente (pentru mai multe detalii, a se vedea punctul 15 din
  anexa 1.1
  ).

ANEXA 5.1

REZULTATELE TESTELOR EFECTUATE PE OPERAȚIUNI PENTRU SUBRUBRICA INTITULATĂ COMPETITIVITATE PENTRU CREȘTERE ȘI LOCURI DE MUNCĂ

| | 2017 | 2016 |
| --- | --- | --- |
| |
| DIMENSIUNEA ȘI STRUCTURA EȘANTIONULUI |
| |
| Total operațiuni | 130 | 150 |
| |
| IMPACTUL ESTIMAT AL ERORILOR CUANTIFICABILE |
| | | |
| Nivelul de eroare estimat | 4,2  % | 4,1  % |
| | | |
| | Limita superioară a nivelului de eroare (UEL) | 6,2  % | |
| | Limita inferioară a nivelului de eroare (LEL) | 2,2  % | |

2017

2016

DIMENSIUNEA ȘI STRUCTURA EȘANTIONULUI

Total operațiuni

130

150

IMPACTUL ESTIMAT AL ERORILOR CUANTIFICABILE

Nivelul de eroare estimat

4,2  %

4,1  %

Limita superioară a nivelului de eroare (UEL)

6,2  %

Limita inferioară a nivelului de eroare (LEL)

2,2  %

ANEXA 5.2

PREZENTARE GENERALĂ A ERORILOR CU UN IMPACT DE PESTE 20 % PENTRU SUBRUBRICA INTITULATĂ COMPETITIVITATE PENTRU CREȘTERE ȘI LOCURI DE MUNCĂ

Aplicând metodologia generală de audit descrisă în
  anexa 1.1
  , Curtea a testat un eșantion statistic reprezentativ de operațiuni pentru a estima nivelul de neregularitate existent în cadrul populației pentru această subrubrică din CFM. Erorile detectate de Curte nu constituie o listă exhaustivă – nici a erorilor individuale, nici a tipurilor de erori care sunt prezentate în
  caseta 5.2
  . Erorile cu un impact de peste 20 % din valoarea operațiunii examinate sunt descrise mai jos, în plus față de eroarea descrisă în
  caseta 5.3
  . Aceste opt erori reprezintă peste 61 % din nivelul de eroare global estimat pentru subrubrica intitulată Competitivitate pentru creștere și locuri de muncă.

Proiecte din cadrul celui de Al șaptelea program-cadru pentru cercetare

Exemplul 1 – costuri cu personalul neeligibile și costuri cu personalul care nu sunt susținute de documentele justificative necesare

Beneficiarul (un institut de învățământ superior din afara UE), participant la un proiect conceput pentru a genera schimbări revoluționare în ceea ce privește construcția, gestionarea și întreținerea de tuneluri, a declarat costuri cu personalul pentru o perioadă în care angajatul în cauză nu a fost în realitate angajat de beneficiar și costuri cu personalul care nu erau susținute de fișe de pontaj valabile. Costurile neeligibile se ridicau la 85,4 % din totalul costurilor examinate.

Exemplul 2 – declararea unor costuri cu personalul neeligibile și calcularea incorectă a tarifelor orare

Costurile cu personalul declarate de beneficiar (un IMM din afara UE care furnizează servicii de inginerie) în vederea rambursării au inclus costuri pentru o persoană care nu era angajat al beneficiarului, ci proprietarul unei societăți care furniza servicii beneficiarului. Pentru un alt angajat, costurile cu personalul au fost rambursate pentru o perioadă anterioară recrutării angajatului respectiv. Curtea a constatat, de asemenea, că tariful orar utilizat pentru calcularea costurilor cu salariile fusese incorect calculat. Costurile neeligibile se ridicau la 35,9 % din totalul costurilor examinate.

Exemplul 3 – costuri cu personalul și costuri de subcontractare neeligibile

Beneficiarul (o organizație non-profit din afara UE, participantă la un proiect de cercetare în domeniul tehnologiei informației și comunicațiilor pentru îmbătrânire activă și sănătoasă) a solicitat rambursarea unor costuri cu personalul pentru câteva persoane care fie nu fuseseră niciodată angajate de beneficiar, fie nu fuseseră angajate în perioadele respective. În plus, beneficiarul a declarat costuri pe care un subcontractant le facturase unei filiale a beneficiarului. Costurile neeligibile se ridicau la 84,2 % din totalul costurilor examinate.

Exemplul 4 – costuri cu personalul calculate incorect și alte costuri fără legătură cu proiectul

Beneficiarul (un organism public din UE participant la un proiect de cercetare în domeniul bolilor emergente transmise de căpușe) a declarat costuri neeligibile cu chiriile și cu deplasările, care nu aveau legătură cu proiectul. În plus, costurile neeligibile cu deplasările au fost declarate și rambursate de două ori, sub formă de costuri cu deplasările și de costuri cu personalul. Costurile neeligibile se ridicau la 20,3 % din totalul costurilor examinate.

Programul Orizont 2020

Exemplul 5 – factură neplătită și rată de rambursare incorectă

Beneficiarul (o entitate publică din UE care își desfășoară activitatea în sectorul energetic) a declarat costuri legate de o factură care nu fusese plătită până la data auditului, după 1,5 ani de la emiterea ei. În plus, Comisia a clasificat această entitate ca fiind o organizație non-profit care avea dreptul la o rată de rambursare de 100 %, deși, potrivit statutului său, entitatea respectivă avea scop lucrativ. Costurile neeligibile se ridicau la 30,0 % din totalul costurilor examinate.

Exemplul 6 – costuri neeligibile, lipsa unei piste de audit și curs de schimb incorect

Beneficiarul (o universitate situată într-o țară terță) nu a înregistrat în sistemul său contabil niciun cost, cu excepția costurilor cu personalul. Printre costurile neînregistrate, Curtea a identificat exemple de: costuri declarate fără dovada plății, costuri a căror legătură cu proiectul era neclară, elemente de cost declarate de două ori, costuri indirecte declarate ca fiind costuri directe și costuri bazate pe estimări în loc de costurile efective. În plus, toate costurile au fost declarate utilizând un curs de schimb incorect. Costurile neeligibile se ridicau la 64,7 % din totalul costurilor examinate.

Exemplul 7 – costuri cu personalul neeligibile și curs de schimb incorect

La declararea costurilor suportate pentru prima perioadă de raportare, beneficiarul (un institut de cercetare aparținând unui spital de renume mondial dintr-o țară terță) a utilizat o metodologie bazată pe un tarif orar care nu respecta normele aferente programului Orizont 2020. Beneficiarul nu deținea înregistrări cu privire la timpul pe care doi salariați îl alocaseră proiectului auditat. Pentru un al treilea angajat, fișele de pontaj existau și au confirmat o alocare de 10 % pentru proiect, dar beneficiarul calculase neintenționat costuri cu personalul bazate pe o alocare de 20 %. În plus, toate costurile au fost declarate utilizând un curs de schimb incorect. Din suma de 130 000 de euro declarată de beneficiar, 45 500 de euro reprezentau costuri neeligibile, ceea ce a condus la o eroare de 35,2 %.

ANEXA 5.3

SITUAȚIA ACȚIUNILOR ÎNTREPRINSE ÎN URMA RECOMANDĂRILOR ANTERIOARE FORMULATE CU PRIVIRE LA SUBRUBRICA INTITULATĂ COMPETITIVITATE PENTRU CREȘTERE ȘI LOCURI DE MUNCĂ

| Exercițiu | Recomandarea Curții | Analiza Curții cu privire la progresele realizate | Răspunsul Comisiei |
| --- | --- | --- | --- |
| Pusă în aplicare integral | În curs de punere în aplicare | Nepusă în aplicare | Nu mai este aplicabilă | Probe insuficiente |
| Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Pusă în aplicare în anumite privințe |
| 2014 | În urma acestei examinări și pe baza constatărilor și a concluziilor formulate pentru exercițiul 2014, Curtea recomandă următoarele: | | | | | | | |
| Recomandarea 1:

  Comisia, autoritățile naționale și auditorii independenți ar trebui să utilizeze toate informațiile relevante disponibile pentru a preveni sau pentru a detecta și a corecta erorile înainte de rambursare. | | | X | | | | Comisia ia periodic măsuri de revizuire a sistemului său de control intern. Comisia a furnizat orientări cu privire la toate aspectele materiale ale gestionării granturilor pentru beneficiari și auditorii acestora. |
| Recomandarea 2:

  pe baza experienței dobândite în urma derulării celui de Al șaptelea program-cadru pentru cercetare, Comisia ar trebui să elaboreze o strategie adecvată de gestionare și de control al riscurilor pentru programul Orizont 2020, strategie care să prevadă efectuarea unor controale adecvate cu privire la beneficiarii cu grad ridicat de risc, cum ar fi IMM-urile și noii participanți, precum și cu privire la costurile declarate în conformitate cu criterii specifice de eligibilitate. | | X | | | | | Strategia de control se bazează pe gestionarea riscurilor, iar acest lucru s-a tradus prin proceduri operaționale. Comisia acceptă faptul că aceste proceduri pot fi îmbunătățite. |
| Recomandarea 3:

  Comisia ar trebui să se asigure că serviciile sale urmează o abordare unitară în ceea ce privește calcularea mediei ponderate a ratelor de eroare și evaluarea în consecință a sumelor expuse riscului. | | X | | | | | Comisia a clarificat din nou principalele concepte și definiții pentru determinarea ratelor de eroare, a sumelor expuse riscului și a corecțiilor în instrucțiunile, modelul și notele de orientare din raportul anual de activitate. Definirea diferitelor concepte și a diferiților indicatori a fost destul de flexibilă pentru a ține cont de circumstanțele specifice ale fiecărei direcții generale, asigurând, în același timp, un grad suficient de coerență pentru a consolida datele și a evita confuziile. |

Exercițiu

Recomandarea Curții

Analiza Curții cu privire la progresele realizate

Răspunsul Comisiei

Pusă în aplicare integral

În curs de punere în aplicare

Nepusă în aplicare

Nu mai este aplicabilă

Probe insuficiente

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Pusă în aplicare în anumite privințe

2014

În urma acestei examinări și pe baza constatărilor și a concluziilor formulate pentru exercițiul 2014, Curtea recomandă următoarele:

Recomandarea 1:

Comisia, autoritățile naționale și auditorii independenți ar trebui să utilizeze toate informațiile relevante disponibile pentru a preveni sau pentru a detecta și a corecta erorile înainte de rambursare.

X

Comisia ia periodic măsuri de revizuire a sistemului său de control intern. Comisia a furnizat orientări cu privire la toate aspectele materiale ale gestionării granturilor pentru beneficiari și auditorii acestora.

Recomandarea 2:

pe baza experienței dobândite în urma derulării celui de Al șaptelea program-cadru pentru cercetare, Comisia ar trebui să elaboreze o strategie adecvată de gestionare și de control al riscurilor pentru programul Orizont 2020, strategie care să prevadă efectuarea unor controale adecvate cu privire la beneficiarii cu grad ridicat de risc, cum ar fi IMM-urile și noii participanți, precum și cu privire la costurile declarate în conformitate cu criterii specifice de eligibilitate.

X

Strategia de control se bazează pe gestionarea riscurilor, iar acest lucru s-a tradus prin proceduri operaționale. Comisia acceptă faptul că aceste proceduri pot fi îmbunătățite.

Recomandarea 3:

Comisia ar trebui să se asigure că serviciile sale urmează o abordare unitară în ceea ce privește calcularea mediei ponderate a ratelor de eroare și evaluarea în consecință a sumelor expuse riscului.

X

Comisia a clarificat din nou principalele concepte și definiții pentru determinarea ratelor de eroare, a sumelor expuse riscului și a corecțiilor în instrucțiunile, modelul și notele de orientare din raportul anual de activitate. Definirea diferitelor concepte și a diferiților indicatori a fost destul de flexibilă pentru a ține cont de circumstanțele specifice ale fiecărei direcții generale, asigurând, în același timp, un grad suficient de coerență pentru a consolida datele și a evita confuziile.

---

CAPITOLUL 6

Coeziune economică, socială și teritorială

CUPRINS

| Introducere | 6.1-6.24 |
| --- | --- |

| Scurtă descriere a rubricii Coeziune economică, socială și teritorială | 6.3-6.15 |
| --- | --- |

| Sfera și abordarea auditului | 6.16-6.24 |
| --- | --- |

| Partea 1 – Regularitatea operațiunilor | 6.25-6.78 |
| --- | --- |

| Rezultatele examinării de către Curte a operațiunilor și reefectuarea activității de audit | 6.26-6.43 |
| --- | --- |

| Evaluarea de către Curte a activității autorităților de audit | 6.44-6.50 |
| --- | --- |

| Activitatea Comisiei și raportarea de către aceasta a ratei de eroare reziduală în rapoartele sale anuale de activitate | 6.51-6.72 |
| --- | --- |

| Concluzie și recomandări | 6.73-6.78 |
| --- | --- |

| Concluzie | 6.73-6.76 |
| --- | --- |

| Recomandări | 6.77-6.78 |
| --- | --- |

| Partea 2 – Evaluarea performanței proiectelor | 6.79-6.92 |
| --- | --- |

| Evaluarea concepției de la baza sistemului de măsurare a performanței | 6.82-6.86 |
| --- | --- |

| Numeroase proiecte nu își ating în totalitate obiectivele în materie de performanță | 6.87-6.90 |
| --- | --- |

| Majoritatea statelor membre nu au fost în măsură să își utilizeze în totalitate contribuțiile la instrumentele financiare care fac obiectul gestiunii partajate | 6.91 |
| --- | --- |

| Concluzie | 6.92 |
| --- | --- |

| Anexa 6.1 – | Rezultatele testelor efectuate pe operațiuni pentru rubrica intitulată Coeziune economică, socială și teritorială |
| --- | --- |

Anexa 6.1 –

| Anexa 6.2 – | Situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor anterioare formulate cu privire la rubrica intitulată Coeziune economică, socială și teritorială |
| --- | --- |

Anexa 6.2 –

| OBSERVAȚIILE CURȚII | |
| --- | --- |
| INTRODUCERE |
| 6.1. | Acest capitol prezintă constatările Curții cu privire la subrubrica 1b – Coeziune economică, socială și teritorială din cadrul financiar multianual (CFM). Exercițiul 2017 este primul pentru care plățile auditate de Curte privesc închiderea perioadei de programare 2007-2013 și execuția perioadei de programare 2014-2020 în contextul noului cadru de control și de asigurare. |

OBSERVAȚIILE CURȚII

INTRODUCERE

6.1.

Acest capitol prezintă constatările Curții cu privire la subrubrica 1b – Coeziune economică, socială și teritorială din cadrul financiar multianual (CFM). Exercițiul 2017 este primul pentru care plățile auditate de Curte privesc închiderea perioadei de programare 2007-2013 și execuția perioadei de programare 2014-2020 în contextul noului cadru de control și de asigurare.

| 6.2. | Caseta 6.1
  oferă o imagine de ansamblu a principalelor activități și cheltuieli efectuate pentru această rubrică în 2017. Pentru mai multe explicații referitoare la populația de audit utilizată pentru exercițiul 2017, a se vedea punctele 6.16-6.19. |
| --- | --- |

6.2.

Caseta 6.1
  oferă o imagine de ansamblu a principalelor activități și cheltuieli efectuate pentru această rubrică în 2017. Pentru mai multe explicații referitoare la populația de audit utilizată pentru exercițiul 2017, a se vedea punctele 6.16-6.19.

Caseta 6.1 –   Subrubrica 1b din CFM – Coeziune economică, socială și teritorială – Prezentare defalcată pentru 2017

Image

| Total plăți aferente exercițiului | 35,7 |
| --- | --- |
| – | plăți în avans
   (68) |

Total plăți aferente exercițiului

35,7

–

-9,0

| + | plăți în avans validate și închise
   (68)
   (69) |
| --- | --- |

+

0,5

| + | deciziile anuale de închidere pentru perioada de programare 2014-2020
   (70) |
| --- | --- |

+

2,5

| – | plăți pentru perioada 2014-2020 aferentă CFM |
| --- | --- |

–

-20,8

| – | plăți intermediare pentru programe operaționale neînchise din perioada de programare 2007-2013 |
| --- | --- |

–

-0,9

Total, populația auditată
   (71)

8,0

Sursa: conturile consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul 2017, informații ale Comisiei referitoare la închidere și date provenite din sistemele Comisiei.

OBSERVAȚIILE CURȚII

Scurtă descriere a rubricii Coeziune economică, socială și teritorială

Obiectivele de politică și instrumente de finanțare

| 6.3. | Cheltuielile aferente subrubricii 1b din CFM – Coeziune economică, socială și teritorială – se axează pe reducerea decalajelor de dezvoltare dintre diferitele state membre și regiuni din UE, precum și pe consolidarea competitivității tuturor regiunilor (1). Aceste obiective sunt puse în aplicare prin următoarele fonduri/instrumente: |
| --- | --- |

6.3.

Cheltuielile aferente subrubricii 1b din CFM – Coeziune economică, socială și teritorială – se axează pe reducerea decalajelor de dezvoltare dintre diferitele state membre și regiuni din UE, precum și pe consolidarea competitivității tuturor regiunilor (1). Aceste obiective sunt puse în aplicare prin următoarele fonduri/instrumente:

| — | Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), care urmărește să corecteze principalele dezechilibre regionale cu ajutorul sprijinului financiar acordat pentru construcția de infrastructuri și pentru investiții productive care creează locuri de muncă, în special pentru întreprinderi; |
| --- | --- |

—

Fondul european de dezvoltare regională (FEDR), care urmărește să corecteze principalele dezechilibre regionale cu ajutorul sprijinului financiar acordat pentru construcția de infrastructuri și pentru investiții productive care creează locuri de muncă, în special pentru întreprinderi;

| — | Fondul de coeziune, care, în vederea promovării dezvoltării durabile, finanțează proiecte derulate în domeniul mediului și în cel al transporturilor în statele membre al căror venit național brut (VNB) pe cap de locuitor se situează sub nivelul de 90 % din media UE (2); |
| --- | --- |

—

Fondul de coeziune, care, în vederea promovării dezvoltării durabile, finanțează proiecte derulate în domeniul mediului și în cel al transporturilor în statele membre al căror venit național brut (VNB) pe cap de locuitor se situează sub nivelul de 90 % din media UE (2);

| — | Fondul social european (FSE), care urmărește să încurajeze un nivel ridicat de ocupare a forței de muncă și crearea de locuri de muncă mai multe și mai bune, inclusiv prin măsuri în cadrul inițiativei „Locuri de muncă pentru tineri”(YEI) (3) adresate regiunilor cu o rată ridicată a șomajului în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

—

Fondul social european (FSE), care urmărește să încurajeze un nivel ridicat de ocupare a forței de muncă și crearea de locuri de muncă mai multe și mai bune, inclusiv prin măsuri în cadrul inițiativei „Locuri de muncă pentru tineri”(YEI) (3) adresate regiunilor cu o rată ridicată a șomajului în rândul tinerilor;

| — | alte instrumente/fonduri de dimensiuni mai mici, precum Instrumentul european de vecinătate (care furnizează sprijin pentru cooperarea transfrontalieră și pentru inițiativele politice vizând consolidarea relațiilor dintre UE și țările vecine) și Fondul de ajutor european pentru cele mai defavorizate persoane – FEAD (care acordă asistență materială anumitor persoane cu scopul de a le ajuta să iasă din sărăcie). |
| --- | --- |

—

alte instrumente/fonduri de dimensiuni mai mici, precum Instrumentul european de vecinătate (care furnizează sprijin pentru cooperarea transfrontalieră și pentru inițiativele politice vizând consolidarea relațiilor dintre UE și țările vecine) și Fondul de ajutor european pentru cele mai defavorizate persoane – FEAD (care acordă asistență materială anumitor persoane cu scopul de a le ajuta să iasă din sărăcie).

Punerea în aplicare

| 6.4. | În general, statele membre prezintă programe operaționale multianuale la începutul fiecărei perioade de programare, pentru întreaga durată a unui CFM (4). După aprobarea de către Comisie, responsabilitatea pentru punerea în aplicare a unui program operațional este împărțită între Comisie (5) și statul membru. Beneficiarii primesc rambursări prin intermediul autorităților statelor membre, în conformitate cu condițiile prevăzute de programele operaționale, bugetul UE cofinanțând costurile suportate și plătite ale operațiunilor eligibile. |
| --- | --- |

6.4.

În general, statele membre prezintă programe operaționale multianuale la începutul fiecărei perioade de programare, pentru întreaga durată a unui CFM (4). După aprobarea de către Comisie, responsabilitatea pentru punerea în aplicare a unui program operațional este împărțită între Comisie (5) și statul membru. Beneficiarii primesc rambursări prin intermediul autorităților statelor membre, în conformitate cu condițiile prevăzute de programele operaționale, bugetul UE cofinanțând costurile suportate și plătite ale operațiunilor eligibile.

Cadrul de control și de asigurare

Perioada de programare 2014-2020 (acceptarea anuală a conturilor)

| 6.5. | Un element important al noului cadru de control și de asigurare pentru perioada de programare 2014-2020 (6) este că, pentru fiecare program operațional (sau grup de programe operaționale), autoritățile responsabile de program (7) din statul membru trebuie să prezinte un „pachet de asigurare” anual (8) care să acopere cheltuielile certificate transmise Comisiei în exercițiul financiar respectiv (9). Utilizând acest pachet de documente, autoritățile confirmă caracterul complet, exact și corect al conturilor, precum și eficacitatea sistemelor lor de gestiune și a controalelor lor interne pentru programul operațional (sau pentru grupul de programe operaționale), precum și legalitatea și regularitatea cheltuielilor certificate. |
| --- | --- |

6.5.

Un element important al noului cadru de control și de asigurare pentru perioada de programare 2014-2020 (6) este că, pentru fiecare program operațional (sau grup de programe operaționale), autoritățile responsabile de program (7) din statul membru trebuie să prezinte un „pachet de asigurare” anual (8) care să acopere cheltuielile certificate transmise Comisiei în exercițiul financiar respectiv (9). Utilizând acest pachet de documente, autoritățile confirmă caracterul complet, exact și corect al conturilor, precum și eficacitatea sistemelor lor de gestiune și a controalelor lor interne pentru programul operațional (sau pentru grupul de programe operaționale), precum și legalitatea și regularitatea cheltuielilor certificate.

| 6.6. | Un element-cheie al pachetului de asigurare este raportul anual de control întocmit de către autoritatea de audit. Acest raport prezintă rata de eroare reziduală
   (10) pentru programul operațional (sau pentru grupul de programe operaționale) respectiv. Autoritatea de audit emite o opinie de audit cu privire la regularitatea cheltuielilor (11). Această opinie poate fi exprimată fără rezerve numai dacă rata de eroare reziduală rămâne sub nivelul de semnificație de 2 % stabilit în regulament (12). Pentru a stabili această rată, autoritatea de audit ține seama de toate neregulile identificate în urma examinării unui eșantion reprezentativ de operațiuni, care este obținut, de regulă, prin aplicarea unor metode statistice de eșantionare (13). Această rată reflectă totodată orice corecții financiare aplicate și înregistrate în conturi pentru a se compensa neregulile respective. |
| --- | --- |

6.6.

Un element-cheie al pachetului de asigurare este raportul anual de control întocmit de către autoritatea de audit. Acest raport prezintă rata de eroare reziduală
   (10) pentru programul operațional (sau pentru grupul de programe operaționale) respectiv. Autoritatea de audit emite o opinie de audit cu privire la regularitatea cheltuielilor (11). Această opinie poate fi exprimată fără rezerve numai dacă rata de eroare reziduală rămâne sub nivelul de semnificație de 2 % stabilit în regulament (12). Pentru a stabili această rată, autoritatea de audit ține seama de toate neregulile identificate în urma examinării unui eșantion reprezentativ de operațiuni, care este obținut, de regulă, prin aplicarea unor metode statistice de eșantionare (13). Această rată reflectă totodată orice corecții financiare aplicate și înregistrate în conturi pentru a se compensa neregulile respective.

| 6.7. | Comisia poate accepta conturi care fac parte din pachetul de asigurare și poate lichida soldul contribuției UE (14) numai dacă este în măsură să conchidă, ținând seama de opinia exprimată de autoritatea de audit, cu privire la integralitatea, exactitatea și veridicitatea conturilor (15). Înainte să accepte conturile, Comisia efectuează în principal controale administrative cu privire la integralitatea și la acuratețea informațiilor incluse în pachetele de asigurare primite. Altfel spus, Comisia poate accepta conturile chiar dacă rata de eroare reziduală se situează peste pragul de semnificație și, prin urmare, opinia exprimată de autoritatea de audit cu privire la regularitate este o opinie cu rezerve sau o opinie contrară. Cu toate acestea, într-o astfel de situație, Comisia poate de asemenea să întrerupă plata soldului [care include eliberarea garanției de 10 % (16)] si poate lansa corecțiile financiare necesare. |
| --- | --- |

6.7.

Comisia poate accepta conturi care fac parte din pachetul de asigurare și poate lichida soldul contribuției UE (14) numai dacă este în măsură să conchidă, ținând seama de opinia exprimată de autoritatea de audit, cu privire la integralitatea, exactitatea și veridicitatea conturilor (15). Înainte să accepte conturile, Comisia efectuează în principal controale administrative cu privire la integralitatea și la acuratețea informațiilor incluse în pachetele de asigurare primite. Altfel spus, Comisia poate accepta conturile chiar dacă rata de eroare reziduală se situează peste pragul de semnificație și, prin urmare, opinia exprimată de autoritatea de audit cu privire la regularitate este o opinie cu rezerve sau o opinie contrară. Cu toate acestea, într-o astfel de situație, Comisia poate de asemenea să întrerupă plata soldului [care include eliberarea garanției de 10 % (16)] si poate lansa corecțiile financiare necesare.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| 6.8. | După acceptarea conturilor, Comisia poate de asemenea să efectueze audituri referitoare la regularitate, cu scopul de a examina activitatea unei autorități de audit. În cazul în care aceste audituri dezvăluie nereguli sau deficiențe grave, Comisia poate impune alte corecții financiare (nete) (17). De asemenea, sfera auditului poate fi extinsă pentru a acoperi cheltuieli incluse în conturi anterioare, ținând seama, după caz, de riscurile identificate și de limitele perioadei de păstrare la dispoziție a documentelor prevăzute de legislație (18). |
| --- | --- |

6.8.

După acceptarea conturilor, Comisia poate de asemenea să efectueze audituri referitoare la regularitate, cu scopul de a examina activitatea unei autorități de audit. În cazul în care aceste audituri dezvăluie nereguli sau deficiențe grave, Comisia poate impune alte corecții financiare (nete) (17). De asemenea, sfera auditului poate fi extinsă pentru a acoperi cheltuieli incluse în conturi anterioare, ținând seama, după caz, de riscurile identificate și de limitele perioadei de păstrare la dispoziție a documentelor prevăzute de legislație (18).

| 6.8. | După acceptarea conturilor, Comisia efectuează controale cu privire la integralitatea, acuratețea și veridicitatea conturilor pe baza informațiilor incluse în pachetele de asigurare. Ulterior, Comisia evaluează și informațiile care includ opiniile de audit cuprinse în pachetele de asigurare în ceea ce privește legalitatea, regularitatea și funcționarea sistemelor, în vederea validării ratelor de eroare raportate și ca bază pentru evaluarea riscurilor pe care Comisia o realizează pentru auditurile referitoare la regularitate. |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | În urma verificărilor și a auditurilor sale cu privire la regularitate, Comisia (DG REGIO și DG EMPL) validează ratele de eroare reziduală, formulează o concluzie cu privire la acestea și publică rezultatele în rapoartele anuale de activitate pentru următorul exercițiu. În rapoartele lor anuale de activitate pe 2016, DG REGIO și DG EMPL au declarat că vor finaliza acest proces pentru conturile 2015/2016 până la sfârșitul anului 2017 (19) și că vor publica rezultatele obținute în rapoartele anuale de activitate pe 2017. |
| --- | --- |

6.9.

În urma verificărilor și a auditurilor sale cu privire la regularitate, Comisia (DG REGIO și DG EMPL) validează ratele de eroare reziduală, formulează o concluzie cu privire la acestea și publică rezultatele în rapoartele anuale de activitate pentru următorul exercițiu. În rapoartele lor anuale de activitate pe 2016, DG REGIO și DG EMPL au declarat că vor finaliza acest proces pentru conturile 2015/2016 până la sfârșitul anului 2017 (19) și că vor publica rezultatele obținute în rapoartele anuale de activitate pe 2017.

| 6.9. | Într-adevăr, DG REGIO și DG EMPL intenționează să valideze și să ajungă la o concluzie cu privire la ratele de eroare reziduală și, ca regulă generală, să publice apoi rezultatele în rapoartele lor anuale de activitate. Totuși, acest lucru nu reprezintă o obligație legală și, astfel cum se precizează în strategia unică de audit a direcțiilor generale, auditurile referitoare la regularitate pot avea loc și ulterior. Prin urmare, auditurile pot duce la o evaluare suplimentară a ratelor de eroare reziduală și la corecții financiare suplimentare, dacă este cazul, inclusiv după anul care urmează primirii pachetelor de asigurare. |
| --- | --- |

6.9.

Perioada de programare 2007-2013 (închiderea programelor operaționale)

| 6.10. | Controalele preconizate înainte de închiderea programelor operaționale din perioada de programare 2007-2013 sunt comparabile cu cele prevăzute pentru acceptarea unui pachet de asigurare anual în perioada de programare 2014-2020, principala diferență fiind calendarul. Atunci când emite o opinie cu privire la regularitatea cheltuielilor declarate pentru întreaga perioadă de programare, autoritatea de audit calculează o rată de eroare reziduală. În acest scop, ea ține seama de ratele de eroare anuale pe care le-a raportat și de toate corecțiile financiare efectuate în cursul perioadei de programare. Anul acesta, Curtea abordează pentru prima dată în raportul său anual implementarea acestor măsuri (20). |
| --- | --- |

6.10.

Controalele preconizate înainte de închiderea programelor operaționale din perioada de programare 2007-2013 sunt comparabile cu cele prevăzute pentru acceptarea unui pachet de asigurare anual în perioada de programare 2014-2020, principala diferență fiind calendarul. Atunci când emite o opinie cu privire la regularitatea cheltuielilor declarate pentru întreaga perioadă de programare, autoritatea de audit calculează o rată de eroare reziduală. În acest scop, ea ține seama de ratele de eroare anuale pe care le-a raportat și de toate corecțiile financiare efectuate în cursul perioadei de programare. Anul acesta, Curtea abordează pentru prima dată în raportul său anual implementarea acestor măsuri (20).

Riscuri pentru regularitate

| 6.11. | Având în vedere modificările aduse cadrului de control și de asigurare, Curtea evaluează riscurile pentru regularitate la nivelul fiecărei operațiuni (a se vedea punctul 6.12) și la nivelul sistemelor concepute să producă o rată de eroare reziduală fiabilă (a se vedea punctele 6.13-6.15). |
| --- | --- |

6.11.

Având în vedere modificările aduse cadrului de control și de asigurare, Curtea evaluează riscurile pentru regularitate la nivelul fiecărei operațiuni (a se vedea punctul 6.12) și la nivelul sistemelor concepute să producă o rată de eroare reziduală fiabilă (a se vedea punctele 6.13-6.15).

| 6.12. | Cheltuielile din cadrul rubricii Coeziune economică, socială și teritorială prezintă un nivel ridicat de risc inerent. În special, este posibil ca beneficiarii să declare costuri care nu sunt eligibile în temeiul normelor UE și al normelor naționale sau există riscul ca ajutorul să fie acordat unor beneficiari sau pentru operațiuni care nu îndeplinesc cerințele de eligibilitate stabilite în programul operațional. |
| --- | --- |

6.12.

Cheltuielile din cadrul rubricii Coeziune economică, socială și teritorială prezintă un nivel ridicat de risc inerent. În special, este posibil ca beneficiarii să declare costuri care nu sunt eligibile în temeiul normelor UE și al normelor naționale sau există riscul ca ajutorul să fie acordat unor beneficiari sau pentru operațiuni care nu îndeplinesc cerințele de eligibilitate stabilite în programul operațional.

| 6.13. | Noul cadru de control și de asigurare urmărește să asigure faptul că rata de eroare reziduală pentru cheltuielile rambursate de la bugetul UE rămâne sub pragul de semnificație (2 %). Principalele riscuri aferente privesc atât autoritățile de audit, cât și Comisia. |
| --- | --- |

6.13.

Noul cadru de control și de asigurare urmărește să asigure faptul că rata de eroare reziduală pentru cheltuielile rambursate de la bugetul UE rămâne sub pragul de semnificație (2 %). Principalele riscuri aferente privesc atât autoritățile de audit, cât și Comisia.

| 6.13. | Cadrul de control și de asigurare pentru perioada 2014-2020 urmărește să asigure faptul că rata de eroare reziduală pentru cheltuielile rambursate de la bugetul UE rămâne sub pragul de semnificație (2 %) pentru fiecare program operațional. |
| --- | --- |

6.13.

| 6.14. | Este posibil ca autoritățile de audit să subestimeze rata de eroare reziduală pentru un anumit program operațional (sau pentru un grup de programe operaționale). Acest lucru se poate întâmpla în cazul în care autoritățile respective își bazează activitatea de audit pe un eșantion nereprezentativ de operațiuni, atunci când nu respectă standardele internaționale de audit sau atunci când nu reușesc să detecteze erorile. De asemenea, există posibilitatea ca autoritățile de audit să calculeze greșit rata de eroare reziduală sau să propună corecții care nu sunt suficiente pentru a remedia erorile pe care le-au identificat. |
| --- | --- |

6.14.

Este posibil ca autoritățile de audit să subestimeze rata de eroare reziduală pentru un anumit program operațional (sau pentru un grup de programe operaționale). Acest lucru se poate întâmpla în cazul în care autoritățile respective își bazează activitatea de audit pe un eșantion nereprezentativ de operațiuni, atunci când nu respectă standardele internaționale de audit sau atunci când nu reușesc să detecteze erorile. De asemenea, există posibilitatea ca autoritățile de audit să calculeze greșit rata de eroare reziduală sau să propună corecții care nu sunt suficiente pentru a remedia erorile pe care le-au identificat.

| 6.15. | În cazul în care Comisia nu a detectat una sau mai multe dintre aceste probleme în cadrul auditurilor și verificărilor sale cu privire la regularitate, este posibil ca ea să fi lichidat unele solduri deși ratele de eroare reziduală efective erau mai mari decât pragul de semnificație de 2 %, fiind așadar neconforme. |
| --- | --- |

6.15.

În cazul în care Comisia nu a detectat una sau mai multe dintre aceste probleme în cadrul auditurilor și verificărilor sale cu privire la regularitate, este posibil ca ea să fi lichidat unele solduri deși ratele de eroare reziduală efective erau mai mari decât pragul de semnificație de 2 %, fiind așadar neconforme.

| 6.15. | Ca urmare a auditurilor referitoare la regularitate și a verificărilor, în cazul în care concluzionează că, luând în calcul toate corecțiile financiare înregistrate, rata de eroare reziduală este în continuare mai mare decât pragul de semnificație de 2 %, Comisia poate lansa procedura de corecție financiară care se impune, inclusiv corecțiile financiare nete în eventualitatea unor deficiențe grave persistente. |
| --- | --- |

6.15.

OBSERVAȚIILE CURȚII

Sfera și abordarea auditului

| 6.16. | Anul acesta, ținând seama de cadrul de control și de asigurare revizuit (a se vedea punctele 6.5-6.9), Curtea și-a schimbat abordarea de audit în legătură cu acest domeniu de cheltuieli. Obiectivul urmărit a fost de a contribui la declarația de asigurare globală, astfel cum este descrisă în
  anexa 1.1
  , și de a evalua noul cadru de control și de asigurare, precum și gradul de fiabilitate al acestuia. Acest demers a fost realizat în vederea unei eventuale utilizări pe scară mai largă a acestui cadru în viitor, urmărindu-se, în acest context, identificarea aspectelor care mai trebuie îmbunătățite. |
| --- | --- |

6.16.

Anul acesta, ținând seama de cadrul de control și de asigurare revizuit (a se vedea punctele 6.5-6.9), Curtea și-a schimbat abordarea de audit în legătură cu acest domeniu de cheltuieli. Obiectivul urmărit a fost de a contribui la declarația de asigurare globală, astfel cum este descrisă în
  anexa 1.1
  , și de a evalua noul cadru de control și de asigurare, precum și gradul de fiabilitate al acestuia. Acest demers a fost realizat în vederea unei eventuale utilizări pe scară mai largă a acestui cadru în viitor, urmărindu-se, în acest context, identificarea aspectelor care mai trebuie îmbunătățite.

| 6.17. | Prin urmare, în 2017, Curtea a auditat cheltuielile certificate incluse în pachetele de asigurare din perioada 2014-2020 și, pentru perioada 2007-2013, cheltuielile care au stat la baza rapoartelor finale de control ale autorităților de audit. În trecut, Curtea extrăgea un eșantion format din plăți intermediare și finale sau din validări și închideri de plăți din bugetul UE către programele operaționale. |
| --- | --- |

6.17.

Prin urmare, în 2017, Curtea a auditat cheltuielile certificate incluse în pachetele de asigurare din perioada 2014-2020 și, pentru perioada 2007-2013, cheltuielile care au stat la baza rapoartelor finale de control ale autorităților de audit. În trecut, Curtea extrăgea un eșantion format din plăți intermediare și finale sau din validări și închideri de plăți din bugetul UE către programele operaționale.

| 6.18. | Acesta a fost primul an în care autoritățile responsabile de programe din statele membre au prezentat pachete de asigurare referitoare la cheltuieli din perioada de programare 2014-2020 și primul an în care Comisia a aplicat procedurile sale de examinare și acceptare a conturilor și de formulare a unei concluzii cu privire la ratele de eroare raportate. Până în luna martie 2017, Comisia primise 50 de pachete de asigurare acoperind conturi ce conțineau cheltuieli aferente unui număr de 71 de programe operaționale din 419. În mai 2017, Comisia a acceptat conturi conținând cheltuieli provenite din 17 state membre (21): aceste conturi acopereau 70 de programe operaționale și cheltuieli în valoare de numai 2,5  miliarde de euro (22). Această situație explică de ce Curtea a acoperit mai puține cheltuieli decât în anul anterior. Mai mult, aproximativ 48 % din această sumă privea operațiuni cofinanțate prin FSE/YEI. Ca termen de comparație, alocarea globală pentru programele operaționale aferente FSE/YEI aprobate pentru perioada 2014-2020 este de 26 %. |
| --- | --- |

6.18.

Acesta a fost primul an în care autoritățile responsabile de programe din statele membre au prezentat pachete de asigurare referitoare la cheltuieli din perioada de programare 2014-2020 și primul an în care Comisia a aplicat procedurile sale de examinare și acceptare a conturilor și de formulare a unei concluzii cu privire la ratele de eroare raportate. Până în luna martie 2017, Comisia primise 50 de pachete de asigurare acoperind conturi ce conțineau cheltuieli aferente unui număr de 71 de programe operaționale din 419. În mai 2017, Comisia a acceptat conturi conținând cheltuieli provenite din 17 state membre (21): aceste conturi acopereau 70 de programe operaționale și cheltuieli în valoare de numai 2,5  miliarde de euro (22). Această situație explică de ce Curtea a acoperit mai puține cheltuieli decât în anul anterior. Mai mult, aproximativ 48 % din această sumă privea operațiuni cofinanțate prin FSE/YEI. Ca termen de comparație, alocarea globală pentru programele operaționale aferente FSE/YEI aprobate pentru perioada 2014-2020 este de 26 %.

| 6.19. | Acesta a fost de asemenea primul exercițiu în care Comisia a lichidat soldul pentru programe operaționale din perioada de programare 2007-2013. În 2017, Comisia a închis 141 de programe (considerate a fi cu risc mai scăzut) dintr-un total de 440 de programe operaționale vizate, din 18 state membre (23). |
| --- | --- |

6.19.

Acesta a fost de asemenea primul exercițiu în care Comisia a lichidat soldul pentru programe operaționale din perioada de programare 2007-2013. În 2017, Comisia a închis 141 de programe (considerate a fi cu risc mai scăzut) dintr-un total de 440 de programe operaționale vizate, din 18 state membre (23).

| 6.20. | Pentru
  partea 1
  din prezentul capitol, care se concentrează pe regularitate, Curtea a examinat: |
| --- | --- |

6.20.

Pentru
  partea 1
  din prezentul capitol, care se concentrează pe regularitate, Curtea a examinat:

| (i) | un eșantion de 217 operațiuni, constituit astfel încât să fie reprezentativ din punct de vedere statistic pentru întreaga gamă de cheltuieli acoperite de această rubrică din CFM. Eșantionarea a fost efectuată în două etape. Mai întâi, Curtea a selectat 22 de pachete de asigurare/închidere (24) care acopereau 51 de programe operaționale din cele 211 pentru care Comisia a procedat în 2017 la o lichidare a soldului din bugetul UE (25). Din cadrul acestor programe operaționale, Curtea a selectat apoi 217 operațiuni pentru care autoritățile de audit efectuaseră audituri ale activităților. Această activitate a contribuit la declarația de asigurare globală în conformitate cu
  anexa 1.1
  ; |
| --- | --- |

(i)

un eșantion de 217 operațiuni, constituit astfel încât să fie reprezentativ din punct de vedere statistic pentru întreaga gamă de cheltuieli acoperite de această rubrică din CFM. Eșantionarea a fost efectuată în două etape. Mai întâi, Curtea a selectat 22 de pachete de asigurare/închidere (24) care acopereau 51 de programe operaționale din cele 211 pentru care Comisia a procedat în 2017 la o lichidare a soldului din bugetul UE (25). Din cadrul acestor programe operaționale, Curtea a selectat apoi 217 operațiuni pentru care autoritățile de audit efectuaseră audituri ale activităților. Această activitate a contribuit la declarația de asigurare globală în conformitate cu
  anexa 1.1
  ;

| (ii) | activitatea desfășurată de autoritățile de audit pentru a valida informațiile conținute de cele 22 de pachete de asigurare/închidere, utilizând, de asemenea, eșantionul de 217 operațiuni menționate anterior; |
| --- | --- |

(ii)

activitatea desfășurată de autoritățile de audit pentru a valida informațiile conținute de cele 22 de pachete de asigurare/închidere, utilizând, de asemenea, eșantionul de 217 operațiuni menționate anterior;

| (iii) | activitatea desfășurată de Comisie pentru a examina și a valida pachetele de asigurare/închidere din 2017. Curtea a analizat, de asemenea, informațiile relevante din rapoartele anuale de activitate ale DG REGIO și DG EMPL. |
| --- | --- |

(iii)

activitatea desfășurată de Comisie pentru a examina și a valida pachetele de asigurare/închidere din 2017. Curtea a analizat, de asemenea, informațiile relevante din rapoartele anuale de activitate ale DG REGIO și DG EMPL.

Caseta 6.2
  prezintă o defalcare a eșantionului auditat pe state membre, în timp ce punctele 6.21-6.23 oferă mai multe detalii cu privire la modul în care a fost concepută abordarea Curții.

Caseta 6.2 –   Coeziune economică, socială și teritorială – O defalcare a eșantionului care a făcut obiectul auditului

Image

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

OBSERVAȚIILE CURȚII

| 6.21. | Testele efectuate pe operațiuni au constat într-o examinare, pentru 217 operațiuni, a fișelor de verificare utilizate de autoritățile de audit și a elementelor de probă de care dispuneau acestea pentru a justifica rezultatele activității lor de audit și opiniile de audit pe care le-au formulat. Acolo unde a fost necesar, Curtea a reefectuat (26) activitatea de audit (a se vedea punctul 6.50). |
| --- | --- |

6.21.

Testele efectuate pe operațiuni au constat într-o examinare, pentru 217 operațiuni, a fișelor de verificare utilizate de autoritățile de audit și a elementelor de probă de care dispuneau acestea pentru a justifica rezultatele activității lor de audit și opiniile de audit pe care le-au formulat. Acolo unde a fost necesar, Curtea a reefectuat (26) activitatea de audit (a se vedea punctul 6.50).

| 6.22. | Întrucât activitatea autorităților de audit este un element esențial al cadrului de control și de asigurare, Curtea a acordat anul acesta o mai mare importanță examinării principalelor elemente de control. S-a urmărit prin acest demers obținerea unei asigurări în ceea ce privește eficacitatea controalelor. Pentru fiecare dintre cele 22 de pachete de asigurare/închidere incluse în eșantionul său, Curtea a examinat, în cazul fiecărei autorități de audit, strategia de audit a acesteia, abordarea în materie de eșantionare, modul în care au fost identificate, cuantificate și extrapolate erorile, precum și activitatea desfășurată cu privire la exactitatea și fiabilitatea corecțiilor financiare aplicate la nivelul statului membru. |
| --- | --- |

6.22.

Întrucât activitatea autorităților de audit este un element esențial al cadrului de control și de asigurare, Curtea a acordat anul acesta o mai mare importanță examinării principalelor elemente de control. S-a urmărit prin acest demers obținerea unei asigurări în ceea ce privește eficacitatea controalelor. Pentru fiecare dintre cele 22 de pachete de asigurare/închidere incluse în eșantionul său, Curtea a examinat, în cazul fiecărei autorități de audit, strategia de audit a acesteia, abordarea în materie de eșantionare, modul în care au fost identificate, cuantificate și extrapolate erorile, precum și activitatea desfășurată cu privire la exactitatea și fiabilitatea corecțiilor financiare aplicate la nivelul statului membru.

| 6.23. | Curtea a analizat, de asemenea, activitatea desfășurată de cele două direcții generale responsabile pentru a verifica și a valida conturile anuale și deciziile de închidere, precum și modul în care cele două direcții generale au utilizat rezultatele acestei activități în rapoartele lor anuale de activitate. Această analiză a permis o evaluare a măsurii în care Comisia se poate baza pe informațiile privind regularitatea prezentate de statele membre. |
| --- | --- |

6.23.

Curtea a analizat, de asemenea, activitatea desfășurată de cele două direcții generale responsabile pentru a verifica și a valida conturile anuale și deciziile de închidere, precum și modul în care cele două direcții generale au utilizat rezultatele acestei activități în rapoartele lor anuale de activitate. Această analiză a permis o evaluare a măsurii în care Comisia se poate baza pe informațiile privind regularitatea prezentate de statele membre.

| 6.24. | Partea 2
  din prezentul capitol se concentrează asupra performanței. Curtea a evaluat sistemele instituite de statele membre în vederea măsurării performanței în cazul a 113 proiecte finalizate din punct de vedere fizic, pentru cele două perioade de programare cuprinse în eșantionul său de audit. Curtea a evaluat, de asemenea, măsura în care aceste proiecte și-au atins obiectivele. |
| --- | --- |

6.24.

Partea 2
  din prezentul capitol se concentrează asupra performanței. Curtea a evaluat sistemele instituite de statele membre în vederea măsurării performanței în cazul a 113 proiecte finalizate din punct de vedere fizic, pentru cele două perioade de programare cuprinse în eșantionul său de audit. Curtea a evaluat, de asemenea, măsura în care aceste proiecte și-au atins obiectivele.

PARTEA 1 – REGULARITATEA OPERAȚIUNILOR

| 6.25. | Această parte a capitolului este structurată în trei subsecțiuni. Prima se referă la testele pe care Curtea le-a efectuat pe eșantionul de 217 operațiuni selectat pentru exercițiul 2017 cu scopul de a obține atât informații privind principalele surse de erori, cât și elemente necesare pentru declarația de asigurare globală. A doua subsecțiune se referă la evaluarea activității autorităților de audit, iar a treia abordează activitatea Comisiei, inclusiv rapoartele anuale de activitate ale celor două direcții generale responsabile. Rezultatele obținute pentru aceste trei subsecțiuni reprezintă baza pe care Curtea își întemeiază concluziile cu privire la informațiile referitoare la regularitate cuprinse în rapoartele anuale de activitate (a se vedea, de asemenea,
  caseta 6.3
  ). |
| --- | --- |

6.25.

Această parte a capitolului este structurată în trei subsecțiuni. Prima se referă la testele pe care Curtea le-a efectuat pe eșantionul de 217 operațiuni selectat pentru exercițiul 2017 cu scopul de a obține atât informații privind principalele surse de erori, cât și elemente necesare pentru declarația de asigurare globală. A doua subsecțiune se referă la evaluarea activității autorităților de audit, iar a treia abordează activitatea Comisiei, inclusiv rapoartele anuale de activitate ale celor două direcții generale responsabile. Rezultatele obținute pentru aceste trei subsecțiuni reprezintă baza pe care Curtea își întemeiază concluziile cu privire la informațiile referitoare la regularitate cuprinse în rapoartele anuale de activitate (a se vedea, de asemenea,
  caseta 6.3
  ).

Caseta 6.3 –   Elementele de bază ale abordării Curții

Image

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

Rezultatele examinării de către Curte a operațiunilor și reefectuarea activității de audit

| 6.26. | Anexa 6.1
  prezintă o imagine de ansamblu a rezultatelor testelor efectuate pe operațiuni. Curtea a identificat și a cuantificat 36e erori care nu fuseseră detectate de către autoritățile de audit. Ținând seama de cele 50 de erori detectate anterior de autoritățile de audit și de corecțiile aplicate de autoritățile responsabile de programe – corecții în valoare totală de 101 milioane de euro, acoperind ambele perioade de programare –, Curtea estimează că nivelul de eroare este de 3,0  % (27). Acest nivel privește plățile aferente perioadei 2014-2020 și închiderile din perioada 2007-2013 și este mai scăzut decât în anii anteriori. |
| --- | --- |

6.26.

Anexa 6.1
  prezintă o imagine de ansamblu a rezultatelor testelor efectuate pe operațiuni. Curtea a identificat și a cuantificat 36e erori care nu fuseseră detectate de către autoritățile de audit. Ținând seama de cele 50 de erori detectate anterior de autoritățile de audit și de corecțiile aplicate de autoritățile responsabile de programe – corecții în valoare totală de 101 milioane de euro, acoperind ambele perioade de programare –, Curtea estimează că nivelul de eroare este de 3,0  % (27). Acest nivel privește plățile aferente perioadei 2014-2020 și închiderile din perioada 2007-2013 și este mai scăzut decât în anii anteriori.

| 6.26. | Comisia constată cu satisfacție că nivelul de eroare estimat de CCE pentru acest an referitor la politica de coeziune reprezintă o îmbunătățire semnificativă în comparație cu anii anteriori. În special, Comisia constată că singurul program din cadrul Inițiativei pentru IMM-uri reflectat în conturile pentru exercițiul 2015-2016, care dispune de un cadru de reglementare specific în comparație cu programele generale datorită naturii sale inovatoare, contribuie cu un punct procentual la această estimare. Pe baza tuturor informațiilor obținute, Comisia concluzionează că marea majoritate a programelor nu prezintă un nivel semnificativ de eroare în conturile pentru exercițiul financiar 2015-2016.

  Comisia va monitoriza fiecare eroare suplimentară identificată de CCE și va impune corecții financiare suplimentare respectivelor autorități responsabile de program, dacă este cazul.


  În plus, Comisia constată că estimarea sa în ceea ce privește sumele expuse riscului la momentul plății pentru politica de coeziune, astfel cum se arată în rapoartele anuale de activitate ale DG EMPL și ale DG REGIO, se situează în intervalul calculat de CCE pentru rata de eroare (a se vedea nota de subsol 27). |
| --- | --- |

6.26.

Comisia va monitoriza fiecare eroare suplimentară identificată de CCE și va impune corecții financiare suplimentare respectivelor autorități responsabile de program, dacă este cazul.

În plus, Comisia constată că estimarea sa în ceea ce privește sumele expuse riscului la momentul plății pentru politica de coeziune, astfel cum se arată în rapoartele anuale de activitate ale DG EMPL și ale DG REGIO, se situează în intervalul calculat de CCE pentru rata de eroare (a se vedea nota de subsol 27).

| 6.27. | Numărul și impactul erorilor detectate indică deficiențe persistente în ceea ce privește regularitatea cheltuielilor declarate de autoritățile de management (28). |
| --- | --- |

6.27.

Numărul și impactul erorilor detectate indică deficiențe persistente în ceea ce privește regularitatea cheltuielilor declarate de autoritățile de management (28).

| 6.27. | Astfel cum se precizează în răspunsul său la punctul 6.19 din Raportul anual pentru anul 2016, Comisia a transmis statelor membre orientări actualizate pentru perioada de programare 2014-2020, care, împreună cu cerința utilizării opțiunilor simplificate în materie de costuri, ar trebui să contribuie, pe viitor, la îmbunătățirea calității verificărilor de gestiune. |
| --- | --- |

6.27.

| 6.28. | Autoritățile de audit au detectat o parte dintre aceste erori. Ele au raportat 50 de erori cuantificabile în pachetele de asigurare/închidere pentru cele 217 operațiuni incluse în eșantion. Aceste erori erau legate de costuri neeligibile (30), de achiziții publice (12) și de participanți neeligibili (8). Autoritățile statelor membre au aplicat corecții cu scopul de a aduce ratele de eroare reziduală sub pragul de semnificație de 2 %. |
| --- | --- |

6.28.

Autoritățile de audit au detectat o parte dintre aceste erori. Ele au raportat 50 de erori cuantificabile în pachetele de asigurare/închidere pentru cele 217 operațiuni incluse în eșantion. Aceste erori erau legate de costuri neeligibile (30), de achiziții publice (12) și de participanți neeligibili (8). Autoritățile statelor membre au aplicat corecții cu scopul de a aduce ratele de eroare reziduală sub pragul de semnificație de 2 %.

| 6.29. | Acesta a fost primul an care a acoperit atât plăți din perioada 2014-2020, cât și închideri legate de perioada 2007-2013. Numărul și impactul erorilor pe care Curtea le-a detectat la nivelul operațiunilor din perioada 2014-2020 au fost mai mari decât în cazul operațiunilor legate de închidere din perioada 2007-2013. Instrumentele financiare, urmate de costurile neeligibile, au contribuit în cea mai mare măsură la nivelul de eroare estimat de Curte. |
| --- | --- |

6.29.

Acesta a fost primul an care a acoperit atât plăți din perioada 2014-2020, cât și închideri legate de perioada 2007-2013. Numărul și impactul erorilor pe care Curtea le-a detectat la nivelul operațiunilor din perioada 2014-2020 au fost mai mari decât în cazul operațiunilor legate de închidere din perioada 2007-2013. Instrumentele financiare, urmate de costurile neeligibile, au contribuit în cea mai mare măsură la nivelul de eroare estimat de Curte.

| 6.29. | Comisia subliniază că instrumentul financiar (Inițiativa pentru IMM-uri) cu sume certificate în conturile pentru exercițiul 2015-2016 a constituit o parte importantă a cheltuielilor din perioada 2014-2020 declarate în aceste conturi. Acest instrument, care contribuie la o treime din rata de eroare estimată, este supus, datorită naturii sale inovatoare, unor norme specifice în comparație cu alte programe generale, în temeiul Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 (a se vedea în special punctele 6.37 și 6.47).

  În temeiul articolului 42 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, eligibilitatea unor astfel de cheltuieli trebuie să fie evaluată definitiv la închiderea programului respectiv, iar administratorul fondului ar trebui în prealabil să corecteze operațiunile neregulamentare și să le înlocuiască cu unele eligibile. |
| --- | --- |

6.29.

În temeiul articolului 42 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, eligibilitatea unor astfel de cheltuieli trebuie să fie evaluată definitiv la închiderea programului respectiv, iar administratorul fondului ar trebui în prealabil să corecteze operațiunile neregulamentare și să le înlocuiască cu unele eligibile.

| 6.30. | Caseta 6.4
  prezintă o defalcare pe categorii a erorilor detectate de Curte (înainte de luarea în calcul a corecțiilor financiare), iar punctele 6.31-6.43 oferă mai multe informații cu privire la aceste erori. |
| --- | --- |

6.30.

Caseta 6.4
  prezintă o defalcare pe categorii a erorilor detectate de Curte (înainte de luarea în calcul a corecțiilor financiare), iar punctele 6.31-6.43 oferă mai multe informații cu privire la aceste erori.

Caseta 6.4 –   Coeziune economică, socială și teritorială – Defalcarea pe categorii a erorilor detectate de Curte

Image

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

OBSERVAȚIILE CURȚII

Instrumentele financiare au contribuit în cea mai mare măsură la nivelul de eroare estimat pentru exercițiul 2017

| 6.31. | Instrumentele financiare care fac obiectul gestiunii partajate pot lua forma unor investiții de capital sau de cvasicapital, a împrumuturilor sau a garanțiilor. Ele sunt diferite ca natură de granturile tradiționale, care implică rambursarea sumelor cheltuite de beneficiari în cadrul unor proiecte eligibile. |
| --- | --- |

6.31.

Instrumentele financiare care fac obiectul gestiunii partajate pot lua forma unor investiții de capital sau de cvasicapital, a împrumuturilor sau a garanțiilor. Ele sunt diferite ca natură de granturile tradiționale, care implică rambursarea sumelor cheltuite de beneficiari în cadrul unor proiecte eligibile.

| 6.32. | Statele membre pot contribui la crearea de instrumente financiare: |
| --- | --- |

6.32.

Statele membre pot contribui la crearea de instrumente financiare:

| (a) | sub responsabilitatea unei autorități de management la nivel de stat membru (în ambele perioade ale CFM) (29); |
| --- | --- |

(a)

sub responsabilitatea unei autorități de management la nivel de stat membru (în ambele perioade ale CFM) (29);

| (b) | la nivelul UE (numai în perioada 2014-2020). Această categorie include Inițiativa pentru IMM-uri (30), care este implementată sub forma unui program operațional individual, separat (31). |
| --- | --- |

(b)

la nivelul UE (numai în perioada 2014-2020). Această categorie include Inițiativa pentru IMM-uri (30), care este implementată sub forma unui program operațional individual, separat (31).

| 6.33. | În cazul în care instrumentele financiare sunt utilizate pentru finanțări, sunt considerate eligibile la închiderea programului doar sumele plătite destinatarilor finali și costurile și comisioanele de gestiune ale administratorilor fondurilor. Contribuțiile neutilizate trebuie să fie restituite la bugetul UE (32). La punctele următoare sunt descrise unele dintre dificultățile generate de această abordare. |
| --- | --- |

6.33.

În cazul în care instrumentele financiare sunt utilizate pentru finanțări, sunt considerate eligibile la închiderea programului doar sumele plătite destinatarilor finali și costurile și comisioanele de gestiune ale administratorilor fondurilor. Contribuțiile neutilizate trebuie să fie restituite la bugetul UE (32). La punctele următoare sunt descrise unele dintre dificultățile generate de această abordare.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

Două dintre cele patru audituri tematice pe care Curtea le-a examinat în legătură cu programe operaționale din perioada 2007-2013 nu au detectat erori semnificative la închidere

| 6.34. | Comisia cere numai ca autoritățile de audit să furnizeze o asigurare la închidere că sumele plătite destinatarilor finali au fost utilizate în scopul preconizat (33). În acest scop, ea a recomandat ca autoritățile de audit să efectueze audituri „tematice” (34) cu privire la instrumentele financiare. |
| --- | --- |

6.34.

Comisia cere numai ca autoritățile de audit să furnizeze o asigurare la închidere că sumele plătite destinatarilor finali au fost utilizate în scopul preconizat (33). În acest scop, ea a recomandat ca autoritățile de audit să efectueze audituri „tematice” (34) cu privire la instrumentele financiare.

| 6.34 și 6.35. | În 2011, Comisia a elaborat, în colaborare cu autoritățile de audit, o metodologie de auditare a instrumentelor financiare care fac obiectul gestiunii partajate pentru perioada de programare 20072013 („Cadrul comun de audit – Instrumentele de inginerie financiară în contextul fondurilor structurale”). Din acel moment, Comisia a solicitat autorităților de audit să efectueze audituri privind implementarea acestor instrumente. De asemenea, Comisia a verificat, în cadrul evaluărilor declarațiilor de închidere, dacă autoritățile de audit au efectuat audituri privind implementarea instrumentelor financiare. Atunci când a constatat că nu au efectuat acest audit, Comisia a întrerupt procedura de închidere și a solicitat activități suplimentare de audit.

  Comisia va urmări cele două cazuri identificate de CCE. În cazul în care CCE estimează un impact financiar semnificativ al erorii asupra ratei de eroare reziduală validate de Comisie, Comisia face trimitere la răspunsul său la caseta 6.5 de mai jos. |
| --- | --- |

6.34 și 6.35.

Comisia va urmări cele două cazuri identificate de CCE. În cazul în care CCE estimează un impact financiar semnificativ al erorii asupra ratei de eroare reziduală validate de Comisie, Comisia face trimitere la răspunsul său la caseta 6.5 de mai jos.

| 6.35. | Curtea a constatat că nu toate autoritățile de audit au efectuat în mod sistematic astfel de audituri. În cazul în care ele au avut loc, activitatea desfășurată nu a fost întotdeauna suficientă pentru a identifica neregulile semnificative. Curtea a detectat erori cuantificabile în cazul a două dintre cele patru instrumente financiare incluse în eșantionul său de închideri. În unul dintre aceste două cazuri, impactul financiar al erorilor a afectat în mod semnificativ rata de eroare reziduală raportată care a fost validată de Comisie (altfel spus, rata depășea 2 %). |
| --- | --- |

6.35.

Curtea a constatat că nu toate autoritățile de audit au efectuat în mod sistematic astfel de audituri. În cazul în care ele au avut loc, activitatea desfășurată nu a fost întotdeauna suficientă pentru a identifica neregulile semnificative. Curtea a detectat erori cuantificabile în cazul a două dintre cele patru instrumente financiare incluse în eșantionul său de închideri. În unul dintre aceste două cazuri, impactul financiar al erorilor a afectat în mod semnificativ rata de eroare reziduală raportată care a fost validată de Comisie (altfel spus, rata depășea 2 %).

Caseta 6.5 –   Exemplu de împrumuturi neeligibile aprobate pentru un instrument financiar care face obiectul gestiunii partajate

Cofinanțarea din partea FEDR pentru împrumuturi trebuie să fie utilizată în primul rând (adică peste 50 % din valoarea totală a împrumuturilor) pentru a sprijini IMM-uri [Regulamentul (CE) nr. 1083/2006]. Instrumentul financiar auditat în Spania investise aproape 80 % din valoarea totală aprobată a împrumuturilor în întreprinderi care nu erau IMM-uri. Nici autoritatea de audit și nici Comisia nu au detectat această încălcare a cerinței de eligibilitate de bază stabilite de legiuitor.

Caseta 6.5 –
     
  Exemplu de împrumuturi neeligibile aprobate pentru un instrument financiar care face obiectul gestiunii partajate

Articolul 44 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 nu se opune acordării de împrumuturi și marilor întreprinderi, sub rezerva îndeplinirii tuturor celorlalte condiții.

Din moment ce nu se menționează niciun nivel minim de finanțare pentru IMM-uri în această dispoziție, acest articol ar putea, de asemenea, să se refere la numărul de împrumuturi individuale (și nu neapărat la sume).

Deficiențe grave în implementarea unui program operațional din perioada 2014-2020 în cadrul Inițiativei pentru IMM-uri

| 6.36. | În vederea auditului său, Curtea a examinat 30 de operațiuni aferente singurului program operațional implementat în cadrul Inițiativei pentru IMM-uri reflectat în conturile anuale prezentate pentru exercițiul 2017. |
| --- | --- |

6.36.

În vederea auditului său, Curtea a examinat 30 de operațiuni aferente singurului program operațional implementat în cadrul Inițiativei pentru IMM-uri reflectat în conturile anuale prezentate pentru exercițiul 2017.

| 6.37. | FEI este administrator de fond pentru Inițiativa pentru IMM-uri la nivelul UE. Autoritățile de audit au obligația de a emite o opinie cu privire la legalitatea și regularitatea cheltuielilor incluse în conturile programelor operaționale din cadrul Inițiativei pentru IMM-uri. Ele nu au însă dreptul legal de a desfășura verificări la fața locului pentru a obține o asigurare cu privire la regularitatea operațiunilor la nivelul intermediarilor financiari
   (35). Pentru a permite formularea unei opinii cu privire la conturi, FEI a semnat un contract de „proceduri convenite” (36) cu un auditor extern. Potrivit constatărilor Curții, contractul pentru programul operațional examinat nu prevedea însă nicio activitate la nivelul intermediarilor financiari, iar raportul auditorului extern includea o declarație de declinare a responsabilității în care se menționa că acesta nu poate furniza o asigurare. În pofida acestui fapt, autoritatea de audit a emis o opinie pozitivă cu privire la regularitatea conturilor prezentate Comisiei (37). |
| --- | --- |

6.37.

FEI este administrator de fond pentru Inițiativa pentru IMM-uri la nivelul UE. Autoritățile de audit au obligația de a emite o opinie cu privire la legalitatea și regularitatea cheltuielilor incluse în conturile programelor operaționale din cadrul Inițiativei pentru IMM-uri. Ele nu au însă dreptul legal de a desfășura verificări la fața locului pentru a obține o asigurare cu privire la regularitatea operațiunilor la nivelul intermediarilor financiari
   (35). Pentru a permite formularea unei opinii cu privire la conturi, FEI a semnat un contract de „proceduri convenite” (36) cu un auditor extern. Potrivit constatărilor Curții, contractul pentru programul operațional examinat nu prevedea însă nicio activitate la nivelul intermediarilor financiari, iar raportul auditorului extern includea o declarație de declinare a responsabilității în care se menționa că acesta nu poate furniza o asigurare. În pofida acestui fapt, autoritatea de audit a emis o opinie pozitivă cu privire la regularitatea conturilor prezentate Comisiei (37).

| 6.37. | În cadrul unei proceduri convenite, auditorul extern nu emite o opinie, însă constatările și concluziile auditului urmează să fie utilizate de autoritatea de audit pentru a emite propria sa opinie de audit. În acest sens, autoritatea de audit a efectuat și un audit de sistem, atât la nivelul autorităților de management, cât și la nivelul autorităților de certificare.

  Raportul anual de control descrie în mod clar modul în care autoritatea de audit a ajuns la opinia pe care o emite.


  Propunerea Omnibus, în versiunea sa rezultată în urma acordului politic dintre Consiliu și Parlament, abordează această lacună în ceea ce privește asigurarea. |
| --- | --- |

6.37.

Raportul anual de control descrie în mod clar modul în care autoritatea de audit a ajuns la opinia pe care o emite.

Propunerea Omnibus, în versiunea sa rezultată în urma acordului politic dintre Consiliu și Parlament, abordează această lacună în ceea ce privește asigurarea.

| 6.38. | De asemenea, Curtea a identificat deficiențe care au afectat considerabil eligibilitatea unui număr de investiții realizate de intermediari financiari (38). Numai întreprinderile care se încadrează în definiția dată de UE statutului de IMM (39) sunt eligibile în cadrul Inițiativei pentru IMM-uri. Or, intermediarii financiari fie nu au verificat întotdeauna acest aspect, fie nu l-au verificat în mod corect. În ceea ce privește cele 30 de investiții supuse examinării Curții, intermediarii financiari aprobaseră împrumuturi către cinci destinatari fără să confirme statutul de IMM al acestora; prin urmare, Curtea consideră că aceste investiții nu sunt eligibile. Alte patru împrumuturi au fost utilizate, în parte sau în totalitate, pentru activități neeligibile (de exemplu, pentru refinanțarea altor împrumuturi). Aceste nereguli au reprezentat 1,0  puncte procentuale din nivelul de eroare pe care Curtea l-a estimat pentru acest capitol (40). |
| --- | --- |

6.38.

De asemenea, Curtea a identificat deficiențe care au afectat considerabil eligibilitatea unui număr de investiții realizate de intermediari financiari (38). Numai întreprinderile care se încadrează în definiția dată de UE statutului de IMM (39) sunt eligibile în cadrul Inițiativei pentru IMM-uri. Or, intermediarii financiari fie nu au verificat întotdeauna acest aspect, fie nu l-au verificat în mod corect. În ceea ce privește cele 30 de investiții supuse examinării Curții, intermediarii financiari aprobaseră împrumuturi către cinci destinatari fără să confirme statutul de IMM al acestora; prin urmare, Curtea consideră că aceste investiții nu sunt eligibile. Alte patru împrumuturi au fost utilizate, în parte sau în totalitate, pentru activități neeligibile (de exemplu, pentru refinanțarea altor împrumuturi). Aceste nereguli au reprezentat 1,0  puncte procentuale din nivelul de eroare pe care Curtea l-a estimat pentru acest capitol (40).

| 6.39. | Această situație se explică prin deficiențele procedurale existente la nivelul intermediarilor financiari, care nu au respectat criteriile de eligibilitate obligatorii din punct de vedere juridic stabilite în contractele semnate cu FEI. Acest lucru reprezintă un risc grav pentru regularitatea celorlalte programe operaționale aprobate în cadrul Inițiativei pentru IMM-uri și gestionate în condiții similare. De aici rezultă și că monitorizarea asigurată în prezent de FEI necesită în continuare îmbunătățiri. În acest scop, FEI s-a angajat să implementeze un plan de acțiune pentru a sensibiliza intermediarii financiari cu privire la necesitatea respectării criteriilor de eligibilitate și pentru a-și dezvolta în continuare mecanisme interne capabile să detecteze împrumuturile neeligibile. Planul de acțiune își propune să remedieze neregulile constatate de Curte și să atenueze riscurile reziduale în materie de regularitate aferente programelor operaționale legate de Inițiativa pentru IMM-uri. |
| --- | --- |

6.39.

