# Den Europæiske Unions C 346/27.

| | ISSN 1977-0871 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 346 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 61. årgang27. september 2018 |

ISSN 1977-0871

Den Europæiske Unions

Tidende

C 346

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

61. årgang27. september 2018

---

| Indhold | Side |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2017-2018Mødeperioden fra den 2. til den 5. oktober 2017
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i  EUT C 109 af 22.3.2018 .
  VEDTAGNE TEKSTERMødeperioden fra den 23. til den 26. oktober 2017
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i  EUT C 138 af 19.4.2018 .

  Den vedtagne tekst af 25. oktober 2017 om decharge for regnskabsåret 2015 er offentliggjort i  EUT L 318 af 2.12.2017 .
  VEDTAGNE TEKSTER | 1 |

Indhold

Side

EUROPA-PARLAMENTET
  SESSIONEN 2017-2018Mødeperioden fra den 2. til den 5. oktober 2017
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i  EUT C 109 af 22.3.2018 .
  VEDTAGNE TEKSTERMødeperioden fra den 23. til den 26. oktober 2017
  Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i  EUT C 138 af 19.4.2018 .

  Den vedtagne tekst af 25. oktober 2017 om decharge for regnskabsåret 2015 er offentliggjort i  EUT L 318 af 2.12.2017 .
  VEDTAGNE TEKSTER

EUROPA-PARLAMENTET

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i  EUT C 109 af 22.3.2018 .

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i  EUT C 138 af 19.4.2018 .

Den vedtagne tekst af 25. oktober 2017 om decharge for regnskabsåret 2015 er offentliggjort i  EUT L 318 af 2.12.2017 .

1

---

| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| --- | --- |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Europa-Parlamentet |
| | Tirsdag den 3. oktober 2017 |
| 2018/C 346/01 | Europa-Parlamentets beslutning af 3. oktober 2017 om status i forhandlingerne med Det Forenede Kongerige (2017/2847(RSP)) | 2 |
| 2018/C 346/02 | Europa-Parlamentets beslutning af 3. oktober 2017 om styrkelse af kvinders økonomiske indflydelse og status i den private og offentlige sektor i EU (2017/2008(INI)) | 6 |
| 2018/C 346/03 | Europa-Parlamentets beslutning af 3. oktober 2017 om indskrænkning af civilsamfundets spillerum i udviklingslandene (2016/2324(INI)) | 20 |
| 2018/C 346/04 | Europa-Parlamentets beslutning af 3. oktober 2017 om bekæmpelse af it-kriminalitet (2017/2068(INI)) | 29 |
| 2018/C 346/05 | Europa-Parlamentets beslutning af 3. oktober 2017 om EU's politiske forbindelser med ASEAN (2017/2026(INI)) | 44 |
| | Onsdag den 4. oktober 2017 |
| 2018/C 346/06 | Europa-Parlamentets beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Kommissionens forordning om ændring af bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009 ved fastlæggelse af videnskabelige kriterier til bestemmelse af hormonforstyrrende egenskaber (D048947/06 — 2017/2801(RPS)) | 52 |
| 2018/C 346/07 | Europa-Parlamentets beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne FG72 × A5547-127, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (D051972 — 2017/2879(RSP)) | 55 |
| 2018/C 346/08 | Europa-Parlamentets beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne DAS-44406-6, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (D051971 — 2017/2878(RSP)) | 60 |
| 2018/C 346/09 | Europa-Parlamentets beslutning af 4. oktober 2017 om afskaffelse af børneægteskaber (2017/2663(RSP)) | 66 |
| 2018/C 346/10 | Europa-Parlamentets beslutning af 4. oktober 2017 om FN's konference om klimaændringer 2017 i Bonn, Tyskland (COP 23) (2017/2620(RSP)) | 70 |
| | Torsdag den 5. oktober 2017 |
| 2018/C 346/11 | Europa-Parlamentets beslutning af 5. oktober 2017 om situationen for personer med albinisme i Afrika, navnlig i Malawi (2017/2868(RSP)) | 82 |
| 2018/C 346/12 | Europa-Parlamentets beslutning af 5. oktober 2017 om sagerne vedrørende krimtatarlederne Akhtem Chiygoz og Ilmi Umerov og journalist Mykola Semena (2017/2869(RSP)) | 86 |
| 2018/C 346/13 | Europa-Parlamentets beslutning af 5. oktober 2017 om situationen i Maldiverne (2017/2870(RSP)) | 90 |
| 2018/C 346/14 | Europa-Parlamentets beslutning af 5. oktober 2017 om fængselssystemer og -forhold (2015/2062(INI)) | 94 |
| | Tirsdag den 24. oktober 2017 |
| 2018/C 346/15 | Europa-Parlamentets beslutning af 24. oktober 2017 om kontrol af udgifterne til EU's ungdomsgaranti og overvågning af ordningernes omkostningseffektivitet (2016/2242(INI)) | 105 |
| 2018/C 346/16 | Europa-Parlamentets beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesforordning om fornyelse af godkendelsen af aktivstoffet glyphosat i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ændring af bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (D053565-01 — 2017/2904(RSP)) | 117 |
| 2018/C 346/17 | Europa-Parlamentets beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (D052754 — 2017/2905(RSP)) | 122 |
| 2018/C 346/18 | Europa-Parlamentets beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (D052752 — 2017/2906(RSP)) | 127 |
| 2018/C 346/19 | Europa-Parlamentets beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificerede MON 88302 x Ms8 x Rf3-raps (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8-raps (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) og MON 88302 x Rf3-raps (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (D052753 — 2017/2907(