Această situație se explică prin deficiențele procedurale existente la nivelul intermediarilor financiari, care nu au respectat criteriile de eligibilitate obligatorii din punct de vedere juridic stabilite în contractele semnate cu FEI. Acest lucru reprezintă un risc grav pentru regularitatea celorlalte programe operaționale aprobate în cadrul Inițiativei pentru IMM-uri și gestionate în condiții similare. De aici rezultă și că monitorizarea asigurată în prezent de FEI necesită în continuare îmbunătățiri. În acest scop, FEI s-a angajat să implementeze un plan de acțiune pentru a sensibiliza intermediarii financiari cu privire la necesitatea respectării criteriilor de eligibilitate și pentru a-și dezvolta în continuare mecanisme interne capabile să detecteze împrumuturile neeligibile. Planul de acțiune își propune să remedieze neregulile constatate de Curte și să atenueze riscurile reziduale în materie de regularitate aferente programelor operaționale legate de Inițiativa pentru IMM-uri.

| 6.39. | În cadrul instrumentelor financiare, controalele care trebuie efectuate de către intermediarii financiari constituie un element esențial al procesului de asigurare.

  Comisia ia act de setul cuprinzător de măsuri propuse de FEI pentru a aborda aceste probleme. Comisia va monitoriza îndeaproape punerea lor în aplicare în cooperare cu autoritățile naționale, astfel încât cheltuielile eligibile în conformitate cu articolul 39 alineatul (8) din Regulamentul privind dispozițiile comune (RDC) să fie declarate și acceptate la încheierea programului din cadrul Inițiativei pentru IMM-uri. |
| --- | --- |

6.39.

Comisia ia act de setul cuprinzător de măsuri propuse de FEI pentru a aborda aceste probleme. Comisia va monitoriza îndeaproape punerea lor în aplicare în cooperare cu autoritățile naționale, astfel încât cheltuielile eligibile în conformitate cu articolul 39 alineatul (8) din Regulamentul privind dispozițiile comune (RDC) să fie declarate și acceptate la încheierea programului din cadrul Inițiativei pentru IMM-uri.

TVA-ul recuperabil certificat incorect ca fiind cheltuială eligibilă

| 6.40. | Taxa pe valoarea adăugată (TVA) este un impozit indirect perceput pe consumul de bunuri și servicii. O persoană impozabilă, în general o întreprindere, o întreprindere profesională unipersonală sau o altă entitate care desfășoară activități profesionale, este obligată să perceapă TVA pentru vânzările sale și să transfere această taxă autorității fiscale naționale. Persoana impozabilă poate solicita restituirea TVA-ului plătit deja pentru propriile achiziții. Acesta este conceptul de „recuperabilitate”. O persoană neimpozabilă nu este obligată să perceapă TVA și nu poate recupera TVA-ul aferent achizițiilor sale. |
| --- | --- |

6.40.

Taxa pe valoarea adăugată (TVA) este un impozit indirect perceput pe consumul de bunuri și servicii. O persoană impozabilă, în general o întreprindere, o întreprindere profesională unipersonală sau o altă entitate care desfășoară activități profesionale, este obligată să perceapă TVA pentru vânzările sale și să transfere această taxă autorității fiscale naționale. Persoana impozabilă poate solicita restituirea TVA-ului plătit deja pentru propriile achiziții. Acesta este conceptul de „recuperabilitate”. O persoană neimpozabilă nu este obligată să perceapă TVA și nu poate recupera TVA-ul aferent achizițiilor sale.

| 6.40 și 6.41. | Conceptul de recuperabilitate a TVA-ului trebuie să fie evaluat de la caz la caz. Comisia a elaborat orientări destinate autorităților responsabile de program și a înaintat propuneri de simplificare a eligibilității TVA-ului pentru perioada de programare 2021-2027. |
| --- | --- |

6.40 și 6.41.

| 6.41. | În conformitate cu normele UE, cheltuielile cu TVA-ul sunt eligibile pentru cofinanțare numai în cazul în care această taxă nu se poate recupera în temeiul legislației naționale în materie. Nu este relevant dacă cheltuielile cu TVA-ul sunt sau nu sunt recuperate efectiv. În cazul organismelor publice, TVA-ul este recuperabil în toate cazurile în care un operator percepe tarife ce includ TVA de la utilizatorii finali ai unei infrastructuri (41). |
| --- | --- |

6.41.

În conformitate cu normele UE, cheltuielile cu TVA-ul sunt eligibile pentru cofinanțare numai în cazul în care această taxă nu se poate recupera în temeiul legislației naționale în materie. Nu este relevant dacă cheltuielile cu TVA-ul sunt sau nu sunt recuperate efectiv. În cazul organismelor publice, TVA-ul este recuperabil în toate cazurile în care un operator percepe tarife ce includ TVA de la utilizatorii finali ai unei infrastructuri (41).

| 6.42. | Curtea a identificat 10 proiecte în cadrul a cinci programe operaționale în care autoritățile statelor membre declaraseră TVA-ul recuperabil ca fiind cheltuială eligibilă. În cazurile respective, autoritățile de audit au interpretat în mod incorect normele de eligibilitate și nu au raportat situația drept o neregulă. Aceste cazuri au contribuit cu 0,3  puncte procentuale la nivelul de eroare estimat. În cazul a trei dintre aceste cinci programe operaționale, impactul financiar al erorilor a afectat în mod semnificativ rata de eroare reziduală raportată care a fost validată de Comisie (altfel spus, rata depășea 2 %). În raportul său anual pe 2015, Curtea a subliniat caracterul controversat al practicii de a include TVA-ul recuperabil în declarațiile de cheltuieli, în special în cazul organismelor publice (42). În astfel de cazuri, fondurile UE rambursează autorităților statelor membre TVA-ul considerat a fi un cost eligibil; în același timp, statul membru colectează acest TVA prin intermediul sistemului său normal de impozitare. În unele cazuri, suma rambursată de UE poate chiar depăși costurile reale suportate pentru proiect, fără TVA. |
| --- | --- |

6.42.

Curtea a identificat 10 proiecte în cadrul a cinci programe operaționale în care autoritățile statelor membre declaraseră TVA-ul recuperabil ca fiind cheltuială eligibilă. În cazurile respective, autoritățile de audit au interpretat în mod incorect normele de eligibilitate și nu au raportat situația drept o neregulă. Aceste cazuri au contribuit cu 0,3  puncte procentuale la nivelul de eroare estimat. În cazul a trei dintre aceste cinci programe operaționale, impactul financiar al erorilor a afectat în mod semnificativ rata de eroare reziduală raportată care a fost validată de Comisie (altfel spus, rata depășea 2 %). În raportul său anual pe 2015, Curtea a subliniat caracterul controversat al practicii de a include TVA-ul recuperabil în declarațiile de cheltuieli, în special în cazul organismelor publice (42). În astfel de cazuri, fondurile UE rambursează autorităților statelor membre TVA-ul considerat a fi un cost eligibil; în același timp, statul membru colectează acest TVA prin intermediul sistemului său normal de impozitare. În unele cazuri, suma rambursată de UE poate chiar depăși costurile reale suportate pentru proiect, fără TVA.

| 6.42. | Nouă din 10 proiecte menționate de CCE se referă la patru programe operaționale din cadrul FSE pentru perioada 2014-2020 într-unul dintre statele membre.

  Comisia identificase deja această problemă în auditurile anterioare, însă adaptarea sistemului din statul membru nu a eliminat problema în întregime.


  În prezent, Comisia lucrează îndeaproape împreună cu administrația statului membru pentru a se asigura că această problemă poate fi soluționată în viitorul apropiat prin introducerea unei opțiuni simplificate în materie de costuri sau prin introducerea unei obligații de recuperare a TVA-ului pentru destinatarii finali. Comisia va aplica corecțiile financiare necesare. |
| --- | --- |

6.42.

Comisia identificase deja această problemă în auditurile anterioare, însă adaptarea sistemului din statul membru nu a eliminat problema în întregime.

În prezent, Comisia lucrează îndeaproape împreună cu administrația statului membru pentru a se asigura că această problemă poate fi soluționată în viitorul apropiat prin introducerea unei opțiuni simplificate în materie de costuri sau prin introducerea unei obligații de recuperare a TVA-ului pentru destinatarii finali. Comisia va aplica corecțiile financiare necesare.

Caseta 6.6 –   Exemplu de cofinanțare a unor cheltuieli neeligibile cu TVA-ul

În Polonia, autoritatea de management a semnat acorduri de finanțare menite să ajute întreprinderile mici să achiziționeze echipamente, obiectivul general urmărit fiind reducerea șomajului. În cazurile în care destinatarii au declarat că nu intenționau să recupereze TVA-ul, autoritatea de management a evaluat că acesta reprezenta o cheltuială eligibilă pentru cofinanțare. Această interpretare nu este însă corectă, deoarece destinatarii respectivi erau înregistrați în scopuri de TVA și cheltuiala cu această taxă era de fapt recuperabilă.

Cheltuieli neeligibile

| 6.43. | Curtea a detectat deficiențe semnificative la nivelul controalelor cu privire la eligibilitatea participanților în cazul a 11 proiecte. Această problemă a afectat în mod special YEI și cerința referitoare la statutul de NEET (43). De asemenea, Curtea a identificat șapte cazuri în care autoritățile de audit nu detectaseră costuri indirecte neeligibile sau supradeclarate. |
| --- | --- |

6.43.

Curtea a detectat deficiențe semnificative la nivelul controalelor cu privire la eligibilitatea participanților în cazul a 11 proiecte. Această problemă a afectat în mod special YEI și cerința referitoare la statutul de NEET (43). De asemenea, Curtea a identificat șapte cazuri în care autoritățile de audit nu detectaseră costuri indirecte neeligibile sau supradeclarate.

| 6.43. | Pentru cazurile în care au fost detectate costuri indirecte neeligibile sau supradeclarate, Comisia va lua măsurile necesare de monitorizare și va propune acțiuni, după cum va considera necesar.

  În ceea ce privește costurile indirecte (a se vedea caseta 6.7), problemele identificate de CCE au fost identificate în mare parte de către autoritatea de audit, care a aplicat o corecție financiară de 10 % acestei cheltuieli. Împreună cu autoritățile relevante, Comisia va întreprinde acțiuni și va lua în considerare aplicarea corecțiilor financiare suplimentare care se pot dovedi a fi necesare. |
| --- | --- |

6.43.

În ceea ce privește costurile indirecte (a se vedea caseta 6.7), problemele identificate de CCE au fost identificate în mare parte de către autoritatea de audit, care a aplicat o corecție financiară de 10 % acestei cheltuieli. Împreună cu autoritățile relevante, Comisia va întreprinde acțiuni și va lua în considerare aplicarea corecțiilor financiare suplimentare care se pot dovedi a fi necesare.

Caseta 6.7 –   Exemplu de cheltuieli neeligibile – supradeclararea costurilor indirecte

Beneficiarul, un mare institut de cercetare din Germania, își are sediul în afara zonei eligibile pentru programul operațional. Proiectul auditat a fost finanțat de FSE și era implementat de un grup de proiect, pe care beneficiarul îl crease special în acest scop în zona eligibilă. Costurile proiectului erau formate în principal din cheltuieli directe cu personalul, cu materialele și cu serviciile și conțineau o proporție importantă de costuri indirecte din aceleași trei categorii. Pentru a fi eligibile, costurile indirecte trebuie să fie suportate în zona eligibilă, să aibă o legătură directă cu proiectul și să fie alocate pe baza contribuției lor la proiect. Or, așa cum a constatat Curtea, cea mai mare parte a categoriilor de costuri alocate proiectului drept costuri indirecte erau de fapt costuri generale suportate la sediul institutului. Mai multe costuri care țineau de aceste categorii fuseseră de asemenea imputate direct proiectului ca fiind cheltuieli reale efectuate de grupul de proiect la locul de desfășurare al acestuia. În cursul auditului, autoritatea de audit nu a putut obține probe suficiente cu privire la componența costurilor indirecte; în consecință, aceasta a aplicat o corecție forfetară de 10 % din valoarea costurilor indirecte. Curtea a constatat că eroarea reală era mai mare de 10 %. Prin urmare, în opinia sa, toate costurile fără legătură directă cu proiectul sunt neeligibile.

Evaluarea de către Curte a activității autorităților de audit

| 6.44. | Activitatea desfășurată de autoritățile de audit naționale este un element esențial al cadrului de control și de asigurare pentru cheltuielile din domeniul coeziunii (a se vedea punctul 6.22). Acesta a fost primul exercițiu în care autoritățile de audit au procedat la închideri pentru perioada de programare 2007-2013 și au implementat noul cadru de control și de asigurare pentru perioada 2014-2020. Examinarea activității acestor autorități face parte dintr-un proces vizând o eventuală utilizare pe scară mai largă în viitor a modelului de asigurare al Comisiei. În cadrul auditului din acest an, Curtea a evaluat, pentru perioada 2014-2020, activitatea a 21 de autorități de audit din statele membre care au prezentat în 2017 pachete de asigurare conținând cheltuieli. Curtea a detectat o serie de neajunsuri care afectează gradul de fiabilitate a activității acestor autorități de audit. |
| --- | --- |

6.44.

Activitatea desfășurată de autoritățile de audit naționale este un element esențial al cadrului de control și de asigurare pentru cheltuielile din domeniul coeziunii (a se vedea punctul 6.22). Acesta a fost primul exercițiu în care autoritățile de audit au procedat la închideri pentru perioada de programare 2007-2013 și au implementat noul cadru de control și de asigurare pentru perioada 2014-2020. Examinarea activității acestor autorități face parte dintr-un proces vizând o eventuală utilizare pe scară mai largă în viitor a modelului de asigurare al Comisiei. În cadrul auditului din acest an, Curtea a evaluat, pentru perioada 2014-2020, activitatea a 21 de autorități de audit din statele membre care au prezentat în 2017 pachete de asigurare conținând cheltuieli. Curtea a detectat o serie de neajunsuri care afectează gradul de fiabilitate a activității acestor autorități de audit.

| 6.44. | Comisia salută abordarea de audit a CCE, care poate duce la reducerea generală a duplicării și a suprapunerii activităților de audit pentru autoritățile responsabile de program și beneficiari.

  Ca și în perioada de programare anterioară, Comisia continuă să colaboreze îndeaproape cu cele 122 de autorități de audit care acoperă FEDR, Fondul de coeziune, FSE, YEI, FEAD pentru a preveni eventuale neajunsuri și pentru a asigura rezultate pe deplin fiabile ale auditurilor.


  În plus, strategia unică de audit a Comisiei în ceea ce privește politica de coeziune pune un accent deosebit pe reefectuarea activității de audit pe baza rezultatelor obținute de autoritățile de audit în mod continuu și în funcție de riscuri. A se vedea, de asemenea, răspunsul comun al Comisiei la punctele 6.49 și 6.50. |
| --- | --- |

6.44.

Ca și în perioada de programare anterioară, Comisia continuă să colaboreze îndeaproape cu cele 122 de autorități de audit care acoperă FEDR, Fondul de coeziune, FSE, YEI, FEAD pentru a preveni eventuale neajunsuri și pentru a asigura rezultate pe deplin fiabile ale auditurilor.

În plus, strategia unică de audit a Comisiei în ceea ce privește politica de coeziune pune un accent deosebit pe reefectuarea activității de audit pe baza rezultatelor obținute de autoritățile de audit în mod continuu și în funcție de riscuri. A se vedea, de asemenea, răspunsul comun al Comisiei la punctele 6.49 și 6.50.

| 6.45. | În toate pachetele de asigurare și de închidere examinate de Curte, autoritățile de audit raportaseră o rată de eroare reziduală mai mică de 2 %. Cu toate acestea, din cauza erorilor suplimentare pe care Curtea le-a detectat, rata recalculată de aceasta a fost mai mare de 2 % în cazul a șase dintre cele 12 pachete de asigurare pentru perioada 2014-2020 și în cazul a trei dintre cele 10 pachete de închidere pentru perioada 2007-2013. |
| --- | --- |

6.45.

În toate pachetele de asigurare și de închidere examinate de Curte, autoritățile de audit raportaseră o rată de eroare reziduală mai mică de 2 %. Cu toate acestea, din cauza erorilor suplimentare pe care Curtea le-a detectat, rata recalculată de aceasta a fost mai mare de 2 % în cazul a șase dintre cele 12 pachete de asigurare pentru perioada 2014-2020 și în cazul a trei dintre cele 10 pachete de închidere pentru perioada 2007-2013.

| 6.45. | Pentru trei programe dintr-un stat membru, fără a contesta neregulile identificate, Comisia observă că toate erorile suplimentare identificate care duc la o rată de eroare reziduală peste 2 % sunt legate de interpretare greșită a eligibilității TVA-ului de către toate autoritățile statului membru și nu numai de către autoritatea de audit.

  Mai mult, în cazul programului din cadrul Inițiativei pentru IMM-uri, cerințe legale specifice erau în vigoare la momentul publicării raportului autorității de audit care nu îi permiteau acesteia să efectueze audituri la nivelul operațiunilor.


  A se vedea, de asemenea, răspunsurile Comisiei la punctele 6.29 și 6.37. |
| --- | --- |

6.45.

Mai mult, în cazul programului din cadrul Inițiativei pentru IMM-uri, cerințe legale specifice erau în vigoare la momentul publicării raportului autorității de audit care nu îi permiteau acesteia să efectueze audituri la nivelul operațiunilor.

A se vedea, de asemenea, răspunsurile Comisiei la punctele 6.29 și 6.37.

Deficiențele de la nivelul eșantionării realizate de către unele autorități de audit au afectat reprezentativitatea eșantioanelor

| 6.46. | Datorită numărului mare de operațiuni cofinanțate de fiecare program operațional, autoritățile de audit trebuie să recurgă la eșantionare pentru a-și forma o opinie cu privire la eligibilitatea cheltuielilor. Pentru a produce rezultate fiabile, eșantioanele trebuie să fie reprezentative pentru populația auditată și, ca regulă generală, trebuie să se bazeze pe o metodă validă din punct de vedere statistic (44). Curtea a verificat metoda de eșantionare utilizată de autoritățile de audit pentru cele 22 de pachete de asigurare/închidere pe care le-a examinat. |
| --- | --- |

6.46.

Datorită numărului mare de operațiuni cofinanțate de fiecare program operațional, autoritățile de audit trebuie să recurgă la eșantionare pentru a-și forma o opinie cu privire la eligibilitatea cheltuielilor. Pentru a produce rezultate fiabile, eșantioanele trebuie să fie reprezentative pentru populația auditată și, ca regulă generală, trebuie să se bazeze pe o metodă validă din punct de vedere statistic (44). Curtea a verificat metoda de eșantionare utilizată de autoritățile de audit pentru cele 22 de pachete de asigurare/închidere pe care le-a examinat.

| 6.47. | În cazul programului operațional din cadrul Inițiativei pentru IMM-uri, nu s-a efectuat nicio eșantionare deoarece nici autoritatea de audit, nici auditorul extern contractat de către FEI nu au efectuat audituri la nivelul intermediarilor financiari (a se vedea punctul 6.37). |
| --- | --- |

6.47.

În cazul programului operațional din cadrul Inițiativei pentru IMM-uri, nu s-a efectuat nicio eșantionare deoarece nici autoritatea de audit, nici auditorul extern contractat de către FEI nu au efectuat audituri la nivelul intermediarilor financiari (a se vedea punctul 6.37).

| 6.47. | Articolul 40 alineatul (3) din RDC prevede o restricție de reglementare clară care împiedică autoritatea de audit să efectueze audituri la nivelul destinatarilor finali în legătură cu programele din cadrul Inițiativei pentru IMM-uri.

  Comisia face trimitere la răspunsul său la punctul 6.37. |
| --- | --- |

6.47.

Comisia face trimitere la răspunsul său la punctul 6.37.

| 6.48. | Curtea a identificat o serie de deficiențe, cum ar fi dimensiunea insuficientă a eșantionului, suprareprezentarea anumitor operațiuni și utilizarea incorectă a parametrilor de eșantionare, în trei dintre cele 22 de pachete examinate (toate priveau perioada 2014-2020). Într-o anumită măsură, aceste deficiențe au afectat reprezentativitatea eșantioanelor și, prin urmare, și fiabilitatea ratelor de eroare reziduală respective raportate. |
| --- | --- |

6.48.

Curtea a identificat o serie de deficiențe, cum ar fi dimensiunea insuficientă a eșantionului, suprareprezentarea anumitor operațiuni și utilizarea incorectă a parametrilor de eșantionare, în trei dintre cele 22 de pachete examinate (toate priveau perioada 2014-2020). Într-o anumită măsură, aceste deficiențe au afectat reprezentativitatea eșantioanelor și, prin urmare, și fiabilitatea ratelor de eroare reziduală respective raportate.

| 6.48. | A se vedea, de asemenea, răspunsul comun al Comisiei la punctele 6.64 și 6.65. |
| --- | --- |

6.48.

Alte deficiențe în activitatea autorităților de audit

| 6.49. | Controalele inadecvate sau insuficiente cresc riscul de nedetectare a cheltuielilor neeligibile. Pe lângă aceasta, standardele internaționale de audit (45) impun auditorilor să își documenteze verificările, inclusiv prin trimiteri clare la toate documentele care sunt cele mai relevante pentru cheltuielile auditate. Acest lucru le permite auditorilor să fie răspunzători pentru activitatea lor și îi ajută pe evaluatorii interni sau externi să formuleze o concluzie cu privire la amploarea și la caracterul suficient al verificărilor. |
| --- | --- |

6.49.

Controalele inadecvate sau insuficiente cresc riscul de nedetectare a cheltuielilor neeligibile. Pe lângă aceasta, standardele internaționale de audit (45) impun auditorilor să își documenteze verificările, inclusiv prin trimiteri clare la toate documentele care sunt cele mai relevante pentru cheltuielile auditate. Acest lucru le permite auditorilor să fie răspunzători pentru activitatea lor și îi ajută pe evaluatorii interni sau externi să formuleze o concluzie cu privire la amploarea și la caracterul suficient al verificărilor.

| 6.49 și 6.50. | Autoritățile de audit ar trebui să poată prezenta elemente de probă pentru sfera și calitatea verificărilor efectuate. Cu toate acestea, în ceea ce privește documentarea procesului de audit, trebuie găsit un echilibru adecvat pentru a asigura proceduri administrative solide și eficace.

  Comisia va continua să colaboreze îndeaproape cu autoritățile de audit pentru a remedia problemele identificate de CCE prin schimbul de bune practici și de instrumente și de metodologii de audit, inclusiv fișele de verificare ale Comisiei.


  În cadrul strategiei unice de audit a Comisiei pentru politica de coeziune, Comisia a planificat să efectueze, în 2018 și 2019, 58 de audituri de conformitate și 19 misiuni de informare, în funcție de gradul de risc, pentru a asigura fiabilitatea activității autorităților de audit. Se preconizează că 21 dintre aceste audituri de conformitate și opt dintre misiunile de informare vor fi efectuate în 2018, rezultatele acestora fiind disponibile pentru raportul anual de activitate pentru anul 2018.


  A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la punctul 6.26. |
| --- | --- |

6.49 și 6.50.

Comisia va continua să colaboreze îndeaproape cu autoritățile de audit pentru a remedia problemele identificate de CCE prin schimbul de bune practici și de instrumente și de metodologii de audit, inclusiv fișele de verificare ale Comisiei.

În cadrul strategiei unice de audit a Comisiei pentru politica de coeziune, Comisia a planificat să efectueze, în 2018 și 2019, 58 de audituri de conformitate și 19 misiuni de informare, în funcție de gradul de risc, pentru a asigura fiabilitatea activității autorităților de audit. Se preconizează că 21 dintre aceste audituri de conformitate și opt dintre misiunile de informare vor fi efectuate în 2018, rezultatele acestora fiind disponibile pentru raportul anual de activitate pentru anul 2018.

A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la punctul 6.26.

| 6.50. | În cazul a 96 de operațiuni din eșantionul de 217 (44 %), Curtea a fost în măsură să formuleze o concluzie pe baza examinării sale cu privire la activitatea autorităților de audit. Curtea a identificat neajunsuri în ceea ce privește sfera, calitatea și documentarea activității autorităților de audit în cazul a 121 de operațiuni (56 %), ceea ce a obligat Curtea să reefectueze activitatea de audit. Neajunsurile detectate priveau 17 dintre cele 22 de pachete de asigurare/închidere examinate. Acestea erau legate, de exemplu, de fișe de verificare ce nu acopereau toate elementele necesare sau de verificări incorecte cu privire la eligibilitatea cheltuielilor. Pentru 80 dintre aceste operațiuni (37 % din total), Curtea a desfășurat inclusiv vizite la beneficiar. În 30 dintre cele 121 de operațiuni pentru care a reefectuat auditul, Curtea a identificat erori cuantificabile care nu fuseseră identificate anterior de către autoritatea de audit. Acestea priveau 11 pachete de asigurare/închidere. |
| --- | --- |

6.50.

În cazul a 96 de operațiuni din eșantionul de 217 (44 %), Curtea a fost în măsură să formuleze o concluzie pe baza examinării sale cu privire la activitatea autorităților de audit. Curtea a identificat neajunsuri în ceea ce privește sfera, calitatea și documentarea activității autorităților de audit în cazul a 121 de operațiuni (56 %), ceea ce a obligat Curtea să reefectueze activitatea de audit. Neajunsurile detectate priveau 17 dintre cele 22 de pachete de asigurare/închidere examinate. Acestea erau legate, de exemplu, de fișe de verificare ce nu acopereau toate elementele necesare sau de verificări incorecte cu privire la eligibilitatea cheltuielilor. Pentru 80 dintre aceste operațiuni (37 % din total), Curtea a desfășurat inclusiv vizite la beneficiar. În 30 dintre cele 121 de operațiuni pentru care a reefectuat auditul, Curtea a identificat erori cuantificabile care nu fuseseră identificate anterior de către autoritatea de audit. Acestea priveau 11 pachete de asigurare/închidere.

Activitatea Comisiei și raportarea de către aceasta a ratei de eroare reziduală în rapoartele sale anuale de activitate

| 6.51. | Rapoartele anuale de activitate constituie instrumentul principal utilizat de Comisie pentru a raporta dacă dispune de o asigurare rezonabilă că procedurile de control instituite asigură legalitatea și regularitatea cheltuielilor (46). Pentru rubrica intitulată Coeziune economică, socială și teritorială, rapoartele anuale de activitate prezintă mai multe rate diferite prin care se măsoară nivelul de cheltuieli expuse riscului. Acestea includ rata de eroare reziduală pentru exercițiul financiar 2015/2016, pentru care Comisia a acceptat conturile și a formulat o concluzie cu privire la regularitate (47). |
| --- | --- |

6.51.

Rapoartele anuale de activitate constituie instrumentul principal utilizat de Comisie pentru a raporta dacă dispune de o asigurare rezonabilă că procedurile de control instituite asigură legalitatea și regularitatea cheltuielilor (46). Pentru rubrica intitulată Coeziune economică, socială și teritorială, rapoartele anuale de activitate prezintă mai multe rate diferite prin care se măsoară nivelul de cheltuieli expuse riscului. Acestea includ rata de eroare reziduală pentru exercițiul financiar 2015/2016, pentru care Comisia a acceptat conturile și a formulat o concluzie cu privire la regularitate (47).

| 6.51. | În rapoartele sale anuale de activitate, Comisia prevede rate diferite în legătură cu cheltuielile din cadrul gestiunii partajate pentru a măsura riscurile specifice legate de diferite tipuri de plăți efectuate în anul de raportare (încheiere pentru perioada 2007-2013 și diverse exerciții financiare pentru cheltuielile din perioada 2014-2020), precum și o rată globală de eroare pentru anul calendaristic 2017. |
| --- | --- |

6.51.

| 6.52. | În această subsecțiune, este examinată activitatea desfășurată de Comisie pentru a obține asigurarea că, în noul cadru de control și de asigurare, sistemele statelor membre funcționează în mod eficace și rata de eroare reziduală care rezultă din aceste sisteme reprezintă o estimare fiabilă. |
| --- | --- |

6.52.

În această subsecțiune, este examinată activitatea desfășurată de Comisie pentru a obține asigurarea că, în noul cadru de control și de asigurare, sistemele statelor membre funcționează în mod eficace și rata de eroare reziduală care rezultă din aceste sisteme reprezintă o estimare fiabilă.

| 6.53. | Observațiile Curții se referă la concepția cadrului de asigurare și la activitatea Comisiei legată de acceptarea conturilor, de validarea diferitelor rate de eroare reziduală și de stabilirea unei rate globale de eroare reziduală. |
| --- | --- |

6.53.

Observațiile Curții se referă la concepția cadrului de asigurare și la activitatea Comisiei legată de acceptarea conturilor, de validarea diferitelor rate de eroare reziduală și de stabilirea unei rate globale de eroare reziduală.

Concepția cadrului de control și de asigurare pentru perioada 2014-2020

Rapoartele anuale de activitate (RAA) ar trebui să fie raționalizate în continuare și adaptate la noul cadru de control și de asigurare

| 6.54. | Noul cadru de control și de asigurare înseamnă că este nevoie de aproape doi ani de la sfârșitul perioadei contabile vizate până în momentul în care Comisia își poate prezenta pentru prima dată concluzia cu privire la fiabilitatea ratelor de eroare reziduală calculate de autoritățile de audit pentru un anumit exercițiu financiar. Această perioadă de doi ani include un interval de opt luni în care autoritățile de audit își desfășoară activitatea de audit. Comisia desfășoară apoi controale documentare, misiuni complementare de informare și audituri ale regularității.
  Caseta 6.8
  prezintă calendarul de desfășurare a noului cadru. |
| --- | --- |

6.54.

Noul cadru de control și de asigurare înseamnă că este nevoie de aproape doi ani de la sfârșitul perioadei contabile vizate până în momentul în care Comisia își poate prezenta pentru prima dată concluzia cu privire la fiabilitatea ratelor de eroare reziduală calculate de autoritățile de audit pentru un anumit exercițiu financiar. Această perioadă de doi ani include un interval de opt luni în care autoritățile de audit își desfășoară activitatea de audit. Comisia desfășoară apoi controale documentare, misiuni complementare de informare și audituri ale regularității.
  Caseta 6.8
  prezintă calendarul de desfășurare a noului cadru.

| 6.54. | Cei doi ani la care face referire CCE încep la sfârșitul exercițiului financiar relevant și includ, așadar, cele opt luni prevăzute de regulament pentru ca autoritățile de audit să își efectueze activitatea de audit. Prin urmare, și în conformitate cu strategia sa unică de audit pentru politica de coeziune, Comisia urmărește să evalueze, în timp util pentru următorul raport anual de activitate, și anume în termen de maximum 13 luni, pachetele de asigurare primite pentru fiecare dintre cele 419 programe de coeziune.

  După desfășurarea acestor verificări documentare aprofundate și controale la fața locului, a auditurilor și a misiunile de informare bazate pe risc, DG va raporta, în următorul raport anual de activitate, dacă este de părere că ratele de eroare reziduală raportate inițial sunt la fel de fiabile sau dacă verificări suplimentare sunt în curs sau sunt necesare.


  A se vedea, de asemenea, răspunsul comun al Comisiei la punctele 6.49 și 6.50. |
| --- | --- |

6.54.

După desfășurarea acestor verificări documentare aprofundate și controale la fața locului, a auditurilor și a misiunile de informare bazate pe risc, DG va raporta, în următorul raport anual de activitate, dacă este de părere că ratele de eroare reziduală raportate inițial sunt la fel de fiabile sau dacă verificări suplimentare sunt în curs sau sunt necesare.

A se vedea, de asemenea, răspunsul comun al Comisiei la punctele 6.49 și 6.50.

Caseta 6.8 –   Calendarul pentru noul cadru de control și de asigurare

Image

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| 6.55. | Anul trecut, Curtea a atras atenția asupra faptului că perioada de raportare acoperită de rapoartele anuale de activitate este diferită de cea acoperită de pachetele de asigurare prezentate de statele membre (48). Ratele de eroare reziduală raportate de autoritățile de audit se referă la exercițiul financiar. În schimb, în rapoartele anuale de activitate, pentru a reflecta principiul bugetar al anualității și pentru a urma instrucțiunile furnizate de DG BUDG și de Secretariatul general, directorii generali oferă o asigurare rezonabilă pentru anul calendaristic. În acest scop, în rapoartele anuale de activitate pe 2017, directorii generali ai DG REGIO și DG EMPL au decis să estimeze riscul realizând o proiecție a ratei provizorii de eroare reziduală pentru cheltuielile din anul calendaristic 2017, cheltuieli pe care nu le acceptaseră și validaseră încă. |
| --- | --- |

6.55.

Anul trecut, Curtea a atras atenția asupra faptului că perioada de raportare acoperită de rapoartele anuale de activitate este diferită de cea acoperită de pachetele de asigurare prezentate de statele membre (48). Ratele de eroare reziduală raportate de autoritățile de audit se referă la exercițiul financiar. În schimb, în rapoartele anuale de activitate, pentru a reflecta principiul bugetar al anualității și pentru a urma instrucțiunile furnizate de DG BUDG și de Secretariatul general, directorii generali oferă o asigurare rezonabilă pentru anul calendaristic. În acest scop, în rapoartele anuale de activitate pe 2017, directorii generali ai DG REGIO și DG EMPL au decis să estimeze riscul realizând o proiecție a ratei provizorii de eroare reziduală pentru cheltuielile din anul calendaristic 2017, cheltuieli pe care nu le acceptaseră și validaseră încă.

| 6.55. | Comisia face trimitere la răspunsul său la punctul 6.34 din Raportul anual al CCE pentru anul 2016. Regulamentul financiar și calendarul stabilit pentru asigurare pentru perioada 2014-2020 permit o mai bună aliniere a perioadelor de raportare, cu un decalaj de doar șase luni în comparație cu decalajul de un an pentru perioada 2007-2013. Direcțiile generale și-au adaptat în consecință rapoartele anuale de activitate și modul în care obțin asigurare pentru diferitele tipuri de plăți efectuate, ceea ce acoperă până la trei exerciții financiare diferite ale programelor, astfel cum este indicat în rapoartele anuale de activitate pentru anul 2016 (secțiunea A.1.2). Ratele de eroare reziduală pentru exercițiul financiar 2016-2017, primite până la 1 martie 2018, au fost considerate a fi estimările cele mai bune și cele mai recente atât pentru calcularea riscului privind cheltuielile aferente exercițiului financiar, cât și pentru formularea unor rezerve în ceea ce privește anumite programe, după caz. Acest lucru este valabil mai ales pentru anul 2017 datorită numărului limitat de conturi primite în care sunt incluse cheltuieli și deci a ratelor de eroare raportate pentru exercițiul financiar 2015-2016.

  Mai mult, Comisia subliniază că, în momentul în care este finalizat un raport anual de activitate, cheltuielile declarate în anul calendaristic anterior sunt supuse reținerii de 10 % din plățile intermediare ale UE. |
| --- | --- |

6.55.

Mai mult, Comisia subliniază că, în momentul în care este finalizat un raport anual de activitate, cheltuielile declarate în anul calendaristic anterior sunt supuse reținerii de 10 % din plățile intermediare ale UE.

| 6.56. | Cerințele de raportare care trebuie respectate la întocmirea rapoartelor anuale de activitate nu au fost adaptate suficient la noul cadru de control și de asigurare. În opinia Curții, având în vedere faptul că ratele de eroare reziduală pentru exercițiul financiar 2015/2016 sunt singurele în legătură cu care Comisia putea obține asigurarea necesară din partea autorităților de audit și pe baza propriei activități cu privire la regularitate, aceste rate ar trebui să fie principalul indicator de regularitate din rapoartele anuale de activitate pe 2017. De asemenea, ratele menționate ar trebui să reprezinte baza principală pentru declarațiile de asigurare ale direcțiilor generale referitoare la domeniile de politică specifice. Or, niciuna dintre direcțiile generale nu le acordă o importanță suficientă și nu le menționează drept un indicator-cheie de performanță. |
| --- | --- |

6.56.

Cerințele de raportare care trebuie respectate la întocmirea rapoartelor anuale de activitate nu au fost adaptate suficient la noul cadru de control și de asigurare. În opinia Curții, având în vedere faptul că ratele de eroare reziduală pentru exercițiul financiar 2015/2016 sunt singurele în legătură cu care Comisia putea obține asigurarea necesară din partea autorităților de audit și pe baza propriei activități cu privire la regularitate, aceste rate ar trebui să fie principalul indicator de regularitate din rapoartele anuale de activitate pe 2017. De asemenea, ratele menționate ar trebui să reprezinte baza principală pentru declarațiile de asigurare ale direcțiilor generale referitoare la domeniile de politică specifice. Or, niciuna dintre direcțiile generale nu le acordă o importanță suficientă și nu le menționează drept un indicator-cheie de performanță.

| 6.56 și 6.57. | Direcțiile generale raportează în cadrul rapoartelor anuale de activitate un indicator-cheie de performanță privind regularitatea (KPI 5), în conformitate cu instrucțiunile esențiale, pentru a asigura o abordare coerentă și armonizată în toate domeniile bugetare. Rata de risc rezidual beneficiază de mai multă vizibilitate în legătură cu conturile pentru exercițiul 2015-2016 în rapoartele anuale de activitate pentru anul 2017 (inclusiv în nota de subsol referitoare la KPI 5 și în rezumat), care cuprind inclusiv o secțiune specifică dedicată validării ratelor de eroare reziduală raportate pentru exercițiul financiar respectiv.

  Comisia este deschisă să analizeze și să discute cu CEE despre cum ar putea îmbunătăți și optimiza modul său de prezentare a ratelor de eroare în viitoarele sale rapoarte anuale de activitate. |
| --- | --- |

6.56 și 6.57.

Comisia este deschisă să analizeze și să discute cu CEE despre cum ar putea îmbunătăți și optimiza modul său de prezentare a ratelor de eroare în viitoarele sale rapoarte anuale de activitate.

| 6.57. | Pe lângă aceasta, pentru cele două perioade de programare, Comisia prezintă în rapoartele anuale de activitate cel puțin 13 rate diferite care măsoară nivelul cheltuielilor expuse riscului. Un număr atât de mare de rate dăunează clarității și poate genera o anumită confuzie cu privire la relevanța lor și la asigurarea furnizată. |
| --- | --- |

6.57.

Pe lângă aceasta, pentru cele două perioade de programare, Comisia prezintă în rapoartele anuale de activitate cel puțin 13 rate diferite care măsoară nivelul cheltuielilor expuse riscului. Un număr atât de mare de rate dăunează clarității și poate genera o anumită confuzie cu privire la relevanța lor și la asigurarea furnizată.

Avansurile plătite instrumentelor financiare nu ar trebui să fie luate în considerare la calcularea ratei de eroare reziduală

| 6.58. | Dispozițiile prevăzute pentru perioada de programare 2014-2020 vizează simplificarea închiderii programelor operaționale, prin introducerea unei proceduri de examinare și acceptare anuală a conturilor comparabilă cu o „închidere parțială”. Acest mecanism poate funcționa numai dacă ratele de eroare reziduală raportate de autoritățile de audit sunt fiabile și dacă sunt disponibile informații care se referă exclusiv la cheltuielile eligibile la închidere (adică nu și la avansuri). |
| --- | --- |

6.58.

Dispozițiile prevăzute pentru perioada de programare 2014-2020 vizează simplificarea închiderii programelor operaționale, prin introducerea unei proceduri de examinare și acceptare anuală a conturilor comparabilă cu o „închidere parțială”. Acest mecanism poate funcționa numai dacă ratele de eroare reziduală raportate de autoritățile de audit sunt fiabile și dacă sunt disponibile informații care se referă exclusiv la cheltuielile eligibile la închidere (adică nu și la avansuri).

| 6.58. | Comisia a indicat într-adevăr că conturile anuale vizează să consolideze securitatea juridică a statelor membre într-un context multianual în cadrul gestiunii partajate prin introducerea validării „pachetelor anuale de cheltuieli eligibile”. O astfel de închidere parțială nu acoperă, prin definiție, plățile în avans efectuate în cadrul instrumentelor financiare sau ajutoarele de stat care ar trebui să fie transformate apoi în cheltuieli eligibile în exercițiile financiare ulterioare (raportarea cumulativă este așadar prevăzută în conturile anuale). În rapoartele anuale de activitate, serviciile Comisiei au furnizat informații privind ratele de eroare reziduală care se referă doar la cheltuielile eligibile la închidere (și anume fără plățile în avans către instrumentele financiare).

  A se vedea, de asemenea, răspunsul comun al Comisiei la punctele 6.59-6.62 de mai jos. |
| --- | --- |

6.58.

A se vedea, de asemenea, răspunsul comun al Comisiei la punctele 6.59-6.62 de mai jos.

| 6.59. | Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 nu precizează în ce mod ar trebui calculate ratele de eroare reziduală. |
| --- | --- |

6.59.

Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 nu precizează în ce mod ar trebui calculate ratele de eroare reziduală.

| 6.59-6.62. | În conformitate cu articolul 137 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, conturile programelor se bazează pe sumele declarate Comisiei, inclusiv plățile în avans către instrumentele financiare. Autoritățile de audit furnizează rate de eroare reziduală bazate pe cheltuielile incluse în conturi.

  Pentru a da curs în mod constructiv recomandării CCE din 2016, autoritățile de audit au fost de acord să furnizeze Comisiei informații detaliate suplimentare, care să îi permită să calculeze, în cadrul rapoartelor anuale de activitate, ratele de eroare reziduală, fără impactul avansurilor plătite către instrumentele financiare. Astfel, Comisia a putut calcula că impactul avansurilor plătite către instrumentele financiare (și programele din cadrul Inițiativei pentru IMM-uri), reflectate în conturile aferente exercițiului financiar 2016-2017, este în medie mai mic cu 0,2  puncte procentuale pentru FEDR (bazat pe 67 de instrumente financiare) și cu 0,02  puncte procentuale pentru FSE (bazat pe 15 instrumente financiare) (a se vedea pagina 50 din Raportul anual de activitate al DG REGIO pentru anul 2017 și pagina 58 din Raportul anual de activitate al DG EMPL pentru anul 2017).


  Recomandarea CCE a ajutat, prin urmare, la îmbunătățirea prezentării informațiilor aferente programelor individuale în rapoartele anuale de activitate, fără ca aceste plăți în avans către instrumentele financiare să fi dat dovadă, până în prezent, de un impact global semnificativ asupra ratelor de eroare raportate. |
| --- | --- |

6.59-6.62.

Pentru a da curs în mod constructiv recomandării CCE din 2016, autoritățile de audit au fost de acord să furnizeze Comisiei informații detaliate suplimentare, care să îi permită să calculeze, în cadrul rapoartelor anuale de activitate, ratele de eroare reziduală, fără impactul avansurilor plătite către instrumentele financiare. Astfel, Comisia a putut calcula că impactul avansurilor plătite către instrumentele financiare (și programele din cadrul Inițiativei pentru IMM-uri), reflectate în conturile aferente exercițiului financiar 2016-2017, este în medie mai mic cu 0,2  puncte procentuale pentru FEDR (bazat pe 67 de instrumente financiare) și cu 0,02  puncte procentuale pentru FSE (bazat pe 15 instrumente financiare) (a se vedea pagina 50 din Raportul anual de activitate al DG REGIO pentru anul 2017 și pagina 58 din Raportul anual de activitate al DG EMPL pentru anul 2017).

Recomandarea CCE a ajutat, prin urmare, la îmbunătățirea prezentării informațiilor aferente programelor individuale în rapoartele anuale de activitate, fără ca aceste plăți în avans către instrumentele financiare să fi dat dovadă, până în prezent, de un impact global semnificativ asupra ratelor de eroare raportate.

| 6.60. | Este foarte probabil ca practica actuală a autorităților de audit de a include avansurile plătite către instrumentele financiare în populația de audit să conducă la o subestimare a ratelor de eroare reziduală raportate Comisiei (49). |
| --- | --- |

6.60.

Este foarte probabil ca practica actuală a autorităților de audit de a include avansurile plătite către instrumentele financiare în populația de audit să conducă la o subestimare a ratelor de eroare reziduală raportate Comisiei (49).

| 6.61. | Ca reacție la recomandarea adresată de Curte în raportul anual de anul trecut (50), Comisia include acum în rapoartele sale anuale de activitate rate suplimentare de eroare reziduală care exclud avansurile plătite către instrumente financiare. |
| --- | --- |

6.61.

Ca reacție la recomandarea adresată de Curte în raportul anual de anul trecut (50), Comisia include acum în rapoartele sale anuale de activitate rate suplimentare de eroare reziduală care exclud avansurile plătite către instrumente financiare.

| 6.62. | În perioada de programare anterioară, autoritățile de audit nu desfășurau de regulă activități de audit la nivelul intermediarilor financiari. În ceea ce privește perioada 2014-2020, pentru a doua tranșă de avansuri și pentru tranșele ulterioare (51), autoritățile de audit vor trebui să verifice îndeplinirea condițiilor de eligibilitate la nivelul intermediarilor financiari. Pentru programele operaționale care includ instrumente financiare nu se poate proceda la o închidere parțială, cu excepția cazului în care autoritățile de audit efectuează activități corespunzătoare de audit la acest nivel. |
| --- | --- |

6.62.

În perioada de programare anterioară, autoritățile de audit nu desfășurau de regulă activități de audit la nivelul intermediarilor financiari. În ceea ce privește perioada 2014-2020, pentru a doua tranșă de avansuri și pentru tranșele ulterioare (51), autoritățile de audit vor trebui să verifice îndeplinirea condițiilor de eligibilitate la nivelul intermediarilor financiari. Pentru programele operaționale care includ instrumente financiare nu se poate proceda la o închidere parțială, cu excepția cazului în care autoritățile de audit efectuează activități corespunzătoare de audit la acest nivel.

| 6.63. | Această problemă poate deveni mai acută în anii următori în cazul programelor al căror număr de instrumente financiare va crește semnificativ (52). |
| --- | --- |

6.63.

Această problemă poate deveni mai acută în anii următori în cazul programelor al căror număr de instrumente financiare va crește semnificativ (52).

Activitatea desfășurată de Comisie cu privire la asigurarea furnizată în rapoartele anuale de activitate

Examinarea pachetelor de asigurare nu a permis remedierea deficiențelor de la nivelul eșantionării

| 6.64. | Activitatea Curții cu privire la metodologia de eșantionare utilizată de autoritățile de audit a arătat că deficiențele identificate în cazul a trei pachete de asigurare dintre cele 12 examinate de Curte (25 %) au afectat într-o anumită măsură fiabilitatea ratelor de eroare reziduală raportate (a se vedea punctele 6.47 și 6.48). |
| --- | --- |

6.64.

Activitatea Curții cu privire la metodologia de eșantionare utilizată de autoritățile de audit a arătat că deficiențele identificate în cazul a trei pachete de asigurare dintre cele 12 examinate de Curte (25 %) au afectat într-o anumită măsură fiabilitatea ratelor de eroare reziduală raportate (a se vedea punctele 6.47 și 6.48).

| 6.64 și 6.65. | Comisia a identificat unele dintre aceste probleme semnalate de CCE, însă nu a considerat că condițiile stabilite la articolul 31 din Regulamentul delegat nr. 480/2014 se aplică acestor cazuri.

  Pentru programul din cadrul Inițiativei pentru IMM-uri, Comisia face trimitere la răspunsul său la punctul 6.47. |
| --- | --- |

6.64 și 6.65.

Pentru programul din cadrul Inițiativei pentru IMM-uri, Comisia face trimitere la răspunsul său la punctul 6.47.

| 6.65. | În conformitate cu procedurile sale interne, Comisia a verificat metoda de eșantionare utilizată pentru toate pachetele care i-au fost prezentate. Această verificare nu a relevat însă problemele menționate mai sus. În cazul unor deficiențe semnificative, regulamentul prevede aplicarea unei corecții forfetare (53). |
| --- | --- |

6.65.

În conformitate cu procedurile sale interne, Comisia a verificat metoda de eșantionare utilizată pentru toate pachetele care i-au fost prezentate. Această verificare nu a relevat însă problemele menționate mai sus. În cazul unor deficiențe semnificative, regulamentul prevede aplicarea unei corecții forfetare (53).

| 6.66. | În toate cazurile menționate mai sus, Comisia a lichidat soldul și a eliberat procentul de 10 % care fusese reținut anterior pentru a proteja bugetul UE (a se vedea
  caseta 6.8
  ). |
| --- | --- |

6.66.

În toate cazurile menționate mai sus, Comisia a lichidat soldul și a eliberat procentul de 10 % care fusese reținut anterior pentru a proteja bugetul UE (a se vedea
  caseta 6.8
  ).

| 6.66. | Comisia trebuie să lichideze suma restantă pentru exercițiul financiar în cauză în toate cazurile în care condițiile prevăzute la articolul 139 alineatul (2) din RDC sunt îndeplinite. Atunci când acest lucru necesită efectuarea unei plăți, Comisia are posibilitatea de a întrerupe procesul, dacă riscul rezidual rămâne semnificativ. Atunci când soldul impune efectuarea unei recuperări, Comisia trebuie să recupereze suma fără întârziere, în conformitate cu principiul unei gestiuni financiare solide. |
| --- | --- |

6.66.

Concluzia Comisiei cu privire la regularitatea cheltuielilor din exercițiul financiar 2015/2016 nu este încă finală

| 6.67. | Comisia s-a angajat în rapoartele sale anuale de activitate din 2016 să desfășoare evaluări aprofundate cu privire la regularitate în termen de maximum nouă luni de la transmiterea pachetelor de asigurare (54). Acest lucru însemna că rapoartele anuale de activitate pe 2017 urmau să prezinte o concluzie cu privire la ratele de eroare reziduală pentru exercițiul financiar 2015/2016. Ambele direcții generale au concluzionat că rata de eroare reziduală pentru exercițiul financiar 2015/2016 se situa sub pragul de semnificație de 2 %. DG EMPL nu a formulat o concluzie finală cu privire la anumite programe operaționale pentru care nu obținuse încă ea însăși o asigurare și care erau supuse în continuare unei evaluări finale din partea sa. |
| --- | --- |

6.67.

Comisia s-a angajat în rapoartele sale anuale de activitate din 2016 să desfășoare evaluări aprofundate cu privire la regularitate în termen de maximum nouă luni de la transmiterea pachetelor de asigurare (54). Acest lucru însemna că rapoartele anuale de activitate pe 2017 urmau să prezinte o concluzie cu privire la ratele de eroare reziduală pentru exercițiul financiar 2015/2016. Ambele direcții generale au concluzionat că rata de eroare reziduală pentru exercițiul financiar 2015/2016 se situa sub pragul de semnificație de 2 %. DG EMPL nu a formulat o concluzie finală cu privire la anumite programe operaționale pentru care nu obținuse încă ea însăși o asigurare și care erau supuse în continuare unei evaluări finale din partea sa.

| 6.67. | Nu există o obligație formală de a formula o concluzie asupra validității ratelor de eroare raportate pentru toate programele în fiecare an, însă direcțiile generale urmăresc în mod clar acest obiectiv, atunci când toate condițiile sunt îndeplinite și permit serviciilor Comisiei să ajungă la o astfel de concluzie. Strategia unică de audit pentru politica de coeziune prevede efectuarea de audituri, după caz, până la sfârșitul perioadei de reglementare care impune beneficiarilor păstrarea documentelor justificative. Prin urmare, situații specifice (cum ar fi „rodajul” din primul an de implementare a sistemului de asigurare) sau eficacitatea administrativă pot face ca auditurile de conformitate efectuate de Comisie să acopere mai multe exerciții financiare, punând eventual accent pe revizuirea ratelor de eroare raportate inițial. |
| --- | --- |

6.67.

| 6.68. | Exercițiul financiar 2015/2016 a fost primul pentru care s-a aplicat noul cadru de control și de asigurare. Pentru cele 50 de pachete de asigurare relevante prezentate până în martie 2017, DG EMPL a efectuat, între iunie 2017 și aprilie 2018, doar două audituri de conformitate (55) care au acoperit opt operațiuni și două pachete de asigurare în două state membre. DG REGIO nu a efectuat astfel de audituri. Curtea a constatat că autoritățile de audit au subestimat ratele de eroare reziduală pe care le raportaseră Comisiei în șase dintre cele 12 pachete de asigurare examinate de Curte. Pentru a proteja bugetul UE, regulamentul dă Comisiei posibilitatea de a desfășura audituri suplimentare până la sfârșitul perioadei de păstrare a documentelor justificative (a se vedea punctul 6.8). Pe baza acestor două elemente, s-ar putea deduce că alte deficiențe detectate în auditurile viitoare ale Comisiei ar putea crește și mai mult ratele de eroare reziduală pentru exercițiul financiar 2015/2016. În consecință, ratele de eroare reziduală cu privire la care Comisia formulează o concluzie în rapoartele anuale de activitate pe 2017 nu sunt încă finale. |
| --- | --- |

6.68.

Exercițiul financiar 2015/2016 a fost primul pentru care s-a aplicat noul cadru de control și de asigurare. Pentru cele 50 de pachete de asigurare relevante prezentate până în martie 2017, DG EMPL a efectuat, între iunie 2017 și aprilie 2018, doar două audituri de conformitate (55) care au acoperit opt operațiuni și două pachete de asigurare în două state membre. DG REGIO nu a efectuat astfel de audituri. Curtea a constatat că autoritățile de audit au subestimat ratele de eroare reziduală pe care le raportaseră Comisiei în șase dintre cele 12 pachete de asigurare examinate de Curte. Pentru a proteja bugetul UE, regulamentul dă Comisiei posibilitatea de a desfășura audituri suplimentare până la sfârșitul perioadei de păstrare a documentelor justificative (a se vedea punctul 6.8). Pe baza acestor două elemente, s-ar putea deduce că alte deficiențe detectate în auditurile viitoare ale Comisiei ar putea crește și mai mult ratele de eroare reziduală pentru exercițiul financiar 2015/2016. În consecință, ratele de eroare reziduală cu privire la care Comisia formulează o concluzie în rapoartele anuale de activitate pe 2017 nu sunt încă finale.

| 6.68. | Pentru a proteja bugetul UE, Comisia are posibilitatea de a efectua audituri suplimentare, luând în considerare cerința legală privind disponibilitatea documentelor și a probelor de audit. Orice nereguli identificate, ca urmare a acestor audituri, trebuie să fie corectate în mod adecvat, punând eventual accentul pe ratele de eroare validate inițial. A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la punctul 6.9.

  În 2017, DG REGIO și DG EMPL au însoțit CCE în cadrul a numeroase audituri. Numărul redus de pachete de asigurare transmise efectiv în acest prim exercițiu financiar cu cheltuieli limitate declarate și, prin urmare, cu posibilități limitate de reefectuare a activității de audit desfășurate de autoritățile de audit, alături de gradul în care aceste programe sunt acoperite de auditul efectuat de CCE, a determinat, în 2017, Comisia să decidă să revizuiască auditurile planificate referitoare la conformitate. Această decizie urmărea să evite suprapunerea auditurilor pentru aceleași programe și aceiași beneficiari.


  Atunci când a planificat (și ulterior a examinat) activitatea sa de audit pentru anul 2017, Comisia a luat în considerare, din punctul de vedere al eficacității și al eficienței, și alți factori, inclusiv posibilitatea ca viitoarele audituri ale Comisiei referitoare la conformitate să fie efectuate pentru trei exerciții financiare anterioare (pentru eficacitate administrativă, în cazul în care un număr redus de audituri trebuie să fie examinate), și suprapunerea cu activitatea de audit efectuată de DG REGIO/DG EMPL în ceea ce privește închiderea pentru perioada 2007-2013. A se vedea, de asemenea, răspunsul comun al Comisiei la punctele 6.56 și 6.57. |
| --- | --- |

6.68.

În 2017, DG REGIO și DG EMPL au însoțit CCE în cadrul a numeroase audituri. Numărul redus de pachete de asigurare transmise efectiv în acest prim exercițiu financiar cu cheltuieli limitate declarate și, prin urmare, cu posibilități limitate de reefectuare a activității de audit desfășurate de autoritățile de audit, alături de gradul în care aceste programe sunt acoperite de auditul efectuat de CCE, a determinat, în 2017, Comisia să decidă să revizuiască auditurile planificate referitoare la conformitate. Această decizie urmărea să evite suprapunerea auditurilor pentru aceleași programe și aceiași beneficiari.

Atunci când a planificat (și ulterior a examinat) activitatea sa de audit pentru anul 2017, Comisia a luat în considerare, din punctul de vedere al eficacității și al eficienței, și alți factori, inclusiv posibilitatea ca viitoarele audituri ale Comisiei referitoare la conformitate să fie efectuate pentru trei exerciții financiare anterioare (pentru eficacitate administrativă, în cazul în care un număr redus de audituri trebuie să fie examinate), și suprapunerea cu activitatea de audit efectuată de DG REGIO/DG EMPL în ceea ce privește închiderea pentru perioada 2007-2013. A se vedea, de asemenea, răspunsul comun al Comisiei la punctele 6.56 și 6.57.

Pentru domeniul coeziunii nu a fost prezentată o rată globală de eroare reziduală

| 6.69. | Pentru ambele perioade de programare, Comisia prezintă în fiecare raport anual de activitate o rată separată de eroare reziduală (56). Ea nu calculează și nu furnizează însă o rată globală de eroare reziduală care să acopere întregul domeniu al coeziunii economice, sociale și teritoriale (subrubrica 1b din CFM) pentru exercițiul financiar. |
| --- | --- |

6.69.

Pentru ambele perioade de programare, Comisia prezintă în fiecare raport anual de activitate o rată separată de eroare reziduală (56). Ea nu calculează și nu furnizează însă o rată globală de eroare reziduală care să acopere întregul domeniu al coeziunii economice, sociale și teritoriale (subrubrica 1b din CFM) pentru exercițiul financiar.

| 6.69 și 6.70. | Astfel cum este prevăzut de Regulamentul financiar, raportarea Comisiei se bazează pe anul calendaristic.

  Raportul anual al Comisiei privind gestionarea și performanța bugetului (RAGP) furnizează o rată agregată de eroare reziduală în ceea ce privește coeziunea, migrația și pescuitul pe baza datelor și a indicatorilor raportați de fiecare DG în rapoartele lor anuale de activitate.


  Această abordare a fost constantă începând cu Raportul anual pentru 2015 privind gestionarea și performanța bugetului din motive de comparație. |
| --- | --- |

6.69 și 6.70.

Raportul anual al Comisiei privind gestionarea și performanța bugetului (RAGP) furnizează o rată agregată de eroare reziduală în ceea ce privește coeziunea, migrația și pescuitul pe baza datelor și a indicatorilor raportați de fiecare DG în rapoartele lor anuale de activitate.

Această abordare a fost constantă începând cu Raportul anual pentru 2015 privind gestionarea și performanța bugetului din motive de comparație.

| 6.70. | Aceste informații, care ar ajuta autoritățile care acordă descărcarea de gestiune, ar putea fi produse de Comisie fără eforturi suplimentare importante în cadrul raportului anual privind gestionarea și performanța bugetului UE. Or, acest raport se limitează la a prezenta o rată de eroare combinată pentru „Coeziune, migrație și pescuit” pentru anul calendaristic. |
| --- | --- |

6.70.

Aceste informații, care ar ajuta autoritățile care acordă descărcarea de gestiune, ar putea fi produse de Comisie fără eforturi suplimentare importante în cadrul raportului anual privind gestionarea și performanța bugetului UE. Or, acest raport se limitează la a prezenta o rată de eroare combinată pentru „Coeziune, migrație și pescuit” pentru anul calendaristic.

| 6.71. | În
  caseta 6.9
  este prezentată o sinteză a informațiilor furnizate în rapoartele anuale de activitate pentru perioada de programare 2014-2020. |
| --- | --- |

6.71.

În
  caseta 6.9
  este prezentată o sinteză a informațiilor furnizate în rapoartele anuale de activitate pentru perioada de programare 2014-2020.

Caseta 6.9 –   Sinteză a informațiilor comunicate în rapoartele anuale de activitate pentru perioada 2014-2020

| (în milioane de euro) |
| --- |
| Activitate | Fond | Totalul cheltuielilor certificate în pachetul de asigurare | Numărul pachetelor de asigurare (72) | Programe operaționale (72) | Rata de eroare reziduală (73) |
| Perioada de programare 2014-2020 | FEDR/Fondul de coeziune | 993,7 | 20 | 34 | 0,6  % |
| FSE/YEI (74) | 1 443,5 | 33 | 49 | 0,7  % |
| FEAD | 144,3 | 8 | 8 | 0,6  % |
| Total fără Inițiativa pentru IMM-uri
   (75) | 2 581,5 | 50 | 70 | 0,7  % |
| Sursa: rapoartele anuale de activitate pe 2017 ale DG REGIO și DG EMPL. |

(în milioane de euro)

Activitate

Fond

Totalul cheltuielilor certificate în pachetul de asigurare

Numărul pachetelor de asigurare (72)

Programe operaționale (72)

Rata de eroare reziduală (73)

Perioada de programare 2014-2020

FEDR/Fondul de coeziune

993,7

20

34

0,6  %

FSE/YEI (74)

1 443,5

33

49

0,7  %

FEAD

144,3

8

8

0,6  %

Total fără Inițiativa pentru IMM-uri
   (75)

2 581,5

50

70

0,7  %

Sursa: rapoartele anuale de activitate pe 2017 ale DG REGIO și DG EMPL.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| 6.72. | Ratele de eroare reziduală prezentate în rapoartele anuale de activitate pe 2017 în legătură cu exercițiul financiar 2015/2016 se situează sub pragul de semnificație (57). Or, rezultatele auditului realizat de Curte pe un eșantion reprezentativ de operațiuni auditate de autoritățile de audit arată că nivelul de eroare rămâne semnificativ (peste 2 %) și că mai multe dintre ratele de eroare reziduală prezentate de aceste autorități de audit erau subestimate. |
| --- | --- |

6.72.

Ratele de eroare reziduală prezentate în rapoartele anuale de activitate pe 2017 în legătură cu exercițiul financiar 2015/2016 se situează sub pragul de semnificație (57). Or, rezultatele auditului realizat de Curte pe un eșantion reprezentativ de operațiuni auditate de autoritățile de audit arată că nivelul de eroare rămâne semnificativ (peste 2 %) și că mai multe dintre ratele de eroare reziduală prezentate de aceste autorități de audit erau subestimate.

| 6.72. | Comisia a raportat problemele identificate de CCE în rapoartele anuale de activitate ale DG REGIO și ale DG EMPL și le-a luat în considerare în ratele sale de eroare validate, atunci când a considerat că acest lucru era posibil. Pentru programele individuale în cauză, atunci când se ajunge la concluzia că ratele de eroare reziduală raportate au fost subevaluate, Comisia va aplica corecții financiare suplimentare. |
| --- | --- |

6.72.

CONCLUZIE ȘI RECOMANDĂRI

Concluzie

| 6.73. | Ansamblul probelor de audit indică faptul că nivelul de eroare din cadrul cheltuielilor aferente subrubricii Coeziune economică, socială și teritorială era semnificativ (a se vedea punctele 6.26-6.43). |
| --- | --- |

6.73.

Ansamblul probelor de audit indică faptul că nivelul de eroare din cadrul cheltuielilor aferente subrubricii Coeziune economică, socială și teritorială era semnificativ (a se vedea punctele 6.26-6.43).

| 6.73. | Comisia constată cu satisfacție că estimarea CCE a nivelului de eroare pentru politica de coeziune, din acest an, reprezintă o îmbunătățire semnificativă în comparație cu anii anteriori. În special, Comisia constată că programul unic din cadrul Inițiativei pentru IMM-uri reflectat în conturile pentru exercițiul financiar 2015-2016, care dispune de un cadru de reglementare specific în comparație cu programele generale, datorită naturii sale inovatoare, contribuie cu un punct procentual la această estimare. Pe baza tuturor informațiilor pe care le-a obținut, Comisia concluzionează că marea majoritate a programelor nu mai prezintă un nivel semnificativ de eroare în conturile aferente perioadei 2015-2016. |
| --- | --- |

6.73.

| 6.74. | Numărul deficiențelor identificate de Curte în activitatea mai multor autorități de audit incluse în eșantionul său (a se vedea punctele 6.44-6.50) limitează în prezent fiabilitatea acestei activități. |
| --- | --- |

6.74.

Numărul deficiențelor identificate de Curte în activitatea mai multor autorități de audit incluse în eșantionul său (a se vedea punctele 6.44-6.50) limitează în prezent fiabilitatea acestei activități.

| 6.74 și 6.75. | Comisia a raportat deja unele dintre aceste probleme identificate de CCE în rapoartele anuale de activitate ale DG REGIO și, respectiv, ale DG EMPL și le-a luat în considerare în ratele sale de eroare validate, atunci când a considerat că este posibil. Direcțiile generale vor aplica corecțiile financiare suplimentare necesare.

  Comisia va continua să colaboreze îndeaproape cu autoritățile de audit pentru a remedia problemele identificate de CCE.


  În plus, strategia unică de audit a Comisiei pentru politica de coeziune prevede să se pună un accent deosebit pe reefectuarea activității de audit pe baza rezultatelor autorităților de audit, în funcție de riscuri.


  A se vedea răspunsurile Comisiei la punctele 6.26, 6.29, răspunsul comun al Comisiei la punctele 6.34 și 6.35, 6.37, 6.39 și răspunsul comun al Comisiei la punctele 6.49 și 6.50. |
| --- | --- |

6.74 și 6.75.

Comisia va continua să colaboreze îndeaproape cu autoritățile de audit pentru a remedia problemele identificate de CCE.

În plus, strategia unică de audit a Comisiei pentru politica de coeziune prevede să se pună un accent deosebit pe reefectuarea activității de audit pe baza rezultatelor autorităților de audit, în funcție de riscuri.

A se vedea răspunsurile Comisiei la punctele 6.26, 6.29, răspunsul comun al Comisiei la punctele 6.34 și 6.35, 6.37, 6.39 și răspunsul comun al Comisiei la punctele 6.49 și 6.50.

| 6.75. | Din această cauză și ținând seama de neajunsurile detectate în urma activității desfășurate de Comisia însăși (a se vedea punctele 6.51-6.72), ratele globale de eroare reziduală prezentate pentru exercițiul financiar 2015/2016 în rapoartele anuale de activitate ale Comisiei sunt subestimate și Curtea nu se poate baza în prezent pe ele. Din cauza erorilor suplimentare pe care Curtea le-a detectat, rata recalculată de aceasta a fost de peste 2 % în cazul a șase dintre cele 12 pachete de asigurare pentru perioada 2014-2020 și în cazul a trei dintre cele 10 pachete de închidere pentru perioada 2007-2013. |
| --- | --- |

6.75.

Din această cauză și ținând seama de neajunsurile detectate în urma activității desfășurate de Comisia însăși (a se vedea punctele 6.51-6.72), ratele globale de eroare reziduală prezentate pentru exercițiul financiar 2015/2016 în rapoartele anuale de activitate ale Comisiei sunt subestimate și Curtea nu se poate baza în prezent pe ele. Din cauza erorilor suplimentare pe care Curtea le-a detectat, rata recalculată de aceasta a fost de peste 2 % în cazul a șase dintre cele 12 pachete de asigurare pentru perioada 2014-2020 și în cazul a trei dintre cele 10 pachete de închidere pentru perioada 2007-2013.

| 6.76. | Noul cadru de control și de asigurare a fost conceput cu scopul de a asigura faptul că ratele de eroare reziduală se situează, în fiecare an, sub pragul de semnificație de 2 %. Auditul Curții a arătat însă că sunt necesare îmbunătățiri suplimentare, în special în ceea ce privește punerea în aplicare a cadrului atât la nivelul autorităților de audit, cât și la nivelul Comisiei. |
| --- | --- |

6.76.

Noul cadru de control și de asigurare a fost conceput cu scopul de a asigura faptul că ratele de eroare reziduală se situează, în fiecare an, sub pragul de semnificație de 2 %. Auditul Curții a arătat însă că sunt necesare îmbunătățiri suplimentare, în special în ceea ce privește punerea în aplicare a cadrului atât la nivelul autorităților de audit, cât și la nivelul Comisiei.

| 6.76. | Fără a aduce atingere răspunsului comun la punctele 6.74 și 6.75 de mai sus, Comisia consideră, de asemenea, că noi îmbunătățiri sunt întotdeauna binevenite și va lua măsurile necesare pentru a continua să îmbunătățească cadrul de asigurare și să asigure că toate neregulile sunt identificate și corectate în timp util. În ceea ce privește propria activitate a Comisiei, planurile sale de audit trebuie să ia în considerare activitatea planificată de CCE în vederea reducerii suprapunerilor și a duplicărilor auditurilor la nivelul administrațiilor responsabile și al beneficiarilor. Acest lucru a fost constatat în special pentru conturile aferente primului exercițiu financiar 2014-2020 cu cheltuieli certificate limitate și, prin urmare, cu posibilități limitate de a reefectua auditurile realizate de autoritățile de audit.

  Comisia face referire, de asemenea, la răspunsul său la punctul 6.68. |
| --- | --- |

6.76.

Comisia face referire, de asemenea, la răspunsul său la punctul 6.68.

Recomandări

| 6.77. | Anexa 6.2
  prezintă constatările rezultate în urma examinării de către Curte a situației acțiunilor întreprinse ca urmare a celor șapte recomandări formulate în raportul său anual pe 2014 (58). Comisia pusese în aplicare integral patru recomandări, în timp ce două fuseseră puse în aplicare în unele privințe și una nu fusese deloc abordată. |
| --- | --- |

6.77.

Anexa 6.2
  prezintă constatările rezultate în urma examinării de către Curte a situației acțiunilor întreprinse ca urmare a celor șapte recomandări formulate în raportul său anual pe 2014 (58). Comisia pusese în aplicare integral patru recomandări, în timp ce două fuseseră puse în aplicare în unele privințe și una nu fusese deloc abordată.

| 6.77. | În ceea ce privește recomandarea 3 din Raportul anual al CCE pentru anul 2014, CCE a observat că utilizarea opțiunilor simplificate în materie de costuri este limitată la 36 % din bugetul programului pentru FSE și doar la 2 % din bugetul programului pentru FEDR/Fondul de coeziune.

  Comisia promovează în continuare utilizarea opțiunilor simplificate în materie de costuri pe parcursul perioadei de programare 2014-2020. În această privință, Comisia a publicat, la 27 martie 2018, Raportul său final privind utilizarea opțiunilor simplificate în materie de costuri în cadrul FSE, FEDR, Fondul de coeziune și FEADR, care a arătat că, între 2014 și 2017, marea majoritate a autorităților de management ale fondurilor ESI a folosit opțiunile simplificate în materie de costuri (73 % pentru programele aferente FEDR/Fondul de coeziune și, respectiv, 95 % pentru programele aferente FSE). În ceea ce privește proiectele, 65 % din proiectele finanțate prin FSE, 50 % din proiectele finanțate prin FEDR și 25 % din proiectele finanțate prin Fondul de coeziune folosesc opțiunile simplificate în materie de costuri.


  Mai mult, propunerea Omnibus, în versiunea sa rezultată în urma acordului politic dintre Consiliu și Parlament, lărgește sfera și aplicabilitatea opțiunilor simplificate în materie de costuri.


  În ceea ce privește nepunerea în aplicare a unei recomandări, Comisia subliniază că aceasta nu a fost acceptată și, prin urmare, nu a fost pusă în aplicare. |
| --- | --- |

6.77.

Comisia promovează în continuare utilizarea opțiunilor simplificate în materie de costuri pe parcursul perioadei de programare 2014-2020. În această privință, Comisia a publicat, la 27 martie 2018, Raportul său final privind utilizarea opțiunilor simplificate în materie de costuri în cadrul FSE, FEDR, Fondul de coeziune și FEADR, care a arătat că, între 2014 și 2017, marea majoritate a autorităților de management ale fondurilor ESI a folosit opțiunile simplificate în materie de costuri (73 % pentru programele aferente FEDR/Fondul de coeziune și, respectiv, 95 % pentru programele aferente FSE). În ceea ce privește proiectele, 65 % din proiectele finanțate prin FSE, 50 % din proiectele finanțate prin FEDR și 25 % din proiectele finanțate prin Fondul de coeziune folosesc opțiunile simplificate în materie de costuri.

Mai mult, propunerea Omnibus, în versiunea sa rezultată în urma acordului politic dintre Consiliu și Parlament, lărgește sfera și aplicabilitatea opțiunilor simplificate în materie de costuri.

În ceea ce privește nepunerea în aplicare a unei recomandări, Comisia subliniază că aceasta nu a fost acceptată și, prin urmare, nu a fost pusă în aplicare.

| 6.78. | În urma acestei examinări și pe baza constatărilor și a concluziilor formulate pentru exercițiul 2017, Curtea recomandă Comisiei următoarele: |
| --- | --- |

6.78.

În urma acestei examinări și pe baza constatărilor și a concluziilor formulate pentru exercițiul 2017, Curtea recomandă Comisiei următoarele:

| — | Recomandarea 1: să se asigure că dispozițiile în materie de audit privind instrumentele financiare gestionate de FEI sunt adecvate la nivelul intermediarilor financiari. Atunci când BEI/FEI utilizează proceduri convenite cu auditori externi, Comisia ar trebui, având în vedere necesitatea de a se furniza o asigurare, să definească condițiile minime aplicabile unor astfel de contracte, în special obligația de a se desfășura o activitate de audit suficientă la nivelul statului membru.

  Data de punere în aplicare a recomandării: imediat. |
| --- | --- |

—

Recomandarea 1: să se asigure că dispozițiile în materie de audit privind instrumentele financiare gestionate de FEI sunt adecvate la nivelul intermediarilor financiari. Atunci când BEI/FEI utilizează proceduri convenite cu auditori externi, Comisia ar trebui, având în vedere necesitatea de a se furniza o asigurare, să definească condițiile minime aplicabile unor astfel de contracte, în special obligația de a se desfășura o activitate de audit suficientă la nivelul statului membru.

Data de punere în aplicare a recomandării: imediat.

Comisia acceptă recomandarea și consideră că, odată cu intrarea în vigoare a propunerii Omnibus, în versiunea sa rezultată în urma acordului politic dintre Consiliu și Parlament, și având în vedere noile dispoziții privind auditul instrumentelor financiare gestionate de Fondul european de investiții, recomandarea va fi pusă în aplicare.

Mai mult, statele membre vor trebui să efectueze verificări și audituri la nivelul intermediarilor financiari, iar autoritățile de audit la nivelul destinatarilor finali din jurisdicția lor, acolo unde este cazul.

| — | Recomandarea 2: să propună, pentru cadrul financiar de după 2020, modificări legislative care să nu mai permită organismelor publice să beneficieze de rambursarea TVA-ului din fonduri ale UE.

  Data de punere în aplicare a recomandării: înainte de aprobarea cadrului legislativ pentru perioada de după 2020. |
| --- | --- |

—

Recomandarea 2: să propună, pentru cadrul financiar de după 2020, modificări legislative care să nu mai permită organismelor publice să beneficieze de rambursarea TVA-ului din fonduri ale UE.

Data de punere în aplicare a recomandării: înainte de aprobarea cadrului legislativ pentru perioada de după 2020.

Comisia acceptă parțial recomandarea și a prezentat o propunere legislativă pentru cadrul financiar pentru perioada 2021-2027.

Propunerea Comisiei [COM(2018) 375 final] introduce o normă simplă în ceea ce privește TVA-ul, independentă de statutul privat sau public al beneficiarilor: pentru proiectele cu valoarea sub 5 milioane EUR, TVA-ul este considerat eligibil, în timp ce pentru proiectele cu valoarea peste acest prag TVA-ul este neeligibil.

| — | Recomandarea 3: să remedieze deficiențele identificate de Curte la nivelul verificării pe care Comisia o desfășoară cu privire la activitatea autorităților de audit în contextul auditurilor sale în materie de regularitate.

  Data de punere în aplicare a recomandării: imediat. |
| --- | --- |

—

Recomandarea 3: să remedieze deficiențele identificate de Curte la nivelul verificării pe care Comisia o desfășoară cu privire la activitatea autorităților de audit în contextul auditurilor sale în materie de regularitate.

Data de punere în aplicare a recomandării: imediat.

Comisia acceptă recomandarea. În conformitate cu strategia unică de audit și cu planul de audit convenit, începând cu 2018, serviciile Comisiei își vor axa activitatea de audit pe verificarea calității și a conformității activității autorităților de audit, în vederea obținerii unor opinii și a unor rezultate de audit pe deplin fiabile.

| — | Recomandarea 4: să abordeze problema complexității informațiilor prezentate în rapoartele anuale de activitate ale DG REGIO și DG EMPL cu privire la cadrul de control și de asigurare din perioada 2014-2020:






  (i) | axându-se pe cheltuieli care au trecut prin ciclul de control, și anume pachetele de asigurare care acoperă cheltuielile efectuate înainte de data de 30 iunie a exercițiului n-1. În acest scop, Comisia ar trebui să își ajusteze raportarea pentru a se asigura că nu prezintă estimări provizorii; |
| --- | --- | --- |

—

Recomandarea 4: să abordeze problema complexității informațiilor prezentate în rapoartele anuale de activitate ale DG REGIO și DG EMPL cu privire la cadrul de control și de asigurare din perioada 2014-2020:

(i)

axându-se pe cheltuieli care au trecut prin ciclul de control, și anume pachetele de asigurare care acoperă cheltuielile efectuate înainte de data de 30 iunie a exercițiului n-1. În acest scop, Comisia ar trebui să își ajusteze raportarea pentru a se asigura că nu prezintă estimări provizorii;

| (ii) | indicând în mod clar care sunt cheltuielile care nu au fost încă analizate în profunzime (inclusiv prin verificări ale regularității). De asemenea, Comisia ar trebui să precizeze care sunt acțiunile preventive care protejează bugetul UE și dacă acestea sunt suficiente pentru a furniza o asigurare, dar să se abțină de la a calcula o rată de eroare reziduală pentru cheltuieli care nu au fost încă examinate; |
| --- | --- |

(ii)

indicând în mod clar care sunt cheltuielile care nu au fost încă analizate în profunzime (inclusiv prin verificări ale regularității). De asemenea, Comisia ar trebui să precizeze care sunt acțiunile preventive care protejează bugetul UE și dacă acestea sunt suficiente pentru a furniza o asigurare, dar să se abțină de la a calcula o rată de eroare reziduală pentru cheltuieli care nu au fost încă examinate;

| (iii) | prezentând o rată globală de eroare reziduală pentru subrubrica 1b din cadrul financiar multianual pentru fiecare exercițiu financiar. |
| --- | --- |

(iii)

prezentând o rată globală de eroare reziduală pentru subrubrica 1b din cadrul financiar multianual pentru fiecare exercițiu financiar.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: iunie 2019.

Comisia acceptă parțial această recomandare.

Comisia subliniază faptul că rapoartele anuale de activitate ale direcțiilor generale vizate pun deja accentul în mod clar pe validarea ratelor de eroare pentru programe și conturi în ceea ce privește exercițiile financiare care se termină la 30 iunie n-1. Acest lucru poate fi clarificat și mai mult în viitoarele rapoarte.

În conformitate cu Regulamentul financiar, asigurarea solicitată de la ordonatorii de credite în rapoartele anuale de activitate se referă la toate tipurile de plăți executate în anul de raportare n. Direcțiile generale raportează în mod separat în ceea ce privește nivelul de asigurare obținut pentru fiecare din acestea. Suma expusă riscului este, prin urmare, stabilită pe baza cheltuielilor relevante din anul calendaristic.

Mai mult, Comisia afirmă din nou că este deschisă să analizeze și să discute cu CCE despre modul în care poate îmbunătăți și simplifica sistemul său de prezentare a ratelor de eroare în rapoartele anuale de activitate.

| — | Recomandarea 5: să se asigure că dispozițiile în materie de audit sunt modificate în conformitate cu propunerea prezentată de Comisie pentru instrumentele financiare în cadrul de reglementare pentru perioada de după 2020, astfel încât doar utilizarea efectivă a fondurilor la nivelul destinatarilor finali să fie luată în considerare pentru calculul ratelor de eroare reziduală.

  Data de punere în aplicare a recomandării: înainte de începerea implementării cadrului legislativ pentru perioada de după 2020. |
| --- | --- |

—

Recomandarea 5: să se asigure că dispozițiile în materie de audit sunt modificate în conformitate cu propunerea prezentată de Comisie pentru instrumentele financiare în cadrul de reglementare pentru perioada de după 2020, astfel încât doar utilizarea efectivă a fondurilor la nivelul destinatarilor finali să fie luată în considerare pentru calculul ratelor de eroare reziduală.

Data de punere în aplicare a recomandării: înainte de începerea implementării cadrului legislativ pentru perioada de după 2020.

Comisia acceptă această recomandare în măsura în care propunerea Comisiei referitoare la cadrul de reglementare pentru perioada de după 2020 este adoptat de colegiuitori.

Ca urmare a acestei propuneri adoptate la 29 mai 2018, statele membre vor declara cheltuielile aferente instrumentelor financiare pe baza sumelor plătite destinatarilor finali. Va fi efectuată o singură plată în avans în valoare de 25 % către instrumentele financiare, care nu ar trebui să facă parte din populația auditată definită în cadrul de reglementare, limitându-se astfel cheltuielile care pot fi declarate înainte de efectuarea plăților către destinatarii finali.

| — | Recomandarea 6: să efectueze suficiente verificări ale regularității pentru a concluziona cu privire la eficacitatea activității autorităților de audit și pentru a obține o asigurare rezonabilă cu privire la regularitatea cheltuielilor cel târziu în rapoartele anuale de activitate pe care le publică după anul acceptării conturilor.

  Data de punere în aplicare a recomandării: imediat. |
| --- | --- |

—

Recomandarea 6: să efectueze suficiente verificări ale regularității pentru a concluziona cu privire la eficacitatea activității autorităților de audit și pentru a obține o asigurare rezonabilă cu privire la regularitatea cheltuielilor cel târziu în rapoartele anuale de activitate pe care le publică după anul acceptării conturilor.

Data de punere în aplicare a recomandării: imediat.

Comisia acceptă parțial această recomandare care este în conformitate cu strategia sa unică de audit pentru fondurile vizate.

Comisia a stabilit obiectivul de a putea raporta în fiecare an în rapoartele anuale de activitate cu privire la fiabilitatea ratelor de eroare reziduală raportate de autoritățile de audit în pachetele de asigurare din anii anteriori. Comisia subliniază totodată că dispune de maximum 3 ani pentru a efectua audituri privind cheltuielile incluse în conturi pentru a concluziona asupra fiabilității ratelor de eroare raportate de autoritățile de audit și pentru a confirma legalitatea și regularitatea cheltuielilor certificate.

OBSERVAȚIILE CURȚII

PARTEA 2 – EVALUAREA PERFORMANȚEI PROIECTELOR

| 6.79. | Principiul bunei gestiuni financiare în ceea ce privește execuția bugetului UE presupune punerea accentului nu numai pe respectarea normelor, ci și pe îndeplinirea obiectivelor fixate (59). Din acest motiv, în plus față de verificarea regularității operațiunilor, Curtea evaluează desfășurarea activităților de care țin aceste operațiuni. |
| --- | --- |

6.79.

Principiul bunei gestiuni financiare în ceea ce privește execuția bugetului UE presupune punerea accentului nu numai pe respectarea normelor, ci și pe îndeplinirea obiectivelor fixate (59). Din acest motiv, în plus față de verificarea regularității operațiunilor, Curtea evaluează desfășurarea activităților de care țin aceste operațiuni.

| 6.80. | Dintre cele 217 operațiuni examinate anul acesta, 113 țineau de activități care erau finalizate din punct de vedere fizic la momentul auditului Curții (56 pentru perioada 2007-2013 și 57 pentru perioada 2014-2020). Pentru aceste activități, Curtea a evaluat: |
| --- | --- |

6.80.

Dintre cele 217 operațiuni examinate anul acesta, 113 țineau de activități care erau finalizate din punct de vedere fizic la momentul auditului Curții (56 pentru perioada 2007-2013 și 57 pentru perioada 2014-2020). Pentru aceste activități, Curtea a evaluat:

| — | modul în care a fost conceput sistemul de măsurare a performanței (în special, dacă programele operaționale dispuneau de indicatori de realizare și de rezultat care prezentau relevanță pentru obiectivele lor și dacă obiectivele în materie de realizări și de rezultate specificate în documentația proiectelor (60) corespundeau cu obiectivele stabilite în programul operațional pentru fiecare axă prioritară); |
| --- | --- |

—

modul în care a fost conceput sistemul de măsurare a performanței (în special, dacă programele operaționale dispuneau de indicatori de realizare și de rezultat care prezentau relevanță pentru obiectivele lor și dacă obiectivele în materie de realizări și de rezultate specificate în documentația proiectelor (60) corespundeau cu obiectivele stabilite în programul operațional pentru fiecare axă prioritară);

| — | performanța reală a proiectelor, adică dacă acestea au raportat cu privire la atingerea valorilor-țintă stabilite pentru fiecare indicator și dacă obiectivele au fost îndeplinite. |
| --- | --- |

—

performanța reală a proiectelor, adică dacă acestea au raportat cu privire la atingerea valorilor-țintă stabilite pentru fiecare indicator și dacă obiectivele au fost îndeplinite.

| 6.81. | În ceea ce privește instrumentele financiare, Curtea a examinat nivelul efectiv al ratei plăților (adică suma vărsată destinatarilor finali ca procent din fondurile totale). |
| --- | --- |

6.81.

În ceea ce privește instrumentele financiare, Curtea a examinat nivelul efectiv al ratei plăților (adică suma vărsată destinatarilor finali ca procent din fondurile totale).

Evaluarea concepției de la baza sistemului de măsurare a performanței

| 6.82. | Regulamentele UE aplicabile acestui domeniu de cheltuieli impun beneficiarilor să definească și să raporteze cu privire la realizări (61). De asemenea, statele membre au posibilitatea de a defini indicatori de rezultat care să asigure legătura între rezultatele proiectului și indicatorii corespunzători aferenți axei prioritare din cadrul programului operațional respectiv. Stabilirea unor indicatori de rezultat, ori de câte ori este posibil și util, reprezintă o bună practică deoarece permite autorităților să măsoare contribuția specifică adusă de un proiect la obiectivele axei prioritare corespunzătoare. |
| --- | --- |

6.82.

Regulamentele UE aplicabile acestui domeniu de cheltuieli impun beneficiarilor să definească și să raporteze cu privire la realizări (61). De asemenea, statele membre au posibilitatea de a defini indicatori de rezultat care să asigure legătura între rezultatele proiectului și indicatorii corespunzători aferenți axei prioritare din cadrul programului operațional respectiv. Stabilirea unor indicatori de rezultat, ori de câte ori este posibil și util, reprezintă o bună practică deoarece permite autorităților să măsoare contribuția specifică adusă de un proiect la obiectivele axei prioritare corespunzătoare.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| 6.83. | În urma examinării unui eșantion de 113 proiecte, Curtea a identificat o serie de deficiențe în modul în care autoritățile statelor membre își concepuseră sistemele de măsurare a performanței, atât la nivelul programelor operaționale, cât și la nivelul proiectelor. Aceste constatări sunt prezentate în rezumat în
  caseta 6.10
  . Curtea a constatat că un sistem de măsurare a performanței era în mare parte instituit pentru a corela realizările și rezultatele proiectelor cu obiectivele stabilite în programul operațional în cazul a numai 74 dintre cele 113 proiecte (65 %). În 5 dintre aceste 74 de cazuri, autoritățile clasificaseră însă în mod incorect realizările ca rezultate, sau invers, în programul operațional și/sau în documentele de aprobare a proiectului. |
| --- | --- |

6.83.

În urma examinării unui eșantion de 113 proiecte, Curtea a identificat o serie de deficiențe în modul în care autoritățile statelor membre își concepuseră sistemele de măsurare a performanței, atât la nivelul programelor operaționale, cât și la nivelul proiectelor. Aceste constatări sunt prezentate în rezumat în
  caseta 6.10
  . Curtea a constatat că un sistem de măsurare a performanței era în mare parte instituit pentru a corela realizările și rezultatele proiectelor cu obiectivele stabilite în programul operațional în cazul a numai 74 dintre cele 113 proiecte (65 %). În 5 dintre aceste 74 de cazuri, autoritățile clasificaseră însă în mod incorect realizările ca rezultate, sau invers, în programul operațional și/sau în documentele de aprobare a proiectului.

| 6.83. | O logică de intervenție bine concepută, astfel cum este descrisă în programul operațional, asigură că realizările și rezultatele la nivel de proiect contribuie la obținerea rezultatelor așteptate ale programelor operaționale, având în vedere că și acestea sunt influențate de factori externi. |
| --- | --- |

6.83.

| 6.84. | În 34 de cazuri, autoritățile nu definiseră indicatori de rezultat la nivel de proiect, iar în 4 cazuri, acestea nu stabiliseră niciun fel de indicatori sau niveluri-țintă în vederea măsurării performanței la nivel de proiect. Într-un alt caz, nu fuseseră definite niveluri-țintă în programul operațional corespunzător. În aceste condiții, nu este posibil să se stabilească dacă proiectele respective au avut o contribuție la obiectivele generale ale programelor. Aproximativ trei sferturi dintre aceste 39 de cazuri se referă la perioada 2007-2013. |
| --- | --- |

6.84.

În 34 de cazuri, autoritățile nu definiseră indicatori de rezultat la nivel de proiect, iar în 4 cazuri, acestea nu stabiliseră niciun fel de indicatori sau niveluri-țintă în vederea măsurării performanței la nivel de proiect. Într-un alt caz, nu fuseseră definite niveluri-țintă în programul operațional corespunzător. În aceste condiții, nu este posibil să se stabilească dacă proiectele respective au avut o contribuție la obiectivele generale ale programelor. Aproximativ trei sferturi dintre aceste 39 de cazuri se referă la perioada 2007-2013.

| 6.84. | Evaluarea contribuției intervenției cofinanțate (reflectată la nivelul indicatorilor de realizare și al indicatorilor de rezultat la nivel de proiect) la obiectivele programelor operaționale (reflectate la nivelul indicatorilor de rezultat) se realizează în cadrul evaluării impactului.

  Într-adevăr, s-a constatat că nu s-a pus suficient accentul pe rezultate în evaluarea ex post a Fondului de coeziune/a FEDR. Acest lucru a fost abordat în legislația care reglementează perioada de programare 2014-2020 prin consolidarea logicii de intervenție și a accentului pus pe rezultate. |
| --- | --- |

6.84.

Într-adevăr, s-a constatat că nu s-a pus suficient accentul pe rezultate în evaluarea ex post a Fondului de coeziune/a FEDR. Acest lucru a fost abordat în legislația care reglementează perioada de programare 2014-2020 prin consolidarea logicii de intervenție și a accentului pus pe rezultate.

| 6.85. | Aceste constatări completează raportul recent al Curții referitor la selecția și monitorizarea proiectelor (62) în perioada de programare 2014-2020. Raportul respectiv a concluzionat că criteriile de selecție pentru proiectele cofinanțate prin FEDR și FSE în perioada 2014-2020 nu impun în mod sistematic definirea unor indicatori de rezultat cuantificați la nivel de proiect. Chiar și în cazurile în care există astfel de indicatori, ei nu corespund neapărat cu indicatorii de la nivelul programului operațional. |
| --- | --- |

6.85.

Aceste constatări completează raportul recent al Curții referitor la selecția și monitorizarea proiectelor (62) în perioada de programare 2014-2020. Raportul respectiv a concluzionat că criteriile de selecție pentru proiectele cofinanțate prin FEDR și FSE în perioada 2014-2020 nu impun în mod sistematic definirea unor indicatori de rezultat cuantificați la nivel de proiect. Chiar și în cazurile în care există astfel de indicatori, ei nu corespund neapărat cu indicatorii de la nivelul programului operațional.

| 6.85. | Comisia consideră că există o diferență între rezultatele directe la nivel de proiecte finanțate și rezultatele care vor fi obținute la nivelul programelor operaționale (reflectate de indicatorii de rezultat). În timp ce rezultatele directe sunt influențate doar de acțiunea cofinanțată, indicatorii de rezultat sunt afectați de diverși factori externi care nu se află sub controlul autorităților de management. O logică de intervenție bine concepută asigură că realizările și rezultatele directe ale proiectelor selectate contribuie la obținerea rezultatelor preconizate ale programelor operaționale. |
| --- | --- |

6.85.

| 6.86. | De asemenea, raportul Curții referitor la absorbție
   (63) arată că, pentru perioada 2007-2013, Comisia și statele membre au luat măsuri pentru a remedia problema ritmului lent al absorbției și pentru a asigura legalitatea, dar nu au reușit să țină seama în mod corespunzător de considerentele legate de performanță: din această cauză, nu s-a pus un accent suficient pe rezultate. |
| --- | --- |

6.86.

De asemenea, raportul Curții referitor la absorbție
   (63) arată că, pentru perioada 2007-2013, Comisia și statele membre au luat măsuri pentru a remedia problema ritmului lent al absorbției și pentru a asigura legalitatea, dar nu au reușit să țină seama în mod corespunzător de considerentele legate de performanță: din această cauză, nu s-a pus un accent suficient pe rezultate.

| 6.86. | Pentru statele membre expuse riscului de a avea o rată scăzută de absorbție, Comisia a propus măsuri în conformitate cu cadrul juridic pentru perioada 2007-2013, cu obiectivele programelor și cu logica de intervenție și care au fost adaptate la circumstanțele specifice ale fiecărui program în cauză. Prin urmare, s-a dovedit că nu este nevoie de nicio măsură excepțională în ceea ce privește rezultatele, ci doar de garanții conform cărora rezultatele propuse vor fi efectiv obținute. Practica standard de gestionare a programelor este ca, atunci când programul prezintă indicii privind o rată de absorbție mai scăzută, măsurile adoptate pentru soluționarea acestor probleme să se axeze pe absorbția din cadrul obiectivelor existente. |
| --- | --- |

6.86.

Caseta 6.10 –   Evaluarea concepției cadrului de performanță (113 proiecte)

Image

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

Numeroase proiecte nu își ating în totalitate obiectivele în materie de performanță

| 6.87. | În majoritatea cazurilor examinate, Curtea nu a ajuns la concluzia că toate obiectivele în materie de performanță fuseseră atinse pe deplin. În ceea ce privește cele 74 de proiecte pentru care fuseseră stabiliți atât indicatori de rezultat, cât și indicatori de realizare, Curtea a constatat că indicatorii au fost atinși în totalitate în 26 de cazuri (35 %), parțial atinși în 43 de cazuri (58 %), nu au putut fi evaluați în două cazuri (3 %) și nu au fost atinși în trei cazuri (4 %). Unul dintre proiectele care nu și-au atins obiectivele era „nefuncțional”, conform definiției din orientările privind închiderea (64). |
| --- | --- |

6.87.

În majoritatea cazurilor examinate, Curtea nu a ajuns la concluzia că toate obiectivele în materie de performanță fuseseră atinse pe deplin. În ceea ce privește cele 74 de proiecte pentru care fuseseră stabiliți atât indicatori de rezultat, cât și indicatori de realizare, Curtea a constatat că indicatorii au fost atinși în totalitate în 26 de cazuri (35 %), parțial atinși în 43 de cazuri (58 %), nu au putut fi evaluați în două cazuri (3 %) și nu au fost atinși în trei cazuri (4 %). Unul dintre proiectele care nu și-au atins obiectivele era „nefuncțional”, conform definiției din orientările privind închiderea (64).

| 6.87 și 6.88. | Este important să reamintim că eșantionul CCE se referea la o combinație de proiecte din perioadele 2007-2013 și 2014-2020, cu o schimbare semnificativă în ceea ce privește abordarea în materie de performanță și logica de intervenție a programelor în contextul reglementărilor pentru perioada 2014-2020. Până acum, rezultatele raportate oferă, prin urmare, o viziune limitată a rezultatelor specifice pentru perioada 2014-2020.

  Cu toate acestea, Comisia observă în general că 93 % dintre proiecte atât cu indicatori de rezultat, cât și cu indicatori de realizare, le-au atins fie pe deplin, fie parțial, ceea ce este în conformitate cu rezultatele din anii anteriori. Procentul a atins chiar și 100 % în cazurile în care se stabiliseră doar indicatori de realizare. |
| --- | --- |

6.87 și 6.88.

Cu toate acestea, Comisia observă în general că 93 % dintre proiecte atât cu indicatori de rezultat, cât și cu indicatori de realizare, le-au atins fie pe deplin, fie parțial, ceea ce este în conformitate cu rezultatele din anii anteriori. Procentul a atins chiar și 100 % în cazurile în care se stabiliseră doar indicatori de realizare.

| 6.88. | S-a constatat că, din cele 34 de cazuri în care fuseseră stabiliți indicatori de realizare (dar nu și de rezultat), aceștia fuseseră atinși în totalitate în 23 de proiecte (68 %) și parțial în 11 proiecte (32 %) (a se vedea
  caseta 6.11
  ). |
| --- | --- |

6.88.

S-a constatat că, din cele 34 de cazuri în care fuseseră stabiliți indicatori de realizare (dar nu și de rezultat), aceștia fuseseră atinși în totalitate în 23 de proiecte (68 %) și parțial în 11 proiecte (32 %) (a se vedea
  caseta 6.11
  ).

| 6.89. | Curtea nu a fost în măsură să evalueze realizarea obiectivelor în materie de performanță în restul de cinci cazuri deoarece nu fuseseră fixați nici indicatori și nici niveluri-țintă. |
| --- | --- |

6.89.

Curtea nu a fost în măsură să evalueze realizarea obiectivelor în materie de performanță în restul de cinci cazuri deoarece nu fuseseră fixați nici indicatori și nici niveluri-țintă.

Caseta 6.11 –   Atingerea obiectivelor în materie de performanță

Image

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

| 6.90. | În perioada 2014-2020, autoritățile de audit au obligația de a examina fiabilitatea datelor privind performanța. Curtea a constatat că, în general, acestea efectuează verificări cu privire la performanța proiectelor în cursul auditurilor pe care le desfășoară cu privire la operațiuni. În 18 din 57 de cazuri, autoritatea de audit nu a fost în măsură să își formeze o opinie cu privire la îndeplinirea obiectivelor deoarece proiectul era încă în desfășurare. În alte 20 de cazuri, autoritatea de audit și-a limitat verificările la obiectivele în materie de realizări. |
| --- | --- |

6.90.

În perioada 2014-2020, autoritățile de audit au obligația de a examina fiabilitatea datelor privind performanța. Curtea a constatat că, în general, acestea efectuează verificări cu privire la performanța proiectelor în cursul auditurilor pe care le desfășoară cu privire la operațiuni. În 18 din 57 de cazuri, autoritatea de audit nu a fost în măsură să își formeze o opinie cu privire la îndeplinirea obiectivelor deoarece proiectul era încă în desfășurare. În alte 20 de cazuri, autoritatea de audit și-a limitat verificările la obiectivele în materie de realizări.

| 6.90. | Comisia constată cu satisfacție că autoritățile de audit au inclus, ca element suplimentar, fiabilitatea datelor privind performanța în sfera auditurilor pe care le efectuează în ceea ce privește operațiunile din perioada 2014-2020, în conformitate cu orientările și recomandările Comisiei, precum și cu cadrul de reglementare. Aceste rezultate sunt folositoare și complementare pentru auditurile tematice din acest domeniu efectuate de Comisie. |
| --- | --- |

6.90.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

Majoritatea statelor membre nu au fost în măsură să își utilizeze în totalitate contribuțiile la instrumentele financiare care fac obiectul gestiunii partajate

| 6.91. | Statele membre au obligația de a raporta anual cu privire la plata efectivă către destinatarii finali a fondurilor disponibile în cadrul instrumentelor financiare care fac obiectul gestiunii partajate (65).
  Caseta 6.12
  ilustrează modul în care au fost utilizate aceste instrumente până în ultima perioadă de raportare (66). Numai patru state membre au utilizat în totalitate contribuțiile disponibile, existând variații importante în ceea ce privește ratele plăților. Pentru perioada 2014-2020, 16 state membre nu raportaseră, până la sfârșitul exercițiului 2016, niciun fel de plăți efectuate către destinatari finali (67). |
| --- | --- |

6.91.

Statele membre au obligația de a raporta anual cu privire la plata efectivă către destinatarii finali a fondurilor disponibile în cadrul instrumentelor financiare care fac obiectul gestiunii partajate (65).
  Caseta 6.12
  ilustrează modul în care au fost utilizate aceste instrumente până în ultima perioadă de raportare (66). Numai patru state membre au utilizat în totalitate contribuțiile disponibile, existând variații importante în ceea ce privește ratele plăților. Pentru perioada 2014-2020, 16 state membre nu raportaseră, până la sfârșitul exercițiului 2016, niciun fel de plăți efectuate către destinatari finali (67).

| 6.91. | În ceea ce privește perioada 2014-2020, în majoritatea statelor membre, acordurile de finanțare au fost semnate în 2016 și chiar în a doua parte a anului 2016. Faptul că nu fost efectuate plăți către destinatarii finali până la sfârșitul anului 2016 este, așadar, în conformitate cu calendarul de instituire a acestor instrumente financiare. |
| --- | --- |

6.91.

Caseta 6.12 –   Ratele cumulate de plată din instrumentele financiare

Image

| Nota (1) | Până la sfârșitul exercițiului 2016, Irlanda și Luxemburg nu instituiseră niciun instrument financiar. |
| --- | --- |

Nota (1)

Până la sfârșitul exercițiului 2016, Irlanda și Luxemburg nu instituiseră niciun instrument financiar.

| Nota (2) | Ratele plăților raportate Comisiei în conformitate cu articolul 67 alineatul (2) litera (j) din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 și cu articolul 46 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013. Pentru perioada 2014-2020, raportarea acoperă anul calendaristic și nu exercițiul financiar. |
| --- | --- |

Nota (2)

Ratele plăților raportate Comisiei în conformitate cu articolul 67 alineatul (2) litera (j) din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 și cu articolul 46 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013. Pentru perioada 2014-2020, raportarea acoperă anul calendaristic și nu exercițiul financiar.

| Nota (3) | În perioada de programare 2014-2020, statele membre nu pot cere, de regulă, noi contribuții ale programelor operaționale la instrumentele financiare până când nu ating un anumit nivel al plăților efectuate către destinatarii finali. |
| --- | --- |

Nota (3)

În perioada de programare 2014-2020, statele membre nu pot cere, de regulă, noi contribuții ale programelor operaționale la instrumentele financiare până când nu ating un anumit nivel al plăților efectuate către destinatarii finali.

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza informațiilor Comisiei.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

Concluzie

| 6.92. | Unul dintre principalele obiective ale dispozițiilor de reglementare aplicabile pentru perioada 2014-2020 era să se pună un accent mai mare pe performanță și pe rezultate. Activitatea Curții indică faptul că, în general, există o legătură clară între obiectivele în materie de realizări la nivel de program operațional și la nivel de proiect. Acolo unde există, majoritatea nivelurilor-țintă au fost raportate ca fiind atinse, cel puțin parțial. Cu toate acestea, numeroase sisteme de măsurare a performanței nu dispun de indicatori de rezultat la nivel de proiect, ceea ce face dificilă evaluarea contribuției globale a unui anumit proiect la realizarea obiectivelor specifice ale programului operațional respectiv. |
| --- | --- |

6.92.

Unul dintre principalele obiective ale dispozițiilor de reglementare aplicabile pentru perioada 2014-2020 era să se pună un accent mai mare pe performanță și pe rezultate. Activitatea Curții indică faptul că, în general, există o legătură clară între obiectivele în materie de realizări la nivel de program operațional și la nivel de proiect. Acolo unde există, majoritatea nivelurilor-țintă au fost raportate ca fiind atinse, cel puțin parțial. Cu toate acestea, numeroase sisteme de măsurare a performanței nu dispun de indicatori de rezultat la nivel de proiect, ceea ce face dificilă evaluarea contribuției globale a unui anumit proiect la realizarea obiectivelor specifice ale programului operațional respectiv.

| 6.92. | Comisia salută această concluzie. Orientarea către performanță pentru perioada 2014-2020 a fost consolidată, printre altele, prin condiționalitățile ex ante. Condiționalitatea ex ante generală 7 impune ca statele membre să dispună de un sistem de indicatori de rezultat care să permită monitorizarea progreselor în direcția rezultatelor preconizate stabilite pentru fiecare obiectiv specific din cadrul programelor operaționale. Comisia a evaluat îndeplinirea condiționalității ex ante generale 7 la momentul adoptării programelor operaționale și la momentul finalizării planurilor de acțiune respective de către statele membre.

  Performanța proiectelor individuale este măsurată cu ajutorul realizărilor și al rezultatelor obținute la nivel de proiect. Evaluarea contribuției intervenției cofinanțate (reflectate la nivelul indicatorilor de realizare și al indicatorilor de rezultat la nivel de proiect) la obiectivele programelor operaționale (reflectate la nivelul indicatorilor de rezultat) se realizează în cadrul evaluării impactului. |
| --- | --- |

6.92.

Performanța proiectelor individuale este măsurată cu ajutorul realizărilor și al rezultatelor obținute la nivel de proiect. Evaluarea contribuției intervenției cofinanțate (reflectate la nivelul indicatorilor de realizare și al indicatorilor de rezultat la nivel de proiect) la obiectivele programelor operaționale (reflectate la nivelul indicatorilor de rezultat) se realizează în cadrul evaluării impactului.

---

(1)  A se vedea articolele 174-178 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) (JO C 326, 26.10.2012, p. 47).

(2)  Bulgaria, Republica Cehă, Estonia, Grecia, Croația, Cipru, Letonia, Lituania, Ungaria, Malta, Polonia, Portugalia, România, Slovenia și Slovacia. Spania a fost eligibilă pentru sprijin tranzitoriu acordat din Fondul de coeziune în cursul perioadei de programare 2007-2013.

(3)  Regiunile eligibile pentru sprijinul disponibil în cadrul YEI (Youth Employment Initiative) sunt cele în care nivelul șomajului în rândul persoanelor cu vârsta cuprinsă între 15 și 24 de ani era de peste 25 % în 2012.

(4)  Programele operaționale pot fi modificate în orice moment în cursul perioadei, în cazuri justificate corespunzător.

(5)  Direcția Generală Politică Regională și Urbană (DG REGIO) și Direcția Generală Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune (DG EMPL).

(6)  Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

(7)  Autoritatea de management, autoritatea de certificare și autoritatea de audit.

(8)  Pachetul de asigurare este compus dintr-o declarație de gestiune, un rezumat anual, conturile anuale certificate, un raport anual de control și o opinie de audit.

(9)  Exercițiul financiar acoperit de pachetele de asigurare prezentate în februarie 2017 a fost cuprins între 1.7.2015 și 30.6.2016.

(10)  În rapoartele sale anuale de activitate, Comisia folosește termenul „rată a riscului rezidual” atunci când se referă la procedura de închidere pentru perioada de programare 2007-2013 și termenul „rată totală de eroare reziduală” atunci când se referă la perioada de programare 2014-2020. Deși se aplică unor intervale de timp diferite, aceste două rate sunt identice din punct de vedere conceptual. În cadrul prezentului capitol, atunci când face referire la oricare dintre ratele menționate, Curtea folosește termenul „rată de eroare reziduală” („rate de eroare reziduală”).

(11)  Autoritatea de audit emite și o opinie privind funcționarea sistemelor de control și de gestiune, precum și caracterul complet, exactitatea și veridicitatea conturilor auditate.

(12)  Articolul 28 alineatul (11) din Regulamentul delegat (UE) nr. 480/2014 al Comisiei din 3 martie 2014 de completare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime (JO L 138, 13.5.2014, p. 5).

(13)  Articolul 127 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

(14)  Sub formă de plată sau sub formă de recuperare.

(15)  Articolul 139 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

(16)  Articolul 130 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 limitează rambursarea plăților intermediare la 90 %. Restul de 10 % este eliberat după acceptarea conturilor.

(17)  Articolul 145 alineatul (7) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 și articolul 99 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului din 11 iulie 2006 de stabilire a anumitor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european și Fondul de coeziune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1260/1999 (JO L 210, 31.7.2006, p. 25).

(18)  Potrivit articolului 140 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013, autoritățile de management trebuie să se asigure că toate documentele justificative privind cheltuielile cofinanțate legate de operațiuni pentru care cheltuielile totale eligibile se cifrează la mai puțin de 1 milion de euro sunt păstrate la dispoziția Comisiei și a Curții de Conturi Europene pe o perioadă de doi ani de la data depunerii conturilor în care sunt incluse cheltuielile finale aferente operațiunilor finalizate. Pentru operațiunile care implică cheltuieli eligibile de sub 1 milion de euro, perioada de păstrare a documentelor este de trei ani de la data depunerii conturilor anuale care conțin cheltuielile respective. Perioada de trei ani este universal aplicabilă pentru închiderea programelor operaționale aferente perioadei 2007-2013 [a se vedea articolul 90 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006].

(19)  A se vedea anexa 4 consacrată criteriilor de determinare a importanței semnificative, p. 23 pentru DG REGIO și p. 22 pentru DG EMPL.

(20)  Comisia a închis primele programe operaționale în ultimul trimestru al anului 2017, cu excepția programului FEDR din Gibraltar, pe care l-a închis în 2016.

(21)  Germania, Irlanda, Luxemburg, Malta, Țările de Jos, Austria, România, Slovenia, Slovacia și Regatul Unit au prezentat pachete de asigurare cu zero cheltuieli. În cazul unui program operațional din Italia, conturile prezentate nu au fost acceptate în mai 2017.

(22)  Aceasta sumă corespunde unui procentaj de numai 0,7 % din bugetul alocat pentru întreaga perioadă de programare. Ea nu cuprinde avansurile plătite către instrumente financiare, dar include sume utilizate la nivelul destinatarilor finali.

(23)  Bulgaria, Estonia, Grecia, Franța, Croația, Cipru, Ungaria, România, Slovenia și Slovacia nu erau acoperite de decizii de închidere. Pentru Croația, termenul de prezentare a documentelor de închidere a fost 31 martie 2018.

(24)  12 pachete de asigurare (2014-2020) și 10 pachete de închidere (2007-2013).

(25)  Lichidarea înseamnă regularizarea soldului finanțării. Aceasta poate implica plata sumelor restante după validarea și închiderea prefinanțărilor și a oricăror sume reținute, o recuperare (în cazul în care cheltuielile finale sunt mai mici decât sumele deja plătite) sau o „plată zero”.

(26)  În acest context, „examinare” înseamnă analiza metodelor de lucru și a dosarelor de audit ale autorităților de audit, precum și analiza fiabilității și a relevanței rezultatelor din perspectiva contribuției acestora la concluzia de audit. „Reefectuarea” presupune obținerea unor probe suplimentare la sursă. Atât examinarea, cât și reefectuarea se referă la operațiuni care au fost deja auditate.

(27)  Nivelul de eroare este calculat pe baza unui eșantion reprezentativ. Cifra indicată reprezintă cea mai bună estimare. Curtea are în proporție de 95 % certitudinea că nivelul de eroare estimat din cadrul populației se situează între 0,7 % și 5,3 % (limita inferioară, respectiv superioară, a nivelului de eroare).

(28)  A se vedea punctul 6.19 din Raportul anual pe 2016.

(29)  Articolul 44 din Regulamentul (UE) nr. 1083/2006 și articolul 38 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

(30)  Inițiativa pentru IMM-uri este un instrument financiar comun al Comisiei și al Fondului European de Investiții (FEI), care urmărește să faciliteze accesul întreprinderilor mici și mijlocii la finanțare. A se vedea articolul 39 și anexa XIV la Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

(31)  Articolul 38 alineatul (1) litera (a) și articolul 39 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

(32)  Articolul 78 alineatul (6) din Regulamentul (UE) nr. 1083/2006 al Consiliului și articolul 42 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

(33)  Anexa la Decizia Comisiei de modificare a Deciziei C(2013) 1573 privind aprobarea orientărilor referitoare la încheierea programelor operaționale adoptate pentru a beneficia de asistență din partea Fondului european de dezvoltare regională, a Fondului social european și a Fondului de coeziune (2007-2013), [C(2015) 2771 final, 30.4.2015, secțiunea 3.6].

(34)  Un audit tematic vizează o anumită cerință esențială sau un anumit domeniu de cheltuieli în legătură cu care riscul este considerat a fi sistemic. Auditurile tematice vin în completarea auditurilor periodice ale sistemelor.

(35)  Articolul 40 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

(36)  O procedură convenită între o entitate și o terță parte în vederea formulării de constatări factuale cu privire la informațiile financiare sau la procesele operaționale (ISRS 4400).

(37)  Modificarea adusă Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 în Regulamentul Omnibus urmărește să soluționeze problema lipsei drepturilor de audit la nivelul statelor membre. Regulamentul Omnibus urmează să intre în vigoare în a doua jumătate a anului 2018, ceea ce înseamnă că această problemă se va pune și în legătură cu conturile anuale prezentate Comisiei în februarie 2018.

(38)  Un intermediar financiar este o entitate care acționează ca intermediar între autoritatea de management sau fondul de participare și destinatarii finali ai fondurilor canalizate prin intermediul instrumentelor financiare supuse gestiunii partajate.

(39)  Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (JO L 124, 20.5.2003, p. 36).

(40)  Conform situației de la 31 decembrie 2017, Comisia aprobase programe operaționale în cadrul Inițiativei pentru IMM-uri în șase state membre.

(41)  CJUE, cauza T-89/10, Hotărârea Tribunalului din 20 septembrie 2012, Ungaria/Comisia Europeană.

(42)  A se vedea punctele 6.33-6.35 din Raportul anual pe 2015.

(43)  Statutul NEET (neither in employment, education or training) desemnează categoria de persoane care „nu sunt încadrate profesional și nu urmează niciun program educațional sau de formare”.

(44)  Articolul 127 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 și articolele 27 și 28 din Regulamentul delegat (UE) nr. 480/2014 al Comisiei.

(45)  Standardul Internațional de Audit (ISA) 230: „Documentația de audit” (în vigoare pentru auditurile situațiilor financiare pentru perioadele care încep cu data de 15 decembrie 2009 sau ulterior acestei date).

(46)  Articolul 66 alineatul (9) din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (JO L 298, 26.10.2012, p. 1).

(47)  Raportul anual de activitate pe 2017 al DG EMPL, p. 12, și Raportul anual de activitate pe 2017 al DG REGIO, p. 9.

(48)  A se vedea punctul 6.34 din Raportul anual pe 2016.

(49)  Acest raționament se aplică și în cazul avansurilor în contul ajutoarelor de stat, dar într-o măsură mai mică.

(50)  A se vedea punctul 6.35 și recomandarea 2 litera (a) din Raportul anual pe 2016.

(51)  Contribuția la instrumentele financiare în cadrul Inițiativei pentru IMM-uri poate fi plătită integral într-o singură tranșă. Pentru toate celelalte instrumente financiare este utilizat un sistem de plată în tranșe: astfel, se plătește o primă tranșă după înființarea instrumentului, contribuțiile ulterioare fiind condiționate de existența unor plăți minime din tranșele anterioare către destinatarii finali.

(52)  La sfârșitul anului 2016, contribuția totală angajată din programele operaționale pentru instrumentele financiare în gestiune partajată era de aproape 13,3 miliarde de euro (față de 5,7 miliarde de euro la sfârșitul anului 2015), din care 10,3 miliarde de euro proveneau din fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI). Din această sumă, fusese plătit către instrumentele financiare în gestiune partajată un total de 3,6 miliarde de euro (aproximativ 30 %) (1,2 miliarde de euro în 2015), din care 3,1 miliarde de euro proveneau din fondurile ESI, iar beneficiarii primiseră în total 1,2 miliarde de euro, din care 1 miliard de euro din fonduri ESI [pe baza documentului intitulat Summaries of the data on the progress made in financing and implementing the financial instruments for the programming period 2014-2020 in accordance with Article 46 of Regulation (EU) No 1303/2013 of the European Parliament and of the Council („Sinteze ale datelor privind progresele înregistrate în ceea ce privește finanțarea și punerea în aplicare a instrumentelor financiare pentru perioada de programare 2014-2020, în conformitate cu articolul 46 din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului”)].

(53)  Articolul 31 din Regulamentul delegat (UE) nr. 480/2014 al Comisiei stabilește corecții forfetare de 100 %, 25 %, 10 % sau 5 %. Toate aceste rate pot fi reduse dacă este cazul.

(54)  Anexa 4 consacrată criteriilor de determinare a importanței semnificative, p. 23 pentru DG REGIO și p. 22 pentru DG EMPL.

(55)  DG EMPL menționează trei audituri de conformitate în raportul său anual de activitate, dar acest număr include un audit realizat de Curte în cadrul căruia DG EMPL a avut statut de observator.

(56)  DG REGIO pentru FEDR/Fondul de coeziune și DG EMPL pentru FSE/YEI.

(57)  DG REGIO observă în raportul său anual de activitate pe 2017 (pagina 45, nota de subsol 27) că includerea în calcul a nivelului de eroare aferent Inițiativei pentru IMM-uri ar aduce rata de eroare reziduală la 3,3 %.

(58)  Recomandările 2, 3 și 4 se adresau și statelor membre.

(59)  A se vedea punctul 10.10 din Raportul anual pe 2013.

(60)  Cererile de finanțare a proiectelor, acordurile de finanțare, contractele și/sau deciziile de cofinanțare.

(61)  Articolul 37 din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 și articolul 27 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013.

(62)  Raportul special nr. 21/2018, intitulat „Selecția și monitorizarea proiectelor în cadrul FEDR și al FSE în perioada 2014-2020 continuă să se axeze în principal pe realizări” (www.eca.europa.eu).

(63)  Raportul special nr. 17/2018, intitulat „Acțiunile întreprinse de Comisie și de statele membre în ultimii ani ai programelor din perioada 2007-2013 au abordat problema absorbției scăzute, dar nu au pus suficient accentul pe rezultate” (www.eca.europa.eu).

(64)  Anexa la Decizia Comisiei de modificare a Deciziei C(2013) 1573 privind aprobarea orientărilor referitoare la încheierea programelor operaționale adoptate pentru a beneficia de asistență din partea Fondului european de dezvoltare regională, a Fondului social european și a Fondului de coeziune (2007-2013) [C(2015) 2771 final, 30.4.2015, punctul 3.5].

(65)  În pachetul de asigurare pentru perioada 2014-2020 și, în ceea ce privește perioada 2007-2013, informațiile prezentate în conformitate cu articolul 67 alineatul (2) litera (j) din Regulamentul (CE) nr. 1083/2006.

(66)  31 decembrie 2016 pentru perioada 2014-2020 și 31 martie 2017 pentru perioada de programare 2007-2013.

(67)  Până la sfârșitul anului 2016, 5 dintre aceste 16 state membre (Republica Cehă, Danemarca, Cipru, Luxemburg și Slovenia) nu creaseră instrumente financiare.

(68)  În conformitate cu definiția armonizată a operațiunilor subiacente (pentru mai multe detalii, a se vedea punctul 15 din
  anexa 1.1
  ).

(69)  Această cifră reprezintă validări și închideri ale prefinanțărilor din perioada 2007-2013 pentru programe operaționale închise în 2017.

(70)  Această cifră include contribuții în valoare de 0,3 miliarde de euro la instrumente financiare care fac obiectul gestiunii partajate.

(71)  66 % din populație se referă la perioada de programare 2007-2013, iar 34 % la perioada de programare 2014-2020.

(72)  Majoritatea programelor operaționale sunt multifond, adică acoperă cheltuieli din mai multe fonduri. Astfel, numărul total de pachete de asigurare și de programe operaționale este mai mic decât suma cifrelor prezentate pentru fondurile gestionate de către fiecare direcție generală.

(73)  Nu este inclus impactul avansurilor plătite către instrumente financiare.

(74)  Inclusiv un program operațional din Italia, pentru care conturile au fost acceptate în septembrie 2017.

(75)  Populația de audit vizată de Curte în ceea ce privește Inițiativa pentru IMM-uri era formată din cheltuieli efectuate în valoare de 290,9 milioane de euro.

ANEXA 6.1

REZULTATELE TESTELOR EFECTUATE PE OPERAȚIUNI PENTRU RUBRICA INTITULATĂ COEZIUNE ECONOMICĂ, SOCIALĂ ȘI TERITORIALĂ

| | 2017 | 2016 |
| --- | --- | --- |
| |
| DIMENSIUNEA ȘI STRUCTURA EȘANTIONULUI |
| |
| Total operațiuni | 217 | 180 |
| |
| IMPACTUL ESTIMAT AL ERORILOR CUANTIFICABILE |
| | | |
| Nivelul de eroare estimat | 3,0  % | 4,8  % |
| | | |
| | Limita superioară a nivelului de eroare (UEL) | 5,3  % | |
| | Limita inferioară a nivelului de eroare (LEL) | 0,7  % | |
| Notă: nivelul de eroare estimat pentru 2017 se bazează pe abordarea de audit revizuită a Curții și include impactul tuturor acțiunilor corective relevante.

  Sursa: Curtea de Conturi Europeană. |

2017

2016

DIMENSIUNEA ȘI STRUCTURA EȘANTIONULUI

Total operațiuni

217

180

IMPACTUL ESTIMAT AL ERORILOR CUANTIFICABILE

Nivelul de eroare estimat

3,0  %

4,8  %

Limita superioară a nivelului de eroare (UEL)

5,3  %

Limita inferioară a nivelului de eroare (LEL)

0,7  %

Notă: nivelul de eroare estimat pentru 2017 se bazează pe abordarea de audit revizuită a Curții și include impactul tuturor acțiunilor corective relevante.

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

ANEXA 6.2

SITUAȚIA ACȚIUNILOR ÎNTREPRINSE ÎN URMA RECOMANDĂRILOR ANTERIOARE FORMULATE CU PRIVIRE LA RUBRICA INTITULATĂ COEZIUNE ECONOMICĂ, SOCIALĂ ȘI TERITORIALĂ

E = Direcția Generală Ocuparea Forței de Muncă, Afaceri Sociale și Incluziune; R = Direcția Generală Politică Regională și Urbană; X = evaluare comună pentru ambele direcții generale

| Exercițiu | Recomandarea Curții | Analiza Curții cu privire la progresele realizate | Răspunsul Comisiei |
| --- | --- | --- | --- |
| Pusă în aplicare integral | În curs de punere în aplicare | Nepusă în aplicare | Nu mai este aplicabilă | Probe insuficiente |
| Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Pusă în aplicare în anumite privințe |
| 2014 | Recomandarea 1 din capitolul 6: Comisia ar trebui să efectueze o analiză detaliată a normelor naționale de eligibilitate pentru perioadele de programare 2007-2013 și 2014-2020, cu scopul de a identifica bunele practici. Pe baza acestei analize, Comisia ar trebui să ofere apoi îndrumări statelor membre în vederea simplificării și a evitării normelor inutil de complexe și/sau împovărătoare, care nu aduc o valoare adăugată în ceea ce privește rezultatele urmărite în cadrul politicii (practicile de „suprareglementare”). | | | X (1) | | | | |
| Recomandarea 2 din capitolul 6: autoritățile de management și organismele intermediare din statele membre ar trebui să își intensifice eforturile pentru a remedia deficiențele din cadrul „controalelor de nivel primar”, ținând seama de toate informațiile disponibile. În plus, Comisia ar trebui să solicite autorităților de audit să reefectueze, în cadrul auditurilor lor de sistem, unele dintre aceste controale și să împărtășească bunele practici și învățămintele dobândite. | X (2) | | | | | | |
| Recomandarea 3 din capitolul 6: statele membre ar trebui să exploateze mai bine posibilitățile prevăzute în Regulamentul privind dispozițiile comune și în Regulamentul FSE pentru perioada de programare 2014-2020 în ceea ce privește opțiunile simplificate în materie de costuri în cazul proiectelor care implică un sprijin public de peste 50 000  de euro. | | | X (3) | | | | |
| Recomandarea 4 din capitolul 6: statele membre ar trebui să asigure plata integrală și la timp a finanțărilor în cadrul perioadei de programare 2007-2013, rambursând sumele datorate beneficiarilor într-un termen rezonabil după ce aceștia au prezentat o cerere de plată în vederea rambursării. În conformitate cu normele aplicabile perioadei de programare 2014-2020, considerăm că toate aceste plăți ar trebui să fie efectuate în termen de 90 de zile de la data depunerii unei cereri corecte de plată de către beneficiar. | X | | | | | | |
| Recomandarea 5 din capitolul 6: Comisia ar trebui să prezinte Consiliului și Parlamentului o propunere legislativă care să modifice, printr-un act normativ cu valoare juridică egală, Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului în ceea ce privește prelungirea perioadei de eligibilitate pentru instrumentele financiare care fac obiectul gestiunii partajate. | | | | X (4) | | | |
| 2014 | Recomandarea 6 din capitolul 6: Comisia ar trebui să extindă la toate statele membre evaluarea pe care o realizează cu privire la fiabilitatea corecțiilor financiare raportate de autoritățile de certificare și la impactul acesteia asupra calculării de către Comisie a ratei de eroare reziduală. | X (2) | | | | | | |
| Recomandarea 7 din capitolul 6: Comisia ar trebui să consolideze în continuare sistemul de control referitor la autoritățile de audit:






  — | solicitând acestor autorități să furnizeze informații specifice cu privire la auditurile operațiunilor (în special, acoperirea acestor audituri) pentru a verifica exactitatea și fiabilitatea informațiilor furnizate în rapoartele anuale de control; |

Exercițiu

Recomandarea Curții

Analiza Curții cu privire la progresele realizate

Răspunsul Comisiei

Pusă în aplicare integral

În curs de punere în aplicare

Nepusă în aplicare

Nu mai este aplicabilă

Probe insuficiente

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Pusă în aplicare în anumite privințe

2014

Recomandarea 1 din capitolul 6: Comisia ar trebui să efectueze o analiză detaliată a normelor naționale de eligibilitate pentru perioadele de programare 2007-2013 și 2014-2020, cu scopul de a identifica bunele practici. Pe baza acestei analize, Comisia ar trebui să ofere apoi îndrumări statelor membre în vederea simplificării și a evitării normelor inutil de complexe și/sau împovărătoare, care nu aduc o valoare adăugată în ceea ce privește rezultatele urmărite în cadrul politicii (practicile de „suprareglementare”).

X (1)

Recomandarea 2 din capitolul 6: autoritățile de management și organismele intermediare din statele membre ar trebui să își intensifice eforturile pentru a remedia deficiențele din cadrul „controalelor de nivel primar”, ținând seama de toate informațiile disponibile. În plus, Comisia ar trebui să solicite autorităților de audit să reefectueze, în cadrul auditurilor lor de sistem, unele dintre aceste controale și să împărtășească bunele practici și învățămintele dobândite.

X (2)

Recomandarea 3 din capitolul 6: statele membre ar trebui să exploateze mai bine posibilitățile prevăzute în Regulamentul privind dispozițiile comune și în Regulamentul FSE pentru perioada de programare 2014-2020 în ceea ce privește opțiunile simplificate în materie de costuri în cazul proiectelor care implică un sprijin public de peste 50 000  de euro.

X (3)

Recomandarea 4 din capitolul 6: statele membre ar trebui să asigure plata integrală și la timp a finanțărilor în cadrul perioadei de programare 2007-2013, rambursând sumele datorate beneficiarilor într-un termen rezonabil după ce aceștia au prezentat o cerere de plată în vederea rambursării. În conformitate cu normele aplicabile perioadei de programare 2014-2020, considerăm că toate aceste plăți ar trebui să fie efectuate în termen de 90 de zile de la data depunerii unei cereri corecte de plată de către beneficiar.

X

Recomandarea 5 din capitolul 6: Comisia ar trebui să prezinte Consiliului și Parlamentului o propunere legislativă care să modifice, printr-un act normativ cu valoare juridică egală, Regulamentul (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului în ceea ce privește prelungirea perioadei de eligibilitate pentru instrumentele financiare care fac obiectul gestiunii partajate.

X (4)

2014

Recomandarea 6 din capitolul 6: Comisia ar trebui să extindă la toate statele membre evaluarea pe care o realizează cu privire la fiabilitatea corecțiilor financiare raportate de autoritățile de certificare și la impactul acesteia asupra calculării de către Comisie a ratei de eroare reziduală.

X (2)

Recomandarea 7 din capitolul 6: Comisia ar trebui să consolideze în continuare sistemul de control referitor la autoritățile de audit:

—

solicitând acestor autorități să furnizeze informații specifice cu privire la auditurile operațiunilor (în special, acoperirea acestor audituri) pentru a verifica exactitatea și fiabilitatea informațiilor furnizate în rapoartele anuale de control;

| — | asigurându-se că toate autoritățile de audit includ în mod corespunzător în auditurile lor cu privire la operațiuni controale referitoare la conformitatea cu normele privind ajutoarele de stat și achizițiile publice; |
| --- | --- |

—

asigurându-se că toate autoritățile de audit includ în mod corespunzător în auditurile lor cu privire la operațiuni controale referitoare la conformitatea cu normele privind ajutoarele de stat și achizițiile publice;

| — | solicitând autorităților de audit să certifice exactitatea datelor privind corecțiile financiare pe care autoritățile de certificare le raportează pentru fiecare program operațional în parte, ori de câte ori consideră necesar un astfel de demers. |
| --- | --- |

—

solicitând autorităților de audit să certifice exactitatea datelor privind corecțiile financiare pe care autoritățile de certificare le raportează pentru fiecare program operațional în parte, ori de câte ori consideră necesar un astfel de demers.

X (2)

---

(1)  Comisia nu a finalizat încă o analiză specifică, deși a luat măsuri prin cooperare și prin emiterea de orientări adresate statelor membre.

(2)  Punerea în aplicare a recomandării ar trebui să continue pe tot parcursul perioadei de programare 2014-2020.

(3)  Utilizarea opțiunilor simplificate în materie de costuri este limitată la 36 % din bugetul programului pentru FSE și la doar 2 % pentru FEDR/Fondul de coeziune.

(4)  Comisia nu a acceptat această recomandare.

---

CAPITOLUL 7

Resurse naturale

CUPRINS

| Introducere | 7.1-7.9 |
| --- | --- |

| Scurtă descriere a rubricii Resurse naturale | 7.3-7.6 |
| --- | --- |

| Sfera și abordarea auditului | 7.7-7.9 |
| --- | --- |

| Partea 1 – Regularitatea operațiunilor | 7.10-7.43 |
| --- | --- |

| Plățile directe nu au fost afectate de un nivel semnificativ de eroare | 7.14-7.17 |
| --- | --- |

| Celelalte domenii de cheltuieli rămân caracterizate de un nivel sistematic ridicat de eroare | 7.18-7.25 |
| --- | --- |

| Rapoartele anuale de activitate și alte mecanisme de guvernanță: examinarea informațiilor privind regularitatea furnizate de entitatea auditată | 7.26-7.39 |
| --- | --- |

| Evaluarea de către Comisie a activităților efectuate de organismele de certificare | 7.26-7.37 |
| --- | --- |

| Raportul anual de activitate al DG AGRI | 7.38 |
| --- | --- |

| Rapoartele anuale de activitate ale DG MARE, DG ENV și DG CLIMA | 7.39 |
| --- | --- |

| Concluzie și recomandări | 7.40-7.43 |
| --- | --- |

| Concluzie | 7.40-7.41 |
| --- | --- |

| Recomandări | 7.42-7.43 |
| --- | --- |

| Partea 2 – Performanța | 7.44-7.67 |
| --- | --- |

| Evaluarea performanței cererii de ajutor în format electronic cu informații geospațiale | 7.46-7.55 |
| --- | --- |

| Evaluarea performanței proiectelor de investiții din domeniul dezvoltării rurale | 7.56-7.64 |
| --- | --- |

| Concluzie | 7.65-7.66 |
| --- | --- |

| Recomandări | 7.67 |
| --- | --- |

| Anexa 7.1 – | Rezultatele testelor efectuate pe operațiuni pentru rubrica Resurse naturale |
| --- | --- |

Anexa 7.1 –

| Anexa 7.2 – | Prezentare generală a rezultatelor testelor efectuate pe operațiuni pentru fiecare stat membru în ceea ce privește măsurile de piață, dezvoltarea rurală, mediul, politicile climatice și pescuitul |
| --- | --- |

Anexa 7.2 –

| Anexa 7.3 – | Prezentare generală a erorilor cu un impact de cel puțin 20 % pentru măsurile de piață, dezvoltarea rurală, mediul, politicile climatice și pescuitul |
| --- | --- |

Anexa 7.3 –

| Anexa 7.4 – | Situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor anterioare |
| --- | --- |

Anexa 7.4 –

| OBSERVAȚIILE CURȚII | |
| --- | --- |
| INTRODUCERE |
| 7.1. | Acest capitol prezintă constatările Curții cu privire la rubrica Resurse naturale din cadrul financiar multianual (CFM), rubrică ce acoperă cheltuielile aferente Fondului european de garantare agricolă (FEGA) și cheltuielile efectuate în domeniile dezvoltării rurale, mediului, politicilor climatice și pescuitului.
  Caseta 7.1
  oferă o imagine de ansamblu a principalelor activități și cheltuieli efectuate pentru această rubrică în 2017. |

OBSERVAȚIILE CURȚII

INTRODUCERE

7.1.

Acest capitol prezintă constatările Curții cu privire la rubrica Resurse naturale din cadrul financiar multianual (CFM), rubrică ce acoperă cheltuielile aferente Fondului european de garantare agricolă (FEGA) și cheltuielile efectuate în domeniile dezvoltării rurale, mediului, politicilor climatice și pescuitului.
  Caseta 7.1
  oferă o imagine de ansamblu a principalelor activități și cheltuieli efectuate pentru această rubrică în 2017.

Caseta 7.1 –   Rubrica 2 din CFM – Resurse naturale – prezentare defalcată pentru 2017

Image

| Total plăți aferente exercițiului | 56,7 |
| --- | --- |
| – plăți în avans
   (35) | -0,5 |
| + plăți în avans validate și închise
   (35) | 0,3 |
| Total, populația auditată | 56,5 |
| Sursa: conturile consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul 2017. |

Total plăți aferente exercițiului

56,7

– plăți în avans
   (35)

-0,5

+ plăți în avans validate și închise
   (35)

0,3

Total, populația auditată

56,5

Sursa: conturile consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul 2017.

OBSERVAȚIILE CURȚII

| 7.2. | Partea 1
  din acest capitol prezintă constatările Curții cu privire la regularitate.
  Partea 2
  examinează performanța noii cereri de ajutor în format electronic cu informații geospațiale, pe care fermierii o pot utiliza pentru a-și depune online cererile de ajutor pe suprafață, precum și un eșantion de proiecte din domeniul dezvoltării rurale. |
| --- | --- |

7.2.

Partea 1
  din acest capitol prezintă constatările Curții cu privire la regularitate.
  Partea 2
  examinează performanța noii cereri de ajutor în format electronic cu informații geospațiale, pe care fermierii o pot utiliza pentru a-și depune online cererile de ajutor pe suprafață, precum și un eșantion de proiecte din domeniul dezvoltării rurale.

Scurtă descriere a rubricii Resurse naturale

| 7.3. | Politica agricolă și cea de dezvoltare rurală reprezintă 98 % din cheltuielile aferente rubricii Resurse naturale și sunt puse în aplicare prin intermediul politicii agricole comune (PAC). Legislația UE stabilește trei obiective generale pentru PAC (1): |
| --- | --- |

7.3.

Politica agricolă și cea de dezvoltare rurală reprezintă 98 % din cheltuielile aferente rubricii Resurse naturale și sunt puse în aplicare prin intermediul politicii agricole comune (PAC). Legislația UE stabilește trei obiective generale pentru PAC (1):

| (a) | producția viabilă de produse alimentare, acordând o atenție deosebită veniturilor agricole, productivității agricole și stabilității prețurilor; |
| --- | --- |

(a)

producția viabilă de produse alimentare, acordând o atenție deosebită veniturilor agricole, productivității agricole și stabilității prețurilor;

| (b) | gestionarea durabilă a resurselor naturale și acțiunile de combatere a schimbărilor climatice, acordând o atenție deosebită emisiilor de gaze cu efect de seră, biodiversității, solului și apei; |
| --- | --- |

(b)

gestionarea durabilă a resurselor naturale și acțiunile de combatere a schimbărilor climatice, acordând o atenție deosebită emisiilor de gaze cu efect de seră, biodiversității, solului și apei;

| (c) | dezvoltarea teritorială echilibrată. |
| --- | --- |

(c)

dezvoltarea teritorială echilibrată.

| 7.4. | Gestiunea punerii în aplicare a PAC este partajată între Comisia Europeană, în special Direcția Generală Agricultură și Dezvoltare Rurală (DG AGRI), și agențiile de plăți acreditate din statele membre. Cea mai mare parte a cheltuielilor PAC constau în plăți directe către fermieri, care sunt finanțate integral de la bugetul UE prin intermediul FEGA. PAC sprijină, de asemenea, măsurile de piață din domeniul agricol și programele de dezvoltare rurală ale statelor membre (2). Începând din 2015, organismele de certificare independente din statele membre exprimă o opinie cu privire la regularitatea cheltuielilor agențiilor de plăți. |
| --- | --- |

7.4.

Gestiunea punerii în aplicare a PAC este partajată între Comisia Europeană, în special Direcția Generală Agricultură și Dezvoltare Rurală (DG AGRI), și agențiile de plăți acreditate din statele membre. Cea mai mare parte a cheltuielilor PAC constau în plăți directe către fermieri, care sunt finanțate integral de la bugetul UE prin intermediul FEGA. PAC sprijină, de asemenea, măsurile de piață din domeniul agricol și programele de dezvoltare rurală ale statelor membre (2). Începând din 2015, organismele de certificare independente din statele membre exprimă o opinie cu privire la regularitatea cheltuielilor agențiilor de plăți.

| 7.5. | Curtea a examinat caracteristicile diferitelor scheme de ajutoare și a evaluat controalele interne. Pe baza acestor activități și a rezultatelor auditurilor anterioare, Curtea consideră că măsurile de piață și cheltuielile din domeniul dezvoltării rurale sunt mai vulnerabile la erori decât plățile directe. Principalele riscuri la adresa regularității sunt: |
| --- | --- |

7.5.

Curtea a examinat caracteristicile diferitelor scheme de ajutoare și a evaluat controalele interne. Pe baza acestor activități și a rezultatelor auditurilor anterioare, Curtea consideră că măsurile de piață și cheltuielile din domeniul dezvoltării rurale sunt mai vulnerabile la erori decât plățile directe. Principalele riscuri la adresa regularității sunt:

| — | furnizarea de către beneficiari a unor informații incorecte privind suprafețele sau numărul de animale în cererile lor de ajutor și nedetectarea acestui lucru de către agențiile de plăți; |
| --- | --- |

—

furnizarea de către beneficiari a unor informații incorecte privind suprafețele sau numărul de animale în cererile lor de ajutor și nedetectarea acestui lucru de către agențiile de plăți;

| — | nerespectarea de către beneficiari a angajamentelor în materie de agromediu și climă sau a cerințelor în materie de agricultură ecologică în cadrul anumitor scheme de ajutoare din domeniul dezvoltării rurale; |
| --- | --- |

—

nerespectarea de către beneficiari a angajamentelor în materie de agromediu și climă sau a cerințelor în materie de agricultură ecologică în cadrul anumitor scheme de ajutoare din domeniul dezvoltării rurale;

| — | rambursarea de către agențiile de plăți a unor costuri neeligibile sau a unor beneficiari neeligibili în cadrul măsurilor de piață sau al proiectelor de investiții din domeniul dezvoltării rurale. |
| --- | --- |

—

rambursarea de către agențiile de plăți a unor costuri neeligibile sau a unor beneficiari neeligibili în cadrul măsurilor de piață sau al proiectelor de investiții din domeniul dezvoltării rurale.

| 7.6. | Această rubrică din CFM include, de asemenea, cheltuielile UE în favoarea politicii comune în domeniul pescuitului, finanțate în principal prin intermediul Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și o parte din cheltuielile efectuate de UE pentru mediu și pentru politici climatice. |
| --- | --- |

7.6.

Această rubrică din CFM include, de asemenea, cheltuielile UE în favoarea politicii comune în domeniul pescuitului, finanțate în principal prin intermediul Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și o parte din cheltuielile efectuate de UE pentru mediu și pentru politici climatice.

Sfera și abordarea auditului

| 7.7. | În ceea ce privește regularitatea operațiunilor, care face obiectul
  părții 1
  din acest capitol, aplicând abordarea și metodele de audit descrise în
  anexa 1.1
  , Curtea a examinat, pentru exercițiul 2017, următoarele: |
| --- | --- |

7.7.

În ceea ce privește regularitatea operațiunilor, care face obiectul
  părții 1
  din acest capitol, aplicând abordarea și metodele de audit descrise în
  anexa 1.1
  , Curtea a examinat, pentru exercițiul 2017, următoarele:

| (a) | un eșantion de 230 de operațiuni provenind din 21 de state membre (3), constituit astfel încât să fie reprezentativ pentru întreaga gamă de cheltuieli acoperite de această rubrică din CFM (4); |
| --- | --- |

(a)

un eșantion de 230 de operațiuni provenind din 21 de state membre (3), constituit astfel încât să fie reprezentativ pentru întreaga gamă de cheltuieli acoperite de această rubrică din CFM (4);

| (b) | evaluarea realizată de DG AGRI cu privire la activitățile efectuate de organismele de certificare pentru a-și formula opiniile cu privire la regularitatea cheltuielilor din cadrul PAC. Examinarea Curții a fost desfășurată în conformitate cu noua strategie a Curții care prevede aplicarea unei abordări bazate pe atestare în viitor. Această examinare vizează să ofere informații cu privire la unul dintre elementele esențiale ale modelului de asigurare al Comisiei pentru cheltuielile PAC în perioada 2014-2020; |
| --- | --- |

(b)

evaluarea realizată de DG AGRI cu privire la activitățile efectuate de organismele de certificare pentru a-și formula opiniile cu privire la regularitatea cheltuielilor din cadrul PAC. Examinarea Curții a fost desfășurată în conformitate cu noua strategie a Curții care prevede aplicarea unei abordări bazate pe atestare în viitor. Această examinare vizează să ofere informații cu privire la unul dintre elementele esențiale ale modelului de asigurare al Comisiei pentru cheltuielile PAC în perioada 2014-2020;

| (c) | dacă informațiile prezentate în raportul anual de activitate al DG AGRI, în cel al Direcției Generale Afaceri Maritime și Pescuit (DG MARE), în cel al Direcției Generale Mediu (DG ENV) și în cel al Direcției Generale Politici Climatice (DG CLIMA) cu privire la regularitatea cheltuielilor concordau în cea mai mare parte cu rezultatele Curții. |
| --- | --- |

(c)

dacă informațiile prezentate în raportul anual de activitate al DG AGRI, în cel al Direcției Generale Afaceri Maritime și Pescuit (DG MARE), în cel al Direcției Generale Mediu (DG ENV) și în cel al Direcției Generale Politici Climatice (DG CLIMA) cu privire la regularitatea cheltuielilor concordau în cea mai mare parte cu rezultatele Curții.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| 7.8. | Activitățile efectuate de Curte permit furnizarea unei evaluări a rubricii Resurse naturale în ansamblul său, precum și a unei evaluări a plăților directe (5). Ele contribuie, de asemenea, la concluziile de audit prezentate în
  capitolul 1
  . |
| --- | --- |

7.8.

Activitățile efectuate de Curte permit furnizarea unei evaluări a rubricii Resurse naturale în ansamblul său, precum și a unei evaluări a plăților directe (5). Ele contribuie, de asemenea, la concluziile de audit prezentate în
  capitolul 1
  .

| 7.9. | În ceea ce privește
  partea 2
  axată pe performanță din cadrul acestui capitol, Curtea a examinat: |
| --- | --- |

7.9.

În ceea ce privește
  partea 2
  axată pe performanță din cadrul acestui capitol, Curtea a examinat:

| (a) | pe baza unui eșantion format din 24 de agenții de plăți și din 110 exploatații agricole, dacă introducerea cererii de ajutor în format electronic cu informații geospațiale facilitase depunerea și prelucrarea cererilor de ajutor bazate pe suprafață; |
| --- | --- |

(a)

pe baza unui eșantion format din 24 de agenții de plăți și din 110 exploatații agricole, dacă introducerea cererii de ajutor în format electronic cu informații geospațiale facilitase depunerea și prelucrarea cererilor de ajutor bazate pe suprafață;

| (b) | execuția, costurile și coerența cu prioritățile de dezvoltare rurală pentru un eșantion de 29 de proiecte de investiții din domeniul dezvoltării rurale. |
| --- | --- |

(b)

execuția, costurile și coerența cu prioritățile de dezvoltare rurală pentru un eșantion de 29 de proiecte de investiții din domeniul dezvoltării rurale.

PARTEA 1 – REGULARITATEA OPERAȚIUNILOR

| 7.10. | Anexa 7.1
  prezintă o imagine de ansamblu a rezultatelor testelor efectuate pe operațiuni pentru rubrica Resurse naturale. Dintre cele 230 de operațiuni examinate, 178 (77 %) nu conțineau erori. Pe baza celor 42 de erori (6) cuantificate, Curtea estimează că nivelul de eroare pentru rubrica Resurse naturale în ansamblul său este de 2,4  % (7). |
| --- | --- |

7.10.

Anexa 7.1
  prezintă o imagine de ansamblu a rezultatelor testelor efectuate pe operațiuni pentru rubrica Resurse naturale. Dintre cele 230 de operațiuni examinate, 178 (77 %) nu conțineau erori. Pe baza celor 42 de erori (6) cuantificate, Curtea estimează că nivelul de eroare pentru rubrica Resurse naturale în ansamblul său este de 2,4  % (7).

| 7.10. | Comisia salută faptul că nivelul de eroare estimat de Curte corespunde ratei de eroare pentru cheltuielile PAC stabilite de Comisie și publicate în raportul anual de activitate pe 2017 (RAA) al Direcției Generale Agricultură și Dezvoltare Rurală (DG AGRI) (2,22  %).

  Comisia constată cu satisfacție că nivelul de eroare global estimat continuă să scadă, așa cum raportează atât Curtea de Conturi Europeană, cât și Comisia. În domeniile de cheltuieli în care riscul este mai ridicat se înregistrează o îmbunătățire a situației, în special datorită implementării planurilor de acțiuni corective.


  Comisia consideră că riscul pentru bugetul UE este acoperit în mod corespunzător de capacitatea de corecție, care constă în corecții financiare nete și recuperări de la beneficiari. Capacitatea de corecție înscrisă în raportul anual de activitate pe 2017 al DG AGRI este de 2,10  % din cheltuielile PAC relevante, iar suma finală expusă riscului a fost estimată la 0,12  %. |
| --- | --- |

7.10.

Comisia constată cu satisfacție că nivelul de eroare global estimat continuă să scadă, așa cum raportează atât Curtea de Conturi Europeană, cât și Comisia. În domeniile de cheltuieli în care riscul este mai ridicat se înregistrează o îmbunătățire a situației, în special datorită implementării planurilor de acțiuni corective.

Comisia consideră că riscul pentru bugetul UE este acoperit în mod corespunzător de capacitatea de corecție, care constă în corecții financiare nete și recuperări de la beneficiari. Capacitatea de corecție înscrisă în raportul anual de activitate pe 2017 al DG AGRI este de 2,10  % din cheltuielile PAC relevante, iar suma finală expusă riscului a fost estimată la 0,12  %.

| 7.11. | Curtea estimează că, în cazul cheltuielilor aferente plăților directe din cadrul FEGA (8), nivelul de eroare este sub pragul său de semnificație de 2 %. Plățile directe reprezintă 74 % din cheltuielile aferente rubricii Resurse naturale din cadrul CFM. În schimb, Curtea constată că cheltuielile aferente măsurilor de piață și dezvoltării rurale, precum și cheltuielile pentru mediu, politici climatice și pescuit rămân caracterizate de niveluri sistematic ridicate de eroare. Pentru aceste domenii de cheltuieli,
  anexa 7.2
  prezintă o imagine globală a rezultatelor testelor efectuate pe operațiuni pentru fiecare stat membru, în timp ce
  anexa 7.3
  prezintă o imagine de ansamblu a erorilor cu un impact de cel puțin 20 % din valoarea operațiunii examinate. |
| --- | --- |

7.11.

Curtea estimează că, în cazul cheltuielilor aferente plăților directe din cadrul FEGA (8), nivelul de eroare este sub pragul său de semnificație de 2 %. Plățile directe reprezintă 74 % din cheltuielile aferente rubricii Resurse naturale din cadrul CFM. În schimb, Curtea constată că cheltuielile aferente măsurilor de piață și dezvoltării rurale, precum și cheltuielile pentru mediu, politici climatice și pescuit rămân caracterizate de niveluri sistematic ridicate de eroare. Pentru aceste domenii de cheltuieli,
  anexa 7.2
  prezintă o imagine globală a rezultatelor testelor efectuate pe operațiuni pentru fiecare stat membru, în timp ce
  anexa 7.3
  prezintă o imagine de ansamblu a erorilor cu un impact de cel puțin 20 % din valoarea operațiunii examinate.

| 7.11. | Comisia este foarte mulțumită de constatarea CCE potrivit căreia plățile directe din cadrul FEGA, care reprezintă 41,7 miliarde EUR în exercițiul financiar 2017, nu sunt afectate de erori semnificative. Comisia constată că nivelul de eroare estimat de CCE pentru plățile directe corespunde ratei de eroare pentru plățile directe care a fost prezentată în raportul anual de activitate pe 2017 al DG AGRI (1,92  %). |
| --- | --- |

7.11.

| 7.12. | Caseta 7.2
  prezintă repartizarea nivelului de eroare estimat de Curte pentru 2017 pentru rubrica Resurse naturale. Erorile legate de neeligibilitatea beneficiarilor, a activităților, a proiectelor sau a cheltuielilor reprezintă 64 % din nivelul de eroare de 2,4  % estimat de Curte. |
| --- | --- |

7.12.

Caseta 7.2
  prezintă repartizarea nivelului de eroare estimat de Curte pentru 2017 pentru rubrica Resurse naturale. Erorile legate de neeligibilitatea beneficiarilor, a activităților, a proiectelor sau a cheltuielilor reprezintă 64 % din nivelul de eroare de 2,4  % estimat de Curte.

Caseta 7.2 –   Majoritatea erorilor erau legate de încălcarea condițiilor de eligibilitate

Image

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| 7.13. | Comisia și autoritățile statelor membre aplicaseră măsuri corective care afectau în mod direct 16 dintre operațiunile cuprinse în eșantionul Curții. Aceste măsuri au contribuit la reducerea nivelului de eroare estimat de Curte pentru acest capitol cu 1,1  puncte procentuale. În 12 cazuri de erori cuantificate, autoritățile naționale avuseseră la dispoziție suficiente informații astfel încât să fi putut preveni sau detecta și corecta erorile respective înainte de declararea cheltuielilor aferente către Comisie. Dacă autoritățile naționale ar fi utilizat în mod corespunzător toate informațiile aflate la dispoziția lor, nivelul de eroare estimat pentru acest capitol ar fi fost cu 0,9  puncte procentuale mai mic. |
| --- | --- |

7.13.

Comisia și autoritățile statelor membre aplicaseră măsuri corective care afectau în mod direct 16 dintre operațiunile cuprinse în eșantionul Curții. Aceste măsuri au contribuit la reducerea nivelului de eroare estimat de Curte pentru acest capitol cu 1,1  puncte procentuale. În 12 cazuri de erori cuantificate, autoritățile naționale avuseseră la dispoziție suficiente informații astfel încât să fi putut preveni sau detecta și corecta erorile respective înainte de declararea cheltuielilor aferente către Comisie. Dacă autoritățile naționale ar fi utilizat în mod corespunzător toate informațiile aflate la dispoziția lor, nivelul de eroare estimat pentru acest capitol ar fi fost cu 0,9  puncte procentuale mai mic.

| 7.13. | Comisia salută afirmația CCE conform căreia măsurile corective ale statelor membre au fost puse în aplicare și va continua să încurajeze și să sprijine statele membre pentru ca acestea să întreprindă toate acțiunile necesare în vederea prevenirii, detectării și corectării erorilor.

  Îndeosebi, Comisia va continua să colaboreze cu statele membre pentru a asigura fiabilitatea sistemelor lor de gestiune și control, ținând seama de faptul că resursele agențiilor de plăți destinate detectării cheltuielilor neeligibile sunt limitate și ar trebui utilizate proporțional cu riscul. |
| --- | --- |

7.13.

Îndeosebi, Comisia va continua să colaboreze cu statele membre pentru a asigura fiabilitatea sistemelor lor de gestiune și control, ținând seama de faptul că resursele agențiilor de plăți destinate detectării cheltuielilor neeligibile sunt limitate și ar trebui utilizate proporțional cu riscul.

Plățile directe nu au fost afectate de un nivel semnificativ de eroare

| 7.14. | Patru scheme principale din cadrul FEGA reprezintă 90 % din totalul plăților directe: |
| --- | --- |

7.14.

Patru scheme principale din cadrul FEGA reprezintă 90 % din totalul plăților directe:

| (a) | două scheme prin care se furnizează sprijin decuplat pentru venit
   (9) pe baza suprafeței de teren agricol declarate de fermieri: „schema de plată de bază” – 17,5  miliarde de euro în 2017 – și „schema de plată unică pe suprafață” (SAPS – Single Area Payment Scheme) – 4,1  miliarde de euro în 2017; |
| --- | --- |

(a)

două scheme prin care se furnizează sprijin decuplat pentru venit
   (9) pe baza suprafeței de teren agricol declarate de fermieri: „schema de plată de bază” – 17,5  miliarde de euro în 2017 – și „schema de plată unică pe suprafață” (SAPS – Single Area Payment Scheme) – 4,1  miliarde de euro în 2017;

| (b) | o plată destinată să sprijine practicile agricole benefice pentru climă și mediu (cunoscută sub denumirea de „plata pentru înverzire”), care s-a ridicat la 11,8  miliarde de euro în 2017; |
| --- | --- |

(b)

o plată destinată să sprijine practicile agricole benefice pentru climă și mediu (cunoscută sub denumirea de „plata pentru înverzire”), care s-a ridicat la 11,8  miliarde de euro în 2017;

| (c) | sprijinul cuplat, care se acordă pentru categorii specifice de produse agricole (de exemplu, pentru carne de vită și mânzat, pentru lapte sau pentru culturi proteice) (3,9  miliarde de euro în 2017). |
| --- | --- |

(c)

sprijinul cuplat, care se acordă pentru categorii specifice de produse agricole (de exemplu, pentru carne de vită și mânzat, pentru lapte sau pentru culturi proteice) (3,9  miliarde de euro în 2017).

| 7.15. | Curtea a efectuat teste pe 121 de plăți directe (10). Dintre aceste 121 de operațiuni, 103 nu erau afectate de eroare. În cazul a 11 operațiuni, Curtea a detectat plăți în exces minore (sub 5 % din sumă), cauzate în principal de furnizarea de către fermieri a unor informații inexacte privind suprafețele. Curtea a identificat erori care reprezentau peste 5 % din suma examinată în cazul a șapte plăți directe, dintre care două cazuri erau afectate de erori ce depășeau 20 %. |
| --- | --- |

7.15.

Curtea a efectuat teste pe 121 de plăți directe (10). Dintre aceste 121 de operațiuni, 103 nu erau afectate de eroare. În cazul a 11 operațiuni, Curtea a detectat plăți în exces minore (sub 5 % din sumă), cauzate în principal de furnizarea de către fermieri a unor informații inexacte privind suprafețele. Curtea a identificat erori care reprezentau peste 5 % din suma examinată în cazul a șapte plăți directe, dintre care două cazuri erau afectate de erori ce depășeau 20 %.

| 7.15. | Comisia salută evaluarea CCE (a se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la punctul 7.11).

  Comisia consideră că erorile minore sunt imposibil de evitat la un cost rezonabil și precizează că nivelul de eroare estimat de Curte pentru plățile directe se situează sub pragul de semnificație de 2 %. |
| --- | --- |

7.15.

Comisia consideră că erorile minore sunt imposibil de evitat la un cost rezonabil și precizează că nivelul de eroare estimat de Curte pentru plățile directe se situează sub pragul de semnificație de 2 %.

| 7.16. | Principalul instrument de gestiune pentru plățile directe este Sistemul integrat de administrare și control (Integrated Administration and Control System – IACS), care include Sistemul de identificare a parcelelor agricole (Land Parcel Identification System – LPIS) (11). Curtea a indicat deja, anterior, că în special LPIS contribuie în mod semnificativ la prevenirea și la reducerea nivelurilor de eroare (12). În raportul anual de anul trecut, Curtea a observat că agențiile de plăți ale statelor membre identificaseră cu o mai mare exactitate suprafețele eligibile față de anii anteriori (13). Curtea menține această evaluare pozitivă și pentru exercițiul 2017. În plus, agențiile de plăți au început să efectueze controale încrucișate preliminare cu privire la cererilor de ajutor direct (14). Această nouă procedură îi alertează pe fermieri cu privire la existența anumitor erori în cererile lor și le dă ocazia să corecteze suprapunerile și dublele declarări într-un stadiu timpuriu, fără să riște aplicarea unor sancțiuni. La punctele 7.46-7.55, sunt discutate alte progrese realizate grație cererii de ajutor în format electronic cu informații geospațiale. |
| --- | --- |

7.16.

Principalul instrument de gestiune pentru plățile directe este Sistemul integrat de administrare și control (Integrated Administration and Control System – IACS), care include Sistemul de identificare a parcelelor agricole (Land Parcel Identification System – LPIS) (11). Curtea a indicat deja, anterior, că în special LPIS contribuie în mod semnificativ la prevenirea și la reducerea nivelurilor de eroare (12). În raportul anual de anul trecut, Curtea a observat că agențiile de plăți ale statelor membre identificaseră cu o mai mare exactitate suprafețele eligibile față de anii anteriori (13). Curtea menține această evaluare pozitivă și pentru exercițiul 2017. În plus, agențiile de plăți au început să efectueze controale încrucișate preliminare cu privire la cererilor de ajutor direct (14). Această nouă procedură îi alertează pe fermieri cu privire la existența anumitor erori în cererile lor și le dă ocazia să corecteze suprapunerile și dublele declarări într-un stadiu timpuriu, fără să riște aplicarea unor sancțiuni. La punctele 7.46-7.55, sunt discutate alte progrese realizate grație cererii de ajutor în format electronic cu informații geospațiale.

| 7.16. | Comisia salută evaluarea pozitivă a CCE privind rolul LPIS în prevenirea și reducerea nivelurilor de eroare.

  De asemenea, Comisia salută evaluarea CCE privind cererea de ajutor cu informații geospațiale (GSAA), pe care Comisia o consideră un instrument important în prevenirea erorilor și în simplificarea pentru fermieri și agențiile de plăți.


  A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la punctul 7.19. |
| --- | --- |

7.16.

De asemenea, Comisia salută evaluarea CCE privind cererea de ajutor cu informații geospațiale (GSAA), pe care Comisia o consideră un instrument important în prevenirea erorilor și în simplificarea pentru fermieri și agențiile de plăți.

A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la punctul 7.19.

| 7.17. | În cadrul testelor efectuate pe cele 121 de plăți directe, Curtea a vizitat 35 de beneficiari care au primit plăți pentru înverzire [a se vedea punctul 7.14 litera (b)] și a identificat erori în opt cazuri. Șapte plăți prezentau erori cauzate de furnizarea de către fermieri a unor informații incorecte privind suprafețele, o situație frecvent întâlnită în cazul schemelor de ajutoare directe. Doar într-un singur caz, Curtea a constatat o încălcare directă a cerințelor privind înverzirea. Curtea a remarcat deja, anterior, că aceste cerințe nu sunt exigente și corespund, în cea mai mare parte, unor practici agricole obișnuite (15). |
| --- | --- |

7.17.

În cadrul testelor efectuate pe cele 121 de plăți directe, Curtea a vizitat 35 de beneficiari care au primit plăți pentru înverzire [a se vedea punctul 7.14 litera (b)] și a identificat erori în opt cazuri. Șapte plăți prezentau erori cauzate de furnizarea de către fermieri a unor informații incorecte privind suprafețele, o situație frecvent întâlnită în cazul schemelor de ajutoare directe. Doar într-un singur caz, Curtea a constatat o încălcare directă a cerințelor privind înverzirea. Curtea a remarcat deja, anterior, că aceste cerințe nu sunt exigente și corespund, în cea mai mare parte, unor practici agricole obișnuite (15).

| 7.17. | Comisia consideră că înverzirea este o evoluție importantă în direcția unei agriculturi mai favorabile mediului. Modificările structurale apărute în practicile agricole necesită timp și, de multe ori, investiții, formare și orientare.

  Cerințele de înverzire sunt prevăzute în legislația adoptată de colegiuitori: Parlamentul European și Consiliul. |
| --- | --- |

7.17.

Cerințele de înverzire sunt prevăzute în legislația adoptată de colegiuitori: Parlamentul European și Consiliul.

Celelalte domenii de cheltuieli rămân caracterizate de un nivel sistematic ridicat de eroare

| 7.18. | Curtea a efectuat teste pe 109 plăți din cadrul cheltuielilor pentru dezvoltare rurală, pentru mediu, pentru politici climatice și pentru pescuit, ale căror rezultate sunt prezentate în cele ce urmează. |
| --- | --- |

7.18.

Curtea a efectuat teste pe 109 plăți din cadrul cheltuielilor pentru dezvoltare rurală, pentru mediu, pentru politici climatice și pentru pescuit, ale căror rezultate sunt prezentate în cele ce urmează.

| (a) | Dintre cele 84 de operațiuni aferente domeniului dezvoltării rurale, 60 nu erau afectate de eroare și 15 conțineau erori reprezentând sub 20 % din suma examinată, în timp ce pentru patru cazuri, Curtea a identificat erori cu un impact de 20 % sau mai mare. În cazul a cinci plăți, Curtea a detectat cazuri de neconformitate care nu au avut niciun impact financiar. |
| --- | --- |

(a)

Dintre cele 84 de operațiuni aferente domeniului dezvoltării rurale, 60 nu erau afectate de eroare și 15 conțineau erori reprezentând sub 20 % din suma examinată, în timp ce pentru patru cazuri, Curtea a identificat erori cu un impact de 20 % sau mai mare. În cazul a cinci plăți, Curtea a detectat cazuri de neconformitate care nu au avut niciun impact financiar.

| (b) | Dintre cele 19 operațiuni aferente măsurilor de piață, 12 nu erau afectate de eroare, în timp ce pentru două cazuri, Curtea a identificat erori cu un impact mai mare de 20 %. În cazul a cinci plăți, Curtea a detectat cazuri de neconformitate care nu au avut niciun impact financiar. |
| --- | --- |

(b)

Dintre cele 19 operațiuni aferente măsurilor de piață, 12 nu erau afectate de eroare, în timp ce pentru două cazuri, Curtea a identificat erori cu un impact mai mare de 20 %. În cazul a cinci plăți, Curtea a detectat cazuri de neconformitate care nu au avut niciun impact financiar.

| (c) | Dintre cele șase operațiuni aferente domeniilor de politici privind mediul, politicile climatice și pescuitul, trei nu erau afectate de eroare, în timp ce celelalte trei conțineau erori cu un impact mai mic de 20 % din suma examinată. |
| --- | --- |

(c)

Dintre cele șase operațiuni aferente domeniilor de politici privind mediul, politicile climatice și pescuitul, trei nu erau afectate de eroare, în timp ce celelalte trei conțineau erori cu un impact mai mic de 20 % din suma examinată.

| 7.19. | Principalele surse de eroare au fost nerespectarea condițiilor de eligibilitate (a se vedea punctele 7.21, 7.24, 7.25 și
  caseta 7.6
  ), furnizarea unor informații incorecte privind suprafețele sau numărul de animale (a se vedea punctul 7.22 și
  caseta 7.4
  ) și nerespectarea de către beneficiari a angajamentelor în materie de agromediu (a se vedea punctul 7.23 și
  caseta 7.5
  ). |
| --- | --- |

7.19.

Principalele surse de eroare au fost nerespectarea condițiilor de eligibilitate (a se vedea punctele 7.21, 7.24, 7.25 și
  caseta 7.6
  ), furnizarea unor informații incorecte privind suprafețele sau numărul de animale (a se vedea punctul 7.22 și
  caseta 7.4
  ) și nerespectarea de către beneficiari a angajamentelor în materie de agromediu (a se vedea punctul 7.23 și
  caseta 7.5
  ).

| 7.19. | Comisia reamintește că toate măsurile de dezvoltare rurală privind suprafețele și numărul de animale sunt administrate în cadrul IACS. Prin urmare, sistemul LPIS, care previne și reduce nivelurile de eroare și permite efectuarea unor controale încrucișate, este, de asemenea, relevant pentru aceste măsuri. |
| --- | --- |

7.19.

Dezvoltarea rurală

| 7.20. | PAC cofinanțează cheltuielile aferente dezvoltării rurale efectuate prin intermediul programelor de dezvoltare rurală ale statelor membre. Dintre cele 84 de operațiuni examinate pentru domeniul dezvoltării rurale, 50 de plăți efectuate către fermieri s-au bazat pe suprafață sau pe numărul de animale, cum ar fi plățile pentru agromediu, plățile compensatorii acordate fermierilor din zonele care se confruntă cu constrângeri naturale sau plățile în favoarea bunăstării animalelor. Celelalte 34 de plăți nu erau legate de suprafață, ci erau, de regulă, proiecte de investiții, cum ar fi sprijinul acordat pentru investiții realizate în cadrul exploatațiilor agricole, ajutorul acordat pentru înființarea de întreprinderi și sprijinul acordat pentru servicii de bază și reînnoirea satelor în zonele rurale. |
| --- | --- |

7.20.

PAC cofinanțează cheltuielile aferente dezvoltării rurale efectuate prin intermediul programelor de dezvoltare rurală ale statelor membre. Dintre cele 84 de operațiuni examinate pentru domeniul dezvoltării rurale, 50 de plăți efectuate către fermieri s-au bazat pe suprafață sau pe numărul de animale, cum ar fi plățile pentru agromediu, plățile compensatorii acordate fermierilor din zonele care se confruntă cu constrângeri naturale sau plățile în favoarea bunăstării animalelor. Celelalte 34 de plăți nu erau legate de suprafață, ci erau, de regulă, proiecte de investiții, cum ar fi sprijinul acordat pentru investiții realizate în cadrul exploatațiilor agricole, ajutorul acordat pentru înființarea de întreprinderi și sprijinul acordat pentru servicii de bază și reînnoirea satelor în zonele rurale.

| 7.21. | Pentru proiectele de investiții din domeniul dezvoltării rurale s-au stabilit condiții de eligibilitate pentru a direcționa ajutorul către anumite categorii de beneficiari și de activități, astfel încât să se îmbunătățească eficacitatea cheltuielilor. Dintre cele 34 de operațiuni examinate care nu erau legate de suprafață, Curtea a identificat cinci proiecte de investiții care nu respectau toate condițiile de eligibilitate. De exemplu, într-unul dintre cazuri, Curtea a detectat costuri alocate în mod incorect proiectului și, într-un alt caz, a constatat că nu existau elemente justificative care să vină în sprijinul anumitor costuri declarate. |
| --- | --- |

7.21.

Pentru proiectele de investiții din domeniul dezvoltării rurale s-au stabilit condiții de eligibilitate pentru a direcționa ajutorul către anumite categorii de beneficiari și de activități, astfel încât să se îmbunătățească eficacitatea cheltuielilor. Dintre cele 34 de operațiuni examinate care nu erau legate de suprafață, Curtea a identificat cinci proiecte de investiții care nu respectau toate condițiile de eligibilitate. De exemplu, într-unul dintre cazuri, Curtea a detectat costuri alocate în mod incorect proiectului și, într-un alt caz, a constatat că nu existau elemente justificative care să vină în sprijinul anumitor costuri declarate.

| 7.22. | Dintre cele 50 de plăți bazate pe suprafață sau pe numărul de animale, Curtea a identificat nouă cazuri în care beneficiarii furnizaseră informații incorecte (a se vedea
  caseta 7.4
  ). |
| --- | --- |

7.22.

Dintre cele 50 de plăți bazate pe suprafață sau pe numărul de animale, Curtea a identificat nouă cazuri în care beneficiarii furnizaseră informații incorecte (a se vedea
  caseta 7.4
  ).

| 7.22. | Comisia observă că în cazul acestor măsuri de dezvoltare rurală se aplică IACS (inclusiv LIPS), fapt ce contribuie la prevenirea și la reducerea nivelurilor de eroare. |
| --- | --- |

7.22.

Caseta 7.4 –   Mai mulți beneficiari furnizaseră informații incorecte

În Grecia, un fermier a cărui exploatație agricolă era situată într-o zonă montană a primit o plată compensatorie pentru zonele care se confruntă cu constrângeri naturale. Normele de eligibilitate precizau că fermierul trebuia să mențină o densitate minimă a efectivului de animale per hectar de pășune. În timpul vizitei efectuate de Curte la exploatație, s-a constatat că numărul de animale deținute de fermier nu era suficient pentru a atinge densitatea minimă a efectivului de animale pe toate pășunile pentru care fermierul depusese cerere de plată. Prin urmare, o parte din suprafața declarată de fermier era neeligibilă pentru sprijin, ceea ce a determinat o eroare de 15 %.

Curtea a identificat și alte cazuri de beneficiari care au furnizat informații incorecte privind suprafețele sau numărul de animale (care au avut, de asemenea, un impact mai mic de 20 %) în Franța, Croația, Polonia și Regatul Unit (Irlanda de Nord).

| 7.23. | Dintre cele 50 de operațiuni bazate pe numărul de animale sau pe suprafață care au fost examinate, 22 erau legate de plăți pentru agricultură ecologică și de plăți pentru agromediu și climă. Pentru a primi aceste plăți, beneficiarii au obligația (i) de a adopta și de a menține practici agricole ecologice; (ii) de a utiliza metode de producție agricolă compatibile cu protecția mediului, a peisajului și a resurselor naturale; sau (iii) de a contribui la atenuarea schimbărilor climatice și la adaptarea la acestea. Curtea a descoperit trei cazuri în care fermierii nu își respectaseră – parțial sau integral – angajamentele (a se vedea
  caseta 7.5
  ). |
| --- | --- |

7.23.

Dintre cele 50 de operațiuni bazate pe numărul de animale sau pe suprafață care au fost examinate, 22 erau legate de plăți pentru agricultură ecologică și de plăți pentru agromediu și climă. Pentru a primi aceste plăți, beneficiarii au obligația (i) de a adopta și de a menține practici agricole ecologice; (ii) de a utiliza metode de producție agricolă compatibile cu protecția mediului, a peisajului și a resurselor naturale; sau (iii) de a contribui la atenuarea schimbărilor climatice și la adaptarea la acestea. Curtea a descoperit trei cazuri în care fermierii nu își respectaseră – parțial sau integral – angajamentele (a se vedea
  caseta 7.5
  ).

Caseta 7.5 –   Unii beneficiari nu și-au respectat angajamentele de agromediu

Un fermier din Italia (Veneto) a primit ajutor în cadrul unei măsuri pentru optimizarea ecologică a tehnicilor agronomice și a irigațiilor. Pentru a primi ajutorul, beneficiarul trebuia să se angajeze să cultive culturi secundare (16) pe o parte din exploatație, să reducă utilizarea îngrășămintelor chimice și a apei pentru irigații și să țină un registru al culturilor și un registru al irigațiilor. Curtea a constatat că beneficiarul nu respectase niciunul dintre aceste angajamente, ceea ce generează o eroare de 100 %. După vizita Curții, agenția de plăți a lansat o procedură de recuperare a ajutorului.

Curtea a identificat și alte cazuri în care beneficiarii nu își respectaseră – parțial sau integral – angajamentele în materie de agromediu în Grecia și în Suedia.

Caseta 7.5 – Unii beneficiarii nu și-au respectat angajamentele de agromediu

Comisia observă că beneficiarul nu a făcut obiectul unui control la fața locului de către agenția de plăți. Autoritățile italiene au inițiat o procedură de recuperare a ajutorului de la beneficiarul respectiv.

Măsurile de piață

| 7.24. | Cele 19 operațiuni aferente măsurilor de piață care au fost incluse în eșantionul Curții proveneau din scheme de ajutoare acordate organizațiilor de producători de fructe și legume, din scheme de sprijin acordat sectorului vitivinicol sau din scheme de ajutoare excepționale acordate fermierilor producători de lapte și de produse lactate. În cazul a două dintre aceste operațiuni, agențiile de plăți rambursaseră costuri care erau cel puțin parțial neeligibile (a se vedea
  caseta 7.6
  ). |
| --- | --- |

7.24.

Cele 19 operațiuni aferente măsurilor de piață care au fost incluse în eșantionul Curții proveneau din scheme de ajutoare acordate organizațiilor de producători de fructe și legume, din scheme de sprijin acordat sectorului vitivinicol sau din scheme de ajutoare excepționale acordate fermierilor producători de lapte și de produse lactate. În cazul a două dintre aceste operațiuni, agențiile de plăți rambursaseră costuri care erau cel puțin parțial neeligibile (a se vedea
  caseta 7.6
  ).

Caseta 7.6 –   Unii beneficiari nu au respectat normele de eligibilitate aplicabile măsurilor de piață în cauză

În Polonia, un fermier producător de lactate a primit ajutor în cadrul unei măsuri care acorda sprijin fermierilor ce achiziționau juninci provenind din alt șeptel cu scopul de a crește valoarea propriului șeptel și de a spori competitivitatea exploatației lor. Fermierul în cauză a primit sprijinul după ce a achiziționat juninci de la tatăl său, care era și el fermier producător de lactate și al cărui șeptel era ținut în același grajd ca al beneficiarului. Cu două zile înainte, beneficiarul îi vânduse un număr similar de juninci tatălui său, care a primit, la rândul său, sprijin în cadrul aceleiași măsuri. Nu a existat un transfer fizic de animale, iar numărul total de animale deținute de beneficiar și tatăl acestuia a rămas neschimbat. În consecință, Curtea a evaluat că nu a existat nicio schimbare în ceea ce privește valoarea de ameliorare a șeptelului și competitivitatea fermei beneficiarului și a stabilit că acesta nu ar fi trebuit să primească ajutorul în cauză, ceea ce a determinat o eroare de 100 %.

Curtea a identificat o altă eroare de eligibilitate într-un proiect din Spania în cadrul unei măsuri care sprijină restructurarea plantațiilor viticole.

Caseta 7.6 – Unii beneficiari nu au respectat normele de eligibilitate aplicabile măsurilor de piață în cauză

Comisia va lua în considerare această constatare atunci când va planifica viitoarele anchete de verificare a conformității.

Mediu, politici climatice și pescuit

| 7.25. | În trei dintre cele șase cazuri examinate, Curtea a identificat erori cauzate de rambursarea unor cheltuieli neeligibile, inclusiv costuri calculate incorect, nerespectarea normelor în materie de achiziții și supradeclararea costurilor de personal. |
| --- | --- |

7.25.

În trei dintre cele șase cazuri examinate, Curtea a identificat erori cauzate de rambursarea unor cheltuieli neeligibile, inclusiv costuri calculate incorect, nerespectarea normelor în materie de achiziții și supradeclararea costurilor de personal.

OBSERVAȚIILE CURȚII

Rapoartele anuale de activitate și alte mecanisme de guvernanță: examinarea informațiilor privind regularitatea furnizate de entitatea auditată

Evaluarea de către Comisie a activităților efectuate de organismele de certificare

| 7.26. | Activitățile desfășurate de organismele de certificare din statele membre contribuie la modelul de asigurare al Comisiei pentru cheltuielile PAC în perioada 2014-2020 (a se vedea
  caseta 7.7
  ). Începând din 2015, organismele de certificare au obligația de a exprima o opinie anuală privind legalitatea și regularitatea cheltuielilor a căror rambursare a fost solicitată de statele membre. Această opinie ar trebui să se bazeze pe un eșantion reprezentativ de operațiuni. |
| --- | --- |

7.26.

Activitățile desfășurate de organismele de certificare din statele membre contribuie la modelul de asigurare al Comisiei pentru cheltuielile PAC în perioada 2014-2020 (a se vedea
  caseta 7.7
  ). Începând din 2015, organismele de certificare au obligația de a exprima o opinie anuală privind legalitatea și regularitatea cheltuielilor a căror rambursare a fost solicitată de statele membre. Această opinie ar trebui să se bazeze pe un eșantion reprezentativ de operațiuni.

| 7.27. | În fiecare an, directorul fiecărei agenții de plăți transmite Comisiei o declarație de gestiune cu privire la eficacitatea sistemelor lor de control, însoțită de un raport care prezintă rezultatele controalelor administrative și ale controalelor la fața locului efectuate de agenția de plăți („statisticile de control”). Organismele de certificare au obligația de a preciza dacă examinarea pe care au efectuat-o ridică semne de întrebare cu privire la afirmațiile conținute în declarațiile de gestiune. |
| --- | --- |

7.27.

În fiecare an, directorul fiecărei agenții de plăți transmite Comisiei o declarație de gestiune cu privire la eficacitatea sistemelor lor de control, însoțită de un raport care prezintă rezultatele controalelor administrative și ale controalelor la fața locului efectuate de agenția de plăți („statisticile de control”). Organismele de certificare au obligația de a preciza dacă examinarea pe care au efectuat-o ridică semne de întrebare cu privire la afirmațiile conținute în declarațiile de gestiune.

Caseta 7.7 –   Modelul de asigurare al Comisiei pentru cheltuielile PAC în perioada 2014-2020

Image

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| 7.28. | Curtea a indicat deja în trecut că, în opinia sa, rolul organismelor de certificare constând în furnizarea unei opinii privind regularitatea cheltuielilor reprezintă o evoluție pozitivă. Ea a identificat totuși deficiențe semnificative în cadrul aplicabil primului an în care organismele de certificare au îndeplinit acest rol, din cauza cărora opiniile exprimate de acestea nu sunt pe deplin conforme cu standardele și normele aplicabile (17). |
| --- | --- |

7.28.

Curtea a indicat deja în trecut că, în opinia sa, rolul organismelor de certificare constând în furnizarea unei opinii privind regularitatea cheltuielilor reprezintă o evoluție pozitivă. Ea a identificat totuși deficiențe semnificative în cadrul aplicabil primului an în care organismele de certificare au îndeplinit acest rol, din cauza cărora opiniile exprimate de acestea nu sunt pe deplin conforme cu standardele și normele aplicabile (17).

| 7.28. | Comisia consideră că recomandările formulate de CCE în Raportul special privind noul rol al organismelor de certificare în primul an de implementare, cu care Comisia a fost de acord, au fost deja puse în aplicare, în special în cadrul orientărilor actualizate destinate organismelor de certificare pentru exercițiul financiar 2018/2019. |
| --- | --- |

7.28.

| 7.29. | Între 2015 și 2017, Comisia a efectuat 47 de vizite de examinare specifice pentru a evalua activitățile desfășurate de organismele de certificare. Ea a concluzionat, în zece cazuri, că activitățile pe care le-a examinat erau fiabile (18), (19) (a se vedea
  caseta 7.8
  ). |
| --- | --- |

7.29.

Între 2015 și 2017, Comisia a efectuat 47 de vizite de examinare specifice pentru a evalua activitățile desfășurate de organismele de certificare. Ea a concluzionat, în zece cazuri, că activitățile pe care le-a examinat erau fiabile (18), (19) (a se vedea
  caseta 7.8
  ).

| 7.29. | Comisia a efectuat 47 de misiuni de audit (20), care acoperă 42 de agenții de plăți și 35 de organisme de certificare în perioada 2015-2017. În urma misiunilor, din cele 35 de organisme de certificare vizitate (21), 10 au fost considerate fiabile. În plus, fiabilitatea activității organismelor de certificare a fost evaluată în detaliu în cadrul exercițiului de verificare financiară, care a luat în calcul toate elementele, inclusiv observațiile formulate în cadrul misiunilor de audit. Astfel, aceste misiuni au fost menite să contribuie la evaluarea globală finală a fiabilității generale a activității organismelor de certificare. În consecință, pentru o serie de organisme de certificare, gradul de fiabilitate a crescut. |
| --- | --- |

7.29.

Caseta 7.8 –   Concluzia vizitelor de examinare din perioada 2015-2017 cu privire la credibilitatea care poate fi acordată activităților efectuate de organismele de certificare

Image

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza examinărilor realizate de DG AGRI.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| 7.30. | În 2017, Curtea a examinat 12 dintre aceste vizite de examinare (22). Șase dintre acestea (23) au fost reefectuate de Curte la fața locului, iar celelalte șase (24) au fost verificate prin intermediul unei examinări a documentației existente la nivelul Comisiei. |
| --- | --- |

7.30.

În 2017, Curtea a examinat 12 dintre aceste vizite de examinare (22). Șase dintre acestea (23) au fost reefectuate de Curte la fața locului, iar celelalte șase (24) au fost verificate prin intermediul unei examinări a documentației existente la nivelul Comisiei.

Curtea a observat îmbunătățiri în ceea ce privește metodologia și abordarea Comisiei, ...

| 7.31. | Curtea a observat îmbunătățiri în ceea ce privește metodologia și abordarea pe care le aplică Comisia în cursul vizitelor sale de examinare. În 2016, Comisia a început să prezinte concluzii într-un mod clar și standardizat cu privire la măsura în care poate acorda credibilitate activităților organismelor de certificare. În 2017, vizitele de examinare desfășurate de Comisie au inclus o examinare a controalelor efectuate de organismele de certificare cu privire la exhaustivitatea, exactitatea și caracterul reprezentativ al statisticilor de control ale agențiilor de plăți. |
| --- | --- |

7.31.

Curtea a observat îmbunătățiri în ceea ce privește metodologia și abordarea pe care le aplică Comisia în cursul vizitelor sale de examinare. În 2016, Comisia a început să prezinte concluzii într-un mod clar și standardizat cu privire la măsura în care poate acorda credibilitate activităților organismelor de certificare. În 2017, vizitele de examinare desfășurate de Comisie au inclus o examinare a controalelor efectuate de organismele de certificare cu privire la exhaustivitatea, exactitatea și caracterul reprezentativ al statisticilor de control ale agențiilor de plăți.

| 7.31. | Comisia salută evaluarea pozitivă a CCE, care reflectă evoluția obiectivului misiunilor. Misiunile din 2015 au avut mai degrabă un caracter consultativ, în timp ce misiunile din 2016 și 2017 au fost concepute drept evaluări globale ale fiabilității și ale calității generale a activității organismelor de certificare. |
| --- | --- |

7.31.

... însă a identificat anumite probleme care nu fuseseră semnalate în urma examinărilor Comisiei

| 7.32. | Curtea a identificat două probleme semnificative în plus față de cele semnalate de Comisie în urma examinărilor sale, și anume: |
| --- | --- |

7.32.

Curtea a identificat două probleme semnificative în plus față de cele semnalate de Comisie în urma examinărilor sale, și anume:

7.32.

| (a) | Un organism de certificare nu selectase nicio plată pentru înverzire în eșantionul său, deși aceste plăți reprezintă 30 % din cheltuielile aferente plăților directe. |
| --- | --- |

(a)

Un organism de certificare nu selectase nicio plată pentru înverzire în eșantionul său, deși aceste plăți reprezintă 30 % din cheltuielile aferente plăților directe.

| (a) | În ceea ce privește înverzirea, Comisia a obținut probe de audit care demonstrează că eșantionul a fost generat de un software statistic și nu a fost manipulat; prin urmare, s-a considerat că eșantionul este reprezentativ din punct de vedere statistic. |
| --- | --- |

(a)

În ceea ce privește înverzirea, Comisia a obținut probe de audit care demonstrează că eșantionul a fost generat de un software statistic și nu a fost manipulat; prin urmare, s-a considerat că eșantionul este reprezentativ din punct de vedere statistic.

| (b) | O agenție de plăți încă nu își finalizase controalele atunci când a fost informată cu privire la operațiunile care fuseseră eșantionate de organismul de certificare. Într-o astfel de situație, apare riscul ca eșantionul să nu fie reprezentativ, întrucât agențiile de plăți ar putea să efectueze controale mai intense pentru elementele incluse în eșantion pe care își vor baza evaluarea organismele de certificare. |
| --- | --- |

(b)

O agenție de plăți încă nu își finalizase controalele atunci când a fost informată cu privire la operațiunile care fuseseră eșantionate de organismul de certificare. Într-o astfel de situație, apare riscul ca eșantionul să nu fie reprezentativ, întrucât agențiile de plăți ar putea să efectueze controale mai intense pentru elementele incluse în eșantion pe care își vor baza evaluarea organismele de certificare.

| (b) | Comisia este de acord cu CCE că poate exista riscul ca agenția de plăți să fi desfășurat inspecții mai amănunțite pentru tranzacțiile din eșantionul selectat de organismul de certificare. Acest subiect a fost discutat în mai multe rânduri cu organismele de certificare în cadrul reuniunilor grupurilor de experți și s-a recomandat instituirea unor garanții, astfel încât conținutul eșantionului lor să nu fie divulgat înainte ca agenția de plăți să efectueze controalele. În cazul în care organismul de certificare bănuiește că agenția de plăți a efectuat inspecții mai amănunțite în privința anumitor tranzacții, organismului de certificare i s-a recomandat să realizeze proceduri de audit suplimentare pentru a verifica acest lucru. |
| --- | --- |

(b)

Comisia este de acord cu CCE că poate exista riscul ca agenția de plăți să fi desfășurat inspecții mai amănunțite pentru tranzacțiile din eșantionul selectat de organismul de certificare. Acest subiect a fost discutat în mai multe rânduri cu organismele de certificare în cadrul reuniunilor grupurilor de experți și s-a recomandat instituirea unor garanții, astfel încât conținutul eșantionului lor să nu fie divulgat înainte ca agenția de plăți să efectueze controalele. În cazul în care organismul de certificare bănuiește că agenția de plăți a efectuat inspecții mai amănunțite în privința anumitor tranzacții, organismului de certificare i s-a recomandat să realizeze proceduri de audit suplimentare pentru a verifica acest lucru.

Trebuie să se aducă în continuare îmbunătățiri în ceea ce privește contribuția organismelor de certificare la modelul de asigurare al Comisiei

| 7.33. | În 2017, Comisia a efectuat vizite de examinare la 15 organisme de certificare. Sfera acestor vizite era limitată, în multe cazuri, la anumite tipuri de cheltuieli. Per ansamblu, examinarea Comisiei a acoperit activități desfășurate de organismele de certificare cu privire la un volum total de cheltuieli de 3,4  miliarde de euro (25), ceea ce reprezintă aproximativ 6,1  % din totalul cheltuielilor aferente PAC. |
| --- | --- |

7.33.

În 2017, Comisia a efectuat vizite de examinare la 15 organisme de certificare. Sfera acestor vizite era limitată, în multe cazuri, la anumite tipuri de cheltuieli. Per ansamblu, examinarea Comisiei a acoperit activități desfășurate de organismele de certificare cu privire la un volum total de cheltuieli de 3,4  miliarde de euro (25), ceea ce reprezintă aproximativ 6,1  % din totalul cheltuielilor aferente PAC.

| 7.33. | Fiabilitatea organismelor de certificare este evaluată nu doar pe baza misiunilor dedicate, ci și pe baza rapoartelor privind verificarea financiară și a misiunilor de verificare a conformității care vizează activitatea organismelor de certificare. Acest control s-a efectuat nu numai pentru 2017, ci și pentru perioada 2015-2017 și se va face în continuare într-un ritm și mai susținut, pe măsură ce auditurile Comisiei sunt reorientate mai mult către activitatea organismelor de certificare.

  Comisia a avut o abordare prudentă față de nivelul de fiabilitate a activității organismelor de certificare. De multe ori, în urma misiunilor s-au formulat recomandări de care s-a ținut seama, ceea ce a condus la o creștere a dependenței față de activitatea organismului de certificare după misiunea inițială. Încrederea Comisiei în activitatea organismelor de certificare a crescut din 2015. Prin urmare, activitatea organismelor de certificare a contribuit în mod semnificativ la ajustările ratelor de eroare raportate de statele membre în raportul anual de activitate al DG AGRI din 2017. Întrucât acest proces este în curs, Comisia se așteaptă ca fiabilitatea să crească în continuare în următorii ani. |
| --- | --- |

7.33.

Comisia a avut o abordare prudentă față de nivelul de fiabilitate a activității organismelor de certificare. De multe ori, în urma misiunilor s-au formulat recomandări de care s-a ținut seama, ceea ce a condus la o creștere a dependenței față de activitatea organismului de certificare după misiunea inițială. Încrederea Comisiei în activitatea organismelor de certificare a crescut din 2015. Prin urmare, activitatea organismelor de certificare a contribuit în mod semnificativ la ajustările ratelor de eroare raportate de statele membre în raportul anual de activitate al DG AGRI din 2017. Întrucât acest proces este în curs, Comisia se așteaptă ca fiabilitatea să crească în continuare în următorii ani.

| 7.34. | Comisia a concluzionat că numai patru dintre cele 15 organisme de certificare pe care le-a vizitat în 2017 erau fiabile (26). Aceste patru examinări realizate de Comisie furnizează o asigurare cu privire la un buget de 700 de milioane de euro, ceea ce reprezintă 1,3  % din totalul cheltuielilor PAC. |
| --- | --- |

7.34.

Comisia a concluzionat că numai patru dintre cele 15 organisme de certificare pe care le-a vizitat în 2017 erau fiabile (26). Aceste patru examinări realizate de Comisie furnizează o asigurare cu privire la un buget de 700 de milioane de euro, ceea ce reprezintă 1,3  % din totalul cheltuielilor PAC.

| 7.35. | Ca și în anii anteriori, DG AGRI a calculat ratele anuale de eroare pe care le publică în raportul său anual de activitate procedând la ajustarea ratelor de eroare raportate în statisticile de control ale agențiilor de plăți. Pentru realizarea acestor ajustări, DG AGRI a ținut seama de rezultatele propriilor controale de conformitate efectuate în statele membre și de opiniile exprimate de organismele de certificare cu privire la regularitatea cheltuielilor declarate în vederea rambursării (a se vedea punctul 7.27 și
  caseta 7.7
  ). |
| --- | --- |

7.35.

Ca și în anii anteriori, DG AGRI a calculat ratele anuale de eroare pe care le publică în raportul său anual de activitate procedând la ajustarea ratelor de eroare raportate în statisticile de control ale agențiilor de plăți. Pentru realizarea acestor ajustări, DG AGRI a ținut seama de rezultatele propriilor controale de conformitate efectuate în statele membre și de opiniile exprimate de organismele de certificare cu privire la regularitatea cheltuielilor declarate în vederea rambursării (a se vedea punctul 7.27 și
  caseta 7.7
  ).

| 7.36. | Pe baza statisticilor de control ale agențiilor lor de plăți, statele membre au raportat un nivel de eroare global apropiat de 1 %. Ulterior, DG AGRI a prezentat, în raportul său anual de activitate, o rată de eroare ajustată de aproximativ 2,2  % pentru ansamblul cheltuielilor PAC. Curtea a examinat ajustările realizate de DG AGRI cu privire la ratele de eroare raportate în statisticile de control ale agențiilor de plăți și a constatat că un sfert din cuantumul total aferent ajustărilor se datora direct activităților organismelor de certificare. Ca și în anii anteriori, majoritatea ajustărilor realizate de DG AGRI s-au bazat pe propriile controale de conformitate efectuate cu privire la cheltuielile agențiilor de plăți. DG AGRI a calculat aceste ajustări utilizând, adesea, rate forfetare, destinate să reflecte gravitatea și amploarea deficiențelor pe care le-a detectat la nivelul sistemelor de control. Chiar și în cazul în care consideră că aceste activități sunt fiabile, DG AGRI poate aplica alte ajustări în plus față de ratele de eroare pe care le-au raportat organismele de certificare. În 2017, acest lucru s-a întâmplat în cazul a două dintre cele patru organisme de certificare menționate la punctul 7.34. |
| --- | --- |

7.36.

Pe baza statisticilor de control ale agențiilor lor de plăți, statele membre au raportat un nivel de eroare global apropiat de 1 %. Ulterior, DG AGRI a prezentat, în raportul său anual de activitate, o rată de eroare ajustată de aproximativ 2,2  % pentru ansamblul cheltuielilor PAC. Curtea a examinat ajustările realizate de DG AGRI cu privire la ratele de eroare raportate în statisticile de control ale agențiilor de plăți și a constatat că un sfert din cuantumul total aferent ajustărilor se datora direct activităților organismelor de certificare. Ca și în anii anteriori, majoritatea ajustărilor realizate de DG AGRI s-au bazat pe propriile controale de conformitate efectuate cu privire la cheltuielile agențiilor de plăți. DG AGRI a calculat aceste ajustări utilizând, adesea, rate forfetare, destinate să reflecte gravitatea și amploarea deficiențelor pe care le-a detectat la nivelul sistemelor de control. Chiar și în cazul în care consideră că aceste activități sunt fiabile, DG AGRI poate aplica alte ajustări în plus față de ratele de eroare pe care le-au raportat organismele de certificare. În 2017, acest lucru s-a întâmplat în cazul a două dintre cele patru organisme de certificare menționate la punctul 7.34.

| 7.36. | Comisia nu calculează o rată de eroare globală pentru fiecare stat membru în parte, deoarece nu toate domeniile de cheltuieli fac obiectul statisticilor de control. În raportul său anual de activitate, DG AGRI prezintă ratele de eroare din statisticile de control pe domenii de cheltuieli (măsuri de piață, plăți directe, dezvoltare rurală). Ajustările DG AGRI combină rezultatele activității organismelor de certificare și constatările DG AGRI, care uneori se suprapun, iar alteori vizează domenii diferite. În orice caz, ele sunt combinate și trebuie luate în considerare împreună, nu separat. |
| --- | --- |

7.36.

| 7.37. | Contribuția organismelor de certificare la modelul de asigurare al Comisiei a crescut din 2015. Este însă necesar să se aducă în continuare îmbunătățiri pentru a permite Comisiei să se sprijine, așa cum are intenția, pe activitățile organismelor de certificare ca sursă principală de asigurare privind regularitatea cheltuielilor PAC. |
| --- | --- |

7.37.

Contribuția organismelor de certificare la modelul de asigurare al Comisiei a crescut din 2015. Este însă necesar să se aducă în continuare îmbunătățiri pentru a permite Comisiei să se sprijine, așa cum are intenția, pe activitățile organismelor de certificare ca sursă principală de asigurare privind regularitatea cheltuielilor PAC.

| 7.37. | Comisia salută observația CCE. Comisia consideră că activitatea organismelor de certificare sa îmbunătățit, deoarece în cel de al treilea an de aplicare a noii abordări în materie de asigurare, organismele de certificare au înregistrat rezultate mai bine întemeiate și justificate decât în anii precedenți. Deși sunt necesare îmbunătățiri suplimentare, Comisia consideră că organismele de certificare constituie un element-cheie al modelului de asigurare al PAC. |
| --- | --- |

7.37.

Raportul anual de activitate al DG AGRI

| 7.38. | Ratele de eroare ajustate raportate de DG AGRI, de aproximativ 2,2  % pentru cheltuielile PAC și de aproximativ 1,9  % pentru plățile directe, concordă cu concluzia auditului Curții (a se vedea punctul 7.40). |
| --- | --- |

7.38.

Ratele de eroare ajustate raportate de DG AGRI, de aproximativ 2,2  % pentru cheltuielile PAC și de aproximativ 1,9  % pentru plățile directe, concordă cu concluzia auditului Curții (a se vedea punctul 7.40).

| 7.38. | Comisia este foarte mulțumită de faptul că există o concordanță între concluziile de audit ale CCE și ratele de eroare raportate în raportul anual de activitate al DG AGRI.

  Indicii de eroare reduși justifică asigurarea rezonabilă pentru declarația de asigurare a directorului general al DG AGRI. Pentru a se remedia cauzele erorilor, se formulează rezerve cu privire la măsurile specifice sau la agențiile de plăți specifice în cazul cărora trebuie întreprinse acțiuni corective.


  Comisia subliniază că indicele de eroare global se situează pe o curbă descendentă, fapt confirmat și de concluziile CCE. În plus, este primul an când rata de eroare din raportul anual de activitate al DG AGRI pentru întregul FEGA (inclusiv ajutoarele directe și măsurile de piață) se află sub pragul de semnificație.


  În ceea ce privește dezvoltarea rurală, deși rata de eroare a Comisiei a scăzut în mod constant în ultimii ani, dacă se ia în calcul necesitatea asigurării unui echilibru între legalitate și regularitate și atingerea obiectivelor de politică, ținând seama și de costurile de execuție, nu se poate aștepta cu reală certitudine că se va putea atinge o rată de eroare nesemnificativă cu eforturi rezonabile. |
| --- | --- |

7.38.

Indicii de eroare reduși justifică asigurarea rezonabilă pentru declarația de asigurare a directorului general al DG AGRI. Pentru a se remedia cauzele erorilor, se formulează rezerve cu privire la măsurile specifice sau la agențiile de plăți specifice în cazul cărora trebuie întreprinse acțiuni corective.

Comisia subliniază că indicele de eroare global se situează pe o curbă descendentă, fapt confirmat și de concluziile CCE. În plus, este primul an când rata de eroare din raportul anual de activitate al DG AGRI pentru întregul FEGA (inclusiv ajutoarele directe și măsurile de piață) se află sub pragul de semnificație.

În ceea ce privește dezvoltarea rurală, deși rata de eroare a Comisiei a scăzut în mod constant în ultimii ani, dacă se ia în calcul necesitatea asigurării unui echilibru între legalitate și regularitate și atingerea obiectivelor de politică, ținând seama și de costurile de execuție, nu se poate aștepta cu reală certitudine că se va putea atinge o rată de eroare nesemnificativă cu eforturi rezonabile.

Rapoartele anuale de activitate ale DG MARE, DG ENV și DG CLIMA

| 7.39. | Rapoartele anuale de activitate au fost întocmite în conformitate cu instrucțiunile interne ale Comisiei și metodele utilizate pentru calculul ratelor de eroare nu indicau nicio problemă de ordin metodologic. Numărul de operațiuni care au făcut obiectul auditului Curții în 2017 în domeniul pescuitului, al mediului și al politicilor climatice era, din punct de vedere statistic, prea mic pentru ca aceasta să poată compara informațiile raportate cu privire la regularitatea cheltuielilor de către cele trei direcții generale cu rezultatele auditurilor sale. |
| --- | --- |

7.39.

Rapoartele anuale de activitate au fost întocmite în conformitate cu instrucțiunile interne ale Comisiei și metodele utilizate pentru calculul ratelor de eroare nu indicau nicio problemă de ordin metodologic. Numărul de operațiuni care au făcut obiectul auditului Curții în 2017 în domeniul pescuitului, al mediului și al politicilor climatice era, din punct de vedere statistic, prea mic pentru ca aceasta să poată compara informațiile raportate cu privire la regularitatea cheltuielilor de către cele trei direcții generale cu rezultatele auditurilor sale.

Concluzie și recomandări

Concluzie

| 7.40. | Ansamblul probelor de audit indică faptul că nivelul de eroare din cadrul cheltuielilor aferente rubricii Resurse naturale era semnificativ (a se vedea punctul 7.10). Cu toate acestea, schemele de ajutoare directe, care reprezintă 74 % din cheltuielile aferente acestei rubrici din CFM, nu au fost afectate de un nivel semnificativ de eroare în 2017 (a se vedea punctul 7.11). |
| --- | --- |

7.40.

Ansamblul probelor de audit indică faptul că nivelul de eroare din cadrul cheltuielilor aferente rubricii Resurse naturale era semnificativ (a se vedea punctul 7.10). Cu toate acestea, schemele de ajutoare directe, care reprezintă 74 % din cheltuielile aferente acestei rubrici din CFM, nu au fost afectate de un nivel semnificativ de eroare în 2017 (a se vedea punctul 7.11).

| 7.41. | Pentru această rubrică din CFM, testele efectuate de Curte pe operațiuni au indicat existența unui nivel de eroare global estimat de 2,4  % (a se vedea
  anexa 7.1
  ). |
| --- | --- |

7.41.

Pentru această rubrică din CFM, testele efectuate de Curte pe operațiuni au indicat existența unui nivel de eroare global estimat de 2,4  % (a se vedea
  anexa 7.1
  ).

Recomandări

| 7.42. | Anexa 7.4
  prezintă constatările rezultate în urma examinării de către Curte a situației acțiunilor întreprinse ca urmare a celor cinci recomandări formulate în Raportul anual pe 2014. Comisia a pus în aplicare integral o recomandare, în timp ce trei au fost puse în aplicare în majoritatea privințelor și una a fost pusă în aplicare în anumite privințe. |
| --- | --- |

7.42.

Anexa 7.4
  prezintă constatările rezultate în urma examinării de către Curte a situației acțiunilor întreprinse ca urmare a celor cinci recomandări formulate în Raportul anual pe 2014. Comisia a pus în aplicare integral o recomandare, în timp ce trei au fost puse în aplicare în majoritatea privințelor și una a fost pusă în aplicare în anumite privințe.

| 7.43. | În urma acestei examinări și pe baza constatărilor și a concluziei formulate pentru exercițiul 2017, Curtea recomandă Comisiei următoarele: |
| --- | --- |

7.43.

În urma acestei examinări și pe baza constatărilor și a concluziei formulate pentru exercițiul 2017, Curtea recomandă Comisiei următoarele:

| — | Recomandarea 1: să evalueze eficacitatea acțiunilor întreprinse de statele membre pentru a elimina cauzele erorilor care afectează plățile efectuate pentru măsurile de piață și pentru dezvoltarea rurală și să pună la dispoziție orientări suplimentare atunci când este necesar (a se vedea punctele 7.18-7.24 și
  anexa 7.4
  ).
  Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: 2019. |
| --- | --- |

—

Recomandarea 1: să evalueze eficacitatea acțiunilor întreprinse de statele membre pentru a elimina cauzele erorilor care afectează plățile efectuate pentru măsurile de piață și pentru dezvoltarea rurală și să pună la dispoziție orientări suplimentare atunci când este necesar (a se vedea punctele 7.18-7.24 și
  anexa 7.4
  ).

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: 2019.

Comisia acceptă această recomandare și va continua să solicite statelor membre să elaboreze planuri de acțiuni corective atunci când sunt identificate deficiențe și lacune grave și să verifice dacă acestea sunt bine puse în aplicare. Toate orientările relevante sunt actualizate în mod regulat. A se vedea, de asemenea, răspunsul Comisiei la punctul 7.38.

| — | Recomandarea 2: să realizeze o examinare mai atentă a calității testelor efectuate de organismele de certificare pe operațiuni (a se vedea punctul 7.32).
  Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: 2019. |
| --- | --- |

—

Recomandarea 2: să realizeze o examinare mai atentă a calității testelor efectuate de organismele de certificare pe operațiuni (a se vedea punctul 7.32).

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: 2019.

Comisia acceptă această recomandare și consideră că aceasta este pusă în aplicare prin intermediul auditurilor specifice ale organismelor de certificare, al auditurilor de conformitate și al procedurii de evaluare a verificării financiare.

Comisia va continua să ofere orientări cu privire la calitatea activității organismelor de certificare.

| — | Recomandarea 3: să verifice punerea în aplicare a măsurilor de remediere luate de autoritățile statelor membre atunci când Comisia a constatat că nu poate acorda deloc credibilitate sau poate acorda doar o credibilitate limitată activităților efectuate de un organism de certificare (a se vedea punctul 7.34).
  Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: 2019. |
| --- | --- |

—

Recomandarea 3: să verifice punerea în aplicare a măsurilor de remediere luate de autoritățile statelor membre atunci când Comisia a constatat că nu poate acorda deloc credibilitate sau poate acorda doar o credibilitate limitată activităților efectuate de un organism de certificare (a se vedea punctul 7.34).

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: 2019.

Comisia acceptă recomandarea și consideră că o pune în aplicare.

Pentru toate cazurile în care s-a constatat că activitatea organismului de certificare nu este fiabilă, a fost lansată o procedură de verificare a conformității pentru a se discuta măsurile de remediere pe care urmează să le pună în aplicare statul membru. Cazurile în care activitatea organismului de certificare este doar parțial fiabilă sunt urmărite în mod sistematic pe baza răspunsului statului membru și/sau a raportului organismului de certificare pentru exercițiul financiar următor.

PARTEA 2 – PERFORMANȚA

| 7.44. | În 2017, Curtea a publicat șase rapoarte speciale consacrate cheltuielilor din cadrul rubricii Resurse naturale. Rapoartele speciale care au acoperit PAC au examinat programarea în domeniul dezvoltării rurale, sprijinul acordat tinerilor fermieri, înverzirea (a se vedea punctele 3.45-3.48) și rolul organismelor de certificare. Curtea a publicat, de asemenea, rapoarte privind controalele din domeniul pescuitului și rețeaua ecologică Natura 2000. |
| --- | --- |

7.44.

În 2017, Curtea a publicat șase rapoarte speciale consacrate cheltuielilor din cadrul rubricii Resurse naturale. Rapoartele speciale care au acoperit PAC au examinat programarea în domeniul dezvoltării rurale, sprijinul acordat tinerilor fermieri, înverzirea (a se vedea punctele 3.45-3.48) și rolul organismelor de certificare. Curtea a publicat, de asemenea, rapoarte privind controalele din domeniul pescuitului și rețeaua ecologică Natura 2000.

| 7.45. | În plus, în cadrul testelor pe care le-a efectuat cu privire la regularitatea operațiunilor din 2017, Curtea a evaluat performanța cererii de ajutor în format electronic cu informații geospațiale pentru plățile bazate pe suprafață, precum și performanța proiectelor de investiții din domeniul dezvoltării rurale. |
| --- | --- |

7.45.

În plus, în cadrul testelor pe care le-a efectuat cu privire la regularitatea operațiunilor din 2017, Curtea a evaluat performanța cererii de ajutor în format electronic cu informații geospațiale pentru plățile bazate pe suprafață, precum și performanța proiectelor de investiții din domeniul dezvoltării rurale.

Evaluarea performanței cererii de ajutor în format electronic cu informații geospațiale

| 7.46. | Cererea de ajutor în format electronic cu informații geospațiale este o aplicație web pe care fermierii o pot utiliza pentru a depune online cereri de ajutor pe suprafață în vederea prelucrării lor de către agențiile de plăți. Acestea din urmă trebuie să pună această aplicație la dispoziția beneficiarilor de ajutoare bazate pe suprafață până în 2018 (27), deși o decizie de punere în aplicare a Comisiei a acordat o prelungire a acestui termen pentru șase state membre (28). Din momentul în care aplicația este disponibilă, beneficiarii trebuie să își depună cererile pe această cale. În cazul în care beneficiarii nu sunt în măsură să utilizeze aplicația, autoritățile trebuie să ofere asistența necesară sau să pună la dispoziție formulare de cerere pe hârtie. În orice caz, autoritățile trebuie să se asigure că suprafețele declarate sunt digitalizate. |
| --- | --- |

7.46.

Cererea de ajutor în format electronic cu informații geospațiale este o aplicație web pe care fermierii o pot utiliza pentru a depune online cereri de ajutor pe suprafață în vederea prelucrării lor de către agențiile de plăți. Acestea din urmă trebuie să pună această aplicație la dispoziția beneficiarilor de ajutoare bazate pe suprafață până în 2018 (27), deși o decizie de punere în aplicare a Comisiei a acordat o prelungire a acestui termen pentru șase state membre (28). Din momentul în care aplicația este disponibilă, beneficiarii trebuie să își depună cererile pe această cale. În cazul în care beneficiarii nu sunt în măsură să utilizeze aplicația, autoritățile trebuie să ofere asistența necesară sau să pună la dispoziție formulare de cerere pe hârtie. În orice caz, autoritățile trebuie să se asigure că suprafețele declarate sunt digitalizate.

| 7.46. | Comisia observă că introducerea cererii de ajutor cu informații geospațiale a fost pusă în aplicare cu promptitudine în majoritatea statelor membre.

  6 state membre au beneficiat de o prelungire a termenului, iar pentru 3 state membre, prelungirea se referă numai la anumite aspecte specifice ale cererilor de ajutor în contextul dezvoltării rurale sau la parcelele comune, ceea ce reprezintă o mică parte din ajutorul total (a se vedea a doua notă de subsol la prezentul punct). |
| --- | --- |

7.46.

6 state membre au beneficiat de o prelungire a termenului, iar pentru 3 state membre, prelungirea se referă numai la anumite aspecte specifice ale cererilor de ajutor în contextul dezvoltării rurale sau la parcelele comune, ceea ce reprezintă o mică parte din ajutorul total (a se vedea a doua notă de subsol la prezentul punct).

| 7.47. | Aplicația integrează datele din sistemele LPIS referitoare la parcelele de teren, ceea ce dă fermierilor posibilitatea de a-și verifica și a-și actualiza pe ecran suprafața agricolă declarată (a se vedea
  caseta 7.9
  ). |
| --- | --- |

7.47.

Aplicația integrează datele din sistemele LPIS referitoare la parcelele de teren, ceea ce dă fermierilor posibilitatea de a-și verifica și a-și actualiza pe ecran suprafața agricolă declarată (a se vedea
  caseta 7.9
  ).

Caseta 7.9 –   Aplicația pentru cereri de ajutor în format electronic cu informații geospațiale le permite fermierilor să își actualizeze datele pe ecran

Atunci când utilizează această aplicație pentru depunerea unei cereri de ajutor, fermierii pot să traseze pe ecran conturul fiecărui teren, făcând corecții atunci când este necesar.

Image

Sursa: ecran pentru demonstrare online (Regatul Unit – Irlanda de Nord: Ministerul Agriculturii, Mediului și Afacerilor Rurale).

OBSERVAȚIILE CURȚII

| 7.48. | Aplicația are drept scop să prevină comiterea de erori de către fermieri atunci când își declară suprafețele eligibile, să crească eficiența controalelor administrative încrucișate și să furnizeze date mai fiabile pentru monitorizare și evaluare. |
| --- | --- |

7.48.

Aplicația are drept scop să prevină comiterea de erori de către fermieri atunci când își declară suprafețele eligibile, să crească eficiența controalelor administrative încrucișate și să furnizeze date mai fiabile pentru monitorizare și evaluare.

| 7.49. | Cu ocazia vizitelor efectuate la 110 exploatații agricole pentru a examina plăți bazate pe suprafață, Curtea a evaluat și utilizarea aplicației de către fermieri. Întrebările pe care Curtea le-a adresat acestora au fost următoarele: |
| --- | --- |

7.49.

Cu ocazia vizitelor efectuate la 110 exploatații agricole pentru a examina plăți bazate pe suprafață, Curtea a evaluat și utilizarea aplicației de către fermieri. Întrebările pe care Curtea le-a adresat acestora au fost următoarele:

| — | dacă aplicația îi ajutase să evite erorile atunci când și-au depus cererea de ajutor; |
| --- | --- |

—

dacă aplicația îi ajutase să evite erorile atunci când și-au depus cererea de ajutor;

| — | dacă fermierii aveau nevoie acum de mai puțin timp pentru a completa cererile de ajutor; |
| --- | --- |

—

dacă fermierii aveau nevoie acum de mai puțin timp pentru a completa cererile de ajutor;

| — | dacă fermierii considerau că aplicația este mai ușor de utilizat decât sistemul anterior; |
| --- | --- |

—

dacă fermierii considerau că aplicația este mai ușor de utilizat decât sistemul anterior;

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| — | dacă agenția de plăți furnizase asistență și orientări suficiente; |
| --- | --- |

—

dacă agenția de plăți furnizase asistență și orientări suficiente;

| — | a fost solicitată și evaluarea lor globală cu privire la aplicație în comparație cu sistemul utilizat anterior. |
| --- | --- |

—

a fost solicitată și evaluarea lor globală cu privire la aplicație în comparație cu sistemul utilizat anterior.

| 7.50. | Curtea a efectuat, de asemenea, un sondaj în rândul a 24 de agenții de plăți (29), care au fost întrebate: |
| --- | --- |

7.50.

Curtea a efectuat, de asemenea, un sondaj în rândul a 24 de agenții de plăți (29), care au fost întrebate:

| — | dacă introduseseră aplicația și, în caz afirmativ, care era proporția beneficiarilor care aveau acces și utilizau efectiv sistemul; |
| --- | --- |

—

dacă introduseseră aplicația și, în caz afirmativ, care era proporția beneficiarilor care aveau acces și utilizau efectiv sistemul;

| — | dacă aplicația permisese reducerea numărului de erori în cererile de ajutor depuse; |
| --- | --- |

—

dacă aplicația permisese reducerea numărului de erori în cererile de ajutor depuse;

| — | ajutor. |
| --- | --- |

—

ajutor.

Beneficiarii și agențiile de plăți au exprimat opinii pozitive atunci când au evaluat aplicația pentru cererea de ajutor în format electronic cu informații geospațiale

| 7.51. | Dintre cele 24 de agenții de plăți care au participat la sondaj, 21 au indicat că aplicația era disponibilă pentru toți beneficiarii de ajutoare directe. În Regatul Unit (Anglia) în 2016 și în Slovacia și Spania (Castilia-La Mancha) în 2017, aplicația era disponibilă pentru 62 %, pentru 32 % și, respectiv, pentru 22 % din beneficiari, acoperind 50 %, 75 % și 83 % din suprafața declarată totală. Agențiile de plăți au constatat un nivel ridicat de utilizare a aplicației în rândul beneficiarilor, cu excepția Poloniei, unde, pentru 2016, a fost utilizată de numai 0,8  % din beneficiari, în timp ce toți ceilalți beneficiari depuneau cererile de ajutor pe hârtie. |
| --- | --- |

7.51.

Dintre cele 24 de agenții de plăți care au participat la sondaj, 21 au indicat că aplicația era disponibilă pentru toți beneficiarii de ajutoare directe. În Regatul Unit (Anglia) în 2016 și în Slovacia și Spania (Castilia-La Mancha) în 2017, aplicația era disponibilă pentru 62 %, pentru 32 % și, respectiv, pentru 22 % din beneficiari, acoperind 50 %, 75 % și 83 % din suprafața declarată totală. Agențiile de plăți au constatat un nivel ridicat de utilizare a aplicației în rândul beneficiarilor, cu excepția Poloniei, unde, pentru 2016, a fost utilizată de numai 0,8  % din beneficiari, în timp ce toți ceilalți beneficiari depuneau cererile de ajutor pe hârtie.

| 7.51. | Comisia ia act de imaginea globală pozitivă care rezultă din datele transmise de CCE. Comisia monitorizează punerea în aplicare a cererii de ajutor cu informații geospațiale, mai degrabă pe baza zonelor acoperite decât a numărului de beneficiari, în conformitate cu articolul 17 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014 al Comisiei.

  A se vedea, de asemenea, răspunsurile Comisiei la punctele 7.52 și 7.65. |
| --- | --- |

7.51.

A se vedea, de asemenea, răspunsurile Comisiei la punctele 7.52 și 7.65.

| 7.52. | Peste trei sferturi din beneficiarii vizitați de Curte utilizaseră aplicația. În cazul celor care nu o utilizaseră, aceasta se explica prin faptul că fie aplicația nu era disponibilă, fie ea fusese introdusă inițial cu titlu facultativ, iar beneficiarii aleseseră să nu o utilizeze încă. Acesta era cazul unor agenții de plăți care autorizau încă depunerea de cereri de ajutor pe hârtie, metodă preferată de unii dintre beneficiari deoarece nu aveau competențele informatice necesare sau nu aveau încredere în sistemul informatizat. |
| --- | --- |

7.52.

Peste trei sferturi din beneficiarii vizitați de Curte utilizaseră aplicația. În cazul celor care nu o utilizaseră, aceasta se explica prin faptul că fie aplicația nu era disponibilă, fie ea fusese introdusă inițial cu titlu facultativ, iar beneficiarii aleseseră să nu o utilizeze încă. Acesta era cazul unor agenții de plăți care autorizau încă depunerea de cereri de ajutor pe hârtie, metodă preferată de unii dintre beneficiari deoarece nu aveau competențele informatice necesare sau nu aveau încredere în sistemul informatizat.

| 7.52. | Comisia remarcă faptul că legislația UE prevede introducerea treptată a cererilor de ajutor cu informații geospațiale și posibilitatea de a prezenta în continuare cereri pe suport de hârtie, pentru a anticipa faptul că unii fermieri vor întâmpina, probabil, dificultăți în adaptarea la noul sistem. A se vedea articolul 17 alineatul (3) și considerentul 15 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014. |
| --- | --- |

7.52.

| 7.53. | Majoritatea agențiilor de plăți vizitate de Curte considerau că aplicația contribuise la prevenirea comiterii unor erori de către beneficiari. Fermierii cu care auditorii Curții au avut întrevederi au fost în general de acord cu această evaluare, întrucât 88 % din cei care au răspuns la întrebarea adresată de Curte cu privire la utilitatea aplicației pentru evitarea erorilor au afirmat că aplicația i-a ajutat să corecteze erorile pe care le făcuseră în cerere. |
| --- | --- |

7.53.

Majoritatea agențiilor de plăți vizitate de Curte considerau că aplicația contribuise la prevenirea comiterii unor erori de către beneficiari. Fermierii cu care auditorii Curții au avut întrevederi au fost în general de acord cu această evaluare, întrucât 88 % din cei care au răspuns la întrebarea adresată de Curte cu privire la utilitatea aplicației pentru evitarea erorilor au afirmat că aplicația i-a ajutat să corecteze erorile pe care le făcuseră în cerere.

| 7.54. | Dintre beneficiarii care au răspuns la întrebarea adresată de Curte cu privire la economiile de timp realizate, 67 % au declarat că aveau nevoie acum de mai puțin timp pentru a completa cererea de ajutor. În mod similar, mai mult de jumătate din agențiile de plăți au confirmat că au economisit timp în prelucrarea cererilor. Două agenții de plăți, care începuseră să utilizeze aplicația abia în 2016 sau în 2017, au considerat că era prea devreme pentru a evalua eventualele economii de timp. Trei agenții de plată au considerat că sistemul lor online anterior avea deja principalele caracteristici ale aplicației pentru cererea de ajutor în format electronic cu informații geospațiale. |
| --- | --- |

7.54.

Dintre beneficiarii care au răspuns la întrebarea adresată de Curte cu privire la economiile de timp realizate, 67 % au declarat că aveau nevoie acum de mai puțin timp pentru a completa cererea de ajutor. În mod similar, mai mult de jumătate din agențiile de plăți au confirmat că au economisit timp în prelucrarea cererilor. Două agenții de plăți, care începuseră să utilizeze aplicația abia în 2016 sau în 2017, au considerat că era prea devreme pentru a evalua eventualele economii de timp. Trei agenții de plată au considerat că sistemul lor online anterior avea deja principalele caracteristici ale aplicației pentru cererea de ajutor în format electronic cu informații geospațiale.

| 7.55. | Dintre beneficiarii intervievați, 72 % au declarat că aplicația pentru cererea de ajutor în format electronic cu informații geospațiale era mai ușor de utilizat decât sistemele anterioare și toți beneficiarii s-au declarat satisfăcuți de asistența și de orientările furnizate de agențiile de plăți. În general, evaluarea dată de beneficiari a fost una pozitivă (a se vedea
  caseta 7.10
  ). |
| --- | --- |

7.55.

Dintre beneficiarii intervievați, 72 % au declarat că aplicația pentru cererea de ajutor în format electronic cu informații geospațiale era mai ușor de utilizat decât sistemele anterioare și toți beneficiarii s-au declarat satisfăcuți de asistența și de orientările furnizate de agențiile de plăți. În general, evaluarea dată de beneficiari a fost una pozitivă (a se vedea
  caseta 7.10
  ).

| 7.55. | Comisia ia act de imaginea globală pozitivă care este prezentată. |
| --- | --- |

7.55.

Caseta 7.10 –   Beneficiarii s-au declarat satisfăcuți cu privire la aplicația pentru cererea de ajutor în format electronic cu informații geospațiale

Image

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

OBSERVAȚIILE CURȚII

Evaluarea performanței proiectelor de investiții din domeniul dezvoltării rurale

| 7.56. | Curtea a evaluat 29 de proiecte de investiții din domeniul dezvoltării rurale incluse în eșantion, care acopereau diverse măsuri, printre care: |
| --- | --- |

7.56.

Curtea a evaluat 29 de proiecte de investiții din domeniul dezvoltării rurale incluse în eșantion, care acopereau diverse măsuri, printre care:

| — | construcția de clădiri agricole și modernizarea utilajelor agricole; |
| --- | --- |

—

construcția de clădiri agricole și modernizarea utilajelor agricole;

| — | acordarea de ajutoare la înființare pentru tinerii fermieri și pentru micii fermieri; |
| --- | --- |

—

acordarea de ajutoare la înființare pentru tinerii fermieri și pentru micii fermieri;

| — | dezvoltarea infrastructurii rurale, de exemplu îmbunătățirea rețelei de drumuri și crearea de rețele de bandă largă. |
| --- | --- |

—

dezvoltarea infrastructurii rurale, de exemplu îmbunătățirea rețelei de drumuri și crearea de rețele de bandă largă.

| 7.57. | Curtea a evaluat: |
| --- | --- |

7.57.

Curtea a evaluat:

| — | dacă condițiile de eligibilitate stabilite pentru măsura în cauză erau în concordanță cu prioritățile identificate în programul de dezvoltare rurală și dacă procedura de selecție era adecvată; |
| --- | --- |

—

dacă condițiile de eligibilitate stabilite pentru măsura în cauză erau în concordanță cu prioritățile identificate în programul de dezvoltare rurală și dacă procedura de selecție era adecvată;

| — | dacă beneficiarii executaseră proiectele conform planificării; |
| --- | --- |

—

dacă beneficiarii executaseră proiectele conform planificării;

| — | dacă statele membre verificaseră caracterul rezonabil al costurilor declarate; |
| --- | --- |

—

dacă statele membre verificaseră caracterul rezonabil al costurilor declarate;

| — | dacă opțiunile simplificate în materie de costuri fuseseră utilizate în mod corespunzător. |
| --- | --- |

—

dacă opțiunile simplificate în materie de costuri fuseseră utilizate în mod corespunzător.

Condițiile de eligibilitate și criteriile de selecție a proiectelor erau, în general, în concordanță cu prioritățile de dezvoltare rurală

| 7.58. | UE definise 11 obiective tematice pentru a corela Strategia Europa 2020 cu fondurile structurale și de investiții europene, din care face parte și FEADR. În ceea ce privește politica de dezvoltare rurală, obiectivele strategice pe termen lung pentru perioada 2014-2020 sunt structurate în șase priorități, defalcate în 18 arii de intervenție (30) (a se vedea
  caseta 7.11
  ). O măsură dată poate contribui la mai multe priorități în materie de dezvoltare rurală și mai multe măsuri pot fi relevante pentru o singură prioritate în materie de dezvoltare rurală. |
| --- | --- |

7.58.

UE definise 11 obiective tematice pentru a corela Strategia Europa 2020 cu fondurile structurale și de investiții europene, din care face parte și FEADR. În ceea ce privește politica de dezvoltare rurală, obiectivele strategice pe termen lung pentru perioada 2014-2020 sunt structurate în șase priorități, defalcate în 18 arii de intervenție (30) (a se vedea
  caseta 7.11
  ). O măsură dată poate contribui la mai multe priorități în materie de dezvoltare rurală și mai multe măsuri pot fi relevante pentru o singură prioritate în materie de dezvoltare rurală.

Caseta 7.11 –   Reprezentarea relațiilor dintre obiectivele tematice, prioritățile în materie de dezvoltare rurală și măsuri

Image

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| 7.59. | În 26 dintre cele 29 de cazuri examinate, Curtea a constatat că măsura era în concordanță cu prioritățile și cu ariile de intervenție identificate în programele de dezvoltare rurală, precum și că statele membre aplicaseră proceduri de selecție adecvate. Cu toate acestea, așa cum s-a observat în Raportul special nr. 16/2017 al Curții, contribuția priorităților de dezvoltare rurală și a ariilor de intervenție la îndeplinirea fiecărui obiectiv tematic este greu de evaluat. |
| --- | --- |

7.59.

În 26 dintre cele 29 de cazuri examinate, Curtea a constatat că măsura era în concordanță cu prioritățile și cu ariile de intervenție identificate în programele de dezvoltare rurală, precum și că statele membre aplicaseră proceduri de selecție adecvate. Cu toate acestea, așa cum s-a observat în Raportul special nr. 16/2017 al Curții, contribuția priorităților de dezvoltare rurală și a ariilor de intervenție la îndeplinirea fiecărui obiectiv tematic este greu de evaluat.

| 7.59. | Măsurile de dezvoltare rurală reprezintă instrumente menite să asigure atingerea obiectivelor, priorităților și domeniilor prioritare. Având în vedere diversitatea și caracterul lor multifuncțional, nu este posibil să se stabilească o legătură directă între măsuri și obiectivele tematice. Această corespondență devine evidentă de îndată ce măsurile sunt afectate domeniilor prioritare. |
| --- | --- |

7.59.

| 7.60. | În celelalte trei cazuri, autoritățile naționale nu stabiliseră condiții de eligibilitate adecvate sau nu utilizaseră proceduri de selecție eficace. Într-unul dintre aceste cazuri, autoritățile naționale stabiliseră criterii de selecție adecvate în prealabil și atribuiseră puncte cererilor de finanțare în funcție de îndeplinirea acestor criterii. Cu toate acestea, autoritățile nu stabiliseră un punctaj minim, astfel încât toate cererile de implementare a unor proiecte au primit finanțare. În cazul a două alte proiecte, punctajul minim fixat de autoritățile naționale era prea scăzut pentru a asigura o direcționare suficientă a fondurilor. |
| --- | --- |

7.60.

În celelalte trei cazuri, autoritățile naționale nu stabiliseră condiții de eligibilitate adecvate sau nu utilizaseră proceduri de selecție eficace. Într-unul dintre aceste cazuri, autoritățile naționale stabiliseră criterii de selecție adecvate în prealabil și atribuiseră puncte cererilor de finanțare în funcție de îndeplinirea acestor criterii. Cu toate acestea, autoritățile nu stabiliseră un punctaj minim, astfel încât toate cererile de implementare a unor proiecte au primit finanțare. În cazul a două alte proiecte, punctajul minim fixat de autoritățile naționale era prea scăzut pentru a asigura o direcționare suficientă a fondurilor.

| 7.60. | Autoritățile naționale pot institui angajamente și alte obligații care să asigure eficacitatea punerii în aplicare a unei măsuri, respectându-se, în același timp, criteriile de eligibilitate care sunt în mod normal incluse în legislația UE. |
| --- | --- |

7.60.

În cea mai mare parte a cazurilor, beneficiarii au executat proiectele conform planificării și statele membre au verificat caracterul rezonabil al costurilor

| 7.61. | Până la momentul auditului Curții, 19 dintre cele 29 de proiecte examinate de Curte fuseseră finalizate. Curtea a constatat că 17 dintre aceste proiecte fuseseră executate conform planificării (a se vedea un exemplu în acest sens în
  caseta 7.12
  ). |
| --- | --- |

7.61.

Până la momentul auditului Curții, 19 dintre cele 29 de proiecte examinate de Curte fuseseră finalizate. Curtea a constatat că 17 dintre aceste proiecte fuseseră executate conform planificării (a se vedea un exemplu în acest sens în
  caseta 7.12
  ).

Caseta 7.12 –   Exemplu de proiect executat conform planificării

Curtea a examinat o plată efectuată către o exploatație agricolă din Italia (Veneto), în cadrul unei măsuri vizând consolidarea viabilității și a competitivității exploatațiilor agricole prin facilitarea restructurării și a modernizării acestora.

Condițiile de eligibilitate și criteriile de selecție erau orientate către investițiile care creșteau sustenabilitatea exploatațiilor, care atenuau impactul asupra mediului sau care ameliorau bunăstarea animalelor. Investiția a constat în achiziționarea de silozuri și de echipamente automatizate pentru stocarea și prepararea hranei pentru animale.

Exploatația și-a modernizat utilajele și spațiile și și-a îmbunătățit viabilitatea prin reducerea costului aferent hranei pentru animale.

| 7.62. | În cazul a patru dintre cele 29 de proiecte examinate, plata a constat în debursarea unei sume forfetare. În 23 de cazuri, autoritățile naționale introduseseră proceduri menite să verifice caracterul rezonabil al costurilor declarate, de exemplu proceduri de achiziții, costuri de referință sau compararea ofertelor. În celelalte două cazuri, astfel de proceduri fie nu fuseseră instituite, fie nu fuseseră aplicate. |
| --- | --- |

7.62.

În cazul a patru dintre cele 29 de proiecte examinate, plata a constat în debursarea unei sume forfetare. În 23 de cazuri, autoritățile naționale introduseseră proceduri menite să verifice caracterul rezonabil al costurilor declarate, de exemplu proceduri de achiziții, costuri de referință sau compararea ofertelor. În celelalte două cazuri, astfel de proceduri fie nu fuseseră instituite, fie nu fuseseră aplicate.

Statele membre nu au utilizat într-o măsură suficientă opțiunile simplificate în materie de costuri

| 7.63. | Pentru perioada 2014-2020, statele membre pot alege să utilizeze opțiunile simplificate în materie de costuri – baremele standard pentru costurile unitare, sumele forfetare și finanțarea la rate forfetare – ca alternativă la sistemul de rambursare a costurilor suportate (31). Aceste opțiuni au potențialul de a simplifica procedurile administrative și de a ține sub control costurile proiectelor (32). |
| --- | --- |

7.63.

Pentru perioada 2014-2020, statele membre pot alege să utilizeze opțiunile simplificate în materie de costuri – baremele standard pentru costurile unitare, sumele forfetare și finanțarea la rate forfetare – ca alternativă la sistemul de rambursare a costurilor suportate (31). Aceste opțiuni au potențialul de a simplifica procedurile administrative și de a ține sub control costurile proiectelor (32).

| 7.63. | Utilizarea opțiunilor simplificate în materie de costuri a fost dezvoltată în continuare în această perioadă de programare pentru măsurile neincluse în IACS și pentru alte măsuri care nu sunt rambursate prin utilizarea opțiunilor simplificate în materie de costuri consacrate în regulamentul specific privind finanțarea. |
| --- | --- |

7.63.

| 7.64. | În opinia Curții, 23 dintre proiectele examinate de aceasta ar fi putut aplica opțiuni simplificate în materie de costuri pentru cel puțin anumite elemente de cost, dar doar cinci dintre ele au făcut acest lucru (33). Această constatare o confirmă pe cea formulată în recentul raport special al Curții privind finanțarea proiectelor de dezvoltare rurală, și anume aceea că opțiunile de acest tip au fost utilizate într-o măsură limitată, parțial din cauza marii diversități a măsurilor și a beneficiarilor (34). |
| --- | --- |

7.64.

În opinia Curții, 23 dintre proiectele examinate de aceasta ar fi putut aplica opțiuni simplificate în materie de costuri pentru cel puțin anumite elemente de cost, dar doar cinci dintre ele au făcut acest lucru (33). Această constatare o confirmă pe cea formulată în recentul raport special al Curții privind finanțarea proiectelor de dezvoltare rurală, și anume aceea că opțiunile de acest tip au fost utilizate într-o măsură limitată, parțial din cauza marii diversități a măsurilor și a beneficiarilor (34).

| 7.64. | Comisia consideră că utilizarea opțiunilor simplificate în materie de costuri constituie o noutate pentru cheltuielile care nu sunt legate de suprafață și de numărul de animale. Este nevoie de timp pentru ca acestea să fie preluate de statele membre. Cu toate acestea, unele opțiuni simplificate în materie de costuri sunt în curs de implementare prin intermediul unor modificări ale programelor de dezvoltare rurală. |
| --- | --- |

7.64.

Concluzie

| 7.65. | Majoritatea solicitanților de ajutor bazat pe suprafață care au fost vizitați de Curte utilizau deja cererea de ajutor în format electronic cu informații geospațiale, fapt care a contribuit la reducerea numărului de erori și la realizarea unor economii de timp în majoritatea cazurilor. 23 % din fermierii intervievați de Curte continuau însă să depună cererile de ajutor fără să utilizeze aplicația pentru cererea în format electronic. |
| --- | --- |

7.65.

Majoritatea solicitanților de ajutor bazat pe suprafață care au fost vizitați de Curte utilizau deja cererea de ajutor în format electronic cu informații geospațiale, fapt care a contribuit la reducerea numărului de erori și la realizarea unor economii de timp în majoritatea cazurilor. 23 % din fermierii intervievați de Curte continuau însă să depună cererile de ajutor fără să utilizeze aplicația pentru cererea în format electronic.

| 7.65. | Comisia ia act de faptul că legislația UE prevede introducerea treptată a cererilor de ajutor cu informații geospațiale. Conform calendarului stabilit, statele membre trebuiau să ia măsuri pentru ca cererile de ajutor cu informații geospațiale să acopere 25 % din suprafață pentru anul de cerere 2016 (exercițiul financiar 2017), 75 % pentru anul de cerere 2017 (exercițiul financiar 2018) și să asigure acoperirea totală pentru anul de cerere 2018 (exercițiul financiar 2019) [a se vedea articolul 17 alineatul (2) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014]. |
| --- | --- |

7.65.

| 7.66. | În 2017, Curtea a vizitat 29 de proiecte de investiții în domeniul dezvoltării rurale. Per ansamblu, în cazul proiectelor vizitate, condițiile de eligibilitate erau în concordanță cu prioritățile identificate în programele de dezvoltare rurală și procedurile de selecție erau adecvate. În general, beneficiarii vizitați de Curte au executat conform planificării proiectele de investiții din domeniul dezvoltării rurale care au fost incluse în eșantionul acesteia, iar statele membre au verificat caracterul rezonabil al costurilor aferente. Cu toate acestea, statele membre nu au utilizat într-o măsură suficientă opțiunile simplificate în materie de costuri. |
| --- | --- |

7.66.

În 2017, Curtea a vizitat 29 de proiecte de investiții în domeniul dezvoltării rurale. Per ansamblu, în cazul proiectelor vizitate, condițiile de eligibilitate erau în concordanță cu prioritățile identificate în programele de dezvoltare rurală și procedurile de selecție erau adecvate. În general, beneficiarii vizitați de Curte au executat conform planificării proiectele de investiții din domeniul dezvoltării rurale care au fost incluse în eșantionul acesteia, iar statele membre au verificat caracterul rezonabil al costurilor aferente. Cu toate acestea, statele membre nu au utilizat într-o măsură suficientă opțiunile simplificate în materie de costuri.

Recomandări

| 7.67. | Pe baza constatărilor și a concluziilor formulate, Curtea recomandă Comisiei: |
| --- | --- |

7.67.

Pe baza constatărilor și a concluziilor formulate, Curtea recomandă Comisiei:

| — | Recomandarea 4: să monitorizeze progresele înregistrate de agențiile de plăți în ceea ce privește sprijinirea fermierilor care nu utilizează încă cererea de ajutor în format electronic cu informații geospațiale și să promoveze cele mai bune practici, în vederea valorificării la maximum a beneficiilor aduse de noul sistem și a finalizării implementării pe deplin a acestuia în termenele stabilite în reglementări (a se vedea punctele 7.51 și 7.52).
  Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: 2020. |
| --- | --- |

—

Recomandarea 4: să monitorizeze progresele înregistrate de agențiile de plăți în ceea ce privește sprijinirea fermierilor care nu utilizează încă cererea de ajutor în format electronic cu informații geospațiale și să promoveze cele mai bune practici, în vederea valorificării la maximum a beneficiilor aduse de noul sistem și a finalizării implementării pe deplin a acestuia în termenele stabilite în reglementări (a se vedea punctele 7.51 și 7.52).

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: 2020.

Comisia acceptă recomandarea și consideră că o pune deja în aplicare. Comisia monitorizează și va monitoriza în continuare progresele înregistrate în statele membre. Cererile de ajutor cu informații geospațiale au fost implementate cu promptitudine în cele mai multe state membre, conform calendarului prevăzut în legislația UE.

---

(1)  Articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 352/78, (CE) nr. 165/94, (CE) nr. 2799/98, (CE) nr. 814/2000, (CE) nr. 1290/2005 și (CE) nr. 485/2008 ale Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 549).

(2)  Măsurile de piață sunt finanțate integral de FEGA, cu excepția anumitor măsuri cofinanțate, cum ar fi măsurile de promovare și programul de încurajare a consumului de fructe în școli. Programele de dezvoltare rurală sunt cofinanțate de Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală (FEADR).

(3)  Belgia, Bulgaria, Danemarca, Germania, Irlanda, Grecia, Spania, Franța, Croația, Italia, Lituania, Ungaria, Țările de Jos, Austria, Polonia, Portugalia, România, Slovacia, Finlanda, Suedia și Regatul Unit. Eșantionul a cuprins și cinci operațiuni în gestiune directă.

(4)  Eșantionul era format din 121 de plăți directe și din 19 măsuri de piață finanțate de FEGA, din 84 de plăți din domeniul dezvoltării rurale finanțate de FEADR și din șase plăți legate de mediu, politici climatice și pescuit.

(5)  În conformitate cu noua sa abordare (a se vedea punctul 12 din anexa 1.1), atunci când și-a planificat auditul, Curtea a decis să nu furnizeze o evaluare sau un nivel de eroare estimat pentru domeniul Dezvoltarea rurală, măsuri de piață, mediu, politici climatice și pescuit. În schimb, Curtea oferă informații privind tipurile de erori care apar în acest domeniu (a se vedea punctele 1.25 și 7.18-7.25 și anexa 7.3).

(6)  Curtea a detectat, de asemenea, 10 cazuri de nerespectare a normelor, care nu au avut niciun impact financiar.

(7)  Nivelul de eroare este calculat pe baza unui eșantion reprezentativ. Cifra indicată reprezintă cea mai bună estimare. Curtea are în proporție de 95 % certitudinea că nivelul de eroare estimat din cadrul populației se situează între 0,9 % și 3,9 % (limita inferioară, respectiv superioară, a nivelului de eroare).

(8)  Având în vedere rezultatele activităților de audit derulate în anii anteriori (a se vedea punctul 7.19 din Raportul anual pe 2016), Curtea a decis să examineze măsurile de piață, precum și celelalte domenii pe care le consideră a fi deosebit de vulnerabile la erori (a se vedea punctul 7.5).

(9)  Plățile de ajutoare decuplate se efectuează pentru toate terenurile agricole eligibile, indiferent dacă acestea sunt utilizate pentru producție sau nu.

(10)  Curtea a vizitat 77 de exploatații agricole pentru a verifica dacă beneficiarii respectaseră normele. Pentru celelalte 44 de plăți, Curtea a obținut suficiente elemente de probă prin intermediul unor verificări documentare, pe baza informațiilor care i-au fost furnizate de agențiile de plăți.

(11)  IACS se sprijină pe baze de date conținând informații privind exploatațiile, cererile de ajutor și suprafețele agricole, care sunt utilizate pentru controalele administrative încrucișate cu privire la toate cererile de ajutor. LPIS este un sistem de informații geografice ce conține seturi de date spațiale din surse multiple, care, împreună, formează un registru al suprafețelor agricole din statele membre.

(12)  A se vedea punctul 7.13 din Raportul anual pe 2016 al Curții.

(13)  A se vedea punctul 7.15 din Raportul anual pe 2016 al Curții.

(14)  Articolul 11 alineatul (4) din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014 al Comisiei din 17 iulie 2014 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului în ceea ce privește sistemul integrat de administrare și control, măsurile de dezvoltare rurală și ecocondiționalitatea (JO L 227, 31.7.2014, p. 69).

(15)  Pentru mai multe informații, a se vedea punctele 7.43-7.54 din Raportul anual pe 2016 al Curții și punctele 26-39 din Raportul special nr. 21/2017 al Curții: „Înverzirea: o schemă de sprijin pentru venit mai complexă, însă ineficace deocamdată din punctul de vedere al impactului asupra mediului”.

(16)  Culturi cu creștere rapidă cultivate între momentele de plantare a culturilor principale, scopul lor fiind de a consolida biodiversitatea și de a preveni eroziunea solului.

(17)  A se vedea punctul 90 din Raportul special nr. 7/2017 al Curții: „Noul rol al organismelor de certificare în ceea ce privește cheltuielile din cadrul PAC: un pas înainte către un model de audit unic, însă există în continuare deficiențe semnificative care trebuie remediate” și punctul 7.54 din Raportul anual pe 2015 al Curții.

(18)  Sfera vizitelor de examinare ale Comisiei se limitează în mod normal la anumite subpopulații din cadrul bugetului PAC (populația FEGA inclusă în IACS, populația FEGA neinclusă în IACS, populația FEADR inclusă în IACS, populația FEADR neinclusă în IACS) care au fost auditate de organismele de certificare.

(19)  Vizitele de examinare efectuate de Comisie au condus la formularea concluziei că, „bazându-se pe examinarea realizată, DG AGRI poate afirma că nu i-a atras atenția nimic care să indice că nu se poate acorda credibilitate activităților de audit desfășurate de organismele de certificare pentru exercițiul financiar 2017”. Aceste vizite oferă, așadar, o asigurare formulată sub formă negativă.

(20)  Unele misiuni au avut loc la același organism de certificare, dar au vizat diferite populații și diferite agenții de plăți.

(21)  În trei ani, Comisia a vizitat 35 din cele 55 de organisme de certificare.

(22)  Curtea a examinat o vizită din 2015, patru din 2016 și șapte din 2017.

(23)  Republica Cehă, Germania (Saxonia Inferioară), Estonia, Grecia, România și Regatul Unit (Țara Galilor).

(24)  Danemarca, Spania (Asturia și Rioja), Italia (Agenzia per le Erogazioni in Agricoltura), Slovacia și Suedia.

(25)  Această cifră se referă la cheltuielile din 2016, întrucât acesta era exercițiul cel mai recent pentru care erau disponibile date la momentul examinărilor efectuate de Comisie.

(26)  Comisia a concluzionat că poate acorda o credibilitate limitată unui număr de opt organisme de certificare și că nu poate acorda deloc credibilitate activităților desfășurate de celelalte trei.

(27)  La articolul 17 din Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 809/2014, se prevede că aplicația pentru cererea de ajutor în format electronic cu informații geospațiale trebuie să fie pusă la dispoziție:

| (a) | începând din anul de cerere 2016, unui număr de beneficiari corespunzător celui necesar pentru a acoperi cel puțin 25 % din suprafața totală stabilită pentru schema de plată de bază sau pentru schema de plată unică pe suprafață din anul anterior; |
| --- | --- |

(a)

începând din anul de cerere 2016, unui număr de beneficiari corespunzător celui necesar pentru a acoperi cel puțin 25 % din suprafața totală stabilită pentru schema de plată de bază sau pentru schema de plată unică pe suprafață din anul anterior;

| (b) | începând din anul de cerere 2017, unui număr de beneficiari corespunzător celui necesar pentru a acoperi cel puțin 75 % din suprafața totală stabilită pentru schema de plată de bază sau pentru schema de plată unică pe suprafață din anul anterior; |
| --- | --- |

(b)

începând din anul de cerere 2017, unui număr de beneficiari corespunzător celui necesar pentru a acoperi cel puțin 75 % din suprafața totală stabilită pentru schema de plată de bază sau pentru schema de plată unică pe suprafață din anul anterior;

| (c) | începând din anul de cerere 2018, tuturor beneficiarilor. |
| --- | --- |

(c)

începând din anul de cerere 2018, tuturor beneficiarilor.

(28)  Decizia de punere în aplicare C(2018) 2838 a Comisiei stabilește următoarele termene: 2020 pentru cererile de plată pentru măsurile bazate pe suprafață din domeniul dezvoltării rurale în Danemarca și Italia; 2020 pentru cererile de ajutor și cererile de plată pentru toți beneficiarii din Luxemburg, Polonia și Regatul Unit (Anglia); 2019 pentru parcelele deținute în comun de doi sau mai mulți beneficiari pentru rotația culturilor în producție specială în Finlanda.

(29)  Belgia (Flandra), Bulgaria, Danemarca, Germania (Saxonia Inferioară), Irlanda, Grecia, Spania (Andaluzia, Castilia-La Mancha, Castilia și Leon), Franța, Croația, Italia (Lombardia, Veneto), Lituania, Ungaria, Austria, Polonia, Portugalia, România, Slovacia, Finlanda, Suedia și Regatul Unit (Anglia, Irlanda de Nord).

(30)  Mai multe informații privind cadrul de performanță pentru perioada 2014-2020 pot fi găsite în Raportul special nr. 16/2017 al Curții: „Programarea pentru dezvoltarea rurală: este necesar să se reducă complexitatea și să se pună un accent mai mare pe rezultate”.

(31)  Articolul 67 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 320).

(32)  A se vedea punctele 73 și 74 din Raportul special nr. 11/2018: „Noile opțiuni pentru finanțarea proiectelor de dezvoltare rurală sunt mai simple, dar nu sunt axate pe rezultate”.

(33)  În 3 dintre aceste 5 cazuri, utilizarea unei sume forfetare era obligatorie conform normelor UE aplicabile.

(34)  A se vedea punctul 79 din Raportul special nr. 11/2018 al Curții.

(35)  În conformitate cu definiția armonizată a operațiunilor subiacente (pentru mai multe detalii, a se vedea punctul IX din
  anexa 1.1
  ).

ANEXA 7.1

REZULTATELE TESTELOR EFECTUATE PE OPERAȚIUNI PENTRU RUBRICA RESURSE NATURALE

| | 2017 | 2016 |
| --- | --- | --- |
| |
| DIMENSIUNEA ȘI STRUCTURA EȘANTIONULUI |
| |
| Plăți directe | 121 | 201 |
| Măsuri de piață, dezvoltare rurală, mediu, politici climatice și pescuit | 109 | 179 |
| Total operațiuni pentru rubrica Resurse naturale | 230 | 380 |
| |
| IMPACTUL ESTIMAT AL ERORILOR CUANTIFICABILE |
| | | |
| Nivelul de eroare estimat: Resurse naturale | 2,4  % | 2,5  % |
| | | |
| | Limita superioară a nivelului de eroare (UEL) | 3,9  % | |
| | Limita inferioară a nivelului de eroare (LEL) | 0,9  % | |

2017

2016

DIMENSIUNEA ȘI STRUCTURA EȘANTIONULUI

Plăți directe

121

201

Măsuri de piață, dezvoltare rurală, mediu, politici climatice și pescuit

109

179

Total operațiuni pentru rubrica Resurse naturale

230

380

IMPACTUL ESTIMAT AL ERORILOR CUANTIFICABILE

Nivelul de eroare estimat: Resurse naturale

2,4  %

2,5  %

Limita superioară a nivelului de eroare (UEL)

3,9  %

Limita inferioară a nivelului de eroare (LEL)

0,9  %

ANEXA 7.2

PREZENTARE GENERALĂ A REZULTATELOR TESTELOR EFECTUATE PE OPERAȚIUNI PENTRU FIECARE STAT MEMBRU ÎN CEEA CE PRIVEȘTE MĂSURILE DE PIAȚĂ, DEZVOLTAREA RURALĂ, MEDIUL, POLITICILE CLIMATICE ȘI PESCUITUL (1)

Image

---

(1)  Cu excepția celor cinci operațiuni în gestiune directă examinate în domeniile mediului, politicilor climatice și pescuitului.

ANEXA 7.3

PREZENTARE GENERALĂ A ERORILOR CU UN IMPACT DE CEL PUȚIN 20 % PENTRU MĂSURILE DE PIAȚĂ, DEZVOLTAREA RURALĂ, MEDIUL, POLITICILE CLIMATICE ȘI PESCUITUL

| OBSERVAȚIILE CURȚII | RĂSPUNSURILE COMISIEI |
| --- | --- |
| Introducere |
| Aplicând metodologia generală de audit descrisă în
  anexa 1.1
  , Curtea a testat un eșantion reprezentativ de operațiuni pentru a estima nivelul de neregularitate existent în cadrul populației pentru această rubrică din CFM. Erorile detectate de Curte în urma acestor teste nu constituie o listă exhaustivă – nici de erori individuale, nici de posibile tipuri de erori. În cele ce urmează, sunt descrise patru erori cu un impact de cel puțin 20 % din valoarea operațiunii examinate în cadrul auditului privind cheltuielile pentru măsurile de piață, dezvoltarea rurală, mediul, politicile climatice și pescuitul. Celelalte două exemple de erori identificate de Curte sunt prezentate în
  casetele 7.5
  și
  7.6
  . Aceste șase erori au fost identificate în cadrul unor operațiuni cu valori cuprinse între 3 500  de euro și 1,6  milioane de euro, valoarea mediană fiind cu puțin sub 17 000  de euro (1). | Comisia ia notă de observația CCE din anexa 7.2 potrivit căreia prezentarea generală a operațiunilor CCE nu reprezintă un ghid privind nivelul relativ de eroare aferent eșantionului de state membre. Comisia indică faptul că informațiile detaliate privind rezultatele auditurilor Comisiei și statelor membre sunt prezentate pentru fiecare stat membru în rapoartele anuale de activitate și în anexele tehnice la acestea, elaborate de departamentele Comisiei care execută fondurile UE în cadrul gestiunii partajate. |
| Exemple de erori |
| Măsuri de piață, dezvoltare rurală, mediu, politici climatice și pescuit |
| Beneficiar/activitate/proiect/cheltuieli neeligibile |
| Exemplul 1 – Proiect neeligibil din cauza unui randament insuficient al investiției |
| În Portugalia, Curtea a examinat o plată efectuată către o exploatație agricolă pentru a-și moderniza sistemul de irigații. Pentru a fi eligibilă, cererea de ajutor trebuia să demonstreze că investiția urma să genereze un randament pozitiv. Autoritățile au aprobat proiectul, pe baza informațiilor cuprinse în cererea de ajutor. Cu toate acestea, la momentul aprobării, beneficiarul nu mai exploata una dintre parcelele care fuseseră incluse în calculul randamentului investiției. Dacă s-ar fi luat în considerare doar parcelele efectiv exploatate de beneficiar, calculul nu ar fi indicat un randament pozitiv al investiției. Proiectul nu ar fi trebuit deci să beneficieze de sprijin, ceea ce a dat naștere unei erori de 100 %. | |
| Exemplul 2 – Sprijin pentru un beneficiar care nu deținea suficiente drepturi de replantare |
| În Spania, Curtea a examinat o plată care contribuia la acoperirea costurilor cu restructurarea și reconversia plantațiilor viticole. Conform normelor naționale, beneficiarul trebuia să dețină drepturi de replantare pentru zona care urma să fie restructurată înainte de data-limită pentru depunerea cererii de ajutor. În cazul unei parcele însă, beneficiarul care a fost vizitat obținuse drepturile de replantare după această dată-limită, ceea ce a determinat o eroare de 44 %. | |
| Exemplul 3 – Asistență tehnică pentru dezvoltare rurală utilizată și pentru FEGA |
| Curtea a examinat o plată efectuată către agenția de plăți elenă pentru asistență tehnică în legătură cu programele de dezvoltare rurală. Ea a constatat că infrastructura și asistența informatică pentru care s-a acordat finanțare au fost utilizate și pentru gestionarea ajutoarelor din partea FEGA. Întrucât numai contribuția la operațiuni de dezvoltare rurală era eligibilă, Curtea a considerat o parte din costuri ca fiind neeligibile și a estimat o eroare de 23 %.
  Curtea a identificat erori cauzate de beneficiari/activități/proiecte/cheltuieli neeligibile (cu un impact mai mic de 20 %) și în Germania, în Croația și în Portugalia, precum și în trei operațiuni în gestiune directă legate de cheltuieli în domeniul mediului. | Comisia va lua în considerare această constatare atunci când va planifica viitoarele anchete de verificare a conformității. |
| Nerespectarea angajamentelor de agromediu și climă |
| Exemplul 4 – Nerespectarea angajamentelor de agromediu în zonele sensibile la nitrați |
| În Grecia, Curtea a examinat o plată efectuată către un fermier în cadrul unei măsuri de agromediu și climă vizând protejarea zonelor sensibile la nitrați. Angajamentul stabilea limitări privind cantitatea de îngrășământ și volumul de apă pentru irigație care puteau fi folosite pe parcelele respective. Parcelele cu o pantă mai mare de 6 % făceau obiectul unor limitări mai stricte, din cauza unui risc mai mare de scurgeri de îngrășăminte și de apă. Cu toate acestea, în cazul a două parcele de teren cu o pantă mai mare de 6 %, beneficiarul nu respectase cerințele mai stricte în materie de îngrășăminte și de irigare, ceea ce a determinat o eroare de 20 %.
  Curtea a identificat și în Suedia o eroare cauzată de nerespectarea angajamentelor de agromediu (cu un impact mai mic de 20 %). | Conform măsurătorilor efectuate de autoritățile naționale, unghiul de înclinare al pantei era mai mic de 6 %. Pentru parcelele al căror unghi de înclinare variază, măsurarea acestui unghi nu este întotdeauna ușor de efectuat, din motive tehnice. Comisia înțelege că în cazul unor astfel de parcele, pentru măsurarea pantei nu ar trebui să fie neapărat luat în considerare punctul cel mai de jos și punctul cel mai înalt, ca valoare absolută. Ar trebui luate în calcul mai degrabă punctul reprezentativ cel mai înalt și cel mai de jos al unei parcele.


  Comisia va discuta în continuare cu autoritățile naționale despre acest aspect. |

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

Introducere

Aplicând metodologia generală de audit descrisă în
  anexa 1.1
  , Curtea a testat un eșantion reprezentativ de operațiuni pentru a estima nivelul de neregularitate existent în cadrul populației pentru această rubrică din CFM. Erorile detectate de Curte în urma acestor teste nu constituie o listă exhaustivă – nici de erori individuale, nici de posibile tipuri de erori. În cele ce urmează, sunt descrise patru erori cu un impact de cel puțin 20 % din valoarea operațiunii examinate în cadrul auditului privind cheltuielile pentru măsurile de piață, dezvoltarea rurală, mediul, politicile climatice și pescuitul. Celelalte două exemple de erori identificate de Curte sunt prezentate în
  casetele 7.5
  și
  7.6
  . Aceste șase erori au fost identificate în cadrul unor operațiuni cu valori cuprinse între 3 500  de euro și 1,6  milioane de euro, valoarea mediană fiind cu puțin sub 17 000  de euro (1).

Comisia ia notă de observația CCE din anexa 7.2 potrivit căreia prezentarea generală a operațiunilor CCE nu reprezintă un ghid privind nivelul relativ de eroare aferent eșantionului de state membre. Comisia indică faptul că informațiile detaliate privind rezultatele auditurilor Comisiei și statelor membre sunt prezentate pentru fiecare stat membru în rapoartele anuale de activitate și în anexele tehnice la acestea, elaborate de departamentele Comisiei care execută fondurile UE în cadrul gestiunii partajate.

Exemple de erori

Măsuri de piață, dezvoltare rurală, mediu, politici climatice și pescuit

Beneficiar/activitate/proiect/cheltuieli neeligibile

Exemplul 1 – Proiect neeligibil din cauza unui randament insuficient al investiției

În Portugalia, Curtea a examinat o plată efectuată către o exploatație agricolă pentru a-și moderniza sistemul de irigații. Pentru a fi eligibilă, cererea de ajutor trebuia să demonstreze că investiția urma să genereze un randament pozitiv. Autoritățile au aprobat proiectul, pe baza informațiilor cuprinse în cererea de ajutor. Cu toate acestea, la momentul aprobării, beneficiarul nu mai exploata una dintre parcelele care fuseseră incluse în calculul randamentului investiției. Dacă s-ar fi luat în considerare doar parcelele efectiv exploatate de beneficiar, calculul nu ar fi indicat un randament pozitiv al investiției. Proiectul nu ar fi trebuit deci să beneficieze de sprijin, ceea ce a dat naștere unei erori de 100 %.

Exemplul 2 – Sprijin pentru un beneficiar care nu deținea suficiente drepturi de replantare

În Spania, Curtea a examinat o plată care contribuia la acoperirea costurilor cu restructurarea și reconversia plantațiilor viticole. Conform normelor naționale, beneficiarul trebuia să dețină drepturi de replantare pentru zona care urma să fie restructurată înainte de data-limită pentru depunerea cererii de ajutor. În cazul unei parcele însă, beneficiarul care a fost vizitat obținuse drepturile de replantare după această dată-limită, ceea ce a determinat o eroare de 44 %.

Exemplul 3 – Asistență tehnică pentru dezvoltare rurală utilizată și pentru FEGA

Curtea a examinat o plată efectuată către agenția de plăți elenă pentru asistență tehnică în legătură cu programele de dezvoltare rurală. Ea a constatat că infrastructura și asistența informatică pentru care s-a acordat finanțare au fost utilizate și pentru gestionarea ajutoarelor din partea FEGA. Întrucât numai contribuția la operațiuni de dezvoltare rurală era eligibilă, Curtea a considerat o parte din costuri ca fiind neeligibile și a estimat o eroare de 23 %.

Curtea a identificat erori cauzate de beneficiari/activități/proiecte/cheltuieli neeligibile (cu un impact mai mic de 20 %) și în Germania, în Croația și în Portugalia, precum și în trei operațiuni în gestiune directă legate de cheltuieli în domeniul mediului.

Comisia va lua în considerare această constatare atunci când va planifica viitoarele anchete de verificare a conformității.

Nerespectarea angajamentelor de agromediu și climă

Exemplul 4 – Nerespectarea angajamentelor de agromediu în zonele sensibile la nitrați

În Grecia, Curtea a examinat o plată efectuată către un fermier în cadrul unei măsuri de agromediu și climă vizând protejarea zonelor sensibile la nitrați. Angajamentul stabilea limitări privind cantitatea de îngrășământ și volumul de apă pentru irigație care puteau fi folosite pe parcelele respective. Parcelele cu o pantă mai mare de 6 % făceau obiectul unor limitări mai stricte, din cauza unui risc mai mare de scurgeri de îngrășăminte și de apă. Cu toate acestea, în cazul a două parcele de teren cu o pantă mai mare de 6 %, beneficiarul nu respectase cerințele mai stricte în materie de îngrășăminte și de irigare, ceea ce a determinat o eroare de 20 %.

Curtea a identificat și în Suedia o eroare cauzată de nerespectarea angajamentelor de agromediu (cu un impact mai mic de 20 %).

Conform măsurătorilor efectuate de autoritățile naționale, unghiul de înclinare al pantei era mai mic de 6 %. Pentru parcelele al căror unghi de înclinare variază, măsurarea acestui unghi nu este întotdeauna ușor de efectuat, din motive tehnice. Comisia înțelege că în cazul unor astfel de parcele, pentru măsurarea pantei nu ar trebui să fie neapărat luat în considerare punctul cel mai de jos și punctul cel mai înalt, ca valoare absolută. Ar trebui luate în calcul mai degrabă punctul reprezentativ cel mai înalt și cel mai de jos al unei parcele.

Comisia va discuta în continuare cu autoritățile naționale despre acest aspect.

---

(1)  Aceasta înseamnă că jumătate din erorile cu un impact de cel puțin 20 % au fost identificate pentru operațiuni cu o valoare sub 17 000 de euro, iar restul erorilor au fost detectate pentru operațiuni cu o valoare care depășește această sumă.

ANEXA 7.4

SITUAȚIA ACȚIUNILOR ÎNTREPRINSE ÎN URMA RECOMANDĂRILOR ANTERIOARE

| Exercițiu | Recomandarea Curții | Analiza Curții cu privire la progresele realizate | Răspunsul Comisiei |
| --- | --- | --- | --- |
| Pusă în aplicare integral | În curs de punere în aplicare | Nepusă în aplicare | Nu mai este aplicabilă | Probe insuficiente |
| Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Pusă în aplicare în anumite privințe |
| 2014 | 7.77. | În urma acestei examinări și pe baza constatărilor și a concluziilor exprimate pentru exercițiul 2014, Curtea recomandă, pentru FEGA, următoarele: |

Exercițiu

Recomandarea Curții

Analiza Curții cu privire la progresele realizate

Răspunsul Comisiei

Pusă în aplicare integral

În curs de punere în aplicare

Nepusă în aplicare

Nu mai este aplicabilă

Probe insuficiente

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Pusă în aplicare în anumite privințe

2014

7.77.

Recomandarea 1: statele membre ar trebui să depună mai multe eforturi pentru a include în bazele lor de date LPIS informații fiabile și actualizate cu privire la dimensiunea și la eligibilitatea terenurilor agricole, în special a pășunilor permanente, precum și să analizeze și să utilizeze în mod sistematic toate informațiile disponibile în contextul controalelor administrative, inclusiv ortoimagini actualizate, pentru a evita efectuarea de plăți pentru terenuri neeligibile.

X

pentru dezvoltarea rurală:

Recomandarea 2: Comisia ar trebui să ia măsuri corespunzătoare care să prevadă că planurile de acțiune ale statelor membre cuprind acțiuni destinate să remedieze cauzele de eroare constatate în mod frecvent.

X

Recomandarea 3: Comisia ar trebui să își revizuiască strategia privind auditurile de conformitate în domeniul dezvoltării rurale pentru a determina dacă, în cazul statelor membre cu programe regionale, deficiențele de la nivelul sistemelor identificate într-o anumită regiune sunt prezente și în celelalte regiuni, în special în cazul măsurilor de investiții.

X

2014

atât pentru FEGA, cât și pentru dezvoltarea rurală:

Recomandarea 4: Comisia ar trebui să se asigure că noua procedură de asigurare cu privire la legalitatea și regularitatea operațiunilor, care va deveni obligatorie începând cu exercițiul financiar 2015, este aplicată în mod corect de către organismele de certificare și generează informații fiabile cu privire la nivelul de eroare, astfel încât acestea să poată fi utilizate.

X

| 7.78. | În plus, în domeniul pescuitului, Curtea recomandă următoarele: |
| --- | --- |

7.78.

Recomandarea 5: Comisia ar trebui să se asigure că autoritățile de audit din statele membre își desfășoară sarcinile cu mai multă rigurozitate, în special prin efectuarea controalelor la fața locului care sunt necesare, prin aplicarea de proceduri de control al calității și prin îmbunătățirea documentației de audit.

X

---

CAPITOLUL 8

Securitate și cetățenie

CUPRINS

| Introducere | 8.1-8.5 |
| --- | --- |

| Scurtă descriere a rubricii din cadrul financiar multianual | 8.2-8.4 |
| --- | --- |

| Sfera și abordarea auditului | 8.5 |
| --- | --- |

| Regularitatea operațiunilor | 8.6-8.7 |
| --- | --- |

| Examinarea sistemelor selectate | 8.8-8.13 |
| --- | --- |

| Gestiunea partajată | 8.8-8.12 |
| --- | --- |

| Rapoartele anuale de activitate și alte mecanisme de guvernanță | 8.13 |
| --- | --- |

| Concluzie și recomandări | 8.14-8.15 |
| --- | --- |

| Recomandări | 8.15 |
| --- | --- |

| OBSERVAȚIILE CURȚII | |
| --- | --- |
| INTRODUCERE |
| 8.1. | Acest capitol prezintă constatările Curții cu privire la rubrica Securitate și cetățenie din cadrul financiar multianual (CFM).
  Caseta 8.1
  oferă o imagine de ansamblu a principalelor activități și cheltuieli efectuate pentru această rubrică în 2017. |

OBSERVAȚIILE CURȚII

INTRODUCERE

8.1.

Acest capitol prezintă constatările Curții cu privire la rubrica Securitate și cetățenie din cadrul financiar multianual (CFM).
  Caseta 8.1
  oferă o imagine de ansamblu a principalelor activități și cheltuieli efectuate pentru această rubrică în 2017.

Caseta 8.1 –   Rubrica Securitate și cetățenie din CFM – prezentare defalcată pentru 2017

Image

| Total plăți aferente exercițiului | 2,9 |
| --- | --- |
| - plăți în avans
   (12) | -1,8 |
| + plăți în avans validate și închise
   (12) | 1,6 |
| Total, populația auditată | 2,7 |
| Sursa: Conturile consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul 2017. |

Total plăți aferente exercițiului

2,9

- plăți în avans
   (12)

-1,8

- plăți în avans validate și închise
   (12)

1,6

Total, populația auditată

2,7

Sursa: Conturile consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul 2017.

OBSERVAȚIILE CURȚII

Scurtă descriere a rubricii din cadrul financiar multianual

| 8.2. | Rubrica 3 acoperă mai multe politici al căror obiectiv comun este de a consolida conceptul de cetățenie europeană prin crearea unui spațiu de libertate, de justiție și de securitate fără frontiere interne. |
| --- | --- |

8.2.

Rubrica 3 acoperă mai multe politici al căror obiectiv comun este de a consolida conceptul de cetățenie europeană prin crearea unui spațiu de libertate, de justiție și de securitate fără frontiere interne.

| 8.3. | După cum se arată în
  caseta 8.1
  , cel mai important domeniu de cheltuieli din cadrul acestei rubrici este migrația și securitatea. Astfel, majoritatea cheltuielilor sunt finanțate doar din două fonduri: Fondul pentru azil, migrație și integrare (1) (FAMI) și Fondul pentru securitate internă (FSI). Aceste fonduri au fost lansate în 2014 și vor funcționa până în 2020; ele au înlocuit programul SOLID („Solidaritatea și gestionarea fluxurilor migratorii”), care era format din patru instrumente (2) și două programe (3). Ca și în cazul programului SOLID, gestionarea celei mai mari părți a finanțării provenite din FAMI și FSI este partajată între statele membre și DG Migrație și Afaceri Interne (DG HOME) din cadrul Comisiei. Obiectivul FAMI este de a contribui la gestionarea eficace a fluxurilor de migrație și de a introduce o abordare comună la nivelul UE în materie de azil și imigrație. FSI urmărește să asigure un nivel ridicat de securitate în UE. FSI este compus din două instrumente (4): FSI-Frontiere și vize și FSI-Poliție. Primul instrument furnizează sprijin pentru introducerea de măsuri armonizate de gestionare a frontierelor, precum și pentru dezvoltarea unei politici comune în materie de vize, în timp ce al doilea instrument se axează pe cooperarea între forțele de ordine și pe îmbunătățirea capacității de a gestiona riscurile și crizele în materie de securitate. |
| --- | --- |

8.3.

După cum se arată în
  caseta 8.1
  , cel mai important domeniu de cheltuieli din cadrul acestei rubrici este migrația și securitatea. Astfel, majoritatea cheltuielilor sunt finanțate doar din două fonduri: Fondul pentru azil, migrație și integrare (1) (FAMI) și Fondul pentru securitate internă (FSI). Aceste fonduri au fost lansate în 2014 și vor funcționa până în 2020; ele au înlocuit programul SOLID („Solidaritatea și gestionarea fluxurilor migratorii”), care era format din patru instrumente (2) și două programe (3). Ca și în cazul programului SOLID, gestionarea celei mai mari părți a finanțării provenite din FAMI și FSI este partajată între statele membre și DG Migrație și Afaceri Interne (DG HOME) din cadrul Comisiei. Obiectivul FAMI este de a contribui la gestionarea eficace a fluxurilor de migrație și de a introduce o abordare comună la nivelul UE în materie de azil și imigrație. FSI urmărește să asigure un nivel ridicat de securitate în UE. FSI este compus din două instrumente (4): FSI-Frontiere și vize și FSI-Poliție. Primul instrument furnizează sprijin pentru introducerea de măsuri armonizate de gestionare a frontierelor, precum și pentru dezvoltarea unei politici comune în materie de vize, în timp ce al doilea instrument se axează pe cooperarea între forțele de ordine și pe îmbunătățirea capacității de a gestiona riscurile și crizele în materie de securitate.

| 8.4. | O altă parte importantă din bugetul aferent acestei rubrici constă în finanțarea care este alocată unui număr de 12 agenții descentralizate (5) ce joacă un rol activ în punerea în aplicare a priorităților-cheie ale UE în domeniile migrației și securității, cooperării judiciare și sănătății. Urmează apoi programul „Produse alimentare și hrană pentru animale”, care urmărește să asigure sănătatea oamenilor, a animalelor și a plantelor în toate etapele lanțului alimentar, și programul-cadru al UE „Europa creativă” de susținere a culturii și a audiovizualului. Nu în ultimul rând, bugetul acoperă o serie de programe destinate realizării obiectivului comun reprezentat de consolidarea spațiului de securitate și cetățenie, în special programele din domeniul justiției și cel al consumatorilor și programul privind drepturile, egalitatea și cetățenia. |
| --- | --- |

8.4.

O altă parte importantă din bugetul aferent acestei rubrici constă în finanțarea care este alocată unui număr de 12 agenții descentralizate (5) ce joacă un rol activ în punerea în aplicare a priorităților-cheie ale UE în domeniile migrației și securității, cooperării judiciare și sănătății. Urmează apoi programul „Produse alimentare și hrană pentru animale”, care urmărește să asigure sănătatea oamenilor, a animalelor și a plantelor în toate etapele lanțului alimentar, și programul-cadru al UE „Europa creativă” de susținere a culturii și a audiovizualului. Nu în ultimul rând, bugetul acoperă o serie de programe destinate realizării obiectivului comun reprezentat de consolidarea spațiului de securitate și cetățenie, în special programele din domeniul justiției și cel al consumatorilor și programul privind drepturile, egalitatea și cetățenia.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

Sfera și abordarea auditului

| 8.5. | Aplicând abordarea și metodele de audit descrise în
  anexa 1.1
  , Curtea a examinat, în 2017, următoarele aspecte privind rubrica Securitate și cetățenie:






  (a) | un eșantion de 15 operațiuni, care a fost astfel constituit încât să permită Curții să formuleze o opinie cu privire la cheltuielile de la buget aferente exercițiului 2017 în ansamblul lor, dar care nu era menit să fie reprezentativ pentru întreaga gamă de cheltuieli acoperite de această rubrică din cadrul CFM (cu alte cuvinte, Curtea nu a estimat nivelul de eroare pentru rubrica 3). Această alegere a fost motivată de nivelul relativ scăzut al plăților pentru acest domeniu de politică în 2017 (aproximativ 2 % din totalul plăților UE). Eșantionul a fost alcătuit din opt operațiuni derulate în gestiune partajată cu statele membre (6), cinci operațiuni gestionate direct de către Comisie și două operațiuni care implicau validarea și închiderea unor plăți în avans către agenții; |
| --- | --- | --- |

8.5.

Aplicând abordarea și metodele de audit descrise în
  anexa 1.1
  , Curtea a examinat, în 2017, următoarele aspecte privind rubrica Securitate și cetățenie:

(a)

un eșantion de 15 operațiuni, care a fost astfel constituit încât să permită Curții să formuleze o opinie cu privire la cheltuielile de la buget aferente exercițiului 2017 în ansamblul lor, dar care nu era menit să fie reprezentativ pentru întreaga gamă de cheltuieli acoperite de această rubrică din cadrul CFM (cu alte cuvinte, Curtea nu a estimat nivelul de eroare pentru rubrica 3). Această alegere a fost motivată de nivelul relativ scăzut al plăților pentru acest domeniu de politică în 2017 (aproximativ 2 % din totalul plăților UE). Eșantionul a fost alcătuit din opt operațiuni derulate în gestiune partajată cu statele membre (6), cinci operațiuni gestionate direct de către Comisie și două operațiuni care implicau validarea și închiderea unor plăți în avans către agenții;

| (b) | principalele sisteme utilizate de Comisie și de statele membre pentru a oferi o asigurare în ceea ce privește regularitatea plăților efectuate în cadrul programului SOLID, precum și din fondurile FAMI și FSI; |
| --- | --- |

(b)

principalele sisteme utilizate de Comisie și de statele membre pentru a oferi o asigurare în ceea ce privește regularitatea plăților efectuate în cadrul programului SOLID, precum și din fondurile FAMI și FSI;

| (c) | dacă informațiile prezentate în raportul anual de activitate al DG HOME cu privire la regularitatea cheltuielilor concordau în cea mai mare parte cu rezultatele Curții. |
| --- | --- |

(c)

dacă informațiile prezentate în raportul anual de activitate al DG HOME cu privire la regularitatea cheltuielilor concordau în cea mai mare parte cu rezultatele Curții.

REGULARITATEA OPERAȚIUNILOR

| 8.6. | Dintre cele 15 operațiuni examinate, 3 (20 %) conțineau erori, dintre care două depășeau pragul de semnificație de 2 %: o operațiune aferentă FAMI derulată în Franța în cadrul gestiunii partajate (eroare de 10 %) și una referitoare la o subvenție operațională acordată către EASO pentru cheltuieli efectuate în 2016 și incluse în conturile pe 2017 ale Comisiei (7) (eroare de 2,9  %). Așa cum se menționează la punctul 8.5 litera (a), nu s-a intenționat ca eșantionul să fie reprezentativ pentru cheltuielile aferente acestei rubrici; prin urmare, Curtea nu a calculat un nivel de eroare. Constatarea referitoare la operațiunea din cadrul FAMI este explicată în
  caseta 8.2
  . |
| --- | --- |

8.6.

Dintre cele 15 operațiuni examinate, 3 (20 %) conțineau erori, dintre care două depășeau pragul de semnificație de 2 %: o operațiune aferentă FAMI derulată în Franța în cadrul gestiunii partajate (eroare de 10 %) și una referitoare la o subvenție operațională acordată către EASO pentru cheltuieli efectuate în 2016 și incluse în conturile pe 2017 ale Comisiei (7) (eroare de 2,9  %). Așa cum se menționează la punctul 8.5 litera (a), nu s-a intenționat ca eșantionul să fie reprezentativ pentru cheltuielile aferente acestei rubrici; prin urmare, Curtea nu a calculat un nivel de eroare. Constatarea referitoare la operațiunea din cadrul FAMI este explicată în
  caseta 8.2
  .

| 8.6. | Eroarea legată de FAMI Franța a fost corectată în conturile aferente exercițiului financiar 2018 (suma a fost dedusă din conturile aferente exercițiului financiar 2018).

  Eroarea privind BESA a fost detectată de Curtea de Conturi Europeană în timpul auditului anual din 2016 din cadrul agenției. Consiliul de administrație al agenției este la curent cu această eroare și urmărește îndeaproape planul de acțiune prezentat de către directorul executiv pentru a soluționa deficiențele identificate de CCE.


  În conturile aferente exercițiului financiar 2017, din cauza obligațiilor de reglementare, Comisia nu ar fi putut respinge costurile afectate de eroare ale BESA, dar a subliniat acest aspect în raportul său anual de activitate pentru 2017 (ordonatorul de credite a formulat o rezervă din motive de reputație). |
| --- | --- |

8.6.

Eroarea privind BESA a fost detectată de Curtea de Conturi Europeană în timpul auditului anual din 2016 din cadrul agenției. Consiliul de administrație al agenției este la curent cu această eroare și urmărește îndeaproape planul de acțiune prezentat de către directorul executiv pentru a soluționa deficiențele identificate de CCE.

În conturile aferente exercițiului financiar 2017, din cauza obligațiilor de reglementare, Comisia nu ar fi putut respinge costurile afectate de eroare ale BESA, dar a subliniat acest aspect în raportul său anual de activitate pentru 2017 (ordonatorul de credite a formulat o rezervă din motive de reputație).

Caseta 8.2 –   Eroare în contribuția UE la programul de relocare a refugiaților din Franța

În Franța, FAMI sprijină programul național de relocare prin intermediul unei plăți unice de 10 000  de euro pentru fiecare refugiat care sosește în țară. Curtea a verificat o plată din partea UE în valoare de 100 000  de euro pentru relocarea a zece refugiați sirieni. Deși doar nouă dintre cele zece persoane au sosit efectiv în Franța, Curtea a constatat că autoritățile franceze nu au redus în consecință cererea lor de plată. Contribuția din partea UE la programul de relocare a fost, așadar, supraevaluată cu 10 000  de euro.

Caseta 8.2 – Eroare în contribuția UE la programul de relocare a refugiaților din Franța

Statul membru a corectat deja eroarea în conturile aferente exercițiului 2018 și a pus în aplicare măsuri corective cum ar fi o procedură de verificare consolidată și crearea unei soluții IT integrate.

| 8.7. | În plus, Curtea a remarcat o lipsă de consecvență în modul în care statele membre au determinat eligibilitatea taxei pe valoarea adăugată declarate de către organismele publice. Această problemă, care subminează buna gestiune financiară a cheltuielilor UE, este descrisă în
  caseta 8.3
  . |
| --- | --- |

8.7.

În plus, Curtea a remarcat o lipsă de consecvență în modul în care statele membre au determinat eligibilitatea taxei pe valoarea adăugată declarate de către organismele publice. Această problemă, care subminează buna gestiune financiară a cheltuielilor UE, este descrisă în
  caseta 8.3
  .

Caseta 8.3 –   Lipsă de consecvență în ceea ce privește eligibilitatea TVA-ului declarat de către organismele publice

Caseta 8.3 – Lipsă de consecvență în ceea ce privește eligibilitatea TVA-ului declarat de către organismele publice

Comisia recunoaște faptul că tratamentul la nivel de stat membru depinde de legislația națională.

Comisia va clarifica, în orientările sale destinate statelor membre, cum se poate reduce riscul legat de depășirea ratei de cofinanțare în cazurile în care, potrivit normelor naționale în materie, TVA ar putea constitui o parte a unei cofinanțări mai mari decât cea prevăzută inițial.

În conformitate cu legislația UE, TVA-ul nerecuperabil este eligibil pentru cofinanțare din partea UE. În Spania, Fondul pentru frontierele externe a finanțat 95 % din costul instalării unor echipamente de comunicații pe navele de patrulare la frontiere. Beneficiarul era un organism de aplicare a legii finanțat de la bugetul național. Cheltuielile constau în facturi pentru servicii emise de un contractant extern și includeau TVA (care varia între 7 % și 21 %). Întrucât organismul respectiv de aplicare a legii nu poate recupera TVA, autoritățile spaniole consideră ca TVA-ul este eligibil pentru finanțare. Cu toate acestea, TVA-ul facturat de un furnizor de servicii merge automat către bugetul național și, prin urmare, nu reprezintă un cost net pentru statul membru în cauză. În acest caz, din cauza ratei ridicate de cofinanțare de 95 %, contribuția totală din partea UE pentru această acțiune a depășit costurile nete suportate efectiv de către statul membru.

OBSERVAȚIILE CURȚII

O situație similară a fost evitată în Croația, unde s-a recurs la Facilitatea Schengen a UE pentru a se finanța în întregime reconstrucția punctelor de control pentru trecerea frontierei. Beneficiarul a fost Ministerul de Interne din Croația, iar cheltuielile au constat în facturi pentru lucrări emise de un contractant extern, facturi care includeau și TVA de 25 %. Respectând instrucțiunile Comisiei conform cărora „cofinanțarea comunitară nu poate depăși cheltuiala eligibilă totală fără TVA”, autoritățile croate au considerat TVA-ul ca fiind neeligibil pentru finanțare din partea UE și l-au acoperit din resurse naționale.

Cazul spaniol ilustrează inconvenientul potențial pe care îl prezintă includerea TVA-ului printre cheltuielile eligibile pentru organismele publice finanțate de la bugetele naționale. El arată că, atunci când organismele publice implementează acțiuni la o rată ridicată de cofinanțare de către UE și Uniunea rambursează și TVA-ul aferent, contribuția din partea UE poate depăși costurile nete suportate efectiv de către statul membru. Acest lucru subminează buna gestiune financiară a fondurilor UE.

EXAMINAREA SISTEMELOR SELECTATE

Gestiunea partajată

FAMI și FSI

| 8.8. | După trecerea a trei ani din perioada de programare de șapte ani, se constată o creștere semnificativă a ratei de implementare de către statele membre a programelor lor naționale. În
  caseta 8.4
  sunt prezentate plățile anuale pe care statele membre le-au raportat în conturile lor pe 2016 și pe care le-au transmis Comisiei în vederea validării și închiderii și în vederea rambursării lor ulterioare în 2017. |
| --- | --- |

8.8.

După trecerea a trei ani din perioada de programare de șapte ani, se constată o creștere semnificativă a ratei de implementare de către statele membre a programelor lor naționale. În
  caseta 8.4
  sunt prezentate plățile anuale pe care statele membre le-au raportat în conturile lor pe 2016 și pe care le-au transmis Comisiei în vederea validării și închiderii și în vederea rambursării lor ulterioare în 2017.

Caseta 8.4 –   Plăți efectuate din FAMI și FSI semnificativ mai ridicate în cursul exercițiului financiar 2016

Image

OBSERVAȚIILE CURȚII

| 8.9. | Curtea a examinat procedurile care stau la baza validării și închiderii de către Comisie a conturilor anuale aferente a zece programe naționale finanțate de FAMI și FSI (8), pe care statele membre le-au prezentat pentru exercițiul financiar 2016. Au fost examinate exhaustivitatea și coerența evaluării de către Comisie (a) a conturilor anuale și a rapoartelor de implementare depuse de autoritățile responsabile și (b) a opiniilor de audit prezentate de autoritățile de audit. S-a examinat, de asemenea, dacă, în evaluarea sa, Comisia a ținut seama de constatările formulate în urma unor audituri anterioare, inclusiv ale Curții. Curtea nu a identificat nicio deficiență majoră la nivelul procedurilor Comisiei și este de acord cu deciziile acesteia de validare și închidere a conturilor. |
| --- | --- |

8.9.

Curtea a examinat procedurile care stau la baza validării și închiderii de către Comisie a conturilor anuale aferente a zece programe naționale finanțate de FAMI și FSI (8), pe care statele membre le-au prezentat pentru exercițiul financiar 2016. Au fost examinate exhaustivitatea și coerența evaluării de către Comisie (a) a conturilor anuale și a rapoartelor de implementare depuse de autoritățile responsabile și (b) a opiniilor de audit prezentate de autoritățile de audit. S-a examinat, de asemenea, dacă, în evaluarea sa, Comisia a ținut seama de constatările formulate în urma unor audituri anterioare, inclusiv ale Curții. Curtea nu a identificat nicio deficiență majoră la nivelul procedurilor Comisiei și este de acord cu deciziile acesteia de validare și închidere a conturilor.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| 8.10. | În conformitate cu cerințele de raportare pentru FAMI și FSI, conturile validate și închise de Comisie în 2017 nu făceau distincție între plățile de prefinanțare (plăți în avans) efectuate de statele membre către beneficiarii finali și plățile efectuate pentru rambursarea cheltuielilor realizate efectiv. În consecință, Comisia nu poate obține informații referitor la cât anume s-a cheltuit în realitate.
  Caseta 8.5
  arată modul în care rolul de supraveghere al Comisiei este afectat de situația actuală. |
| --- | --- |

8.10.

În conformitate cu cerințele de raportare pentru FAMI și FSI, conturile validate și închise de Comisie în 2017 nu făceau distincție între plățile de prefinanțare (plăți în avans) efectuate de statele membre către beneficiarii finali și plățile efectuate pentru rambursarea cheltuielilor realizate efectiv. În consecință, Comisia nu poate obține informații referitor la cât anume s-a cheltuit în realitate.
  Caseta 8.5
  arată modul în care rolul de supraveghere al Comisiei este afectat de situația actuală.

Caseta 8.5 –   Comisia nu deținea informații suficiente privind sumele cheltuite efectiv din FAMI și FSI

În Estonia, contractele de finanțare din cadrul FAMI și al FSI prevăd plăți în avans în cuantum de 100 % din costurile preconizate ale unui proiect. În conformitate cu cerințele de raportare aplicabile pentru FAMI/FSI, conturile anuale pentru FSI transmise Comisiei pentru 2016 indicau plăți în valoare de 13 milioane de euro, care reprezentau aproximativ 35 % din totalul fondurilor alocate pentru perioada de finanțare 2014-2020. Cu toate acestea, în timpul vizitei efectuate în Estonia, Curtea a constatat că o sumă de 12,7  milioane de euro (97,6  % din suma raportată) se referea de fapt la plăți în avans efectuate către beneficiarii finali.

Acest lucru arată că actualele cerințe de raportare aplicabile pentru FAMI/FSI nu permit Comisiei să obțină toate informațiile financiare necesare. Dacă raportarea se limitează doar la plățile efectuate, imaginea oferită cu privire la implementarea efectivă a fondurilor este una care induce în eroare, fapt care, la rândul său, afectează rolul de supraveghere al Comisiei.

Caseta 8.5 – Comisia nu deținea informații suficiente privind sumele cheltuite efectiv din FAMI și FSI

Comisia a solicitat statelor membre să îmbunătățească deja, în conturile prezentate în 2018, informațiile raportate cu privire la diferitele tipuri de cheltuieli.

Defalcarea între prefinanțare și cheltuielile suportate este deja o realitate în conturile transmise în februarie/martie 2018 (atât plățile intermediare, cât și cele finale sunt marcate și, în principiu, plățile în avans către beneficiarii finali sunt identificate în mod automat).

OBSERVAȚIILE CURȚII

| 8.11. | Curtea a testat activitățile desfășurate de cinci autorități de audit naționale (9) în vederea pregătirii certificării conturilor anuale pentru FAMI/FSI privind exercițiul 2016. Constatările aferente sunt prezentate în
  caseta 8.6
  . |
| --- | --- |

8.11.

Curtea a testat activitățile desfășurate de cinci autorități de audit naționale (9) în vederea pregătirii certificării conturilor anuale pentru FAMI/FSI privind exercițiul 2016. Constatările aferente sunt prezentate în
  caseta 8.6
  .

Caseta 8.6 –   Deficiențe de sistem referitoare la activitățile de audit desfășurate pentru FAMI și pentru FSI

| Statele membre |
| --- |
| Deficiența | Efectul |
| Deficiențe în ceea ce privește activitățile de audit desfășurate de autoritățile de audit:






  — | În Suedia, autoritatea de audit nu a documentat în mod suficient activitățile realizate pentru a se putea determina ce proceduri de audit au fost desfășurate efectiv. |

Statele membre

Deficiența

Efectul

Deficiențe în ceea ce privește activitățile de audit desfășurate de autoritățile de audit:

—

În Suedia, autoritatea de audit nu a documentat în mod suficient activitățile realizate pentru a se putea determina ce proceduri de audit au fost desfășurate efectiv.

| — | Nici în Suedia, nici în Franța, autoritățile de audit nu au documentat în mod corespunzător modul în care au supravegheat activitățile de audit desfășurate, așa cum prevăd standardele internaționale de audit. |
| --- | --- |

—

Nici în Suedia, nici în Franța, autoritățile de audit nu au documentat în mod corespunzător modul în care au supravegheat activitățile de audit desfășurate, așa cum prevăd standardele internaționale de audit.

| — | În Estonia, strategia de audit nu includea o evaluare a limitărilor pe care utilizarea pe scară largă a plăților de prefinanțare le impunea asupra auditului conturilor aferente FAMI/FSI. |
| --- | --- |

—

În Estonia, strategia de audit nu includea o evaluare a limitărilor pe care utilizarea pe scară largă a plăților de prefinanțare le impunea asupra auditului conturilor aferente FAMI/FSI.

Risc crescut în ceea ce privește eligibilitatea, gestionarea și controlul acțiunilor finanțate.

SOLID

| 8.12. | Curtea a evaluat activitățile de audit ex post efectuate de DG HOME, examinând zece audituri de conformitate ex post
   (10). Aceste audituri vizează să detecteze și să corecteze cheltuielile neconforme cu reglementările din cadrul unor programe pe care Comisia le-a închis deja. Constatările Curții pun în lumină o serie de deficiențe de sistem, dar nu pun sub semnul întrebării rezultatele auditurilor efectuate de Comisie. |
| --- | --- |

8.12.

Curtea a evaluat activitățile de audit ex post efectuate de DG HOME, examinând zece audituri de conformitate ex post
   (10). Aceste audituri vizează să detecteze și să corecteze cheltuielile neconforme cu reglementările din cadrul unor programe pe care Comisia le-a închis deja. Constatările Curții pun în lumină o serie de deficiențe de sistem, dar nu pun sub semnul întrebării rezultatele auditurilor efectuate de Comisie.

Caseta 8.7 –   Deficiențe de sistem referitoare la programul SOLID

| Comisia | |
| --- | --- |
| Deficiența | Efectul | Răspunsul Comisiei |
| Externalizarea activităților de audit cu privire la programul SOLID:






  — | Există în continuare întârzieri în raportarea aferentă auditurilor de conformitate ex post: o serie de rapoarte care conțin constatări privind proiecte implementate în 2007 au fost auditate ex post în 2013, însă, până la sfârșitul anului 2017, statele membre încă nu aprobaseră și acceptaseră rezultatele auditurilor. |

Comisia

Deficiența

Efectul

Răspunsul Comisiei

Externalizarea activităților de audit cu privire la programul SOLID:

—

Există în continuare întârzieri în raportarea aferentă auditurilor de conformitate ex post: o serie de rapoarte care conțin constatări privind proiecte implementate în 2007 au fost auditate ex post în 2013, însă, până la sfârșitul anului 2017, statele membre încă nu aprobaseră și acceptaseră rezultatele auditurilor.

Întârzierile împiedică statele membre să remedieze la momentul oportun cauzele care se află la sursa constatărilor de audit.

Restanțele acumulate în materie de audituri ex post privind programul SOLID au un impact asupra activităților de audit referitoare la FAMI și la FSI, care sunt efectuate de către aceiași membri ai personalului Comisiei.

Externalizarea activității de audit cu privire la programul SOLID – abordarea cauzelor profunde ale constatărilor auditului

Obiectivul principal al unui control ex post este de a determina nivelul rezidual de eroare din cadrul programului (programelor) auditat(e); asigurarea dată de Comisie se bazează, de asemenea, pe auditurile sistemelor pe parcursul întregii perioade de programare, care constituie, pentru statele membre, principala ocazie de a lua măsuri corective pentru remedierea deficiențelor sistemice. Atunci când a fost necesar, Comisia a formulat, după analizarea documentelor prezentate de statele membre pentru fiecare procedură de închidere anuală, recomandări specifice în scopul remedierii respectivelor deficiențe. Un audit ex post reprezintă ultima ocazie de a stabili suma corectă care ar fi trebuit imputată bugetului Uniunii de statele membre pentru un anumit program anual.

Externalizarea activității de audit cu privire la programul SOLID – activitatea de audit privind FAMI și FSI

În cazul FAMI/FSI, metodologia de audit existentă permite un proces de raportare mai rapid și nu se așteaptă să se manifeste întârzieri în acest context. În planul său de audit pentru 2018, DG HOME intenționează să efectueze până la 7 audituri de sistem cu privire la FAMI/FSI, față de 3 audituri de sistem efectuate asupra acestor fonduri în 2017. Mai mult, au fost întreprinse acțiuni specifice cu scopul de a trata, cu efect imediat, auditurile ex post cu privire la programul SOLID care sunt încă nefinalizate. DG HOME depune în prezent eforturi de îmbunătățire a metodologiei existente pentru auditurile privind programul SOLID, cu scopul de a raționaliza atât activitățile de audit, cât și procesul de raportare. DG HOME și-a stabilit drept obiectiv prioritar să trateze cât mai curând auditurile aflate în întârziere.

| — | Proceduri de control al calității nedocumentate în mod suficient pentru activitățile de audit externalizate. |
| --- | --- |

—

Proceduri de control al calității nedocumentate în mod suficient pentru activitățile de audit externalizate.

Riscuri la adresa calității auditurilor de conformitate ex post.

Procedurile de control al calității pentru activitățile de audit externalizate

Astfel cum a convenit cu auditorii CCE, DG HOME și-a consolidat supravegherea asupra activității ex post desfășurate de contractanții externi. Astfel, DG HOME a examinat un eșantion de dosare de audit și a executat din nou auditul pe baza documentelor justificative puse la dispoziție. DG HOME a concluzionat că activitatea de audit efectuată de contractantul extern a fost satisfăcătoare. În scopul de a menține nivelul sporit de supraveghere a contractantului său extern, DG HOME intenționează să efectueze un exercițiu similar și în 2018.

| — | Procedurile de control referitoare la dubla/multipla finanțare nu sunt exhaustive. |
| --- | --- |

—

Procedurile de control referitoare la dubla/multipla finanțare nu sunt exhaustive.

Cazurile de dublă finanțare riscă să rămână nedetectate.

Procedurile de control pentru finanțări duble/multiple

În timp ce nu există nicio întrebare specifică prin care să se solicite auditorului să verifice dubla finanțare, verificările detaliate în ceea ce privește veniturile permit să se detecteze într-o anumită măsură unele eventuale cazuri de dublă finanțare, deoarece auditorii trebuie să identifice proveniența tuturor veniturilor.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

Rapoartele anuale de activitate și alte mecanisme de guvernanță

| 8.13. | Curtea a examinat raportul anual de activitate al DG HOME și nu a identificat nicio informație care să vină în contradicție cu constatările Curții. Cu toate acestea, eșantionul limitat al Curții, format din 15 operațiuni pentru exercițiul 2017, nu este suficient pentru a-i permite să compare rezultatele auditului său cu informațiile raportate de DG HOME cu privire la regularitatea cheltuielilor. |
| --- | --- |

8.13.

Curtea a examinat raportul anual de activitate al DG HOME și nu a identificat nicio informație care să vină în contradicție cu constatările Curții. Cu toate acestea, eșantionul limitat al Curții, format din 15 operațiuni pentru exercițiul 2017, nu este suficient pentru a-i permite să compare rezultatele auditului său cu informațiile raportate de DG HOME cu privire la regularitatea cheltuielilor.

CONCLUZIE ȘI RECOMANDĂRI

| 8.14. | Sfera auditului pentru această rubrică din CFM (a se vedea punctul 8.5) nu permite formularea unei concluzii cuantificate în același mod ca pentru alte capitole din prezentul raport. Cu toate acestea, în urma examinării sistemelor selectate, Curtea a pus în evidență două mari probleme în legătură cu care este nevoie de îmbunătățiri. |
| --- | --- |

8.14.

Sfera auditului pentru această rubrică din CFM (a se vedea punctul 8.5) nu permite formularea unei concluzii cuantificate în același mod ca pentru alte capitole din prezentul raport. Cu toate acestea, în urma examinării sistemelor selectate, Curtea a pus în evidență două mari probleme în legătură cu care este nevoie de îmbunătățiri.

Recomandări

| 8.15. | Comisia ar trebui: |
| --- | --- |

8.15.

Comisia ar trebui:

| — | Recomandarea 1: să pună la dispoziția statelor membre orientări privind utilizarea fondurilor UE în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare. În special, orientările privind punerea în aplicare a FAMI/FSI ar trebui să precizeze că, în cazul în care organismele publice implementează acțiuni cofinanțate de UE, cofinanțarea din partea UE nu poate depăși suma totală a cheltuielilor eligibile fără TVA. |
| --- | --- |

—

Recomandarea 1: să pună la dispoziția statelor membre orientări privind utilizarea fondurilor UE în conformitate cu principiul bunei gestiuni financiare. În special, orientările privind punerea în aplicare a FAMI/FSI ar trebui să precizeze că, în cazul în care organismele publice implementează acțiuni cofinanțate de UE, cofinanțarea din partea UE nu poate depăși suma totală a cheltuielilor eligibile fără TVA.

Comisia acceptă această recomandare.

| — | Recomandarea 2: să solicite statelor membre ca sumele pe care acestea le raportează în conturile anuale ale programelor lor naționale din cadrul FAMI și al FSI să fie prezentate în mod defalcat, în funcție de natura acestora sume, și anume: recuperări, prefinanțări și cheltuieli realizate efectiv, și să raporteze pentru fiecare fond cheltuielile efective începând cu raportul anual de activitate pe 2018. |
| --- | --- |

—

Recomandarea 2: să solicite statelor membre ca sumele pe care acestea le raportează în conturile anuale ale programelor lor naționale din cadrul FAMI și al FSI să fie prezentate în mod defalcat, în funcție de natura acestora sume, și anume: recuperări, prefinanțări și cheltuieli realizate efectiv, și să raporteze pentru fiecare fond cheltuielile efective începând cu raportul anual de activitate pe 2018.

Comisia acceptă recomandarea și a pus-o parțial în aplicare atât în ceea ce privește:

| — | informațiile consolidate din partea statelor membre cu privire la natura sumelor în momentul raportării conturilor anuale; cât și în ceea ce privește |
| --- | --- |

—

informațiile consolidate din partea statelor membre cu privire la natura sumelor în momentul raportării conturilor anuale; cât și în ceea ce privește

| — | furnizarea de orientări statelor membre cu privire la raportarea recuperărilor (emise la 8 decembrie 2017). |
| --- | --- |

—

furnizarea de orientări statelor membre cu privire la raportarea recuperărilor (emise la 8 decembrie 2017).

---

(1)  Actul legislativ de înființare a FAMI poate fi găsit pe site-ul EUR-Lex.

(2)  Actele legislative de înființare a acestor instrumente pot fi găsite pe site-ul Eur-Lex: Fondul pentru frontierele externe, Fondul european de returnare, Fondul european pentru refugiați, Fondul european de integrare a resortisanților țărilor terțe.

(3)  Prevenirea și combaterea infracționalității (ISEC) și Prevenirea, pregătirea și gestionarea consecințelor terorismului și ale altor riscuri legate de securitate (CIPS).

(4)  Actele legislative de înființare a acestor instrumente pot fi găsite pe site-ul Eur-Lex: FSI-Frontiere și vize, FSI-Poliție.

(5)  Sănătate: ECDC, EFSA, EMA. Afaceri interne: Frontex, EASO, Europol, CEPOL, eu-LISA, OEDT. Justiție: Eurojust, FRA, EIGE.

(6)  Belgia, Estonia, Spania, Franța, Croația, Lituania, Austria și Suedia.

(7)  Raportul anual specific care cuprinde opinia Curții privind legalitatea și regularitatea cheltuielilor EASO pentru exercițiul 2016 poate fi consultat pe site-ul web al Curții.

(8)  FSI pentru Estonia, Grecia, Italia, Lituania și Austria; FAMI pentru Franța, Luxemburg, Spania, Suedia și Regatul Unit.

(9)  Franța și Suedia pentru FAMI; Austria, Estonia și Lituania pentru FSI.

(10)  Fondul european de integrare a resortisanților țărilor terțe (EIF) și Fondul european pentru refugiați (FER) în Spania; EIF, FER și Fondul european de returnare în Germania; FER și EIF în Italia; EIF și FER în Bulgaria; EIF în Grecia.

(11)  Includ cheltuieli pentru următoarele domenii: consumatori, justiție și drepturi, egalitate și cetățenie.

(12)  În conformitate cu definiția armonizată a operațiunilor subiacente (pentru mai multe detalii, a se vedea punctul 15 din
  anexa 1.1
  ).

---

CAPITOLUL 9

Europa în lume

CUPRINS

| Introducere | 9.1-9.5 |
| --- | --- |

| Scurtă descriere a rubricii Europa în lume | 9.2-9.4 |
| --- | --- |

| Sfera și abordarea auditului | 9.5 |
| --- | --- |

| Partea 1 – Regularitatea operațiunilor | 9.6-9.19 |
| --- | --- |

| Rapoartele anuale de activitate și alte mecanisme de guvernanță | 9.12-9.19 |
| --- | --- |

| Evaluarea sistemelor DG NEAR | 9.12-9.18 |
| --- | --- |

| Evaluarea sistemelor DG DEVCO | 9.19 |
| --- | --- |

| Partea 2 – Aspecte legate de performanță în cadrul proiectelor care țin de rubrica Europa în lume | 9.20-9.23 |
| --- | --- |

| Concluzii și recomandări | 9.24-9.26 |
| --- | --- |

| Recomandări | 9.25-9.26 |
| --- | --- |

| Anexa 9.1 – | Cheltuieli operaționale efectuate în 2017, per delegație |
| --- | --- |

Anexa 9.1 –

| Anexa 9.2 – | Situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor anterioare formulate cu privire la rubrica Europa în lume |
| --- | --- |

Anexa 9.2 –

| OBSERVAȚIILE CURȚII | |
| --- | --- |
| INTRODUCERE |
| 9.1. | Acest capitol prezintă constatările Curții cu privire la rubrica Europa în lume din cadrul financiar multianual (CFM).
  Caseta 9.1
  oferă o imagine de ansamblu a principalelor activități și cheltuieli efectuate pentru această rubrică în 2017. |

OBSERVAȚIILE CURȚII

INTRODUCERE

9.1.

Acest capitol prezintă constatările Curții cu privire la rubrica Europa în lume din cadrul financiar multianual (CFM).
  Caseta 9.1
  oferă o imagine de ansamblu a principalelor activități și cheltuieli efectuate pentru această rubrică în 2017.

Caseta 9.1 –   Rubrica Europa în lume din CFM – Prezentare defalcată pentru 2017

Image

| Total plăți aferente exercițiului | 9,8 |
| --- | --- |
| - plăți în avans
   (9) | -6,5 |
| + plăți în avans validate și închise
   (9) | 4,9 |
| Total, populația auditată | 8,2 |
| Sursa: conturile consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul 2017. |

Total plăți aferente exercițiului

9,8

- plăți în avans
   (9)

-6,5

- plăți în avans validate și închise
   (9)

4,9

Total, populația auditată

8,2

Sursa: conturile consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul 2017.

OBSERVAȚIILE CURȚII

Scurtă descriere a rubricii Europa în lume

| 9.2. | Rubrica Europa în lume acoperă cheltuielile aferente tuturor politicilor de acțiune externă (politica externă) finanțate de la bugetul general al UE. Aceste politici urmăresc:






  — | promovarea la nivel mondial a valorilor UE, cum ar fi drepturile omului, democrația și statul de drept; |
| --- | --- | --- |

9.2.

Rubrica Europa în lume acoperă cheltuielile aferente tuturor politicilor de acțiune externă (politica externă) finanțate de la bugetul general al UE. Aceste politici urmăresc:

—

promovarea la nivel mondial a valorilor UE, cum ar fi drepturile omului, democrația și statul de drept;

| — | abordarea provocărilor globale majore, cum ar fi schimbările climatice și pierderea biodiversității; |
| --- | --- |

—

abordarea provocărilor globale majore, cum ar fi schimbările climatice și pierderea biodiversității;

| — | sporirea impactului politicii UE de cooperare pentru dezvoltare, cu scopul de a ajuta la eradicarea sărăciei; |
| --- | --- |

—

sporirea impactului politicii UE de cooperare pentru dezvoltare, cu scopul de a ajuta la eradicarea sărăciei;

| — | investirea în prosperitatea și stabilitatea pe termen lung a țărilor din vecinătatea UE, atât prin pregătirea țărilor candidate pentru aderare, cât și printr-o politică de vecinătate; |
| --- | --- |

—

investirea în prosperitatea și stabilitatea pe termen lung a țărilor din vecinătatea UE, atât prin pregătirea țărilor candidate pentru aderare, cât și printr-o politică de vecinătate;

| — | consolidarea solidarității europene în urma dezastrelor naturale sau provocate de om; |
| --- | --- |

—

consolidarea solidarității europene în urma dezastrelor naturale sau provocate de om;

| — | îmbunătățirea prevenirii crizelor și a soluționării conflictelor, menținerea păcii și consolidarea securității internaționale; |
| --- | --- |

—

îmbunătățirea prevenirii crizelor și a soluționării conflictelor, menținerea păcii și consolidarea securității internaționale;

| — | realizarea de progrese în ceea ce privește interesele UE și interesele comune în străinătate, precum și promovarea acestora, prin sprijinirea dimensiunii externe a politicilor UE. |
| --- | --- |

—

realizarea de progrese în ceea ce privește interesele UE și interesele comune în străinătate, precum și promovarea acestora, prin sprijinirea dimensiunii externe a politicilor UE.

| 9.3. | Principalele direcții generale implicate în execuția bugetului destinat acțiunii externe sunt Direcția Generală Cooperare Internațională și Dezvoltare (DG DEVCO), Direcția Generală Politica de Vecinătate și Negocieri privind Extinderea (DG NEAR), Direcția Generală Protecție Civilă și Operațiuni Umanitare (DG ECHO) și Serviciul Instrumente de Politică Externă (FPI). |
| --- | --- |

9.3.

Principalele direcții generale implicate în execuția bugetului destinat acțiunii externe sunt Direcția Generală Cooperare Internațională și Dezvoltare (DG DEVCO), Direcția Generală Politica de Vecinătate și Negocieri privind Extinderea (DG NEAR), Direcția Generală Protecție Civilă și Operațiuni Umanitare (DG ECHO) și Serviciul Instrumente de Politică Externă (FPI).

| 9.4. | În 2017, plățile aferente rubricii Europa în lume s-au ridicat la 9,8  miliarde de euro și au fost efectuate prin intermediul mai multor instrumente (a se vedea
  caseta 9.1
  ) și metode de furnizare a ajutorului (1), în peste 150 de țări (a se vedea 
  anexa 9.1
  ). |
| --- | --- |

9.4.

În 2017, plățile aferente rubricii Europa în lume s-au ridicat la 9,8  miliarde de euro și au fost efectuate prin intermediul mai multor instrumente (a se vedea
  caseta 9.1
  ) și metode de furnizare a ajutorului (1), în peste 150 de țări (a se vedea 
  anexa 9.1
  ).

Sfera și abordarea auditului

| 9.5. | Utilizând abordarea și metodele de audit descrise în
  anexa 1.1
  , Curtea a procedat după cum urmează în ceea ce privește rubrica Europa în lume în legătură cu exercițiul 2017:






  (a) | Curtea a selectat un eșantion format din 56 de operațiuni, dintre care 4 au fost preluate din studiul referitor la rata de eroare reziduală. Prin urmare, a fost examinat un eșantion de 52 de operațiuni, care a fost astfel constituit încât să permită Curții să formuleze o opinie cu privire la cheltuielile de la buget aferente exercițiului 2017 în ansamblul lor, dar care nu era menit să fie reprezentativ pentru întreaga gamă de cheltuieli acoperite de această rubrică din cadrul CFM (cu alte cuvinte, Curtea nu a estimat nivelul de eroare pentru rubrica 4). Întrucât o parte din populația auditată de Curte (9 %) a fost acoperită de studiile din 2017 realizate de DG NEAR și DG DEVCO referitor la rata de eroare reziduală, Curtea a integrat rezultatele ajustate (2) ale acestor studii. Eșantionul a fost format din 21 de operațiuni ale DG NEAR, 16 operațiuni ale DG DEVCO, 7 operațiuni ale DG ECHO și 8 alte operațiuni. |
| --- | --- | --- |

9.5.

Utilizând abordarea și metodele de audit descrise în
  anexa 1.1
  , Curtea a procedat după cum urmează în ceea ce privește rubrica Europa în lume în legătură cu exercițiul 2017:

(a)

Curtea a selectat un eșantion format din 56 de operațiuni, dintre care 4 au fost preluate din studiul referitor la rata de eroare reziduală. Prin urmare, a fost examinat un eșantion de 52 de operațiuni, care a fost astfel constituit încât să permită Curții să formuleze o opinie cu privire la cheltuielile de la buget aferente exercițiului 2017 în ansamblul lor, dar care nu era menit să fie reprezentativ pentru întreaga gamă de cheltuieli acoperite de această rubrică din cadrul CFM (cu alte cuvinte, Curtea nu a estimat nivelul de eroare pentru rubrica 4). Întrucât o parte din populația auditată de Curte (9 %) a fost acoperită de studiile din 2017 realizate de DG NEAR și DG DEVCO referitor la rata de eroare reziduală, Curtea a integrat rezultatele ajustate (2) ale acestor studii. Eșantionul a fost format din 21 de operațiuni ale DG NEAR, 16 operațiuni ale DG DEVCO, 7 operațiuni ale DG ECHO și 8 alte operațiuni.

| (b) | Acolo unde a detectat erori, Curtea a examinat sistemele asociate pentru a identifica deficiențele care au permis producerea erorilor respective. |
| --- | --- |

(b)

Acolo unde a detectat erori, Curtea a examinat sistemele asociate pentru a identifica deficiențele care au permis producerea erorilor respective.

| (c) | Curtea a procedat la verificări legate de performanță pentru șapte proiecte din două delegații ale UE. Trei dintre aceste proiecte fuseseră desfășurate de DG NEAR, iar patru de către DG DEVCO. |
| --- | --- |

(c)

Curtea a procedat la verificări legate de performanță pentru șapte proiecte din două delegații ale UE. Trei dintre aceste proiecte fuseseră desfășurate de DG NEAR, iar patru de către DG DEVCO.

| (d) | Curta a evaluat dacă informațiile prezentate în rapoartele anuale de activitate ale DG DEVCO și DG NEAR cu privire la regularitatea cheltuielilor concordau în cea mai mare parte cu rezultatele Curții. |
| --- | --- |

(d)

Curta a evaluat dacă informațiile prezentate în rapoartele anuale de activitate ale DG DEVCO și DG NEAR cu privire la regularitatea cheltuielilor concordau în cea mai mare parte cu rezultatele Curții.

PARTEA 1 – REGULARITATEA OPERAȚIUNILOR

| 9.6. | În ceea ce privește cele 52 de operațiuni examinate, Curtea a identificat șase erori cuantificabile (în 8 % dintre operațiunile auditate) care au avut un impact asupra sumelor imputate bugetului UE. De asemenea, au fost identificate șase cazuri de neconformitate cu dispozițiile legale și financiare, de exemplu lipsa unei garanții financiare. Așa cum se menționează la punctul 9.5 litera (a), eșantionul nu este destinat să fie reprezentativ pentru cheltuielile aferente acestei rubrici din CFM; prin urmare, Curtea nu a calculat un nivel de eroare. În procesul de examinare a acestor operațiuni, Curtea a identificat cazuri de sisteme eficace de control intern, un astfel de exemplu fiind prezentat în
  caseta 9.2
  . Constatările privind cheltuielile neeligibile sunt explicate în
  casetele 9.3 și 9.4
  . |
| --- | --- |

9.6.

În ceea ce privește cele 52 de operațiuni examinate, Curtea a identificat șase erori cuantificabile (în 8 % dintre operațiunile auditate) care au avut un impact asupra sumelor imputate bugetului UE. De asemenea, au fost identificate șase cazuri de neconformitate cu dispozițiile legale și financiare, de exemplu lipsa unei garanții financiare. Așa cum se menționează la punctul 9.5 litera (a), eșantionul nu este destinat să fie reprezentativ pentru cheltuielile aferente acestei rubrici din CFM; prin urmare, Curtea nu a calculat un nivel de eroare. În procesul de examinare a acestor operațiuni, Curtea a identificat cazuri de sisteme eficace de control intern, un astfel de exemplu fiind prezentat în
  caseta 9.2
  . Constatările privind cheltuielile neeligibile sunt explicate în
  casetele 9.3 și 9.4
  .

Caseta 9.2 –   Exemplu de sistem eficace de control intern

DG DEVCO

Curtea a auditat cheltuielile declarate de către un ONG în cadrul unui contract de finanțare nerambursabilă semnat cu Comisia. Cheltuielile auditate de Curte fuseseră acceptate de Comisie. Obiectivul proiectului sprijinit era de a menține sub control speciile invazive de păsări în șase țări insulare din Oceanul Pacific. Finanțarea nerambursabilă acordată de UE a fost de 1,16  milioane de euro.

Un audit financiar desfășurat la nivelul proiectului de către un auditor extern a arătat că o sumă de 15 909  euro din cheltuielile declarate nu era eligibilă (lipseau documente justificative și existau erori legate de TVA). Comisia a corectat această eroare în plata finală.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

Caseta 9.3 –   Cheltuieli care nu fuseseră efectuate, dar care au fost acceptate de Comisie

DG DEVCO – Irak

Curtea a auditat cheltuielile declarate de către o organizație internațională în temeiul unui acord de contribuție semnat cu Comisia. Acest proiect de consolidare a capacităților autorităților regionale avea un buget de 11,5  milioane de euro (finanțat în proporție de 100 % de UE) și o durată de 3,5  ani.

Curtea a examinat cheltuielile efectuate în cursul primilor doi ani ai proiectului. În această perioadă, organizația internațională declarase cheltuieli în valoare de 7,6  milioane de euro, care au fost acceptate de Comisie. Verificările Curții au arătat însă că, în perioada respectivă, cheltuielile reale au fost de 6 milioane de euro. Diferența de 1,6  milioane de euro reprezenta angajamente înregistrate de către organizația internațională, dar necheltuite încă. Această sumă este considerată neeligibilă, întrucât cheltuiala respectivă nu a fost efectuată încă.

Caseta 9.3 – Cheltuieli care nu fuseseră efectuate, dar care au fost acceptate de Comisie

Această constatare este legată de un raport intermediar și, în contextul plății finale, raportul financiar final va prezenta numai cheltuielile reale efectuate. Concluziile CCE vor fi luate în considerare la calcularea următoarei plăți sau la plata soldului.

Caseta 9.4 –   Cheltuieli neeligibile legate de pierderile cauzate de diferențele de curs valutar

DG DEVCO – proiecte gestionate la nivel central

Curtea a auditat cuantumul final al cheltuielilor declarate de către o organizație internațională în temeiul unui acord de contribuție semnat cu Comisia. Scopul acordului era de a sprijini dialogul politic cu privire la politicile, strategiile și planurile naționale în domeniul sănătății în 28 de țări vizate. Cheltuielile auditate de Curte fuseseră acceptate de Comisie. Finanțarea nerambursabilă acordată de UE a fost de 5 milioane de euro.

Organizația de implementare suferise pierderi din diferențele de curs valutar legate de plata salariilor personalului. Aceste pierderi fuseseră imputate bugetului proiectului prin sistemul de salarii. Costurile respective nu erau însă eligibile.

Caseta 9.4 – Cheltuieli neeligibile legate de pierderile cauzate de diferențele de curs valutar

Comisia se va asigura că vor fi întreprinse acțiunile ulterioare necesare.

OBSERVAȚIILE CURȚII

| 9.7. | În două domenii, condițiile de plată au limitat măsura în care operațiunile erau vulnerabile la erori. Primul dintre aceste domenii este sprijinul bugetar (3). Al doilea domeniu include situațiile de aplicare a așa-numitei „abordări noționale” în cazul proiectelor cu donatori multipli implementate de organizații internaționale (4). |
| --- | --- |

9.7.

În două domenii, condițiile de plată au limitat măsura în care operațiunile erau vulnerabile la erori. Primul dintre aceste domenii este sprijinul bugetar (3). Al doilea domeniu include situațiile de aplicare a așa-numitei „abordări noționale” în cazul proiectelor cu donatori multipli implementate de organizații internaționale (4).

| 9.8. | Sprijinul bugetar reprezintă o contribuție financiară fie la bugetul general al unui stat, fie la bugetul pe care acesta îl consacră unei politici sau unui obiectiv specific. Curtea a examinat dacă Comisia respectase condițiile aplicabile pentru efectuarea de plăți de sprijin bugetar în favoarea țărilor partenere și dacă verificase respectarea condițiilor generale de eligibilitate (cum ar fi îmbunătățiri satisfăcătoare în gestiunea finanțelor publice) înainte de a efectua plata. |
| --- | --- |

9.8.

Sprijinul bugetar reprezintă o contribuție financiară fie la bugetul general al unui stat, fie la bugetul pe care acesta îl consacră unei politici sau unui obiectiv specific. Curtea a examinat dacă Comisia respectase condițiile aplicabile pentru efectuarea de plăți de sprijin bugetar în favoarea țărilor partenere și dacă verificase respectarea condițiilor generale de eligibilitate (cum ar fi îmbunătățiri satisfăcătoare în gestiunea finanțelor publice) înainte de a efectua plata.

| 9.9. | Totuși, având în vedere faptul că prevederile legale lasă o marjă largă de interpretare, Comisia dispune de o flexibilitate considerabilă atunci când decide dacă aceste condiții generale au fost respectate. Auditul efectuat de Curte cu privire la regularitate nu poate depăși etapa în care ajutorul este plătit țării partenere, întrucât fondurile transferate sunt integrate în resursele bugetare ale țării beneficiare. Eventualele deficiențe în cadrul gestiunii financiare a acesteia, care conduc la utilizarea necorespunzătoare a fondurilor la nivel național, nu vor genera erori care să poată fi detectate în cadrul auditului efectuat de Curte (5). |
| --- | --- |

9.9.

Totuși, având în vedere faptul că prevederile legale lasă o marjă largă de interpretare, Comisia dispune de o flexibilitate considerabilă atunci când decide dacă aceste condiții generale au fost respectate. Auditul efectuat de Curte cu privire la regularitate nu poate depăși etapa în care ajutorul este plătit țării partenere, întrucât fondurile transferate sunt integrate în resursele bugetare ale țării beneficiare. Eventualele deficiențe în cadrul gestiunii financiare a acesteia, care conduc la utilizarea necorespunzătoare a fondurilor la nivel național, nu vor genera erori care să poată fi detectate în cadrul auditului efectuat de Curte (5).

| 9.10. | În cadrul „abordării noționale”, atunci când contribuțiile Comisiei și contribuțiile altor donatori la proiectele cu donatori multipli sunt puse în comun și nu sunt alocate în vederea finanțării unor cheltuieli specifice clar identificabile, Comisia presupune că normele UE privind eligibilitatea au fost respectate atât timp cât fondurile totale puse în comun includ cheltuieli eligibile suficiente pentru a acoperi contribuția UE. Curtea a ținut seama de această abordare, astfel cum este aplicată de Comisie, pentru testele de fond pe care le-a efectuat (6). |
| --- | --- |

9.10.

În cadrul „abordării noționale”, atunci când contribuțiile Comisiei și contribuțiile altor donatori la proiectele cu donatori multipli sunt puse în comun și nu sunt alocate în vederea finanțării unor cheltuieli specifice clar identificabile, Comisia presupune că normele UE privind eligibilitatea au fost respectate atât timp cât fondurile totale puse în comun includ cheltuieli eligibile suficiente pentru a acoperi contribuția UE. Curtea a ținut seama de această abordare, astfel cum este aplicată de Comisie, pentru testele de fond pe care le-a efectuat (6).

| 9.11. | Cele 10 operațiuni cu donatori multipli în cazul cărora s-a aplicat „abordarea noțională” și cele două operațiuni de sprijin bugetar examinate de Curte nu conțineau erori. |
| --- | --- |

9.11.

Cele 10 operațiuni cu donatori multipli în cazul cărora s-a aplicat „abordarea noțională” și cele două operațiuni de sprijin bugetar examinate de Curte nu conțineau erori.

Rapoartele anuale de activitate și alte mecanisme de guvernanță

Evaluarea sistemelor DG NEAR

Deficiențe de sistem constatate în urma testelor efectuate pe operațiuni

| 9.12. | În legătură cu contractele de înfrățire instituțională, prin care statele membre pun la dispoziție personal pentru realizarea unui proiect, Curtea a constatat că o delegație a UE nu verificase salariile anterioare ale consilierilor rezidenți în materie de înfrățire instituțională care fuseseră detașați în cadrul proiectelor finanțate de UE. Instituția care detașează consilierul are dreptul la rambursarea unei sume echivalente cu salariul acestuia pe durata detașării. În cazul unui proiect, Curtea a constatat că salariul consilierului rezident pe durata detașării sale era mai mare decât suma pe care acesta ar fi primit-o dacă ar fi continuat să lucreze pentru instituția sa de origine. |
| --- | --- |

9.12.

În legătură cu contractele de înfrățire instituțională, prin care statele membre pun la dispoziție personal pentru realizarea unui proiect, Curtea a constatat că o delegație a UE nu verificase salariile anterioare ale consilierilor rezidenți în materie de înfrățire instituțională care fuseseră detașați în cadrul proiectelor finanțate de UE. Instituția care detașează consilierul are dreptul la rambursarea unei sume echivalente cu salariul acestuia pe durata detașării. În cazul unui proiect, Curtea a constatat că salariul consilierului rezident pe durata detașării sale era mai mare decât suma pe care acesta ar fi primit-o dacă ar fi continuat să lucreze pentru instituția sa de origine.

Studiul din 2017 privind rata de eroare reziduală

| 9.13. | În 2017, un al treilea studiu privind rata de eroare reziduală a fost realizat pentru DG NEAR de către un contractant extern. Obiectivul studiului a fost de a estima numărul de erori din domeniul de competență al DG NEAR care nu au fost prevenite de către sistemul de control intern al acestei direcții generale sau care au fost detectate de sistem fără să fie corectate. |
| --- | --- |

9.13.

În 2017, un al treilea studiu privind rata de eroare reziduală a fost realizat pentru DG NEAR de către un contractant extern. Obiectivul studiului a fost de a estima numărul de erori din domeniul de competență al DG NEAR care nu au fost prevenite de către sistemul de control intern al acestei direcții generale sau care au fost detectate de sistem fără să fie corectate.

| 9.14. | Studiul a constat în examinarea unui eșantion reprezentativ de operațiuni legate de contracte închise între septembrie 2016 și august 2017 și a aplicat o metodologie utilizată de DG DEVCO începând din 2012. Curtea a evaluat această metodologie și consideră că, în linii mari, ea este adaptată scopului pentru care a fost elaborată. În urma analizei sale cu privire la studiul respectiv, Curtea a constatat totuși că există o serie de domenii în care se pot aduce îmbunătățiri. DG NEAR nu stratifică populația pentru a acoperi în mod mai aprofundat acele domenii care sunt mai predispuse la eroare (de exemplu, finanțările nerambursabile) sau pentru a se concentra în mai mică măsură pe domeniile cu un risc mai scăzut confirmat (cum ar fi sprijinul bugetar). În opinia Curții, una dintre erorile excluse de contractant ar fi trebuit să fie păstrată. De asemenea, se pot aduce îmbunătățiri și în ceea ce privește marja de apreciere de care dispune contractantul pentru estimarea erorilor care afectează diferitele operațiuni. |
| --- | --- |

9.14.

Studiul a constat în examinarea unui eșantion reprezentativ de operațiuni legate de contracte închise între septembrie 2016 și august 2017 și a aplicat o metodologie utilizată de DG DEVCO începând din 2012. Curtea a evaluat această metodologie și consideră că, în linii mari, ea este adaptată scopului pentru care a fost elaborată. În urma analizei sale cu privire la studiul respectiv, Curtea a constatat totuși că există o serie de domenii în care se pot aduce îmbunătățiri. DG NEAR nu stratifică populația pentru a acoperi în mod mai aprofundat acele domenii care sunt mai predispuse la eroare (de exemplu, finanțările nerambursabile) sau pentru a se concentra în mai mică măsură pe domeniile cu un risc mai scăzut confirmat (cum ar fi sprijinul bugetar). În opinia Curții, una dintre erorile excluse de contractant ar fi trebuit să fie păstrată. De asemenea, se pot aduce îmbunătățiri și în ceea ce privește marja de apreciere de care dispune contractantul pentru estimarea erorilor care afectează diferitele operațiuni.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| 9.15. | Rezultatele studiului realizat de DG NEAR în 2017 cu privire la rata de eroare reziduală sunt prezentate în raportul anual de activitate al acestei direcții generale (7). Acest studiu estima că rata de eroare reziduală globală pentru direcția generală se situează la 0,67  %, adică sub pragul de semnificație de 2 % stabilit de Comisie. |
| --- | --- |

9.15.

Rezultatele studiului realizat de DG NEAR în 2017 cu privire la rata de eroare reziduală sunt prezentate în raportul anual de activitate al acestei direcții generale (7). Acest studiu estima că rata de eroare reziduală globală pentru direcția generală se situează la 0,67  %, adică sub pragul de semnificație de 2 % stabilit de Comisie.

Raportul anual de activitate

| 9.16. | Pentru exercițiul bugetar 2017, Curtea a examinat Raportul anual de activitate pe 2017 al DG NEAR. |
| --- | --- |

9.16.

Pentru exercițiul bugetar 2017, Curtea a examinat Raportul anual de activitate pe 2017 al DG NEAR.

| 9.17. | Pentru a ține seama de recomandările Curții privind supraevaluarea capacității de corecție, DG NEAR a depus eforturi considerabile și a adoptat o abordare prudentă în analiza ordinelor de recuperare. Mai precis, DG NEAR a inclus în mod corect în calculul capacității de corecție doar sumele recuperate ca urmare a neregularităților și a erorilor detectate ex post. |
| --- | --- |

9.17.

Pentru a ține seama de recomandările Curții privind supraevaluarea capacității de corecție, DG NEAR a depus eforturi considerabile și a adoptat o abordare prudentă în analiza ordinelor de recuperare. Mai precis, DG NEAR a inclus în mod corect în calculul capacității de corecție doar sumele recuperate ca urmare a neregularităților și a erorilor detectate ex post.

| 9.18. | Raportul anual de activitate pe 2017 al DG NEAR nu include o secțiune care să atragă atenția asupra limitărilor studiului privind rata de eroare reziduală. |
| --- | --- |

9.18.

Raportul anual de activitate pe 2017 al DG NEAR nu include o secțiune care să atragă atenția asupra limitărilor studiului privind rata de eroare reziduală.

Evaluarea sistemelor DG DEVCO

| 9.19. | Testele efectuate de Curte pe operațiuni au permis identificarea mai multor deficiențe de control la nivelul sistemelor utilizate de Comisie pentru procedurile de achiziții de nivelul doi (proceduri de achiziții desfășurate de beneficiari). În cazul a două proiecte, s-a constatat că beneficiarii finanțărilor nerambursabile nu au respectat principiile de transparență și concurență loială atunci când au contract servicii. Într-unul dintre cazuri, beneficiarii nu au furnizat elemente de probă care să justifice recurgerea la o atribuire directă. În celălalt caz, beneficiarii nu au putut dovedi faptul că toți ofertanții au fost tratați în mod egal. |
| --- | --- |

9.19.

Testele efectuate de Curte pe operațiuni au permis identificarea mai multor deficiențe de control la nivelul sistemelor utilizate de Comisie pentru procedurile de achiziții de nivelul doi (proceduri de achiziții desfășurate de beneficiari). În cazul a două proiecte, s-a constatat că beneficiarii finanțărilor nerambursabile nu au respectat principiile de transparență și concurență loială atunci când au contract servicii. Într-unul dintre cazuri, beneficiarii nu au furnizat elemente de probă care să justifice recurgerea la o atribuire directă. În celălalt caz, beneficiarii nu au putut dovedi faptul că toți ofertanții au fost tratați în mod egal.

| 9.19. | Comisia dorește să sublinieze că, în ceea ce privește una dintre deficiențele detectate, a fost declarată o situație de criză în țara în cauză, ceea ce a justificat procedurile flexibile. Cu toate acestea, s-a luat notă de importanța documentelor justificative, iar acest aspect a fost comunicat părților interesate.

  A doua deficiență a fost detectată în cadrul unui contract care datează din 2010. De atunci, au fost întreprinse mai multe acțiuni în cadrul planurilor de acțiune ale DEVCO care abordează, printre altele, acest tip de deficiență, iar acestea ar trebui să conducă, prin urmare, la o reducere a erorilor de acest tip. |
| --- | --- |

9.19.

A doua deficiență a fost detectată în cadrul unui contract care datează din 2010. De atunci, au fost întreprinse mai multe acțiuni în cadrul planurilor de acțiune ale DEVCO care abordează, printre altele, acest tip de deficiență, iar acestea ar trebui să conducă, prin urmare, la o reducere a erorilor de acest tip.

| 9.20. | Verificările suplimentare realizate cu privire la sistemele DG DEVCO, inclusiv în legătură cu studiul privind rata de eroare reziduală și cu raportul anual de activitate pe 2017, sunt prezentate în Raportul anual referitor la Al optulea, Al nouălea, Al zecelea și Al unsprezecelea fond european de dezvoltare (a se vedea punctele 30-42). |
| --- | --- |

9.20.

Verificările suplimentare realizate cu privire la sistemele DG DEVCO, inclusiv în legătură cu studiul privind rata de eroare reziduală și cu raportul anual de activitate pe 2017, sunt prezentate în Raportul anual referitor la Al optulea, Al nouălea, Al zecelea și Al unsprezecelea fond european de dezvoltare (a se vedea punctele 30-42).

PARTEA 2 – ASPECTE LEGATE DE PERFORMANȚĂ ÎN CADRUL PROIECTELOR CARE ȚIN DE RUBRICA EUROPA ÎN LUME

| 9.21. | Pentru exercițiul vizat, pe lângă verificarea regularității, Curtea a evaluat anumite aspecte legate de performanță pentru șapte dintre operațiunile incluse în eșantion. Curtea a selectat proiecte finalizate și a efectuat controale la fața locului cu ocazia vizitelor sale la delegațiile UE. |
| --- | --- |

9.21.

Pentru exercițiul vizat, pe lângă verificarea regularității, Curtea a evaluat anumite aspecte legate de performanță pentru șapte dintre operațiunile incluse în eșantion. Curtea a selectat proiecte finalizate și a efectuat controale la fața locului cu ocazia vizitelor sale la delegațiile UE.

| 9.22. | Pentru fiecare proiect, Curtea a evaluat dacă existau indicatori clari de realizare și de rezultat. De asemenea, Curtea a verificat dacă obiectivele în materie de realizări ale proiectului fuseseră îndeplinite conform planificării în ceea ce privește cantitatea, calitatea și respectarea termenelor. Au fost desfășurate controale suplimentare cu privire la costurile acceptate în cadrul proiectelor, cu scopul de a se verifica dacă acestea erau conforme cu ofertele financiare aprobate. |
| --- | --- |

9.22.

Pentru fiecare proiect, Curtea a evaluat dacă existau indicatori clari de realizare și de rezultat. De asemenea, Curtea a verificat dacă obiectivele în materie de realizări ale proiectului fuseseră îndeplinite conform planificării în ceea ce privește cantitatea, calitatea și respectarea termenelor. Au fost desfășurate controale suplimentare cu privire la costurile acceptate în cadrul proiectelor, cu scopul de a se verifica dacă acestea erau conforme cu ofertele financiare aprobate.

| 9.23. | Toate proiectele examinate dispuneau de indicatori de performanță clari și relevanți. Cadrele logice aferente acestora erau bine structurate, iar realizările urmărite erau realiste și fezabile. Cu toate acestea, Curtea a identificat o serie de aspecte care au afectat performanța proiectelor (a se vedea
  caseta 9.5
  ). |
| --- | --- |

9.23.

Toate proiectele examinate dispuneau de indicatori de performanță clari și relevanți. Cadrele logice aferente acestora erau bine structurate, iar realizările urmărite erau realiste și fezabile. Cu toate acestea, Curtea a identificat o serie de aspecte care au afectat performanța proiectelor (a se vedea
  caseta 9.5
  ).

Caseta 9.5 –   Aspecte legate de performanță în cadrul proiectelor vizitate

Caseta 9.5 – Aspecte legate de performanță în cadrul proiectelor vizitate

| (a) | În două cazuri, costul transportului de bunuri (urnele de votare și hârtie) a fost cu mult mai mare decât valoarea bunurilor respective. În primul caz, transportul unor bunuri în valoare de 78 000  de euro a costat 152 000  de euro. În al doilea caz, transportul unor bunuri în valoare de 70 150  de euro a costat 131 500  de euro. |
| --- | --- |

(a)

În două cazuri, costul transportului de bunuri (urnele de votare și hârtie) a fost cu mult mai mare decât valoarea bunurilor respective. În primul caz, transportul unor bunuri în valoare de 78 000  de euro a costat 152 000  de euro. În al doilea caz, transportul unor bunuri în valoare de 70 150  de euro a costat 131 500  de euro.

| (a) | Comisia ar dori să sublinieze caracterul sensibil al alegerilor. Partidele politice au solicitat în mod explicit ca materialele electorale sensibile să fie cumpărate în străinătate pentru a se evita fraudele, excluzând însă țările învecinate din cauza presupuselor simpatii pentru anumite partide politice/anumiți candidați. În plus, materialele electorale sensibile sunt produse de un număr limitat de societăți specializate care pot livra produsele la timp, în condiții de siguranță și la calitatea necesară. Lansarea unei licitații deschise în afara acordurilor pe termen lung existente nu ar fi putut conduce la rezultate mai bune și ar fi putut întârzia livrarea materialelor având în vedere calendarul alegerilor. |
| --- | --- |

(a)

Comisia ar dori să sublinieze caracterul sensibil al alegerilor. Partidele politice au solicitat în mod explicit ca materialele electorale sensibile să fie cumpărate în străinătate pentru a se evita fraudele, excluzând însă țările învecinate din cauza presupuselor simpatii pentru anumite partide politice/anumiți candidați. În plus, materialele electorale sensibile sunt produse de un număr limitat de societăți specializate care pot livra produsele la timp, în condiții de siguranță și la calitatea necesară. Lansarea unei licitații deschise în afara acordurilor pe termen lung existente nu ar fi putut conduce la rezultate mai bune și ar fi putut întârzia livrarea materialelor având în vedere calendarul alegerilor.

| (b) | Principalul obiectiv al unui proiect era de a construi latrine în școli situate în regiuni îndepărtate. Cu ocazia vizitei desfășurat la proiecte, Curtea a observat că, deși proiectul UE fusese implementat în mod corect, școlile nu dispuneau de echipamente de bază, cum ar fi mese și scaune, care erau necesare pentru a începe anul școlar. |
| --- | --- |

(b)

Principalul obiectiv al unui proiect era de a construi latrine în școli situate în regiuni îndepărtate. Cu ocazia vizitei desfășurat la proiecte, Curtea a observat că, deși proiectul UE fusese implementat în mod corect, școlile nu dispuneau de echipamente de bază, cum ar fi mese și scaune, care erau necesare pentru a începe anul școlar.

| (b) | Proiectul nu a prevăzut scaune, mese sau alt tip de mobilier școlar, ci numai latrine pentru îmbunătățirea de urgență a standardelor de igienă de bază. Chiar dacă Comisia ar dori să finanțeze alte aspecte ale structurii școlare, intervențiile au un scop bine precizat și sunt limitate.

  Sistemul școlar din Guineea-Bissau dispune de resurse foarte reduse. Lipsa mobilierului școlar este destul de frecventă. Mobilierul este rareori disponibil în sălile de clasă în afara programului școlar, pentru a se evita potențialele furturi. |
| --- | --- |

(b)

Proiectul nu a prevăzut scaune, mese sau alt tip de mobilier școlar, ci numai latrine pentru îmbunătățirea de urgență a standardelor de igienă de bază. Chiar dacă Comisia ar dori să finanțeze alte aspecte ale structurii școlare, intervențiile au un scop bine precizat și sunt limitate.

| (c) | Un proiect de construcție a unui pod ar fi trebuit să fie finalizat în 32 de luni. A fost însă nevoie de 64 de luni pentru finalizarea sa, din cauza unor întârzieri neprevăzute survenite în cadrul unui proiect paralel desfășurat de autoritățile locale. |
| --- | --- |

(c)

Un proiect de construcție a unui pod ar fi trebuit să fie finalizat în 32 de luni. A fost însă nevoie de 64 de luni pentru finalizarea sa, din cauza unor întârzieri neprevăzute survenite în cadrul unui proiect paralel desfășurat de autoritățile locale.

CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI

| 9.24. | Sfera auditului pentru această rubrică din CFM (a se vedea punctul 9.5) nu permite formularea unei concluzii cuantificate în același mod ca pentru alte capitole din prezentul raport. În urma examinării operațiunilor și a sistemelor, Curtea a subliniat totuși trei aspecte principale în legătură cu care se pot aduce îmbunătățiri. |
| --- | --- |

9.24.

Sfera auditului pentru această rubrică din CFM (a se vedea punctul 9.5) nu permite formularea unei concluzii cuantificate în același mod ca pentru alte capitole din prezentul raport. În urma examinării operațiunilor și a sistemelor, Curtea a subliniat totuși trei aspecte principale în legătură cu care se pot aduce îmbunătățiri.

Recomandări

| 9.25. | Anexa 9.2
  prezintă constatările rezultate în urma examinării de către Curte a situației acțiunilor întreprinse ca urmare a celor două recomandări formulate în Raportul anual pe 2014 (8). Comisia a pus în aplicare în integralitate ambele recomandări. |
| --- | --- |

9.25.

Anexa 9.2
  prezintă constatările rezultate în urma examinării de către Curte a situației acțiunilor întreprinse ca urmare a celor două recomandări formulate în Raportul anual pe 2014 (8). Comisia a pus în aplicare în integralitate ambele recomandări.

| 9.26. | Pe baza constatărilor formulare pentru exercițiul 2017, Curtea recomandă Comisiei următoarele: |
| --- | --- |

9.26.

Pe baza constatărilor formulare pentru exercițiul 2017, Curtea recomandă Comisiei următoarele:

| — | Recomandarea 1 (DG NEAR) – studiul privind rata de eroare reziduală: pentru studiul din 2019 privind rata de eroare reziduală și pentru toate studiile ulterioare, Comisia ar trebui să pună la dispoziția contractantului orientări mai precise privind verificarea achizițiilor de nivelul doi. |
| --- | --- |

—

Recomandarea 1 (DG NEAR) – studiul privind rata de eroare reziduală: pentru studiul din 2019 privind rata de eroare reziduală și pentru toate studiile ulterioare, Comisia ar trebui să pună la dispoziția contractantului orientări mai precise privind verificarea achizițiilor de nivelul doi.

Comisia acceptă această recomandare.

| — | Recomandarea 2 (DG NEAR) – studiul privind rata de eroare reziduală: pentru studiul din 2019 privind rata de eroare reziduală și pentru toate studiile ulterioare, Comisia ar trebui să stratifice populația în funcție de riscul inerent al proiectelor, acordând o atenție sporită finanțărilor nerambursabile aflate în gestiune directă și concentrându-se în mai mică măsură pe operațiunile de sprijin bugetar. |
| --- | --- |

—

Recomandarea 2 (DG NEAR) – studiul privind rata de eroare reziduală: pentru studiul din 2019 privind rata de eroare reziduală și pentru toate studiile ulterioare, Comisia ar trebui să stratifice populația în funcție de riscul inerent al proiectelor, acordând o atenție sporită finanțărilor nerambursabile aflate în gestiune directă și concentrându-se în mai mică măsură pe operațiunile de sprijin bugetar.

Comisia acceptă această recomandare.

Comisia va examina, împreună cu contractantul responsabil cu studiul privind rata de eroare reziduală, modalitățile de stratificare a populației vizate, luând în considerare în același timp necesitatea de a menține un eșantion solid și reprezentativ la nivel global.

| — | Recomandarea 3 (DG NEAR) – studiul privind rata de eroare reziduală: în raportul anual de activitate pe 2018 și în rapoartele ulterioare, Comisia ar trebui să prezinte limitările studiului privind rata de eroare reziduală. |
| --- | --- |

—

Recomandarea 3 (DG NEAR) – studiul privind rata de eroare reziduală: în raportul anual de activitate pe 2018 și în rapoartele ulterioare, Comisia ar trebui să prezinte limitările studiului privind rata de eroare reziduală.

Comisia acceptă această recomandare.

| — | Recomandarea 4 (DG DEVCO) – până în 2020, Comisia ar trebui să revadă orientările existente pentru beneficiarii proiectelor implementate în cadrul gestiunii indirecte cu scopul de a se asigura că activitățile planificate sunt desfășurate la timp și contribuie la utilizarea practică a realizărilor proiectelor, astfel încât să se obțină un raport optim costuri-beneficii. |
| --- | --- |

—

Recomandarea 4 (DG DEVCO) – până în 2020, Comisia ar trebui să revadă orientările existente pentru beneficiarii proiectelor implementate în cadrul gestiunii indirecte cu scopul de a se asigura că activitățile planificate sunt desfășurate la timp și contribuie la utilizarea practică a realizărilor proiectelor, astfel încât să se obțină un raport optim costuri-beneficii.

Comisia acceptă această recomandare.

---

(1)  Cum ar fi contracte de lucrări/de furnizare de bunuri/de prestare de servicii, finanțări nerambursabile, împrumuturi speciale, garanții pentru împrumuturi și asistență financiară, sprijin bugetar și alte forme direcționate de ajutor bugetar.

(2)  Ca urmare a analizei sale referitoare la studiile privind rata de eroare reziduală, Curtea a constatat că metodologia care a stat la baza acestui studiu al DG DEVCO prevede un număr foarte limitat de controale la fața locului și o sferă limitată a examinării procedurilor de achiziții. În plus, atât studiul privind rata de eroare reziduală realizat de DG DEVCO, cât și studiul realizat de DG NEAR prevăd o sferă limitată a examinării procedurilor de achiziții. Prin urmare, pentru acest exercițiu, Curtea a ajustat rezultatul studiului privind rata de eroare reziduală cu procentajele de eroare legate de nerespectarea normelor privind achizițiile publice. Baza de ajustare a fost reprezentată de constatările aferente declarațiilor de asigurare ale Curții din perioada 2014-2016 referitoare la rubrica Europa în lume.

(3)  Plățile pentru sprijin bugetar finanțate în 2017 de la bugetul general s-au ridicat la 955 de milioane de euro.

(4)  Plățile de la bugetul general efectuate în favoarea unor organizații internaționale în 2017 s-au ridicat la 3,1 miliarde de euro. Nu se poate preciza proporția din această sumă pentru care s-a aplicat abordarea noțională, întrucât Comisia nu o monitorizează separat.

(5)  Eficiența și eficacitatea sprijinului bugetar sunt analizate în mai multe rapoarte speciale ale Curții, cele mai recente legate de această tematică fiind Raportul special nr. 32/2016, intitulat „Asistența acordată Ucrainei de către UE”, și Raportul special nr. 30/2016, intitulat „Eficacitatea sprijinului acordat de UE în sectoare prioritare în Honduras”.

(6)  Curtea nu a controlat elementele subiacente de cheltuieli în cazurile în care contribuția Comisiei era sub 75 % din bugetul acțiunii respective. În cazul în care această contribuție se situează între 75 % și 90 %, Curtea a evaluat de la caz la caz necesitatea de a efectua controale cu privire la elementele subiacente de cheltuieli.

(7)  A se vedea Raportul anual de activitate pe 2017 al DG NEAR, p. 40 și 41.

(8)  Pentru exercițiul de analiză a situației recomandărilor desfășurat în acest an, Curtea a ales raportul pe 2014 deoarece, în principiu, intervalul de timp scurs ar fi trebuit să fie suficient pentru a-i permite Comisiei să pună în aplicare recomandările Curții.

(9)  În conformitate cu definiția armonizată a operațiunilor subiacente (pentru mai multe detalii, a se vedea punctul 15 din
  anexa 1.1
  ).

ANEXA 9.1

CHELTUIELI OPERAȚIONALE EFECTUATE ÎN 2017, PER DELEGAȚIE

Image

Surse: harta de fundal ©OpenStreetMap contributors autorizați sub licența Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0 (CC BY-SA) și Curtea de Conturi Europeană, pe baza conturilor anuale consolidate ale Uniunii Europene.

ANEXA 9.2

SITUAȚIA ACȚIUNILOR ÎNTREPRINSE ÎN URMA RECOMANDĂRILOR ANTERIOARE FORMULATE CU PRIVIRE LA RUBRICA EUROPA ÎN LUME

| Exercițiu | Recomandarea Curții | Analiza Curții cu privire la progresele realizate | Răspunsurile Comisiei |
| --- | --- | --- | --- |
| Pusă în aplicare integral | În curs de punere în aplicare | Nepusă în aplicare | Nu mai este aplicabilă | Probe insuficiente |
| Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Pusă în aplicare în anumite privințe |
| 2014 | Recomandarea 1: să stabilească și să implementeze proceduri de control intern pentru a se asigura că prefinanțările sunt validate și închise pe baza cheltuielilor suportate efectiv, excluzându-se angajamentele juridice. | x | | | | | | |
| Recomandarea 2: să consolideze controalele ex ante pentru contractele de finanțare, mai precis prin punerea în aplicare de către EuropeAid a acțiunilor preconizate în urma recomandării formulate în Raportul anual referitor la FED pentru exercițiul 2011 în ceea ce privește planificarea bazată pe riscuri și un proces sistematic de urmărire ulterioară a măsurilor luate în urma vizitelor de verificare și de monitorizare la fața locului. | x | | | | | | |

Exercițiu

Recomandarea Curții

Analiza Curții cu privire la progresele realizate

Răspunsurile Comisiei

Pusă în aplicare integral

În curs de punere în aplicare

Nepusă în aplicare

Nu mai este aplicabilă

Probe insuficiente

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Pusă în aplicare în anumite privințe

2014

Recomandarea 1: să stabilească și să implementeze proceduri de control intern pentru a se asigura că prefinanțările sunt validate și închise pe baza cheltuielilor suportate efectiv, excluzându-se angajamentele juridice.

x

Recomandarea 2: să consolideze controalele ex ante pentru contractele de finanțare, mai precis prin punerea în aplicare de către EuropeAid a acțiunilor preconizate în urma recomandării formulate în Raportul anual referitor la FED pentru exercițiul 2011 în ceea ce privește planificarea bazată pe riscuri și un proces sistematic de urmărire ulterioară a măsurilor luate în urma vizitelor de verificare și de monitorizare la fața locului.

x

---

CAPITOLUL 10

Administrație

CUPRINS

| Introducere | 10.1-10.5 |
| --- | --- |

| Scurtă descriere a rubricii din cadrul financiar multianual | 10.3 |
| --- | --- |

| Sfera și abordarea auditului | 10.4-10.5 |
| --- | --- |

| Regularitatea operațiunilor | 10.6 |
| --- | --- |

| Rapoartele anuale de activitate și alte mecanisme de guvernanță | 10.7 |
| --- | --- |

| Observații cu privire la anumite instituții și organe | 10.8-10.13 |
| --- | --- |

| Parlamentul European | 10.9-10.11 |
| --- | --- |

| Comisia Europeană | 10.12 |
| --- | --- |

| Curtea de Conturi Europeană | 10.13 |
| --- | --- |

| Concluzie și recomandări | 10.14-10.16 |
| --- | --- |

| Concluzie | 10.14 |
| --- | --- |

| Recomandări | 10.15-10.16 |
| --- | --- |

| Anexa 10.1 – | Rezultatele testelor efectuate pe operațiuni pentru rubrica Administrație |
| --- | --- |

Anexa 10.1 –

| Anexa 10.2 – | Situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor anterioare formulate cu privire la rubrica Administrație |
| --- | --- |

Anexa 10.2 –

| OBSERVAȚIILE CURȚII | |
| --- | --- |
| INTRODUCERE |
| 10.1. | Acest capitol prezintă constatările Curții cu privire la rubrica 5, Administrație (1), din cadrul financiar multianual.
  Caseta 10.1
  oferă o imagine de ansamblu a cheltuielilor efectuate de fiecare instituție pentru această rubrică în 2017. |

OBSERVAȚIILE CURȚII

INTRODUCERE

10.1.

Acest capitol prezintă constatările Curții cu privire la rubrica 5, Administrație (1), din cadrul financiar multianual.
  Caseta 10.1
  oferă o imagine de ansamblu a cheltuielilor efectuate de fiecare instituție pentru această rubrică în 2017.

Caseta 10.1 –   Rubrica 5 din cadrul financiar multianual – Prezentare defalcată pentru 2017

| (în miliarde de euro) |
| --- |
| |

(în miliarde de euro)

Image

| Total plăți aferente exercițiului | 9,7 |
| --- | --- |
| - plăți în avans
   (10) | -0,1 |
| + plăți în avans validate și închise
   (10) | 0,1 |
| Total, populația auditată | 9,7 |
| Sursa: conturile consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul 2017. |

Total plăți aferente exercițiului

9,7

- plăți în avans
   (10)

-0,1

+ plăți în avans validate și închise
   (10)

0,1

Total, populația auditată

9,7

Sursa: conturile consolidate ale Uniunii Europene pentru exercițiul 2017.

OBSERVAȚIILE CURȚII

| 10.2. | Curtea publică rapoarte separate referitoare la agenții și la alte organisme ale UE (2). Mandatul Curții nu include auditul financiar al Băncii Centrale Europene. |
| --- | --- |

10.2.

Curtea publică rapoarte separate referitoare la agenții și la alte organisme ale UE (2). Mandatul Curții nu include auditul financiar al Băncii Centrale Europene.

Scurtă descriere a rubricii din cadrul financiar multianual

| 10.3. | Cheltuielile administrative cuprind cheltuielile cu resursele umane, care reprezintă aproximativ 60 % din total, precum și cheltuielile referitoare la clădiri, echipamente, energie, comunicații și tehnologia informației. Activitatea desfășurată de Curte de-a lungul mai multor ani indică faptul că aceste cheltuieli prezintă un risc scăzut. |
| --- | --- |

10.3.

Cheltuielile administrative cuprind cheltuielile cu resursele umane, care reprezintă aproximativ 60 % din total, precum și cheltuielile referitoare la clădiri, echipamente, energie, comunicații și tehnologia informației. Activitatea desfășurată de Curte de-a lungul mai multor ani indică faptul că aceste cheltuieli prezintă un risc scăzut.

Sfera și abordarea auditului

| 10.4. | Aplicând abordarea și metodele de audit descrise în
  anexa 1.1
  , Curtea a examinat următoarele aspecte privind rubrica 5 din cadrul financiar multianual: |
| --- | --- |

10.4.

Aplicând abordarea și metodele de audit descrise în
  anexa 1.1
  , Curtea a examinat următoarele aspecte privind rubrica 5 din cadrul financiar multianual:

| (a) | un eșantion de 55 de operațiuni, astfel cum se indică la punctul 13 din
  anexa 1.1
  . Eșantionul a fost astfel constituit încât să fie reprezentativ pentru gama de cheltuieli acoperite de această rubrică din cadrul financiar multianual (a se vedea
  caseta 10.1
  și punctul 10.3); |
| --- | --- |

(a)

un eșantion de 55 de operațiuni, astfel cum se indică la punctul 13 din
  anexa 1.1
  . Eșantionul a fost astfel constituit încât să fie reprezentativ pentru gama de cheltuieli acoperite de această rubrică din cadrul financiar multianual (a se vedea
  caseta 10.1
  și punctul 10.3);

| (b) | dacă informațiile cu privire la regularitatea cheltuielilor prezentate în rapoartele anuale de activitate ale tuturor instituțiilor și organelor UE, și printre acestea ale direcțiilor generale (DG) și ale oficiilor Comisiei Europene care sunt în principal responsabile de cheltuielile administrative (3), concordau în cea mai mare parte cu rezultatele Curții. |
| --- | --- |

(b)

dacă informațiile cu privire la regularitatea cheltuielilor prezentate în rapoartele anuale de activitate ale tuturor instituțiilor și organelor UE, și printre acestea ale direcțiilor generale (DG) și ale oficiilor Comisiei Europene care sunt în principal responsabile de cheltuielile administrative (3), concordau în cea mai mare parte cu rezultatele Curții.

| 10.5. | Cheltuielile Curții de Conturi Europene sunt auditate de o societate de audit externă (4). Rezultatele auditului efectuat de aceasta cu privire la situațiile financiare ale Curții pentru exercițiul care se încheie la 31 decembrie 2017 sunt prezentate la punctul 10.13. |
| --- | --- |

10.5.

Cheltuielile Curții de Conturi Europene sunt auditate de o societate de audit externă (4). Rezultatele auditului efectuat de aceasta cu privire la situațiile financiare ale Curții pentru exercițiul care se încheie la 31 decembrie 2017 sunt prezentate la punctul 10.13.

REGULARITATEA OPERAȚIUNILOR

| 10.6. | Anexa 10.1
  prezintă o imagine de ansamblu a rezultatelor testelor efectuate pe operațiuni. Dintre cele 55 de operațiuni examinate, 9 (16 %) conțineau erori. Pe baza celor 3 erori cuantificate (a se vedea punctele 10.11 și 10.12), Curtea estimează că nivelul de eroare este de 0,5  % (5). |
| --- | --- |

10.6.

Anexa 10.1
  prezintă o imagine de ansamblu a rezultatelor testelor efectuate pe operațiuni. Dintre cele 55 de operațiuni examinate, 9 (16 %) conțineau erori. Pe baza celor 3 erori cuantificate (a se vedea punctele 10.11 și 10.12), Curtea estimează că nivelul de eroare este de 0,5  % (5).

RAPOARTELE ANUALE DE ACTIVITATE ȘI ALTE MECANISME DE GUVERNANȚĂ

| 10.7. | Rapoartele anuale de activitate examinate de Curte nu identificau niveluri semnificative de eroare, ceea ce concordă cu rezultatele de audit ale Curții. |
| --- | --- |

10.7.

Rapoartele anuale de activitate examinate de Curte nu identificau niveluri semnificative de eroare, ceea ce concordă cu rezultatele de audit ale Curții.

OBSERVAȚII CU PRIVIRE LA ANUMITE INSTITUȚII ȘI ORGANE

| 10.8. | Curtea nu a identificat nicio problemă specifică privind Consiliul, Curtea de Justiție a Uniunii Europene, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor, Ombudsmanul European, Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor sau Serviciul European de Acțiune Externă. |
| --- | --- |

10.8.

Curtea nu a identificat nicio problemă specifică privind Consiliul, Curtea de Justiție a Uniunii Europene, Comitetul Economic și Social European, Comitetul Regiunilor, Ombudsmanul European, Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor sau Serviciul European de Acțiune Externă.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSUL PARLAMENTULUI

Parlamentul European

| 10.9. | Dintre cele opt operațiuni ale Parlamentului European examinate de Curte, două erau legate de activitatea desfășurată cu privire la clădiri în temeiul unui contract încheiat în urma unei proceduri de achiziții. În primul caz, Parlamentul European nu a obținut suficiente dovezi că contractantul a respectat un criteriu de selecție tehnic și profesional referitor la calificările și la experiența profesională a personalului angajat pentru a efectua lucrările. În al doilea caz, contractul-cadru trebuia să fie atribuit ofertantului care licitase prețul cel mai mic. Valoarea contractului rezulta din două componente: costul lucrărilor și marja de profit brut a contractantului, exprimată ca procent din costul respectiv. Ofertanții au fost invitați să comunice doar marjele lor de profit brut și doar aceste marje au fost incluse în evaluarea financiară a ofertelor. Costul lucrărilor nu a făcut parte din procedura de achiziții, ci a fost estimat de Parlament. Pentru a se asigura că lucrările au fost comandate în condiții concurențiale pe durata execuției contractului-cadru, Curtea a verificat modul în care Parlamentul a stabilit prețurile unitare indicate pe bonurile de comandă. Curtea a remarcat că, pentru unele lucrări, Parlamentul nu solicitase mai mult de o ofertă. Utilizarea acestei abordări poate însemna că lucrările nu sunt achiziționate la cel mai mic preț. |
| --- | --- |

10.9.

Dintre cele opt operațiuni ale Parlamentului European examinate de Curte, două erau legate de activitatea desfășurată cu privire la clădiri în temeiul unui contract încheiat în urma unei proceduri de achiziții. În primul caz, Parlamentul European nu a obținut suficiente dovezi că contractantul a respectat un criteriu de selecție tehnic și profesional referitor la calificările și la experiența profesională a personalului angajat pentru a efectua lucrările. În al doilea caz, contractul-cadru trebuia să fie atribuit ofertantului care licitase prețul cel mai mic. Valoarea contractului rezulta din două componente: costul lucrărilor și marja de profit brut a contractantului, exprimată ca procent din costul respectiv. Ofertanții au fost invitați să comunice doar marjele lor de profit brut și doar aceste marje au fost incluse în evaluarea financiară a ofertelor. Costul lucrărilor nu a făcut parte din procedura de achiziții, ci a fost estimat de Parlament. Pentru a se asigura că lucrările au fost comandate în condiții concurențiale pe durata execuției contractului-cadru, Curtea a verificat modul în care Parlamentul a stabilit prețurile unitare indicate pe bonurile de comandă. Curtea a remarcat că, pentru unele lucrări, Parlamentul nu solicitase mai mult de o ofertă. Utilizarea acestei abordări poate însemna că lucrările nu sunt achiziționate la cel mai mic preț.

| 10.9. | În primul caz, Parlamentul și-a bazat decizia referitoare la documentele depuse în temeiul normelor de aplicare, dar va lua în considerare în mod corespunzător observațiile Curții în procedurile viitoare; în al doilea caz, au fost luate măsuri pentru a obține cele mai competitive prețuri la acest contract complicat; între timp, Parlamentul a îmbunătățit procesul, utilizând mai intensiv contracte-cadru cu reluarea procedurii concurențiale. |
| --- | --- |

10.9.

| 10.10. | Una dintre operațiunile selectate în eșantionul Curții pentru Ombudsmanul European se referea la o procedură de achiziții coordonată de Parlamentul European pentru selectarea unei agenții de voiaj. Unul dintre criteriile de selecție impunea ofertanților să aibă o cifră de afaceri anuală echivalentă cu de cinci ori valoarea anuală estimată a contractului pentru care participau la procedura de achiziții (6). Curtea consideră că acest criteriu este excesiv de strict și că există posibilitatea ca acesta să fi împiedicat întreprinderi mai mici să participe la procedura de achiziții. |
| --- | --- |

10.10.

Una dintre operațiunile selectate în eșantionul Curții pentru Ombudsmanul European se referea la o procedură de achiziții coordonată de Parlamentul European pentru selectarea unei agenții de voiaj. Unul dintre criteriile de selecție impunea ofertanților să aibă o cifră de afaceri anuală echivalentă cu de cinci ori valoarea anuală estimată a contractului pentru care participau la procedura de achiziții (6). Curtea consideră că acest criteriu este excesiv de strict și că există posibilitatea ca acesta să fi împiedicat întreprinderi mai mici să participe la procedura de achiziții.

| 10.10. | Parlamentul ia act de observațiile Curții; între timp, ca urmare a modificării Regulamentului financiar din 2016, pragul aplicat – printre altele, la procedura în curs pentru un nou contract – este de două ori valoarea anuală estimată a contractului. Se ia act de faptul că cerințele contractului au putut fi îndeplinite doar de un număr limitat de întreprinderi, care îndeplineau toate criteriul respectiv, la momentul acela – așadar, nu a avut loc o restrângere a concurenței. |
| --- | --- |

10.10.

| 10.11. | În urma examinării unei operațiuni referitoare la plata unor subvenții către grupuri de vizitatori, Curtea a identificat probleme legate de declarația de cheltuieli prezentată de un astfel de grup, întrucât sumele incluse în documentele justificative nu corespundeau cu cele pentru care se solicita rambursarea în declarația de cheltuieli (7). Într-un alt caz, Curtea a identificat cheltuieli neeligibile efectuate de un grup care a depus o cerere de rambursare pentru o parte dintr-o călătorie la Bruxelles care nu avea legătură cu vizita sa la Parlamentul European. |
| --- | --- |

10.11.

În urma examinării unei operațiuni referitoare la plata unor subvenții către grupuri de vizitatori, Curtea a identificat probleme legate de declarația de cheltuieli prezentată de un astfel de grup, întrucât sumele incluse în documentele justificative nu corespundeau cu cele pentru care se solicita rambursarea în declarația de cheltuieli (7). Într-un alt caz, Curtea a identificat cheltuieli neeligibile efectuate de un grup care a depus o cerere de rambursare pentru o parte dintr-o călătorie la Bruxelles care nu avea legătură cu vizita sa la Parlamentul European.

| 10.11. | Parlamentul ia act de faptul că, în cazul unuia dintre grupuri, anumite documente justificative nu corespund cu cheltuielile declarate. Acesta este motivul pentru care Parlamentul a instituit un program de verificare ex post, pentru a controla documentele justificative. Pentru cheltuielile care nu sunt justificate corespunzător sau care nu sunt eligibile, se emite un ordin de recuperare.

  În ceea ce privește eligibilitatea cheltuielilor legate de vizite, Parlamentul consideră că ar trebui să fie evaluată luând în considerare obiectivele globale ale programului pentru vizitatori, oferta extinsă pentru vizitatori prevăzută în strategia pentru vizitatori a PE aprobată de Biroul Parlamentului European în aprilie 2015, precum și constrângerile logistice legate de organizarea transportului pentru grupurile de vizitatori. |
| --- | --- |

10.11.

În ceea ce privește eligibilitatea cheltuielilor legate de vizite, Parlamentul consideră că ar trebui să fie evaluată luând în considerare obiectivele globale ale programului pentru vizitatori, oferta extinsă pentru vizitatori prevăzută în strategia pentru vizitatori a PE aprobată de Biroul Parlamentului European în aprilie 2015, precum și constrângerile logistice legate de organizarea transportului pentru grupurile de vizitatori.

RĂSPUNSUL COMISIEI

Comisia Europeană

| 10.12. | La fel ca în anii precedenți (8), Curtea a identificat un număr mic de erori legate de cheltuielile cu personalul, precum și câteva deficiențe în gestionarea alocațiilor familiale de către Oficiul pentru Administrarea și Plata Drepturilor Individuale (PMO). Curtea a informat conducerea Comisiei cu privire la aceste aspecte. |
| --- | --- |

10.12.

La fel ca în anii precedenți (8), Curtea a identificat un număr mic de erori legate de cheltuielile cu personalul, precum și câteva deficiențe în gestionarea alocațiilor familiale de către Oficiul pentru Administrarea și Plata Drepturilor Individuale (PMO). Curtea a informat conducerea Comisiei cu privire la aceste aspecte.

| 10.12. | Responsabilitatea de a declara/actualiza informațiile cu caracter personal, inclusiv în ceea ce privește alocațiile familiale, revine în primul rând agenților.

  La rândul său, Comisia a instituit o serie de măsuri pentru a îmbunătăți în continuare actualizarea situației personale și gestionarea alocațiilor familiale. |
| --- | --- |

10.12.

La rândul său, Comisia a instituit o serie de măsuri pentru a îmbunătăți în continuare actualizarea situației personale și gestionarea alocațiilor familiale.

Curtea de Conturi Europeană

| 10.13. | Raportul auditorului extern (9) arată că „situațiile financiare oferă o imagine corectă și fidelă a situației financiare a Curții de Conturi Europene la 31 decembrie 2017, precum și a rezultatelor operațiunilor acesteia, a fluxurilor sale de numerar și a modificărilor în structura activelor nete pentru exercițiul încheiat la această dată”. |
| --- | --- |

10.13.

Raportul auditorului extern (9) arată că „situațiile financiare oferă o imagine corectă și fidelă a situației financiare a Curții de Conturi Europene la 31 decembrie 2017, precum și a rezultatelor operațiunilor acesteia, a fluxurilor sale de numerar și a modificărilor în structura activelor nete pentru exercițiul încheiat la această dată”.

OBSERVAȚIILE CURȚII

CONCLUZIE ȘI RECOMANDĂRI

Concluzie

| 10.14. | Ansamblul probelor de audit indică faptul că nivelul de eroare din cadrul cheltuielilor aferente rubricii Administrație nu era semnificativ. Pentru această rubrică din cadrul financiar multianual, testele efectuate de Curte pe operațiuni au dus la un nivel de eroare global estimat de 0,5  % (a se vedea
  anexa 10.1
  ). |
| --- | --- |

10.14.

Ansamblul probelor de audit indică faptul că nivelul de eroare din cadrul cheltuielilor aferente rubricii Administrație nu era semnificativ. Pentru această rubrică din cadrul financiar multianual, testele efectuate de Curte pe operațiuni au dus la un nivel de eroare global estimat de 0,5  % (a se vedea
  anexa 10.1
  ).

Recomandări

| 10.15. | Anexa 10.2
  prezintă constatările rezultate în urma examinării de către Curte a situației acțiunilor întreprinse ca urmare a celor trei recomandări pe care aceasta le-a formulat în Raportul anual pe 2014. Curtea nu a examinat două recomandări, deoarece activitățile sale de audit pentru 2017 nu au acoperit operațiuni de acest tip. Instituțiile și organele vizate au pus în aplicare a treia recomandare în majoritatea privințelor. |
| --- | --- |

10.15.

Anexa 10.2
  prezintă constatările rezultate în urma examinării de către Curte a situației acțiunilor întreprinse ca urmare a celor trei recomandări pe care aceasta le-a formulat în Raportul anual pe 2014. Curtea nu a examinat două recomandări, deoarece activitățile sale de audit pentru 2017 nu au acoperit operațiuni de acest tip. Instituțiile și organele vizate au pus în aplicare a treia recomandare în majoritatea privințelor.

RĂSPUNSUL PARLAMENTULUI

| 10.16. | În urma acestei examinări și pe baza constatărilor și a concluziilor formulate pentru exercițiul 2017, Curtea recomandă următoarele: |
| --- | --- |

10.16.

În urma acestei examinări și pe baza constatărilor și a concluziilor formulate pentru exercițiul 2017, Curtea recomandă următoarele:

| — | Recomandarea 1: în contextul revizuirii Regulamentului financiar, Parlamentul European ar trebui să îmbunătățească orientările pentru ordonatorii de credite cu privire la definirea criteriilor de selecție și de atribuire pentru procedurile de achiziții și cu privire la controalele privind aceste criterii (a se vedea punctele 10.9 și 10.10). |
| --- | --- |

—

Recomandarea 1: în contextul revizuirii Regulamentului financiar, Parlamentul European ar trebui să îmbunătățească orientările pentru ordonatorii de credite cu privire la definirea criteriilor de selecție și de atribuire pentru procedurile de achiziții și cu privire la controalele privind aceste criterii (a se vedea punctele 10.9 și 10.10).

Parlamentul constată că subiecte cum ar fi conceperea procedurilor și verificarea conformității cu criteriile de selecție reprezintă, într-adevăr, îndrumări adecvate. Chestiunile imperative referitoare la creșterea concurenței sunt evaluate de către organismul de coordonare al Parlamentului în materie de achiziții, care analizează în prezent și chestiuni conexe, ținând cont de raportul special al Curții 17/2016.

| — | Recomandarea 2: în cursul viitoarei revizuiri a normelor care reglementează primirea grupurilor de vizitatori, Parlamentul European ar trebui să consolideze procedura de depunere a declarațiilor de cheltuieli solicitând grupurilor să prezinte documente justificative împreună cu cererile lor de rambursare (a se vedea punctul 10.11). |
| --- | --- |

—

Recomandarea 2: în cursul viitoarei revizuiri a normelor care reglementează primirea grupurilor de vizitatori, Parlamentul European ar trebui să consolideze procedura de depunere a declarațiilor de cheltuieli solicitând grupurilor să prezinte documente justificative împreună cu cererile lor de rambursare (a se vedea punctul 10.11).

Parlamentul ia act de această recomandare, care va fi luată în considerare în momentul revizuirii normelor; între timp, frecvența și intensitatea controalelor vor fi adaptate la riscul suportat.

RĂSPUNSUL COMISIEI

| — | Recomandarea 3: Comisia Europeană ar trebui să îmbunătățească, cât mai curând posibil, sistemele sale de gestionare a alocațiilor familiale prevăzute de reglementări, prin intensificarea verificărilor privind consecvența declarării de către membrii personalului a alocațiilor primite din alte surse (a se vedea punctul 10.12). |
| --- | --- |

—

Recomandarea 3: Comisia Europeană ar trebui să îmbunătățească, cât mai curând posibil, sistemele sale de gestionare a alocațiilor familiale prevăzute de reglementări, prin intensificarea verificărilor privind consecvența declarării de către membrii personalului a alocațiilor primite din alte surse (a se vedea punctul 10.12).

Comisia acceptă recomandarea și a luat deja măsuri pentru a îmbunătăți gestionarea alocațiilor familiale.

---

(1)  Aceasta include cheltuielile administrative ale tuturor instituțiilor UE, pensiile și plățile către Școlile Europene. În ceea ce le privește pe acestea din urmă, Curtea publică un raport anual specific care este transmis Consiliului superior al Școlilor Europene, o copie a acestui raport fiind transmisă Parlamentului European, Consiliului și Comisiei Europene.

(2)  Rapoartele anuale specifice elaborate de Curte cu privire la agenții și la alte organisme se publică în Jurnalul Oficial.

(3)  DG Resurse Umane și Securitate, Oficiul pentru Administrarea și Plata Drepturilor Individuale (PMO), Oficiile pentru Infrastructură și Logistică din Bruxelles și din Luxemburg, Oficiul pentru Publicații și DG Informatică.

(4)  PricewaterhouseCoopers, Société à responsabilité limitée, Réviseur d'Entreprises.

(5)  Nivelul de eroare este calculat pe baza unui eșantion reprezentativ. Cifra indicată reprezintă cea mai bună estimare. Curtea are în proporție de 95 % certitudinea că nivelul de eroare estimat din cadrul populației se situează între 0,0 % și 1,2 % (limita inferioară, respectiv superioară, a nivelului de eroare).

(6)  În conformitate cu alineatul (5) al articolului 146 privind criteriile de selecție din normele de aplicare a Regulamentului financiar în vigoare în 2013, la data desfășurării procedurii de achiziții, „[i]nformațiile solicitate de autoritatea contractantă, necesare pentru a dovedi capacitatea financiară, economică, tehnică și profesională a candidatului sau a ofertantului și nivelurile minime de capacitate cerute în conformitate cu alineatul (2) nu pot depăși obiectul contractului [...]”. Curtea consideră că de două până la de trei ori valoarea anuală estimată a contractului este un criteriu rezonabil. Alineatul (1) al articolului 147 privind capacitatea economică și financiară din normele de aplicare a Regulamentului financiar aplicabil începând cu 1 ianuarie 2016 clarifică această chestiune și impune doar ca „[...] cifra de afaceri anuală minimă [să] nu depășe[ască] dublul valorii anuale estimate a contractului, cu excepția cazurilor justificate în mod corespunzător legate de natura achiziției, pe care autoritatea contractantă le explică în documentele de achiziție”.

(7)  Alineatul (2) al articolului 20 din normele de reglementare a primirii grupurilor de vizitatori stipulează că grupurile trebuie să depună declarația de cheltuieli finală în termen de maximum 30 de zile de la data vizitei. Normele nu le impun însă acestora să depună documente justificative (de exemplu, facturi emise de terți, cărți de îmbarcare) în această etapă. Aceste documente trebuie păstrate pentru o perioadă de trei ani și trebuie puse la dispoziția Parlamentului numai în cazul unor controale ex post.

(8)  A se vedea punctul 9.12 din Raportul anual pe 2015 și punctul 9.13 din Raportul anual pe 2014.

(9)  A se vedea raportul auditorului extern cu privire la situațiile financiare menționat la punctul 10.5.

(*1)  Comitetul Economic și Social European (CESE) 1 % — 0,1

(*2)  Curtea de Conturi 1 % — 0,1

(*3)  Altele (Comitetul Regiunilor, Ombudsmanul European și Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor) 1 % — 0,1

(10)  În conformitate cu definiția armonizată a operațiunilor subiacente (pentru mai multe detalii, a se vedea punctul 15 din
  anexa 1.1
  ).

ANEXA 10.1

REZULTATELE TESTELOR EFECTUATE PE OPERAȚIUNI PENTRU RUBRICA ADMINISTRAȚIE

| | 2017 | 2016 |
| --- | --- | --- |
| |
| DIMENSIUNEA ȘI STRUCTURA EȘANTIONULUI |
| |
| Total operațiuni | 55 | 100 |
| |
| IMPACTUL ESTIMAT AL ERORILOR CUANTIFICABILE |
| | | |
| Nivelul de eroare estimat | 0,5  % | 0,2  % |
| | | |
| | Limita superioară a nivelului de eroare (UEL) | 1,2  % | |
| | Limita inferioară a nivelului de eroare (LEL) | 0,0  % | |

2017

2016

DIMENSIUNEA ȘI STRUCTURA EȘANTIONULUI

Total operațiuni

55

100

IMPACTUL ESTIMAT AL ERORILOR CUANTIFICABILE

Nivelul de eroare estimat

0,5  %

0,2  %

Limita superioară a nivelului de eroare (UEL)

1,2  %

Limita inferioară a nivelului de eroare (LEL)

0,0  %

ANEXA 10.2

SITUAȚIA ACȚIUNILOR ÎNTREPRINSE ÎN URMA RECOMANDĂRILOR ANTERIOARE FORMULATE CU PRIVIRE LA RUBRICA ADMINISTRAȚIE

| Exercițiu | Recomandarea Curții | Analiza Curții cu privire la progresele realizate | Răspunsul instituției |
| --- | --- | --- | --- |
| Pusă în aplicare integral | În curs de punere în aplicare | Nepusă în aplicare | Nu mai este aplicabilă (*1) | Probe insuficiente |
| Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Pusă în aplicare în anumite privințe |
| 2014 | Recomandarea 1 (Parlamentul European):


  Partidele politice europene

  Parlamentul European ar trebui să își consolideze controalele cu privire la costurile rambursate de către partidele politice europene organizațiilor lor afiliate. De asemenea, Parlamentul European ar trebui să elaboreze, pentru partidele politice, norme adecvate cu privire la achizițiile publice și să monitorizeze aplicarea acestora prin proceduri corespunzătoare de control și prin orientări mai bune (a se vedea punctele 9.11 și 9.17 din Raportul anual pe 2014). | | | | | X | | |
| Recomandarea 2 (CESE):


  Achizițiile

  CESE ar trebui să amelioreze conceperea, coordonarea și derularea procedurilor de achiziții prin proceduri corespunzătoare de control și orientări mai bune (a se vedea punctele 9.12 și 9.17 din Raportul anual pe 2014). | | | | | X | | |
| Recomandarea 3 (instituții și organe):


  Salariile și alocațiile familiale

  Instituțiile și organele ar trebui să își amelioreze sistemele de monitorizare în vederea actualizării în timp util a situației personale a angajaților atunci când aceasta poate avea un impact asupra calculării alocațiilor familiale (a se vedea punctele 9.13 și 9.17 din Raportul anual pe 2014). | | X | | | | | |

Exercițiu

Recomandarea Curții

Analiza Curții cu privire la progresele realizate

Răspunsul instituției

Pusă în aplicare integral

În curs de punere în aplicare

Nepusă în aplicare

Nu mai este aplicabilă (*1)

Probe insuficiente

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Pusă în aplicare în anumite privințe

2014

Recomandarea 1 (Parlamentul European):

Partidele politice europene

Parlamentul European ar trebui să își consolideze controalele cu privire la costurile rambursate de către partidele politice europene organizațiilor lor afiliate. De asemenea, Parlamentul European ar trebui să elaboreze, pentru partidele politice, norme adecvate cu privire la achizițiile publice și să monitorizeze aplicarea acestora prin proceduri corespunzătoare de control și prin orientări mai bune (a se vedea punctele 9.11 și 9.17 din Raportul anual pe 2014).

X

Recomandarea 2 (CESE):

Achizițiile

CESE ar trebui să amelioreze conceperea, coordonarea și derularea procedurilor de achiziții prin proceduri corespunzătoare de control și orientări mai bune (a se vedea punctele 9.12 și 9.17 din Raportul anual pe 2014).

X

Recomandarea 3 (instituții și organe):

Salariile și alocațiile familiale

Instituțiile și organele ar trebui să își amelioreze sistemele de monitorizare în vederea actualizării în timp util a situației personale a angajaților atunci când aceasta poate avea un impact asupra calculării alocațiilor familiale (a se vedea punctele 9.13 și 9.17 din Raportul anual pe 2014).

X

---

(*1)  Activitatea de audit a Curții pentru 2017 nu a inclus examinarea operațiunilor de acest tip. Punerea în aplicare a acestor recomandări va fi urmărită în exercițiile viitoare.

---

| 4.10.2018 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 357/315 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2018

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 357/315

---

RAPORTUL ANUAL REFERITOR LA ACTIVITĂȚILE FINANȚATE DE AL OPTULEA, AL NOUĂLEA, AL ZECELEA ȘI AL UNSPREZECELEA FOND EUROPEAN DE DEZVOLTARE PENTRU EXERCIȚIUL FINANCIAR 2017

(2018/C 357/02)

Raportul anual referitor la activitățile finanțate de Al optulea, Al nouălea, Al zecelea și Al unsprezecelea fond european de dezvoltare pentru exercițiul financiar 2017

CUPRINS

| Introducere | 1-5 |
| --- | --- |

| Scurtă descriere a fondurilor europene de dezvoltare | 2-5 |
| --- | --- |

| Capitolul I – Execuția financiară a celui de Al optulea, a celui de Al nouălea, a celui de Al zecelea și a celui de Al unsprezecelea fond european de dezvoltare | 6-10 |
| --- | --- |

| Capitolul II – Declarația de asigurare a Curții de Conturi cu privire la fondurile europene de dezvoltare | 11-41 |
| --- | --- |

| Declarația de asigurare a Curții de Conturi Europene cu privire la Al optulea, Al nouălea, Al zecelea și Al unsprezecelea fond european de dezvoltare (FED), prezentată Parlamentului European și Consiliului – Raportul auditorului independent | I-XXI |
| --- | --- |

| Informații în sprijinul declarației de asigurare | 11-41 |
| --- | --- |

| Sfera și abordarea auditului | 11-14 |
| --- | --- |

| Fiabilitatea conturilor | 15 |
| --- | --- |

| Regularitatea operațiunilor | 16-28 |
| --- | --- |

| Raportul anual de activitate și alte mecanisme de guvernanță | 29-41 |
| --- | --- |

| Concluzie și recomandări | 42-47 |
| --- | --- |

| Concluzie | 42-45 |
| --- | --- |

| Recomandări | 46-47 |
| --- | --- |

| Anexa 1 – | Rezultatele testelor efectuate pe operațiuni pentru fondurile europene de dezvoltare |
| --- | --- |

Anexa 1 –

| Anexa 2 – | Plățile din cadrul FED în 2017, în funcție de principalele regiuni |
| --- | --- |

Anexa 2 –

| Anexa 3 – | Situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor anterioare formulate cu privire la fondurile europene de dezvoltare |
| --- | --- |

Anexa 3 –

| OBSERVAȚIILE CURȚII | |
| --- | --- |
| INTRODUCERE |
| 1. | Acest raport anual prezintă constatările Curții cu privire la Al optulea, Al nouălea, Al zecelea și Al unsprezecelea fond european de dezvoltare (FED).
  Caseta 1
  oferă o imagine de ansamblu a activităților și a cheltuielilor efectuate pentru acest domeniu în 2017. |

OBSERVAȚIILE CURȚII

INTRODUCERE

1.

Acest raport anual prezintă constatările Curții cu privire la Al optulea, Al nouălea, Al zecelea și Al unsprezecelea fond european de dezvoltare (FED).
  Caseta 1
  oferă o imagine de ansamblu a activităților și a cheltuielilor efectuate pentru acest domeniu în 2017.

Caseta 1 –   Fondurile europene de dezvoltare – Sinteză financiară pentru 2017

Image

Tabelul 1 – Fondurile europene de dezvoltare – Informații de bază pentru exercițiul 2017

| (în milioane de euro) |
| --- |
| Total plăți | 4 256 |
| – plăți în avans și contribuțiile FED la fondurile fiduciare ale UE | -2 648 |
| + plăți în avans validate și închise și fondurile fiduciare ale UE | 1 876 |
| Populația auditată | 3 484 |
| Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza conturilor consolidate pentru exercițiul 2017 aferente celui de Al optulea, celui de Al nouălea, celui de Al zecelea și celui de Al unsprezecelea FED și Raportul anual de activitate pe 2017 al DG DEVCO. |

(în milioane de euro)

Total plăți

4 256

– plăți în avans și contribuțiile FED la fondurile fiduciare ale UE

-2 648

- plăți în avans validate și închise și fondurile fiduciare ale UE

1 876

Populația auditată

3 484

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza conturilor consolidate pentru exercițiul 2017 aferente celui de Al optulea, celui de Al nouălea, celui de Al zecelea și celui de Al unsprezecelea FED și Raportul anual de activitate pe 2017 al DG DEVCO.

OBSERVAȚIILE CURȚII

Scurtă descriere a fondurilor europene de dezvoltare

| 2. | Lansate în 1959, fondurile europene de dezvoltare reprezintă principalul instrument prin care Uniunea Europeană (UE) furnizează ajutor în cadrul cooperării pentru dezvoltare țărilor din Africa, zona Caraibilor și Pacific (ACP) și țărilor și teritoriilor de peste mări (TTPM). Acordul de parteneriat semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 pentru o perioadă de 20 de ani (denumit în continuare „Acordul de la Cotonou”) este cadrul care definește în prezent relațiile UE cu țările ACP și cu țările și teritoriile de peste mări. Acest acord are ca obiectiv principal reducerea și, în cele din urmă, eradicarea sărăciei. |
| --- | --- |

2.

Lansate în 1959, fondurile europene de dezvoltare reprezintă principalul instrument prin care Uniunea Europeană (UE) furnizează ajutor în cadrul cooperării pentru dezvoltare țărilor din Africa, zona Caraibilor și Pacific (ACP) și țărilor și teritoriilor de peste mări (TTPM). Acordul de parteneriat semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 pentru o perioadă de 20 de ani (denumit în continuare „Acordul de la Cotonou”) este cadrul care definește în prezent relațiile UE cu țările ACP și cu țările și teritoriile de peste mări. Acest acord are ca obiectiv principal reducerea și, în cele din urmă, eradicarea sărăciei.

| 3. | Fondurile europene de dezvoltare prezintă anumite particularități. Astfel:






  (a) | ele sunt finanțate de statele membre în funcție de anumite cote sau „chei de contribuție”, care sunt stabilite de guvernele naționale reunite în cadrul Consiliului Uniunii Europene; |
| --- | --- | --- |

3.

Fondurile europene de dezvoltare prezintă anumite particularități. Astfel:

(a)

ele sunt finanțate de statele membre în funcție de anumite cote sau „chei de contribuție”, care sunt stabilite de guvernele naționale reunite în cadrul Consiliului Uniunii Europene;

| (b) | fondurile sunt gestionate de Comisie, în afara cadrului aferent bugetului general al UE, și de către Banca Europeană de Investiții (BEI); |
| --- | --- |

(b)

fondurile sunt gestionate de Comisie, în afara cadrului aferent bugetului general al UE, și de către Banca Europeană de Investiții (BEI);

| (c) | având în vedere caracterul interguvernamental al FED, Parlamentul European are un rol mai limitat în funcționarea acestor fonduri, în comparație cu rolul pe care îl joacă în legătură cu instrumentele de cooperare pentru dezvoltare finanțate din bugetul general al UE: în special, Parlamentul nu este implicat în procesul de stabilire și de alocare a resurselor FED. Cu toate acestea, Parlamentul European rămâne autoritatea care acordă descărcarea de gestiune, dar nu și în cazul Facilității pentru investiții, care este gestionată de BEI și care se află, prin urmare, în afara sferei auditului Curții (1), (2); |
| --- | --- |

(c)

având în vedere caracterul interguvernamental al FED, Parlamentul European are un rol mai limitat în funcționarea acestor fonduri, în comparație cu rolul pe care îl joacă în legătură cu instrumentele de cooperare pentru dezvoltare finanțate din bugetul general al UE: în special, Parlamentul nu este implicat în procesul de stabilire și de alocare a resurselor FED. Cu toate acestea, Parlamentul European rămâne autoritatea care acordă descărcarea de gestiune, dar nu și în cazul Facilității pentru investiții, care este gestionată de BEI și care se află, prin urmare, în afara sferei auditului Curții (1), (2);

| (d) | principiul anualității nu se aplică în cazul FED: acordurile privind FED sunt încheiate, de regulă, pentru o perioadă de angajament de cinci până la șapte ani, iar plățile pot fi efectuate pe parcursul unei perioade mult mai lungi. |
| --- | --- |

(d)

principiul anualității nu se aplică în cazul FED: acordurile privind FED sunt încheiate, de regulă, pentru o perioadă de angajament de cinci până la șapte ani, iar plățile pot fi efectuate pe parcursul unei perioade mult mai lungi.

| 4. | FED sunt gestionate aproape în totalitate de Direcția Generală Cooperare Internațională și Dezvoltare (DG DEVCO) din cadrul Comisiei (3). |
| --- | --- |

4.

FED sunt gestionate aproape în totalitate de Direcția Generală Cooperare Internațională și Dezvoltare (DG DEVCO) din cadrul Comisiei (3).

| 5. | Cheltuielile care fac obiectul prezentului raport sunt efectuate cu ajutorul unor metode diverse de furnizare a ajutorului (4), puse în aplicare în 79 de țări. |
| --- | --- |

5.

Cheltuielile care fac obiectul prezentului raport sunt efectuate cu ajutorul unor metode diverse de furnizare a ajutorului (4), puse în aplicare în 79 de țări.

CAPITOLUL I – EXECUȚIA FINANCIARĂ A CELUI DE AL OPTULEA, A CELUI DE AL NOUĂLEA, A CELUI DE AL ZECELEA ȘI A CELUI DE AL UNSPREZECELEA FOND EUROPEAN DE DEZVOLTARE

| 6. | Bugetul celui de Al optulea FED (1995-2000) se ridica la 12 840  de milioane de euro, bugetul celui de Al nouălea FED (2000-2007), la 13 800  de milioane de euro, iar bugetul celui de Al zecelea FED (2008-2013), la 22 682  de milioane de euro. |
| --- | --- |

6.

Bugetul celui de Al optulea FED (1995-2000) se ridica la 12 840  de milioane de euro, bugetul celui de Al nouălea FED (2000-2007), la 13 800  de milioane de euro, iar bugetul celui de Al zecelea FED (2008-2013), la 22 682  de milioane de euro.

| 7. | Acordul intern de creare a celui de Al unsprezecelea FED (5) (2015-2020) a intrat în vigoare la 1 martie 2015 (6). Celui de Al unsprezecelea FED îi corespund fonduri în valoare de 30 506  milioane de euro (7), din care 29 089  de milioane de euro sunt alocați țărilor ACP, iar 364,5  milioane de euro, țărilor și teritoriilor de peste mări. |
| --- | --- |

7.

Acordul intern de creare a celui de Al unsprezecelea FED (5) (2015-2020) a intrat în vigoare la 1 martie 2015 (6). Celui de Al unsprezecelea FED îi corespund fonduri în valoare de 30 506  milioane de euro (7), din care 29 089  de milioane de euro sunt alocați țărilor ACP, iar 364,5  milioane de euro, țărilor și teritoriilor de peste mări.

| 8. | În
  caseta 2
  este prezentat modul de utilizare a resurselor FED în 2017 și la nivel cumulat. |
| --- | --- |

8.

În
  caseta 2
  este prezentat modul de utilizare a resurselor FED în 2017 și la nivel cumulat.

Caseta 2 –   Utilizarea resurselor FED la 31 decembrie 2017

| (în milioane de euro) |
| --- |
| | Situația la sfârșitul exercițiului 2016 | Execuția bugetară în cursul exercițiului financiar 2017 (sume nete) (47) | Situația la sfârșitul exercițiului 2017 |
| | Suma totală | Rata de execuție (43) | FED 8 (44) | FED 9 (44) | FED 10 | FED 11 (44) | Suma totală | FED 8 | FED 9 | FED 10 | FED 11 | Suma totală | Rata de execuție (43) |
| A - | RESURSE
   (42) |

(în milioane de euro)

Situația la sfârșitul exercițiului 2016

Execuția bugetară în cursul exercițiului financiar 2017 (sume nete) (47)

Situația la sfârșitul exercițiului 2017

Suma totală

Rata de execuție (43)

FED 8 (44)

FED 9 (44)

FED 10

FED 11 (44)

Suma totală

FED 8

FED 9

FED 10

FED 11

Suma totală

Rata de execuție (43)

A -

76 896

-7

-37

-119

191

28

10 385

15 430

21 488

29 621

76 924

| B - | UTILIZARE |
| --- | --- |

B -

| 1. | Angajamente globale
   (45) |
| --- | --- |

1.

60 097

78,2  %

-9

-38

-5

5 807

5 755

10 382

15 391

21 052

19 027

65 852

85,6  %

| 2. | Angajamente individuale
   (46) |
| --- | --- |

2.

53 032

69,0  %

-3

-20

550

5 684

6 211

10 376

15 289

20 125

13 453

59 243

77,0  %

| 3. | Plăți |
| --- | --- |

3.

45 339

59,0  %

-1

111

1 277

2 770

4 157

10 375

15 164

17 753

6 206

49 498

64,3  %

| C - | Angajamente restante (B1 – B3) |
| --- | --- |

C -

14 758

19,2  %

7

227

3 299

12 821

16 354

21,3  %

| D - | Sold disponibil (A – B1) |
| --- | --- |

D -

16 799

21,8  %

3

39

436

10 594

11 072

14,4  %

Sursa: Curtea de Conturi Europeană, pe baza conturilor anuale consolidate pentru exercițiul 2017 aferente celui de Al optulea, celui de Al nouălea, celui de Al zecelea și celui de Al unsprezecelea FED. Cifrele prezentate nu acoperă partea din FED care este gestionată de BEI.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| 9. | În 2017, DG DEVCO și-a continuat eforturile de a reduce prefinanțările vechi și angajamentele necheltuite, urmărind în acest sens un obiectiv de 25 % (8) (a se vedea
  caseta 3
  ). |
| --- | --- |

9.

În 2017, DG DEVCO și-a continuat eforturile de a reduce prefinanțările vechi și angajamentele necheltuite, urmărind în acest sens un obiectiv de 25 % (8) (a se vedea
  caseta 3
  ).

Caseta 3 –   Indicatorii-cheie de performanță referitori la reducerea prefinanțărilor vechi, a angajamentelor necheltuite vechi și a numărului de contracte vechi expirate

Obiectivul DG DEVCO a fost depășit, înregistrându-se o reducere de 37,60  % a prefinanțărilor vechi pentru întregul său domeniu de responsabilitate (32,58  % în cazul FED), precum și o reducere de 38,49  % a angajamentelor necheltuite vechi (37,63  % în cazul FED).

Chiar dacă obiectivul stabilit în cazul FED de a menține proporția contractelor expirate (9) sub 15 % din totalul contractelor deschise nu a fost atins (observându-se un nivel de 18,75  %), obiectivul global a fost îndeplinit (14,95  %). Principalul motiv care explică rezultatul mai puțin bun obținut pentru FED este acela că închiderea contractelor vechi expirate în cadrul FED este mai complexă din punct de vedere tehnic în cazul în care există ordine de recuperare neîncasate. În septembrie 2017, DG DEVCO a inițiat o nouă procedură pentru a remedia această problemă. Curtea va urmări evoluția situației în contextul auditului anual referitor la exercițiul 2018.

| 10. | Spre deosebire de cazul prefinanțărilor, Comisia nu dispune de un indicator-cheie de performanță cu ajutorul căruia să poată monitoriza vechimea cumulată a contribuțiilor în avans plătite la fondurile fiduciare ale UE (Fondul fiduciar Bêkou și Fondul fiduciar de urgență al UE pentru Africa). |
| --- | --- |

10.

Spre deosebire de cazul prefinanțărilor, Comisia nu dispune de un indicator-cheie de performanță cu ajutorul căruia să poată monitoriza vechimea cumulată a contribuțiilor în avans plătite la fondurile fiduciare ale UE (Fondul fiduciar Bêkou și Fondul fiduciar de urgență al UE pentru Africa).

| 10. | În conformitate cu normele contabile, contribuțiile FED la fondurile fiduciare ale UE sunt prezentate în conturile anuale ale FED. Acestea sunt monitorizate și controlate anual. În plus, perioada de absorbție a RAL (10) aferentă fondurilor fiduciare ale UE care are un impact direct asupra îmbătrânirii acestor contribuții este monitorizată în timp real prin intermediul indicatorului-cheie de performanță 4 (capacitatea de absorbție a RAL). Comisia consideră, prin urmare, că îmbătrânirea contribuțiilor FED la fondurile fiduciare ale UE este monitorizată în mod corect și că nu este necesară crearea unui indicator-cheie de performanță suplimentar. |
| --- | --- |

10.

CAPITOLUL II – DECLARAȚIA DE ASIGURARE A CURȚII DE CONTURI CU PRIVIRE LA FONDURILE EUROPENE DE DEZVOLTARE

Declarația de asigurare a Curții de Conturi Europene cu privire la Al optulea, Al nouălea, Al zecelea și Al unsprezecelea fond european de dezvoltare (FED), prezentată Parlamentului European și Consiliului – Raportul auditorului independent

Opinie

| I. | Curtea a auditat următoarele:






  (a) | conturile anuale aferente celui de Al optulea, celui de Al nouălea, celui de Al zecelea și celui de Al unsprezecelea FED, aprobate de Comisie la 27 iunie 2018, care cuprind bilanțul, situația performanței financiare, situația fluxurilor de numerar, situația modificărilor în structura activelor nete, precum și raportul privind execuția financiară pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2017; și |
| --- | --- | --- |

I.

Curtea a auditat următoarele:

(a)

conturile anuale aferente celui de Al optulea, celui de Al nouălea, celui de Al zecelea și celui de Al unsprezecelea FED, aprobate de Comisie la 27 iunie 2018, care cuprind bilanțul, situația performanței financiare, situația fluxurilor de numerar, situația modificărilor în structura activelor nete, precum și raportul privind execuția financiară pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2017; și

| (b) | legalitatea și regularitatea operațiunilor care sunt subiacente acestor conturi și a căror gestiune financiară se află în sarcina Comisiei (11), |
| --- | --- |

(b)

legalitatea și regularitatea operațiunilor care sunt subiacente acestor conturi și a căror gestiune financiară se află în sarcina Comisiei (11),

în conformitate cu prevederile articolului 287 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și ale articolului 49 din Regulamentul financiar aplicabil celui de Al unsprezecelea FED, ale cărui dispoziții se aplică și în ceea ce privește fondurile europene de dezvoltare anterioare.

Fiabilitatea conturilor

Opinia privind fiabilitatea conturilor

| II. | În opinia Curții, conturile anuale ale celui de Al optulea, ale celui de Al nouălea, ale celui de Al zecelea și ale celui de Al unsprezecelea FED pentru exercițiul încheiat la 31 decembrie 2017 prezintă în mod fidel, sub toate aspectele semnificative, situația financiară a acestor fonduri la 31 decembrie 2017, rezultatele operațiunilor lor, fluxurile de numerar ale acestora și modificările în structura activelor lor nete pentru exercițiul încheiat la această dată, în conformitate cu Regulamentul financiar aplicabil FED și cu normele contabile bazate pe standardele de contabilitate pentru sectorul public acceptate la nivel internațional. |
| --- | --- |

II.

În opinia Curții, conturile anuale ale celui de Al optulea, ale celui de Al nouălea, ale celui de Al zecelea și ale celui de Al unsprezecelea FED pentru exercițiul încheiat la 31 decembrie 2017 prezintă în mod fidel, sub toate aspectele semnificative, situația financiară a acestor fonduri la 31 decembrie 2017, rezultatele operațiunilor lor, fluxurile de numerar ale acestora și modificările în structura activelor lor nete pentru exercițiul încheiat la această dată, în conformitate cu Regulamentul financiar aplicabil FED și cu normele contabile bazate pe standardele de contabilitate pentru sectorul public acceptate la nivel internațional.

Legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente conturilor

Veniturile

Opinia privind legalitatea și regularitatea operațiunilor de venituri subiacente conturilor

| III. | În opinia Curții, operațiunile de venituri subiacente conturilor aferente exercițiului încheiat la 31 decembrie 2017 sunt conforme cu legile și reglementările sub toate aspectele semnificative. |
| --- | --- |

III.

În opinia Curții, operațiunile de venituri subiacente conturilor aferente exercițiului încheiat la 31 decembrie 2017 sunt conforme cu legile și reglementările sub toate aspectele semnificative.

Plățile

Opinie contrară cu privire la legalitatea și regularitatea plăților subiacente conturilor

| IV. | În opinia Curții, având în vedere importanța aspectelor descrise la punctele care prezintă argumentele care stau la baza exprimării opiniei contrare cu privire la legalitatea și regularitatea plăților subiacente conturilor, plățile subiacente conturilor aferente exercițiului încheiat la 31 decembrie 2017 sunt afectate de un nivel semnificativ de eroare. |
| --- | --- |

IV.

În opinia Curții, având în vedere importanța aspectelor descrise la punctele care prezintă argumentele care stau la baza exprimării opiniei contrare cu privire la legalitatea și regularitatea plăților subiacente conturilor, plățile subiacente conturilor aferente exercițiului încheiat la 31 decembrie 2017 sunt afectate de un nivel semnificativ de eroare.

Argumentele care stau la baza exprimării opiniei Curții

| V. | Auditul Curții a fost efectuat în conformitate cu standardele internaționale de audit (ISA) și codul deontologic formulate de IFAC și cu standardele internaționale ale instituțiilor supreme de audit (ISSAI) formulate de INTOSAI. Responsabilitățile care revin Curții în temeiul acestor standarde sunt descrise mai detaliat în secțiunea intitulată „Responsabilitățile auditorului” din prezentul raport. Curtea își desfășoară activitatea în mod independent în conformitate cu Codul etic pentru profesioniștii contabili al Consiliului pentru Standarde Internaționale de Etică pentru Contabili (Codul IESBA) și și-a îndeplinit celelalte responsabilități etice în conformitate cu standardele și cerințele respective și cu Codul IESBA. Curtea consideră că probele de audit pe care le-a obținut sunt suficiente și adecvate pentru a sta la baza opiniei sale. |
| --- | --- |

V.

Auditul Curții a fost efectuat în conformitate cu standardele internaționale de audit (ISA) și codul deontologic formulate de IFAC și cu standardele internaționale ale instituțiilor supreme de audit (ISSAI) formulate de INTOSAI. Responsabilitățile care revin Curții în temeiul acestor standarde sunt descrise mai detaliat în secțiunea intitulată „Responsabilitățile auditorului” din prezentul raport. Curtea își desfășoară activitatea în mod independent în conformitate cu Codul etic pentru profesioniștii contabili al Consiliului pentru Standarde Internaționale de Etică pentru Contabili (Codul IESBA) și și-a îndeplinit celelalte responsabilități etice în conformitate cu standardele și cerințele respective și cu Codul IESBA. Curtea consideră că probele de audit pe care le-a obținut sunt suficiente și adecvate pentru a sta la baza opiniei sale.

Argumentele care stau la baza exprimării opiniei contrare cu privire la legalitatea și regularitatea plăților subiacente conturilor

| VI. | Cheltuielile înregistrate în 2017 aferente celui de Al optulea, celui de Al nouălea, celui de Al zecelea și celui de Al unsprezecelea FED sunt afectate de un nivel semnificativ de eroare. Nivelul de eroare estimat de Curte pentru cheltuielile subiacente conturilor este de 4,5  %. |
| --- | --- |

VI.

Cheltuielile înregistrate în 2017 aferente celui de Al optulea, celui de Al nouălea, celui de Al zecelea și celui de Al unsprezecelea FED sunt afectate de un nivel semnificativ de eroare. Nivelul de eroare estimat de Curte pentru cheltuielile subiacente conturilor este de 4,5  %.

Aspecte-cheie ale auditului

| VII. | Aspectele-cheie ale auditului sunt acele aspecte care, pe baza raționamentului profesional al Curții, au avut cea mai mare importanță pentru auditul situațiilor financiare din perioada curentă. Aceste aspecte au fost abordate în contextul auditului realizat de Curte cu privire la situațiile financiare în ansamblu și în vederea formulării opiniei sale asupra situațiilor respective, însă Curtea nu prezintă o opinie separată cu privire la aceste aspecte. |
| --- | --- |

VII.

Aspectele-cheie ale auditului sunt acele aspecte care, pe baza raționamentului profesional al Curții, au avut cea mai mare importanță pentru auditul situațiilor financiare din perioada curentă. Aceste aspecte au fost abordate în contextul auditului realizat de Curte cu privire la situațiile financiare în ansamblu și în vederea formulării opiniei sale asupra situațiilor respective, însă Curtea nu prezintă o opinie separată cu privire la aceste aspecte.

Cheltuielile înregistrate în avans

| VIII. | Curtea a evaluat cheltuielile înregistrate în avans care sunt prezentate în conturi (a se vedea nota 2.8) și care se bazează în mare parte pe estimări. La sfârșitul exercițiului 2017, Comisia a estimat la 4 653  de milioane de euro valoarea cheltuielilor eligibile suportate, dar încă neraportate de beneficiari (la sfârșitul exercițiului 2016, aceste cheltuieli se ridicau la 3 903  milioane de euro). |
| --- | --- |

VIII.

Curtea a evaluat cheltuielile înregistrate în avans care sunt prezentate în conturi (a se vedea nota 2.8) și care se bazează în mare parte pe estimări. La sfârșitul exercițiului 2017, Comisia a estimat la 4 653  de milioane de euro valoarea cheltuielilor eligibile suportate, dar încă neraportate de beneficiari (la sfârșitul exercițiului 2016, aceste cheltuieli se ridicau la 3 903  milioane de euro).

| IX. | Curtea a examinat modul de calcul al acestor estimări și a analizat un eșantion de 36 de contracte individuale pentru a testa în ce măsură cheltuielile înregistrate în avans erau afectate de denaturări. Activitatea desfășurată a permis Curții să concluzioneze că valoarea cheltuielilor înregistrate în avans prezentate în conturile finale era corespunzătoare. |
| --- | --- |

IX.

Curtea a examinat modul de calcul al acestor estimări și a analizat un eșantion de 36 de contracte individuale pentru a testa în ce măsură cheltuielile înregistrate în avans erau afectate de denaturări. Activitatea desfășurată a permis Curții să concluzioneze că valoarea cheltuielilor înregistrate în avans prezentate în conturile finale era corespunzătoare.

Impactul pe care îl poate avea retragerea Regatului Unit din Uniunea Europeană asupra conturilor FED pentru exercițiul 2017

| X. | La 29 martie 2017, Regatul Unit a notificat Consiliul European cu privire la intenția sa de a se retrage din Uniunea Europeană. La 19 martie 2018, Comisia a publicat un proiect de acord de retragere, în care descria progresele realizate în negocierile purtate cu Regatul Unit. Acest proiect de acord precizează că Regatul Unit va rămâne parte la FED până la închiderea celui de Al unsprezecelea FED și a tuturor fondurilor europene de dezvoltare încă neînchise și își va asuma aceleași obligații ca și statele membre în temeiul acordului intern de constituire a celui de Al unsprezecelea FED, precum și obligațiile care decurg din fondurile europene de dezvoltare anterioare până la închiderea acestora. |
| --- | --- |

X.

La 29 martie 2017, Regatul Unit a notificat Consiliul European cu privire la intenția sa de a se retrage din Uniunea Europeană. La 19 martie 2018, Comisia a publicat un proiect de acord de retragere, în care descria progresele realizate în negocierile purtate cu Regatul Unit. Acest proiect de acord precizează că Regatul Unit va rămâne parte la FED până la închiderea celui de Al unsprezecelea FED și a tuturor fondurilor europene de dezvoltare încă neînchise și își va asuma aceleași obligații ca și statele membre în temeiul acordului intern de constituire a celui de Al unsprezecelea FED, precum și obligațiile care decurg din fondurile europene de dezvoltare anterioare până la închiderea acestora.

| XI. | Proiectul de acord de retragere mai precizează și că, în cazul în care sumele aferente unor proiecte finanțate prin cel de Al zecelea FED sau prin fondurile europene de dezvoltare anterioare nu au fost angajate până la data intrării în vigoare a acordului de retragere sau erau dezangajate la data respectivă, partea care corespunde Regatului Unit din sumele respective nu va fi reutilizată. Același principiu se aplică și pentru partea care corespunde Regatului Unit din fondurile neangajate sau dezangajate din cadrul celui de Al unsprezecelea FED după 31 decembrie 2020. Negocierile cu privire la retragerea Regatului Unit din Uniunea Europeană sunt încă în curs. Prin urmare, textul final al acordului de retragere nu este deocamdată confirmat. |
| --- | --- |

XI.

Proiectul de acord de retragere mai precizează și că, în cazul în care sumele aferente unor proiecte finanțate prin cel de Al zecelea FED sau prin fondurile europene de dezvoltare anterioare nu au fost angajate până la data intrării în vigoare a acordului de retragere sau erau dezangajate la data respectivă, partea care corespunde Regatului Unit din sumele respective nu va fi reutilizată. Același principiu se aplică și pentru partea care corespunde Regatului Unit din fondurile neangajate sau dezangajate din cadrul celui de Al unsprezecelea FED după 31 decembrie 2020. Negocierile cu privire la retragerea Regatului Unit din Uniunea Europeană sunt încă în curs. Prin urmare, textul final al acordului de retragere nu este deocamdată confirmat.

| XII. | Pe baza acestor elemente, Curtea consideră că, pentru exercițiul încheiat la 31 decembrie 2017, conturile reflectă în mod corect situația existentă, sub rezerva rezultatelor procesului de retragere. |
| --- | --- |

XII.

Pe baza acestor elemente, Curtea consideră că, pentru exercițiul încheiat la 31 decembrie 2017, conturile reflectă în mod corect situația existentă, sub rezerva rezultatelor procesului de retragere.

Responsabilitățile conducerii

| XIII. | În conformitate cu articolele 310-325 din TFUE și cu Regulamentul financiar aplicabil celui de Al unsprezecelea FED, conducerea este responsabilă de întocmirea și de prezentarea conturilor anuale ale fondurilor europene de dezvoltare pe baza standardelor de contabilitate pentru sectorul public acceptate la nivel internațional, precum și de legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente conturilor. Această responsabilitate include conceperea, implementarea și menținerea controalelor interne necesare pentru întocmirea și pentru prezentarea unor situații financiare care să nu fie afectate de denaturări semnificative, fie rezultate din acte de fraudă, fie rezultate din erori. Responsabilitatea finală pentru legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente conturilor FED aparține Comisiei. |
| --- | --- |

XIII.

În conformitate cu articolele 310-325 din TFUE și cu Regulamentul financiar aplicabil celui de Al unsprezecelea FED, conducerea este responsabilă de întocmirea și de prezentarea conturilor anuale ale fondurilor europene de dezvoltare pe baza standardelor de contabilitate pentru sectorul public acceptate la nivel internațional, precum și de legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente conturilor. Această responsabilitate include conceperea, implementarea și menținerea controalelor interne necesare pentru întocmirea și pentru prezentarea unor situații financiare care să nu fie afectate de denaturări semnificative, fie rezultate din acte de fraudă, fie rezultate din erori. Responsabilitatea finală pentru legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente conturilor FED aparține Comisiei.

| XIV. | În procesul de întocmire a conturilor FED, Comisia este responsabilă de evaluarea capacității FED de a-și continua activitatea, prezentând orice aspecte relevante și utilizând principiul contabil al continuității activității, cu excepția cazului în care intenționează să lichideze entitatea sau să oprească operațiunile sau nu are nicio altă alternativă realistă decât de a face acest lucru. |
| --- | --- |

XIV.

În procesul de întocmire a conturilor FED, Comisia este responsabilă de evaluarea capacității FED de a-și continua activitatea, prezentând orice aspecte relevante și utilizând principiul contabil al continuității activității, cu excepția cazului în care intenționează să lichideze entitatea sau să oprească operațiunile sau nu are nicio altă alternativă realistă decât de a face acest lucru.

| XV. | Comisia este responsabilă de supravegherea procesului de raportare financiară al FED. |
| --- | --- |

XV.

Comisia este responsabilă de supravegherea procesului de raportare financiară al FED.

Responsabilitățile auditorului cu privire la auditul conturilor FED și al operațiunilor subiacente

| XVI. | Obiectivul Curții este, pe de o parte, de a obține o asigurare rezonabilă referitor la prezența sau la absența unor denaturări semnificative în cadrul conturilor FED și la conformitatea operațiunilor subiacente conturilor cu legile și reglementările și, pe de altă parte, de a furniza Parlamentului European și Consiliului o declarație de asigurare cu privire la fiabilitatea conturilor și la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente acestora, pe baza auditului său. Asigurarea rezonabilă reprezintă un nivel de asigurare ridicat, dar nu este o garanție a faptului că auditul a detectat neapărat toate cazurile de denaturări sau de neconformități semnificative existente. Acestea pot apărea ca rezultat fie al unei fraude, fie al unei erori și sunt considerate a fi semnificative dacă se estimează, în mod rezonabil, că ele ar putea, în mod individual sau agregat, influența deciziile economice pe care utilizatorii conturilor FED le pot lua pe baza acestora. |
| --- | --- |

XVI.

Obiectivul Curții este, pe de o parte, de a obține o asigurare rezonabilă referitor la prezența sau la absența unor denaturări semnificative în cadrul conturilor FED și la conformitatea operațiunilor subiacente conturilor cu legile și reglementările și, pe de altă parte, de a furniza Parlamentului European și Consiliului o declarație de asigurare cu privire la fiabilitatea conturilor și la legalitatea și regularitatea operațiunilor subiacente acestora, pe baza auditului său. Asigurarea rezonabilă reprezintă un nivel de asigurare ridicat, dar nu este o garanție a faptului că auditul a detectat neapărat toate cazurile de denaturări sau de neconformități semnificative existente. Acestea pot apărea ca rezultat fie al unei fraude, fie al unei erori și sunt considerate a fi semnificative dacă se estimează, în mod rezonabil, că ele ar putea, în mod individual sau agregat, influența deciziile economice pe care utilizatorii conturilor FED le pot lua pe baza acestora.

| XVII. | Ca parte a auditurilor sale desfășurate în conformitate cu standardele ISA și ISSAI, Curtea își exercită raționamentul profesional și își păstrează scepticismul profesional pe tot parcursul auditului. De asemenea:






  — | Curtea identifică și evaluează riscul de denaturare semnificativă a conturilor FED și riscul ca operațiunile subiacente să prezinte neconformități semnificative cu cerințele cadrului juridic aplicabil FED, fie că aceste denaturări sau neconformități rezultă din acte de fraudă, fie că rezultă din erori. Curtea concepe și desfășoară proceduri de audit care să abordeze riscurile respective și obține probe de audit suficiente și adecvate pentru a sta la baza opiniei sale. Situațiile în care există denaturări sau neconformități semnificative cauzate de fraudă sunt mai dificil de detectat decât cele în care denaturările sau neconformitățile sunt cauzate de eroare, deoarece frauda poate presupune coluziune, fals, omisiuni intenționate, declarații false sau evitarea controlului intern. În consecință, există un risc mai mare ca astfel de situații să nu fie detectate. |
| --- | --- | --- |

XVII.

Ca parte a auditurilor sale desfășurate în conformitate cu standardele ISA și ISSAI, Curtea își exercită raționamentul profesional și își păstrează scepticismul profesional pe tot parcursul auditului. De asemenea:

—

Curtea identifică și evaluează riscul de denaturare semnificativă a conturilor FED și riscul ca operațiunile subiacente să prezinte neconformități semnificative cu cerințele cadrului juridic aplicabil FED, fie că aceste denaturări sau neconformități rezultă din acte de fraudă, fie că rezultă din erori. Curtea concepe și desfășoară proceduri de audit care să abordeze riscurile respective și obține probe de audit suficiente și adecvate pentru a sta la baza opiniei sale. Situațiile în care există denaturări sau neconformități semnificative cauzate de fraudă sunt mai dificil de detectat decât cele în care denaturările sau neconformitățile sunt cauzate de eroare, deoarece frauda poate presupune coluziune, fals, omisiuni intenționate, declarații false sau evitarea controlului intern. În consecință, există un risc mai mare ca astfel de situații să nu fie detectate.

| — | Curtea ia în considerare controlul intern relevant pentru audit în vederea elaborării de proceduri de audit adecvate, dar nu în scopul exprimării unei opinii asupra eficacității controlului intern. |
| --- | --- |

—

Curtea ia în considerare controlul intern relevant pentru audit în vederea elaborării de proceduri de audit adecvate, dar nu în scopul exprimării unei opinii asupra eficacității controlului intern.

| — | Curtea evaluează gradul de adecvare al politicilor contabile utilizate de conducere și caracterul rezonabil al estimărilor contabile și al prezentărilor aferente de informații realizate de către conducere. |
| --- | --- |

—

Curtea evaluează gradul de adecvare al politicilor contabile utilizate de conducere și caracterul rezonabil al estimărilor contabile și al prezentărilor aferente de informații realizate de către conducere.

| — | Curtea formulează o concluzie cu privire la gradul de adecvare a utilizării de către conducere a principiului contabil privind continuitatea activității și determină, pe baza probelor de audit obținute, dacă există o incertitudine semnificativă din cauza unor evenimente sau condiții care ar putea genera îndoieli semnificative privind capacitatea FED de a-și continua activitatea. În cazul în care concluzionează că există o astfel de incertitudine semnificativă, Curtea trebuie să atragă atenția, în raportul său, asupra prezentărilor aferente din conturile consolidate sau, în cazul în care aceste prezentări sunt neadecvate, să își modifice opinia. Concluziile Curții se bazează pe probele de audit obținute până la data raportului său. Cu toate acestea, evenimente sau condiții ulterioare pot determina entitatea să nu își mai desfășoare activitatea în baza principiului continuității activității. |
| --- | --- |

—

Curtea formulează o concluzie cu privire la gradul de adecvare a utilizării de către conducere a principiului contabil privind continuitatea activității și determină, pe baza probelor de audit obținute, dacă există o incertitudine semnificativă din cauza unor evenimente sau condiții care ar putea genera îndoieli semnificative privind capacitatea FED de a-și continua activitatea. În cazul în care concluzionează că există o astfel de incertitudine semnificativă, Curtea trebuie să atragă atenția, în raportul său, asupra prezentărilor aferente din conturile consolidate sau, în cazul în care aceste prezentări sunt neadecvate, să își modifice opinia. Concluziile Curții se bazează pe probele de audit obținute până la data raportului său. Cu toate acestea, evenimente sau condiții ulterioare pot determina entitatea să nu își mai desfășoare activitatea în baza principiului continuității activității.

| — | Curtea evaluează prezentarea, structura și conținutul general al conturilor anuale, inclusiv toate prezentările de informații, precum și măsura în care conturile anuale reflectă operațiunile și evenimentele subiacente într-o manieră care asigură prezentarea fidelă. |
| --- | --- |

—

Curtea evaluează prezentarea, structura și conținutul general al conturilor anuale, inclusiv toate prezentările de informații, precum și măsura în care conturile anuale reflectă operațiunile și evenimentele subiacente într-o manieră care asigură prezentarea fidelă.

| XVIII. | Curtea comunică persoanelor responsabile din conducere, printre alte aspecte, sfera planificată și programarea în timp a auditului, precum și constatările principale ale auditului, inclusiv constatările cu privire la eventuale deficiențe semnificative ale controlului intern. |
| --- | --- |

XVIII.

Curtea comunică persoanelor responsabile din conducere, printre alte aspecte, sfera planificată și programarea în timp a auditului, precum și constatările principale ale auditului, inclusiv constatările cu privire la eventuale deficiențe semnificative ale controlului intern.

| XIX. | În ceea ce privește veniturile, Curtea examinează toate contribuțiile din partea statelor membre și un eșantion de alte tipuri de operațiuni aferente veniturilor. |
| --- | --- |

XIX.

În ceea ce privește veniturile, Curtea examinează toate contribuțiile din partea statelor membre și un eșantion de alte tipuri de operațiuni aferente veniturilor.

| XX. | În ceea ce privește cheltuielile, Curtea examinează operațiunile de plăți la momentul la care cheltuielile au fost suportate, înregistrate și acceptate. Examinarea acoperă toate categoriile de plăți (inclusiv plățile efectuate în vederea achiziționării de active), cu excepția plăților în avans, la momentul la care sunt efectuate. Plățile în avans sunt examinate după ce beneficiarul fondurilor a furnizat probe cu privire la utilizarea lor corespunzătoare, iar instituția sau organismul a acceptat aceste probe prin validarea și închiderea plății în avans, indiferent dacă acest lucru are loc în același exercițiu sau ulterior. |
| --- | --- |

XX.

În ceea ce privește cheltuielile, Curtea examinează operațiunile de plăți la momentul la care cheltuielile au fost suportate, înregistrate și acceptate. Examinarea acoperă toate categoriile de plăți (inclusiv plățile efectuate în vederea achiziționării de active), cu excepția plăților în avans, la momentul la care sunt efectuate. Plățile în avans sunt examinate după ce beneficiarul fondurilor a furnizat probe cu privire la utilizarea lor corespunzătoare, iar instituția sau organismul a acceptat aceste probe prin validarea și închiderea plății în avans, indiferent dacă acest lucru are loc în același exercițiu sau ulterior.

| XXI. | Dintre aspectele discutate cu Comisia, Curtea stabilește care au fost chestiunile cele mai importante pentru auditul conturilor FED și care reprezintă, prin urmare, aspectele-cheie ale auditului pentru perioada curentă. Curtea descrie aceste aspecte în raportul său cu excepția cazului în care legile sau reglementările interzic prezentarea lor publică sau cu excepția cazului în care, în circumstanțe extrem de rare, Curtea consideră că un aspect nu ar trebui comunicat în raportul său deoarece se preconizează în mod rezonabil că beneficiile pentru interesul public vor fi depășite de consecințele negative ale acestei comunicări. |
| --- | --- |

XXI.

Dintre aspectele discutate cu Comisia, Curtea stabilește care au fost chestiunile cele mai importante pentru auditul conturilor FED și care reprezintă, prin urmare, aspectele-cheie ale auditului pentru perioada curentă. Curtea descrie aceste aspecte în raportul său cu excepția cazului în care legile sau reglementările interzic prezentarea lor publică sau cu excepția cazului în care, în circumstanțe extrem de rare, Curtea consideră că un aspect nu ar trebui comunicat în raportul său deoarece se preconizează în mod rezonabil că beneficiile pentru interesul public vor fi depășite de consecințele negative ale acestei comunicări.

12 iulie 2018

Klaus-Heiner LEHNE

Președinte

Curtea de Conturi Europeană

12, rue Alcide De Gasperi, Luxemburg, LUXEMBURG

OBSERVAȚIILE CURȚII

Informații în sprijinul declarației de asigurare

Sfera și abordarea auditului

| 11. | Anexa 1.1
  la Raportul anual pe 2017 al Curții de Conturi Europene privind execuția bugetului descrie abordarea și metodologia de audit a Curții. În legătură cu auditul FED pentru acest exercițiu, trebuie menționate o serie de aspecte specifice. |
| --- | --- |

11.

Anexa 1.1
  la Raportul anual pe 2017 al Curții de Conturi Europene privind execuția bugetului descrie abordarea și metodologia de audit a Curții. În legătură cu auditul FED pentru acest exercițiu, trebuie menționate o serie de aspecte specifice.

| 12. | Observațiile Curții cu privire la fiabilitatea conturilor FED se bazează pe situațiile financiare (12) aferente celui de Al optulea, celui de Al nouălea, celui de Al zecelea și celui de Al unsprezecelea FED, aprobate de Comisie în conformitate cu Regulamentul financiar al FED (13), precum și pe scrisoarea cuprinzând declarațiile contabilului, toate aceste documente fiind primite la 21 iunie 2018. Curtea a testat sumele și informațiile prezentate și a evaluat principiile contabile utilizate, precum și toate estimările semnificative întocmite de Comisie și prezentarea globală a conturilor. |
| --- | --- |

12.

Observațiile Curții cu privire la fiabilitatea conturilor FED se bazează pe situațiile financiare (12) aferente celui de Al optulea, celui de Al nouălea, celui de Al zecelea și celui de Al unsprezecelea FED, aprobate de Comisie în conformitate cu Regulamentul financiar al FED (13), precum și pe scrisoarea cuprinzând declarațiile contabilului, toate aceste documente fiind primite la 21 iunie 2018. Curtea a testat sumele și informațiile prezentate și a evaluat principiile contabile utilizate, precum și toate estimările semnificative întocmite de Comisie și prezentarea globală a conturilor.

| 13. | Curtea a procedat după cum urmează pentru a audita regularitatea operațiunilor: |
| --- | --- |

13.

Curtea a procedat după cum urmează pentru a audita regularitatea operațiunilor:

| (a) | a examinat toate contribuțiile din partea statelor membre și un eșantion de alte tipuri de operațiuni aferente veniturilor; |
| --- | --- |

(a)

a examinat toate contribuțiile din partea statelor membre și un eșantion de alte tipuri de operațiuni aferente veniturilor;

| (b) | a examinat un eșantion de 128 de operațiuni reprezentative pentru întreaga gamă de plăți din cadrul FED. Acest eșantion a inclus 100 de plăți ordonanțate de 23 de delegații ale UE (14) și 28 de plăți aprobate de serviciile centrale ale Comisiei (15). Întrucât o parte din populația auditată de Curte a fost acoperită de studiul din 2017 al DG DEVCO referitor la rata de eroare reziduală, Curtea a inclus în eșantionul său alte 14 operațiuni cărora le-a aplicat, după ajustare, rezultatele (16) studiului respectiv. Dimensiunea totală a eșantionului a fost de 142 de operațiuni, lucru care este în conformitate cu modelul de asigurare al Curții; |
| --- | --- |

(b)

a examinat un eșantion de 128 de operațiuni reprezentative pentru întreaga gamă de plăți din cadrul FED. Acest eșantion a inclus 100 de plăți ordonanțate de 23 de delegații ale UE (14) și 28 de plăți aprobate de serviciile centrale ale Comisiei (15). Întrucât o parte din populația auditată de Curte a fost acoperită de studiul din 2017 al DG DEVCO referitor la rata de eroare reziduală, Curtea a inclus în eșantionul său alte 14 operațiuni cărora le-a aplicat, după ajustare, rezultatele (16) studiului respectiv. Dimensiunea totală a eșantionului a fost de 142 de operațiuni, lucru care este în conformitate cu modelul de asigurare al Curții;

| (c) | în cazul în care au fost detectate erori la nivelul operațiunilor, Curtea a analizat sistemele în cauză pentru a identifica deficiențele; |
| --- | --- |

(c)

în cazul în care au fost detectate erori la nivelul operațiunilor, Curtea a analizat sistemele în cauză pentru a identifica deficiențele;

| (d) | a evaluat sistemele utilizate de DG DEVCO și de delegațiile UE, acoperind următoarele elemente: (i) controalele ex ante realizate de membri ai personalului Comisiei, de auditori externi sau de supervizori externi înaintea efectuării; și (ii) monitorizarea și supravegherea, în special urmărirea modului în care s-a dat curs concluziilor auditurilor externe și studiului privind rata de eroare reziduală menționat anterior; |
| --- | --- |

(d)

a evaluat sistemele utilizate de DG DEVCO și de delegațiile UE, acoperind următoarele elemente: (i) controalele ex ante realizate de membri ai personalului Comisiei, de auditori externi sau de supervizori externi înaintea efectuării; și (ii) monitorizarea și supravegherea, în special urmărirea modului în care s-a dat curs concluziilor auditurilor externe și studiului privind rata de eroare reziduală menționat anterior;

| (e) | a examinat raportul anual de activitate al DG DEVCO; |
| --- | --- |

(e)

a examinat raportul anual de activitate al DG DEVCO;

| (f) | a urmărit situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor sale anterioare. |
| --- | --- |

(f)

a urmărit situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor sale anterioare.

| 14. | După cum s-a menționat la punctul 4, DG DEVCO implementează majoritatea instrumentelor de asistență externă finanțate din bugetul general și din bugetul FED. Observațiile formulate de Curte referitor la sisteme și la fiabilitatea raportului anual de activitate și a declarației directorului general pentru 2017 privesc întreaga sferă a responsabilităților DG DEVCO. |
| --- | --- |

14.

După cum s-a menționat la punctul 4, DG DEVCO implementează majoritatea instrumentelor de asistență externă finanțate din bugetul general și din bugetul FED. Observațiile formulate de Curte referitor la sisteme și la fiabilitatea raportului anual de activitate și a declarației directorului general pentru 2017 privesc întreaga sferă a responsabilităților DG DEVCO.

Fiabilitatea conturilor

| 15. | În ultimii doi ani, Curtea a prezentat informații cu privire la recuperarea prefinanțărilor neutilizate care fuseseră incorect înregistrate ca venituri operaționale. Controalele contabile ale DG DEVCO și examinarea Curții cu privire la un eșantion de ordine de recuperare (17) au identificat cazuri similare și în 2017. Deși au fost efectuate corecții în valoare de 5,1  milioane de euro (18) în conturile FED finale, este probabil ca erori similare să se regăsească în populația netestată. |
| --- | --- |

15.

În ultimii doi ani, Curtea a prezentat informații cu privire la recuperarea prefinanțărilor neutilizate care fuseseră incorect înregistrate ca venituri operaționale. Controalele contabile ale DG DEVCO și examinarea Curții cu privire la un eșantion de ordine de recuperare (17) au identificat cazuri similare și în 2017. Deși au fost efectuate corecții în valoare de 5,1  milioane de euro (18) în conturile FED finale, este probabil ca erori similare să se regăsească în populația netestată.

Regularitatea operațiunilor

Veniturile

| 16. | Operațiunile aferente veniturilor nu prezentau un nivel semnificativ de eroare. |
| --- | --- |

16.

Operațiunile aferente veniturilor nu prezentau un nivel semnificativ de eroare.

Plățile

| 17. | Anexa 1
  prezintă o imagine de ansamblu a rezultatelor testelor efectuate pe operațiuni. Dintre cele 128 de operațiuni de plată examinate, 37 (29 %) conțineau erori. Pe baza celor 30 de erori cuantificate, Curtea estimează că nivelul de eroare este de 4,5  % (19). Această cifră ține seama de rezultatele ajustate ale studiului din 2017 privind rata de eroare reziduală.
  Caseta 4
  prezintă repartizarea diferitelor tipuri de erori care au contribuit la estimarea Curții privind nivelul de eroare pentru 2017.
  Caseta 5
  conține exemple de erori. |
| --- | --- |

17.

Anexa 1
  prezintă o imagine de ansamblu a rezultatelor testelor efectuate pe operațiuni. Dintre cele 128 de operațiuni de plată examinate, 37 (29 %) conțineau erori. Pe baza celor 30 de erori cuantificate, Curtea estimează că nivelul de eroare este de 4,5  % (19). Această cifră ține seama de rezultatele ajustate ale studiului din 2017 privind rata de eroare reziduală.
  Caseta 4
  prezintă repartizarea diferitelor tipuri de erori care au contribuit la estimarea Curții privind nivelul de eroare pentru 2017.
  Caseta 5
  conține exemple de erori.

Caseta 4 –   Repartizarea pe tipuri de erori a nivelului de eroare estimat

Image

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

OBSERVAȚIILE CURȚII

| 18. | Dintre cele 118 operațiuni de plată legate de proiecte (20) pe care Curtea le-a examinat, 37 (31 %) conțineau erori (30 de erori cuantificabile și 8 erori necuantificabile). Dintre cele 30 de operațiuni de plată conținând erori cuantificabile, 10 (33 %) erau operațiuni finale, ordonanțate după efectuarea tuturor controalelor ex ante. |
| --- | --- |

18.

Dintre cele 118 operațiuni de plată legate de proiecte (20) pe care Curtea le-a examinat, 37 (31 %) conțineau erori (30 de erori cuantificabile și 8 erori necuantificabile). Dintre cele 30 de operațiuni de plată conținând erori cuantificabile, 10 (33 %) erau operațiuni finale, ordonanțate după efectuarea tuturor controalelor ex ante.

| 19. | Ca și în anii precedenți, Comisia și partenerii acesteia responsabili de implementarea proiectelor au comis mai multe erori în cadrul operațiunilor aferente devizelor de program, finanțărilor nerambursabile și acordurilor de contribuție încheiate cu organizații internaționale și al acordurilor de delegare încheiate cu agențiile pentru cooperare din statele membre ale UE decât în cadrul operațiunilor aferente altor forme de sprijin (21). Dintre cele 75 de operațiuni de acest tip care au fost examinate, 27 (36 %) conțineau erori cuantificabile, care reprezentau 70 % din nivelul de eroare estimat. |
| --- | --- |

19.

Ca și în anii precedenți, Comisia și partenerii acesteia responsabili de implementarea proiectelor au comis mai multe erori în cadrul operațiunilor aferente devizelor de program, finanțărilor nerambursabile și acordurilor de contribuție încheiate cu organizații internaționale și al acordurilor de delegare încheiate cu agențiile pentru cooperare din statele membre ale UE decât în cadrul operațiunilor aferente altor forme de sprijin (21). Dintre cele 75 de operațiuni de acest tip care au fost examinate, 27 (36 %) conțineau erori cuantificabile, care reprezentau 70 % din nivelul de eroare estimat.

Caseta 5 –   Exemple de erori cuantificabile și necuantificabile la nivelul operațiunilor aferente proiectelor

(a)   
  Cheltuieli care nu fuseseră efectuate (eroare cuantificabilă)

În cazul unui proiect de gestionare a resurselor naturale în Sudan, Comisia a acceptat, din greșeală, cu 2 milioane de euro mai mult decât suma declarată drept cheltuieli de către partenerul de implementare (o organizație internațională).

Cu ocazia examinării diferitelor elemente de cheltuieli, Curtea a constatat că trei erau afectate de eroare, întrucât suma declarată nu fusese de fapt cheltuită în integralitate. Eroarea de la nivelul validării și închiderii și costurile neeligibile identificate au condus la o rată de eroare de 51,57  % din totalul costurilor testate.

(b)   
  Lipsa documentelor justificative esențiale (eroare cuantificabilă)

În cazul unui proiect legat de biodiversitate desfășurat în Angola și pus în aplicare prin intermediul unei organizații internaționale, Curtea a testat elemente aferente contractelor de construcție. Documentele justificative nu au fost suficiente pentru a permite verificarea cheltuielilor și nici nu asigurau o pistă de audit pentru sumele facturate sau pentru lucrările efectuate. Controalele la fața locului desfășurate de Curte au indicat discrepanțe semnificative între specificațiile contractuale și lucrările executate, în ceea ce privește dimensiunile, concepția și materialele utilizate. Costurile neeligibile au condus la o rată de eroare de 28,83  % din totalul costurilor testate.

(c)   
  Eroare în domeniul achizițiilor – Lipsa documentației privind procedura de achiziții publice (eroare cuantificabilă)

Cu ocazia testării cheltuielilor aferente unui proiect pus în aplicare de o organizație pentru a sprijini dezvoltarea sectorului privat în țările ACP, Curtea nu a fost în măsură să verifice eligibilitatea unui element de achiziții din cauza lipsei documentației. Au fost solicitate documente, cum ar fi cererea de ofertă, termenii de referință, ofertele primite, rapoartele de evaluare sau o notificare de atribuire. Curtea nu a primit niciun document. Costurile neeligibile au condus la o rată de eroare de 10,00  % din totalul costurilor testate.

(d)   
  Cheltuieli neeligibile (eroare cuantificabilă)

În cazul cheltuielilor efectuate pentru un fond fiduciar gestionat de un organism internațional, Curtea a identificat două elemente de costuri neeligibile. Unul dintre acestea consta în costuri indirecte declarate drept costuri directe, iar celălalt element nu era legat în mod direct de activitățile din cadrul acțiunii sau de activități necesare pentru finalizarea acesteia. Costurile neeligibile au condus la o rată de eroare de 20,00  % din totalul costurilor testate.

(e)   
  Cheltuieli neeligibile (eroare cuantificabilă și eroare necuantificabilă)

În cazul unui proiect vizând sprijinirea dezvoltării întreprinderilor locale în Tanzania, coordonat de către o entitate privată, Curtea a identificat trei elemente afectate de o eroare. Un element includea TVA, care nu este eligibilă în conformitate cu condițiile contractuale, și nu era justificat în integralitate cu documente, cum ar fi o factură sau un contract. Costurile neeligibile au condus la o rată de eroare de 1,84  % din totalul costurilor testate.

Un alt element, raportat ca salarii, nu se baza pe salariile brute reale, ci pe o estimare. Un cost poate fi considerat eligibil numai dacă a fost suportat și este identificabil și verificabil. În ceea ce privește al treilea element, nu a fost posibil să se verifice dacă suma plătită corespunde pe deplin costurilor salariale plătite și dacă beneficiarul nu a reținut o marjă de profit. Aceste limitări au condus la o eroare necuantificabilă pentru ambele elemente.

| 20. | În opt cazuri de erori cuantificabile și în trei cazuri de erori necuantificabile, Comisia dispunea de suficiente informații astfel încât să fi putut preveni sau detecta și corecta erorile respective înainte de acceptarea cheltuielilor. Dacă Comisia ar fi utilizat în mod corespunzător toate informațiile aflate la dispoziția sa, nivelul de eroare estimat ar fi fost cu 1,8  puncte procentuale mai mic. Curtea a identificat alte două operațiuni care conțineau erori ce ar fi trebuit să fie detectate de către auditorii și supervizorii externi. Aceste cazuri de erori au contribuit cu 0,1  puncte procentuale la nivelul de eroare estimat (22). |
| --- | --- |

20.

În opt cazuri de erori cuantificabile și în trei cazuri de erori necuantificabile, Comisia dispunea de suficiente informații astfel încât să fi putut preveni sau detecta și corecta erorile respective înainte de acceptarea cheltuielilor. Dacă Comisia ar fi utilizat în mod corespunzător toate informațiile aflate la dispoziția sa, nivelul de eroare estimat ar fi fost cu 1,8  puncte procentuale mai mic. Curtea a identificat alte două operațiuni care conțineau erori ce ar fi trebuit să fie detectate de către auditorii și supervizorii externi. Aceste cazuri de erori au contribuit cu 0,1  puncte procentuale la nivelul de eroare estimat (22).

| 21. | În plus, un total de 15 operațiuni care conțineau o eroare cuantificabilă (23) au făcut obiectul unui audit sau al unei verificări a cheltuielilor. Informațiile furnizate în rapoartele de audit/de verificare cu privire la activitățile desfășurate efectiv nu au permis Curții să evalueze dacă erorile ar fi putut fi detectate și corectate în cursul acestor controale ex ante. |
| --- | --- |

21.

În plus, un total de 15 operațiuni care conțineau o eroare cuantificabilă (23) au făcut obiectul unui audit sau al unei verificări a cheltuielilor. Informațiile furnizate în rapoartele de audit/de verificare cu privire la activitățile desfășurate efectiv nu au permis Curții să evalueze dacă erorile ar fi putut fi detectate și corectate în cursul acestor controale ex ante.

| 22. | Fondul fiduciar pentru infrastructura din Africa (FFI), gestionat de Banca Europeană de Investiții, este un fond fiduciar la care Comisia contribuie. DG DEVCO utilizează situațiile financiare auditate și neauditate ale fondului ca bază pentru acceptarea, cel puțin o dată pe an, a cheltuielilor suportate. Situațiile financiare ale fondului sunt întocmite în conformitate cu IFRS (24) și conțin estimări (25). Ele nu includ deci numai cheltuieli efectiv suportate. În plus, raportul de audit utilizat de DG DEVCO corespunde unui audit financiar destinat să furnizeze o opinie de audit cu privire la situațiile financiare ale fondului. Acesta nu este deci menit să permită identificarea cheltuielilor neeligibile. |
| --- | --- |

22.

Fondul fiduciar pentru infrastructura din Africa (FFI), gestionat de Banca Europeană de Investiții, este un fond fiduciar la care Comisia contribuie. DG DEVCO utilizează situațiile financiare auditate și neauditate ale fondului ca bază pentru acceptarea, cel puțin o dată pe an, a cheltuielilor suportate. Situațiile financiare ale fondului sunt întocmite în conformitate cu IFRS (24) și conțin estimări (25). Ele nu includ deci numai cheltuieli efectiv suportate. În plus, raportul de audit utilizat de DG DEVCO corespunde unui audit financiar destinat să furnizeze o opinie de audit cu privire la situațiile financiare ale fondului. Acesta nu este deci menit să permită identificarea cheltuielilor neeligibile.

| 23. | Auditul efectuat de Curte cu privire la operațiunile FFI a permis identificarea unor erori cuantificabile și necuantificabile legate de utilizarea estimărilor sau de eșecul anumitor controale ex ante în a detecta costuri neeligibile înainte ca acestea să fie acceptate. |
| --- | --- |

23.

Auditul efectuat de Curte cu privire la operațiunile FFI a permis identificarea unor erori cuantificabile și necuantificabile legate de utilizarea estimărilor sau de eșecul anumitor controale ex ante în a detecta costuri neeligibile înainte ca acestea să fie acceptate.

| 24. | În două domenii, condițiile de plată au limitat măsura în care operațiunile erau vulnerabile la erori. Primul dintre aceste domenii este sprijinul bugetar (26). Al doilea domeniu include situațiile de aplicare a așa-numitei „abordări noționale” în cazul proiectelor cu donatori multipli implementate de organizații internaționale (27). |
| --- | --- |

24.

În două domenii, condițiile de plată au limitat măsura în care operațiunile erau vulnerabile la erori. Primul dintre aceste domenii este sprijinul bugetar (26). Al doilea domeniu include situațiile de aplicare a așa-numitei „abordări noționale” în cazul proiectelor cu donatori multipli implementate de organizații internaționale (27).

| 25. | Sprijinul bugetar reprezintă o contribuție financiară fie la bugetul general al unui stat, fie la bugetul pe care acesta îl consacră unei politici sau unui obiectiv specific. Curtea a examinat dacă Comisia respectase condițiile aplicabile pentru efectuarea de plăți de sprijin bugetar în favoarea țărilor partenere și dacă verificase respectarea condițiilor generale de eligibilitate (cum ar fi îmbunătățiri satisfăcătoare în gestiunea finanțelor publice) înainte de a efectua plata. |
| --- | --- |

25.

Sprijinul bugetar reprezintă o contribuție financiară fie la bugetul general al unui stat, fie la bugetul pe care acesta îl consacră unei politici sau unui obiectiv specific. Curtea a examinat dacă Comisia respectase condițiile aplicabile pentru efectuarea de plăți de sprijin bugetar în favoarea țărilor partenere și dacă verificase respectarea condițiilor generale de eligibilitate (cum ar fi îmbunătățiri satisfăcătoare în gestiunea finanțelor publice) înainte de a efectua plata.

| 26. | Totuși, având în vedere faptul că prevederile legale lasă o marjă largă de interpretare, Comisia dispune de o flexibilitate considerabilă atunci când decide dacă aceste condiții generale au fost respectate. Auditul efectuat de Curte cu privire la regularitate nu poate depăși etapa în care ajutorul este plătit țării partenere, întrucât fondurile transferate sunt integrate în resursele bugetare ale țării beneficiare. Eventualele deficiențe în cadrul gestiunii financiare a acesteia, care conduc la utilizarea necorespunzătoare a fondurilor la nivel național, nu vor genera erori care să poată fi detectate în cadrul auditului efectuat de Curte (28). |
| --- | --- |

26.

Totuși, având în vedere faptul că prevederile legale lasă o marjă largă de interpretare, Comisia dispune de o flexibilitate considerabilă atunci când decide dacă aceste condiții generale au fost respectate. Auditul efectuat de Curte cu privire la regularitate nu poate depăși etapa în care ajutorul este plătit țării partenere, întrucât fondurile transferate sunt integrate în resursele bugetare ale țării beneficiare. Eventualele deficiențe în cadrul gestiunii financiare a acesteia, care conduc la utilizarea necorespunzătoare a fondurilor la nivel național, nu vor genera erori care să poată fi detectate în cadrul auditului efectuat de Curte (28).

| 27. | În cadrul „abordării noționale”, atunci când contribuțiile Comisiei și contribuțiile altor donatori la proiectele cu donatori multipli sunt puse în comun și nu sunt alocate în vederea finanțării unor cheltuieli specifice clar identificabile, Comisia presupune că normele UE privind eligibilitatea au fost respectate atât timp cât fondurile totale puse în comun includ cheltuieli eligibile suficiente pentru a acoperi contribuția UE. Curtea a ținut seama de această abordare, astfel cum este aplicată de Comisie, pentru testele de fond pe care le-a efectuat (29). |
| --- | --- |

27.

În cadrul „abordării noționale”, atunci când contribuțiile Comisiei și contribuțiile altor donatori la proiectele cu donatori multipli sunt puse în comun și nu sunt alocate în vederea finanțării unor cheltuieli specifice clar identificabile, Comisia presupune că normele UE privind eligibilitatea au fost respectate atât timp cât fondurile totale puse în comun includ cheltuieli eligibile suficiente pentru a acoperi contribuția UE. Curtea a ținut seama de această abordare, astfel cum este aplicată de Comisie, pentru testele de fond pe care le-a efectuat (29).

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

| 28. | Cele 15 operațiuni cu donatori multipli în cazul cărora s-a aplicat „abordarea noțională” și cele 10 operațiuni de sprijin bugetar examinate de Curte nu conțineau erori. Dacă din eșantionul auditat se exclud aceste operațiuni, nivelul de eroare estimat este de 6,5  % (30). |
| --- | --- |

28.

Cele 15 operațiuni cu donatori multipli în cazul cărora s-a aplicat „abordarea noțională” și cele 10 operațiuni de sprijin bugetar examinate de Curte nu conțineau erori. Dacă din eșantionul auditat se exclud aceste operațiuni, nivelul de eroare estimat este de 6,5  % (30).

Raportul anual de activitate și alte mecanisme de guvernanță

| 29. | În fiecare raport anual de activitate începând cu 2012, DG DEVCO a exprimat o rezervă cu privire la regularitatea operațiunilor subiacente. Un plan de acțiune a fost așadar adoptat pentru a remedia deficiențele care afectau implementarea sistemului de control al DG DEVCO. |
| --- | --- |

29.

În fiecare raport anual de activitate începând cu 2012, DG DEVCO a exprimat o rezervă cu privire la regularitatea operațiunilor subiacente. Un plan de acțiune a fost așadar adoptat pentru a remedia deficiențele care afectau implementarea sistemului de control al DG DEVCO.

| 30. | Curtea a recunoscut anul trecut progresele satisfăcătoare realizate în ceea ce privește planul de acțiune pe 2015: 10 acțiuni fuseseră finalizate, cinci fuseseră puse în aplicare parțial, iar una era în curs de desfășurare. |
| --- | --- |

30.

Curtea a recunoscut anul trecut progresele satisfăcătoare realizate în ceea ce privește planul de acțiune pe 2015: 10 acțiuni fuseseră finalizate, cinci fuseseră puse în aplicare parțial, iar una era în curs de desfășurare.

| 31. | În planul său de acțiune pe 2016, DG DEVCO a continuat să acorde atenție domeniilor cu grad ridicat de risc, și anume fondurile care fac obiectul gestiunii indirecte prin organizații internaționale și finanțările nerambursabile care fac obiectul gestiunii directe. Până în martie 2018, fuseseră finalizate 10 acțiuni, două fuseseră puse în aplicare parțial (31), iar două erau în curs de desfășurare. |
| --- | --- |

31.

În planul său de acțiune pe 2016, DG DEVCO a continuat să acorde atenție domeniilor cu grad ridicat de risc, și anume fondurile care fac obiectul gestiunii indirecte prin organizații internaționale și finanțările nerambursabile care fac obiectul gestiunii directe. Până în martie 2018, fuseseră finalizate 10 acțiuni, două fuseseră puse în aplicare parțial (31), iar două erau în curs de desfășurare.

| 32. | Șase noi măsuri specifice au fost adăugate la planul de acțiune pe 2017. Ele urmăresc, de exemplu, reducerea erorilor generate de devizele de program. Măsurile includeau, de asemenea, modificările care trebuie aduse modelelor de contract pentru acordurile de delegare și pentru „evaluările pe piloni”, cu scopul de a reflecta modificările din noul Regulament financiar. |
| --- | --- |

32.

Șase noi măsuri specifice au fost adăugate la planul de acțiune pe 2017. Ele urmăresc, de exemplu, reducerea erorilor generate de devizele de program. Măsurile includeau, de asemenea, modificările care trebuie aduse modelelor de contract pentru acordurile de delegare și pentru „evaluările pe piloni”, cu scopul de a reflecta modificările din noul Regulament financiar.

| 33. | Sistemul de control al DG DEVCO este bazat pe controale ex ante efectuate înainte de acceptarea cheltuielilor declarate de către beneficiari. Și în acest an, frecvența erorilor constatate, inclusiv în cadrul unor declarații finale de cheltuieli care făcuseră, ex ante, obiectul unor audituri externe și al unor verificări ale cheltuielilor, continuă să indice existența unor deficiențe la nivelul acestor controale. |
| --- | --- |

33.

Sistemul de control al DG DEVCO este bazat pe controale ex ante efectuate înainte de acceptarea cheltuielilor declarate de către beneficiari. Și în acest an, frecvența erorilor constatate, inclusiv în cadrul unor declarații finale de cheltuieli care făcuseră, ex ante, obiectul unor audituri externe și al unor verificări ale cheltuielilor, continuă să indice existența unor deficiențe la nivelul acestor controale.

| 33. | La sfârșitul lunii martie 2018 au fost adoptați termenii de referință revizuiți pentru verificările cheltuielilor, care se preconizează că vor contribui la îmbunătățirea performanței controalelor ex ante. |
| --- | --- |

33.

Studiul din 2017 cu privire la rata de eroare reziduală

| 34. | În 2017, DG DEVCO a realizat un al șaselea studiu cu privire la rata de eroare reziduală, cu scopul de a estima nivelul erorilor care nu fuseseră detectate de niciun control de gestiune destinat să prevină sau să detecteze și să corecteze erorile pentru ansamblul domeniilor aflate sub responsabilitatea sa (32). Pentru al doilea an la rând, rata de eroare reziduală estimată în acest studiu se încadrează în pragul de semnificație de 2 % stabilit de Comisie (33). |
| --- | --- |

34.

În 2017, DG DEVCO a realizat un al șaselea studiu cu privire la rata de eroare reziduală, cu scopul de a estima nivelul erorilor care nu fuseseră detectate de niciun control de gestiune destinat să prevină sau să detecteze și să corecteze erorile pentru ansamblul domeniilor aflate sub responsabilitatea sa (32). Pentru al doilea an la rând, rata de eroare reziduală estimată în acest studiu se încadrează în pragul de semnificație de 2 % stabilit de Comisie (33).

| 35. | În raportul său anual de activitate pe 2017, DG DEVCO a eliminat secțiunea în care atrăgea atenția asupra limitării prezente în studiul privind rata de eroare reziduală în legătură cu sfera examinării procedurilor de achiziții, deși această limitare există în continuare. |
| --- | --- |

35.

În raportul său anual de activitate pe 2017, DG DEVCO a eliminat secțiunea în care atrăgea atenția asupra limitării prezente în studiul privind rata de eroare reziduală în legătură cu sfera examinării procedurilor de achiziții, deși această limitare există în continuare.

| 35. | În opinia Comisiei, perspectiva examinării procedurilor de achiziții publice ca o diferență majoră a fost oarecum exagerată deoarece contractanții în materie de rată de eroare reziduală examinează o parte din procedurile de achiziții publice: verifică documentele justificative de bază (precum anunțul de licitație, rapoartele de deschidere a ofertelor, rapoartele de evaluare, decizia de atribuire etc.), dar metodologia de stabilire a ratei de eroare reziduală nu prevede reefectuarea procesului de selecție (nici la nivelul Comisiei, nici la nivelul beneficiarului). În unele cazuri, contractanții pot decide, pe baza experienței profesionale și a unei analize a riscurilor, să analizeze în detaliu procesul de achiziție. |
| --- | --- |

35.

| 36. | În studiul din 2017 cu privire la rata de eroare reziduală, numărul operațiunilor în cazul cărora nu fuseseră efectuate teste de fond deoarece s-a acordat credibilitate deplină activității anterioare de control a fost cu mult mai ridicat (67 % dintre operațiuni) decât în cazul studiilor anterioare (a se vedea
  caseta 6
  ), aceasta în condițiile în care manualul privind rata de eroare reziduală permite utilizarea unei astfel de credibilități „doar în situații rare” (34). În ceea ce privește cea mai mare parte a operațiunilor reținute de Curte pentru analiza cu privire la rata de eroare reziduală (35), aceasta a concluzionat că s-a acordat o credibilitate deplină activității anterioare de control în mod incorect sau în lipsa unei justificări adecvate. În plus, erorile identificate în urma activității anterioare de control nu au fost extrapolate la populația netestată și, prin urmare, studiul pornește de la ipoteza că această populație nu conține erori. Acest lucru are un impact asupra ratei de eroare reziduală. |
| --- | --- |

36.

În studiul din 2017 cu privire la rata de eroare reziduală, numărul operațiunilor în cazul cărora nu fuseseră efectuate teste de fond deoarece s-a acordat credibilitate deplină activității anterioare de control a fost cu mult mai ridicat (67 % dintre operațiuni) decât în cazul studiilor anterioare (a se vedea
  caseta 6
  ), aceasta în condițiile în care manualul privind rata de eroare reziduală permite utilizarea unei astfel de credibilități „doar în situații rare” (34). În ceea ce privește cea mai mare parte a operațiunilor reținute de Curte pentru analiza cu privire la rata de eroare reziduală (35), aceasta a concluzionat că s-a acordat o credibilitate deplină activității anterioare de control în mod incorect sau în lipsa unei justificări adecvate. În plus, erorile identificate în urma activității anterioare de control nu au fost extrapolate la populația netestată și, prin urmare, studiul pornește de la ipoteza că această populație nu conține erori. Acest lucru are un impact asupra ratei de eroare reziduală.

| 36. | La punerea în aplicare a exercițiului 2017 privind rata de eroare reziduală, s-a recurs la raționamentul profesional în cazul în care s-a permis sau s-a solicitat o interpretare.

  Pe baza acestei experiențe, Comisia va lua în considerare evoluția metodologiei, astfel încât aceasta să se bazeze pe activitatea de audit anterioară în situațiile mai mult decât excepționale în care se aplică standardele internaționale. |
| --- | --- |

36.

Pe baza acestei experiențe, Comisia va lua în considerare evoluția metodologiei, astfel încât aceasta să se bazeze pe activitatea de audit anterioară în situațiile mai mult decât excepționale în care se aplică standardele internaționale.

| 37. | Pe lângă creșterea considerabilă a numărului de cazuri în care s-a acordat credibilitate deplină activității anterioare de control, examinarea Curții a identificat, de asemenea, erori și neconcordanțe în calcule și în extrapolarea erorilor individuale. Aceste erori sunt similare cu cele semnalate de Curte în Raportul anual pe 2014 referitor la fondurile europene de dezvoltare (36). |
| --- | --- |

37.

Pe lângă creșterea considerabilă a numărului de cazuri în care s-a acordat credibilitate deplină activității anterioare de control, examinarea Curții a identificat, de asemenea, erori și neconcordanțe în calcule și în extrapolarea erorilor individuale. Aceste erori sunt similare cu cele semnalate de Curte în Raportul anual pe 2014 referitor la fondurile europene de dezvoltare (36).

| 38. | Comisia nu a monitorizat în mod corespunzător activitatea desfășurată de contractant privind rata de eroare reziduală și, prin urmare, nu putea să prevină apariția acestor probleme. |
| --- | --- |

38.

Comisia nu a monitorizat în mod corespunzător activitatea desfășurată de contractant privind rata de eroare reziduală și, prin urmare, nu putea să prevină apariția acestor probleme.

| 38. | S-au organizat reuniuni periodice care au monitorizat în detaliu progresele studiului. Comisia a furnizat contractantului RER orientări în limitele stabilite prin necesitatea absolută a independenței și a raționamentului său profesional. Cu toate acestea, Comisia propune îmbunătățirea în continuare a monitorizării, în vederea unei supravegheri mai strânse a mai multor aspecte specifice, cum ar fi numărul de cazuri de dependență totală. |
| --- | --- |

38.

Caseta 6 –   Evoluția numărului de operațiuni pentru care s-a acordat o credibilitate deplină activității anterioare de control, perioada 2012-2017

Image

Sursa: Curtea de Conturi Europeană.

OBSERVAȚIILE CURȚII

RĂSPUNSURILE COMISIEI

Examinarea raportului anual de activitate pe 2017

| 39. | În 2016, declarația de asigurare a directorului general DG DEVCO a inclus două rezerve, dintre care una privea finanțările nerambursabile aflate în gestiune directă și indirectă, gestiunea indirectă prin intermediul organizațiilor internaționale și al agențiilor de dezvoltare și devizele de programe. Rezerva care figurează în declarația de asigurare inclusă în raportul anual de activitate pe 2017 (37) menționează numai finanțările nerambursabile din cadrul gestiunii directe. |
| --- | --- |

39.

În 2016, declarația de asigurare a directorului general DG DEVCO a inclus două rezerve, dintre care una privea finanțările nerambursabile aflate în gestiune directă și indirectă, gestiunea indirectă prin intermediul organizațiilor internaționale și al agențiilor de dezvoltare și devizele de programe. Rezerva care figurează în declarația de asigurare inclusă în raportul anual de activitate pe 2017 (37) menționează numai finanțările nerambursabile din cadrul gestiunii directe.

| 40. | Această rezervă se bazează pe rezultatele studiului privind rata de eroare reziduală. Dacă acest studiu ar fi urmat aceeași abordare prudentă ca în anii anteriori, rezultatele sale și, prin urmare, declarația de asigurare ar fi fost probabil diferite. |
| --- | --- |

40.

Această rezervă se bazează pe rezultatele studiului privind rata de eroare reziduală. Dacă acest studiu ar fi urmat aceeași abordare prudentă ca în anii anteriori, rezultatele sale și, prin urmare, declarația de asigurare ar fi fost probabil diferite.

| 40. | Rezerva nu se bazează numai pe rezultatul acestui studiu privind rata de eroare reziduală. Aceasta este rezultatul unei analize a riscurilor pe baza exercițiilor CCE privind declarația de asigurare și rata de eroare reziduală din ultimii trei ani. Prin urmare, nu se poate concluziona că abordarea urmată în cadrul exercițiului privind rata de eroare reziduală aflat în curs de examinare ar fi condus probabil la un rezultat diferit în ceea ce privește rezervele.

  În plus, rezerva din raportul anual de activitate pentru 2017 s-a referit într-adevăr la granturi numai în cadrul gestiunii directe, în timp ce, în anii anteriori, combinarea ratelor de eroare și a evaluărilor de risc a condus la rezerve în ceea ce privește mai multe domenii de cheltuieli. Totuși, acest lucru nu înseamnă că eforturile în materie de control au fost reduse. În descrierea rezervei se explică faptul că, deși rezerva se referă doar la granturi numai în cadrul gestiunii directe, vor continua și acțiunile legate de alte domenii de cheltuieli, și anume cele din anii anteriori. |
| --- | --- |

40.

În plus, rezerva din raportul anual de activitate pentru 2017 s-a referit într-adevăr la granturi numai în cadrul gestiunii directe, în timp ce, în anii anteriori, combinarea ratelor de eroare și a evaluărilor de risc a condus la rezerve în ceea ce privește mai multe domenii de cheltuieli. Totuși, acest lucru nu înseamnă că eforturile în materie de control au fost reduse. În descrierea rezervei se explică faptul că, deși rezerva se referă doar la granturi numai în cadrul gestiunii directe, vor continua și acțiunile legate de alte domenii de cheltuieli, și anume cele din anii anteriori.

| 41. | DG DEVCO a estimat că suma globală expusă riscului la momentul plății este de 82,96  milioane de euro (38). Din această sumă, DG DEVCO estimează că 13,08  milioane de euro (16 %) vor face obiectul unor corecții în urma controalelor pe care le va efectua în anii următori (39). |
| --- | --- |

41.

DG DEVCO a estimat că suma globală expusă riscului la momentul plății este de 82,96  milioane de euro (38). Din această sumă, DG DEVCO estimează că 13,08  milioane de euro (16 %) vor face obiectul unor corecții în urma controalelor pe care le va efectua în anii următori (39).

CONCLUZIE ȘI RECOMANDĂRI

Concluzie

| 42. | Așa cum reiese din ansamblul probelor de audit, conturile fondurilor europene de dezvoltare pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2017 prezintă în mod fidel, sub toate aspectele semnificative, situația financiară a acestora, precum și rezultatele operațiunilor, fluxurile de numerar ale acestora și modificările în structura activelor nete pentru exercițiul încheiat la această dată, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului financiar și cu normele contabile adoptate de contabil. |
| --- | --- |

42.

Așa cum reiese din ansamblul probelor de audit, conturile fondurilor europene de dezvoltare pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2017 prezintă în mod fidel, sub toate aspectele semnificative, situația financiară a acestora, precum și rezultatele operațiunilor, fluxurile de numerar ale acestora și modificările în structura activelor nete pentru exercițiul încheiat la această dată, în conformitate cu dispozițiile Regulamentului financiar și cu normele contabile adoptate de contabil.

| 43. | Ansamblul probelor de audit indică faptul că, pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2017:






  (a) | veniturile fondurilor europene de dezvoltare nu erau afectate de un nivel semnificativ de eroare; |
| --- | --- | --- |

43.

Ansamblul probelor de audit indică faptul că, pentru exercițiul financiar încheiat la 31 decembrie 2017:

(a)

veniturile fondurilor europene de dezvoltare nu erau afectate de un nivel semnificativ de eroare;

| (b) | operațiunile de plată aferente FED erau afectate de un nivel semnificativ de eroare (a se vedea punctele 17-28). Testele efectuate de Curte pe operațiuni, incluzând rezultatele ajustate legate de rata de eroare reziduală care au fost integrate, au indicat un nivel de eroare estimat de 4,5  % (a se vedea
  anexa 1
  ). |
| --- | --- |

(b)

operațiunile de plată aferente FED erau afectate de un nivel semnificativ de eroare (a se vedea punctele 17-28). Testele efectuate de Curte pe operațiuni, incluzând rezultatele ajustate legate de rata de eroare reziduală care au fost integrate, au indicat un nivel de eroare estimat de 4,5  % (a se vedea
  anexa 1
  ).

| 44. | În ceea ce privește studiul referitor la rata de eroare reziduală, având în vedere abordarea mai puțin prudentă și natura, relevanța și volumul erorilor detectate în cursul analizei Curții, aceasta a ajuns la concluzia că rezultatele studiului din 2017 nu pot fi comparate cu rezultatele obținute în anii anteriori. Deficiențele detectate au un impact asupra rezultatelor privind rata de eroare reziduală din 2017 (a se vedea punctele 36-38). |
| --- | --- |

44.

În ceea ce privește studiul referitor la rata de eroare reziduală, având în vedere abordarea mai puțin prudentă și natura, relevanța și volumul erorilor detectate în cursul analizei Curții, aceasta a ajuns la concluzia că rezultatele studiului din 2017 nu pot fi comparate cu rezultatele obținute în anii anteriori. Deficiențele detectate au un impact asupra rezultatelor privind rata de eroare reziduală din 2017 (a se vedea punctele 36-38).

| 44. | Nu se poate concluziona că o abordare diferită ar fi condus în mod automat la un rezultat diferit în ceea ce privește rata de eroare. |
| --- | --- |

44.

| 45. | În prezent, există o inconsecvență între procesul bugetar (Parlamentul European nu este implicat) și procesul de asigurare a răspunderii de gestiune (Parlamentul European este parțial implicat în descărcarea de gestiune) [a se vedea punctul 3 litera (c)]. O posibilă integrare viitoare a FED în bugetul general al UE ar putea atenua riscurile asociate cu această inconsecvență (descărcare bugetară anuală artificială și lipsa competenței bugetare a Parlamentului European). |
| --- | --- |

45.

În prezent, există o inconsecvență între procesul bugetar (Parlamentul European nu este implicat) și procesul de asigurare a răspunderii de gestiune (Parlamentul European este parțial implicat în descărcarea de gestiune) [a se vedea punctul 3 litera (c)]. O posibilă integrare viitoare a FED în bugetul general al UE ar putea atenua riscurile asociate cu această inconsecvență (descărcare bugetară anuală artificială și lipsa competenței bugetare a Parlamentului European).

Recomandări

| 46. | Anexa 3
  prezintă constatările rezultate în urma examinării de către Curte a situației acțiunilor întreprinse ca urmare a celor patru recomandări formulate în raportul său anual pe 2014 (40), dintre care DG DEVCO a pus în aplicare (41) în integralitate recomandările 1, 2 și 4. Pe baza examinării sale referitoare la studiul din 2017 privind rata de eroare reziduală, Curtea consideră că recomandarea 3 nu a fost pusă în aplicare (a se vedea punctul 37). |
| --- | --- |

46.

Anexa 3
  prezintă constatările rezultate în urma examinării de către Curte a situației acțiunilor întreprinse ca urmare a celor patru recomandări formulate în raportul său anual pe 2014 (40), dintre care DG DEVCO a pus în aplicare (41) în integralitate recomandările 1, 2 și 4. Pe baza examinării sale referitoare la studiul din 2017 privind rata de eroare reziduală, Curtea consideră că recomandarea 3 nu a fost pusă în aplicare (a se vedea punctul 37).

| 46. | Comisia consideră că recomandarea va fi pusă în aplicare integral: au fost emise noi versiuni ale metodologiei de stabilire a ratei de eroare reziduală și a manualului aferent care abordează problemele ridicate de către CCE. |
| --- | --- |

46.

| 47. | În urma acestei examinări și pe baza constatărilor și a concluziilor formulate pentru exercițiul 2017, Curtea recomandă Comisiei ca, începând din 2019: |
| --- | --- |

47.

În urma acestei examinări și pe baza constatărilor și a concluziilor formulate pentru exercițiul 2017, Curtea recomandă Comisiei ca, începând din 2019:

| — | Recomandarea 1: să monitorizeze îndeaproape desfășurarea studiului privind rata de eroare reziduală, în special faptul că deciziile legate de acordarea unei credibilități depline activității anterioare de control sunt perfect conforme cu metodologia și sunt justificate (a se vedea punctul 36); |
| --- | --- |

—

Recomandarea 1: să monitorizeze îndeaproape desfășurarea studiului privind rata de eroare reziduală, în special faptul că deciziile legate de acordarea unei credibilități depline activității anterioare de control sunt perfect conforme cu metodologia și sunt justificate (a se vedea punctul 36);

Comisia acceptă recomandarea.

Comisia propune îmbunătățirea în continuare a monitorizării, în vederea unei supravegheri mai strânse a mai multor aspecte specifice, cum ar fi numărul de cazuri de dependență totală.

| — | Recomandarea 2: să prezinte din nou în raportul anual de activitate limitările studiului privind rata de eroare reziduală (a se vedea punctul 35); |
| --- | --- |

—

Recomandarea 2: să prezinte din nou în raportul anual de activitate limitările studiului privind rata de eroare reziduală (a se vedea punctul 35);

Comisia acceptă recomandarea.

| — | Recomandarea 3: să ia măsuri decisive pentru a pune în aplicare de facto orientările privind acceptarea cheltuielilor, astfel încât să se evite validările și închiderile de sume în exces (a se vedea
  caseta 5
  ); |
| --- | --- |

—

Recomandarea 3: să ia măsuri decisive pentru a pune în aplicare de facto orientările privind acceptarea cheltuielilor, astfel încât să se evite validările și închiderile de sume în exces (a se vedea
  caseta 5
  );

Comisia acceptă recomandarea și va căuta modalități de clarificare și de punere în aplicare a orientărilor relevante.

| — | Recomandarea 4: să ia măsuri pentru a se asigura că numai costurile suportate sunt acceptate drept cheltuieli pentru operațiunile Fondului fiduciar pentru infrastructura din Africa (a se vedea punctul 22); |
| --- | --- |

—

Recomandarea 4: să ia măsuri pentru a se asigura că numai costurile suportate sunt acceptate drept cheltuieli pentru operațiunile Fondului fiduciar pentru infrastructura din Africa (a se vedea punctul 22);

Comisia acceptă recomandarea.

Comisia va lua măsuri pentru a preveni acceptarea cheltuielilor estimative raportate în situațiile financiare ale Fondului fiduciar pentru infrastructura din Africa.

| — | Recomandarea 5: să definească un indicator-cheie de performanță prin care să monitorizeze vechimea acumulată de contribuțiile în avans plătite către fondurile fiduciare (a se vedea punctul 10); |
| --- | --- |

—

Recomandarea 5: să definească un indicator-cheie de performanță prin care să monitorizeze vechimea acumulată de contribuțiile în avans plătite către fondurile fiduciare (a se vedea punctul 10);

Comisia nu acceptă această recomandare.

În conformitate cu normele contabile, contribuțiile FED la fondurile fiduciare ale UE sunt prezentate în conturile anuale ale FED. Acestea sunt monitorizate și controlate anual. În plus, perioada de absorbție a RAL aferentă fondurilor fiduciare ale UE care are un impact direct asupra îmbătrânirii acestor contribuții este monitorizată în timp real prin intermediul indicatorului-cheie de performanță 4 (capacitatea de absorbție a RAL). Comisia consideră, prin urmare, că îmbătrânirea contribuțiilor FED la fondurile fiduciare ale UE este monitorizată în mod corespunzător și că nu este necesară crearea unui indicator-cheie de performanță suplimentar.

| — | Recomandarea 6: să propună, în cadrul studiilor actuale cu privire la dispozițiile post-Cotonou, o soluție pertinentă pentru inconsecvențele legate de procesul bugetar și de asigurarea răspunderii de gestiune în cazul FED (a se vedea punctul 45). |
| --- | --- |

—

Recomandarea 6: să propună, în cadrul studiilor actuale cu privire la dispozițiile post-Cotonou, o soluție pertinentă pentru inconsecvențele legate de procesul bugetar și de asigurarea răspunderii de gestiune în cazul FED (a se vedea punctul 45).

Comisia acceptă recomandarea.

Întrucât Comisia a prezentat deja o propunere, consideră că recomandarea va fi pusă în aplicare.

---

(1)  A se vedea articolele 43, 48-50 și 58 din Regulamentul (UE) 2015/323 al Consiliului din 2 martie 2015 privind regulamentul financiar aplicabil celui de Al unsprezecelea fond european de dezvoltare (JO L 58, 3.3.2015, p. 17).

(2)  Un acord tripartit încheiat în 2012 între BEI, Comisie și Curte [articolul 134 din Regulamentul (CE) nr. 215/2008 al Consiliului din 18 februarie 2008 privind regulamentul financiar aplicabil celui de Al zecelea fond european de dezvoltare (JO L 78, 19.3.2008, p. 1)] stabilește normele pentru auditarea acestor operațiuni de către Curte. Facilitatea pentru investiții nu face obiectul declarației de asigurare a Curții.

(3)  Cu excepția a 4 % din cheltuielile FED din 2017 gestionate de Direcția Generală Ajutor Umanitar și Protecție Civilă (ECHO).

(4)  Cum ar fi contracte de lucrări/de furnizare de bunuri/de prestare de servicii, finanțări nerambursabile, sprijin bugetar sau devize de program.

(5)  JO L 210, 6.8.2013, p. 1.

(6)  Între 2013 și 2015, fondurile au fost angajate prin facilitatea de tranziție.

(7)  Inclusiv o sumă de 1 139 de milioane de euro gestionată de BEI.

(8)  Acest obiectiv a fost stabilit atât pentru întregul domeniu de responsabilitate, cât și în mod specific pentru FED.

(9)  Se consideră că un contract a expirat dacă acesta se află încă în curs la mai mult de 18 luni de la data încheierii perioadei sale operaționale.

(10)  RAL reprezintă suma angajamentelor restante convenite, dar care încă nu au fost convertite în plăți.

(11)  În temeiul articolelor 43, 48-50 și 58 din Regulamentul financiar aplicabil celui de Al unsprezecelea FED, resursele FED care sunt gestionate de BEI nu fac obiectul prezentei declarații de asigurare.

(12)  A se vedea articolul 44 din Regulamentul (UE) 2015/323.

(13)  A se vedea articolul 43 din Regulamentul (UE) 2015/323.

(14)  Uniunea Africană, Angola, Barbados, Burkina Faso, Republica Democratică Congo, Etiopia, Fiji, Haiti, Jamaica, Kenya, Madagascar, Malawi, Mali, Niger, Nigeria, Rwanda, Senegal, Sierra Leone, Sudanul de Sud, Sudan, Tanzania, Zambia, Zimbabwe.

(15)  DG DEVCO: 19 plăți; ECHO: 9 plăți în domeniul ajutorului umanitar.

(16)  Ca urmare a analizei sale referitoare la studiile privind rata de eroare reziduală, Curtea a constatat că metodologia care a stat la baza acestui studiu prevede un număr foarte limitat de controale la fața locului și o sferă limitată a examinării procedurilor de achiziții. Prin urmare, pentru acest exercițiu, Curtea a ajustat rezultatul studiului privind rata de eroare reziduală cu procentajele de eroare legate de nerespectarea normelor privind achizițiile publice. Baza de ajustare a fost reprezentată de constatările aferente declarațiilor de asigurare ale Curții din perioada 2014-2016 referitoare la FED.

(17)  Curtea a efectuat teste pe 17 ordine de recuperare (cu o valoare totală de 16,7 milioane de euro) și a constatat că 3 dintre acestea (reprezentând 0,4 milioane de euro) fuseseră înregistrate incorect ca venituri și nu ca recuperări ale unor prefinanțări neutilizate.

(18)  Corecții în valoare de 1,1 milioane de euro care corespund unor erori identificate de DG DEVCO și corecții în valoare de 4 milioane de euro care corespund unor erori identificate ulterior de auditorii Curții.

(19)  Nivelul de eroare este calculat pe baza unui eșantion reprezentativ. Cifra indicată reprezintă cea mai bună estimare. Curtea are în proporție de 95 % certitudinea că nivelul de eroare estimat din cadrul populației se situează între 1,2 % și 7,8 % (limita inferioară, respectiv superioară, a nivelului de eroare).

(20)  Plățile legate de proiecte exclud plățile de sprijin bugetar.

(21)  Cum ar fi contracte de lucrări/de furnizare de bunuri/de prestare de servicii.

(22)  În nouă cazuri, reprezentând 1,1 puncte procentuale, eroarea fusese comisă chiar de către Comisie, iar în patru cazuri, reprezentând 0,8 puncte procentuale, eroarea fusese comisă de către beneficiari.

(23)  Aceste erori au contribuit cu 1,7 puncte procentuale la nivelul de eroare estimat.

(24)  Standardele internaționale de raportare financiară (International Financial Reporting Standards).

(25)  „Întocmirea situațiilor financiare în conformitate cu standardele IFRS presupune utilizarea anumitor estimări contabile cruciale. Acest cadru obligă de asemenea conducerea BEI să își exercite raționamentul profesional în procesul de aplicare a politicilor contabile ale fondului fiduciar.” Punctul 2.2 – Principalele raționamente și estimări contabile, situațiile financiare de la 31 decembrie 2015 ale FFI.

(26)  Plățile pentru sprijin bugetar finanțate în 2017 din bugetul FED s-au ridicat la 880 de milioane de euro.

(27)  Plățile efectuate în 2017 din bugetul FED pentru proiecte cu donatori multipli implementate de organizații internaționale s-au ridicat la 812 milioane de euro. Nu se poate preciza proporția din această sumă pentru care s-a aplicat abordarea noțională, întrucât Comisia nu o monitorizează separat.

(28)  Eficiența și eficacitatea sprijinului bugetar sunt analizate în mai multe rapoarte speciale ale Curții, cele mai recente legate de această tematică fiind Raportul special nr. 32/2016, intitulat „Asistența acordată Ucrainei de către UE”, și Raportul special nr. 30/2016, intitulat „Eficacitatea sprijinului acordat de UE în sectoare prioritare în Honduras”.

(29)  Curtea nu a controlat elementele subiacente de cheltuieli în cazurile în care contribuția Comisiei era sub 75 % din bugetul acțiunii respective. În cazul în care această contribuție se situează între 75 % și 90 %, Curtea a evaluat de la caz la caz necesitatea de a efectua controale cu privire la elementele subiacente de cheltuieli.

(30)  Cifra indicată reprezintă cea mai bună estimare bazată pe un eșantion reprezentativ format din 117 operațiuni. Curtea are în proporție de 95 % certitudinea că nivelul de eroare din cadrul populației se situează între 2,8 % și 10,2 % (limita inferioară, respectiv superioară, a nivelului de eroare).

(31)  Informarea beneficiarilor cu privire la faptul că este posibil ca DG DEVCO să le solicite documente justificative detaliate înainte de a aproba cheltuielile; crearea unei unități centrale care să coordoneze relațiile cu organizațiile internaționale.

(32)  FED și bugetul general al UE.

(33)  În 2015: 2,2 %; în 2016: 1,7 %; în 2017: 1,18 %.

(34)  DEVCO, Residual Error Rate: Instruction Manual for Annual Measurement Exercise, p. 26.

(35)  Examinarea Curții a arătat că, în cazul a 26 dintre cele 41 de operațiuni examinate, nu ar fi trebuit să se acorde credibilitate deplină activității anterioare de control.

(36)  A se vedea punctul 43 din Raportul anual pe 2014 referitor la activitățile finanțate de Al optulea, Al nouălea, Al zecelea și Al unsprezecelea fond european de dezvoltare (FED) (JO C 373, 10.11.2015, p. 289).

(37)  A se vedea capitolul 2.1.5 din Raportul anual de activitate pe 2017.

(38)  Cea mai bună estimare prudentă a cuantumului aferent acelor cheltuieli ordonanțate în cursul exercițiului care nu sunt conforme cu dispozițiile contractuale și de reglementare aplicabile la momentul efectuării plății.

(39)  A se vedea Raportul anual de activitate pe 2017 al DG DEVCO, p. 59.

(40)  Pentru exercițiul de analiză a situației recomandărilor desfășurat în acest an, Curtea a ales raportul pe 2014 deoarece, în principiu, intervalul de timp scurs ar fi trebuit să fie suficient pentru a-i permite Comisiei să pună în aplicare recomandările Curții.

(41)  Obiectivul acestei examinări a fost de a se verifica dacă fuseseră introduse măsuri corective ca răspuns la recomandările formulate de Curte, și nu de a se evalua eficacitatea punerii lor în aplicare.

(42)  Includ alocările inițiale pentru Al optulea, Al nouălea, Al zecelea și Al unsprezecelea FED, cofinanțări, dobânzi, resurse diverse și transferuri de la FED anterioare.

(43)  Ca procent din resurse.

(44)  Valorile negative corespund sumelor dezangajate.

(45)  Angajamentele globale se raportează la deciziile de finanțare.

(46)  Angajamentele individuale privesc contractele la nivel individual.

(47)  Angajamentele nete după dezangajări. Plăți nete după recuperări.

---

ANEXA 1

REZULTATELE TESTELOR EFECTUATE PE OPERAȚIUNI PENTRU FONDURILE EUROPENE DE DEZVOLTARE

| | 2017 | 2016 |
| --- | --- | --- |
| |
| DIMENSIUNEA ȘI STRUCTURA EȘANTIONULUI |
| |
| Total operațiuni | 142 | 143 |
| |
| IMPACTUL ESTIMAT AL ERORILOR CUANTIFICABILE |
| | | |
| Nivelul de eroare estimat | 4,5  % | 3,3  % |
| | | |
| | Limita superioară a nivelului de eroare (UEL) | 7,8  % | |
| | Limita inferioară a nivelului de eroare (LEL) | 1,2  % | |

2017

2016

DIMENSIUNEA ȘI STRUCTURA EȘANTIONULUI

Total operațiuni

142

143

IMPACTUL ESTIMAT AL ERORILOR CUANTIFICABILE

Nivelul de eroare estimat

4,5  %

3,3  %

Limita superioară a nivelului de eroare (UEL)

7,8  %

Limita inferioară a nivelului de eroare (LEL)

1,2  %

---

ANEXA 2

PLĂȚILE DIN CADRUL FED ÎN 2017, ÎN FUNCȚIE DE PRINCIPALELE REGIUNI

Surse: harta de fundal © OpenStreetMap contributors autorizați sub licența Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0 (CC BY-SA) și Curtea de Conturi Europeană, pe baza conturilor anuale consolidate pentru exercițiul 2017 aferente celui de Al optulea, celui de Al nouălea, celui de Al zecelea și celui de Al unsprezecelea FED.

Surse: harta de fundal © OpenStreetMap contributors autorizați sub licența Creative Commons Attribution-ShareAlike 2.0 (CC BY-SA) și Curtea de Conturi Europeană, pe baza conturilor anuale consolidate pentru exercițiul 2017 aferente celui de Al optulea, celui de Al nouălea, celui de Al zecelea și celui de Al unsprezecelea FED.

---

ANEXA 3

SITUAȚIA ACȚIUNILOR ÎNTREPRINSE ÎN URMA RECOMANDĂRILOR ANTERIOARE FORMULATE CU PRIVIRE LA FONDURILE EUROPENE DE DEZVOLTARE

| Exercițiu | Recomandarea Curții | Analiza Curții cu privire la progresele realizate | Răspunsul Comisiei |
| --- | --- | --- | --- |
| Pusă în aplicare integral | În curs de punere în aplicare | Nepusă în aplicare | Nu mai este aplicabilă | Probe insuficiente |
| Pusă în aplicare în majoritatea privințelor | Pusă în aplicare în anumite privințe |
| 2014 | Recomandarea 1: EuropeAid ar trebui să stabilească și să implementeze proceduri de control intern pentru a se asigura că prefinanțările sunt validate și închise pe baza cheltuielilor suportate efectiv, și nu pe baza angajamentelor juridice. | x | | | | | | |
| Recomandarea 2: EuropeAid ar trebui să consolideze verificarea sistematică a utilizării, de către țările partenere, a cursului de schimb corect pentru a converti plățile de sprijin bugetar în moneda lor națională. | x | | | | | | |
| Recomandarea 3: EuropeAid ar trebui să se asigure, împreună cu contractantul responsabil de studiul privind rata de eroare reziduală, de faptul că problemele pe care le-am identificat sunt remediate. | | | | x | | | |
| Recomandarea 4: EuropeAid ar trebui să își îmbunătățească indicatorii din punctul de vedere al valorilor-țintă în funcție de care se evaluează eficiența și raportul cost-eficacitate al controalelor. De asemenea, EuropeAid ar trebui să își îmbunătățească abordarea legată de costuri, precum și procedurile și sistemele sale de informații de gestiune pentru a putea măsura beneficiile controalelor. | x | | | | | | |

Exercițiu

Recomandarea Curții

Analiza Curții cu privire la progresele realizate

Răspunsul Comisiei

Pusă în aplicare integral

În curs de punere în aplicare

Nepusă în aplicare

Nu mai este aplicabilă

Probe insuficiente

Pusă în aplicare în majoritatea privințelor

Pusă în aplicare în anumite privințe

2014

Recomandarea 1: EuropeAid ar trebui să stabilească și să implementeze proceduri de control intern pentru a se asigura că prefinanțările sunt validate și închise pe baza cheltuielilor suportate efectiv, și nu pe baza angajamentelor juridice.

x

Recomandarea 2: EuropeAid ar trebui să consolideze verificarea sistematică a utilizării, de către țările partenere, a cursului de schimb corect pentru a converti plățile de sprijin bugetar în moneda lor națională.

x

Recomandarea 3: EuropeAid ar trebui să se asigure, împreună cu contractantul responsabil de studiul privind rata de eroare reziduală, de faptul că problemele pe care le-am identificat sunt remediate.

x

Recomandarea 4: EuropeAid ar trebui să își îmbunătățească indicatorii din punctul de vedere al valorilor-țintă în funcție de care se evaluează eficiența și raportul cost-eficacitate al controalelor. De asemenea, EuropeAid ar trebui să își îmbunătățească abordarea legată de costuri, precum și procedurile și sistemele sale de informații de gestiune pentru a putea măsura beneficiile controalelor.

x

---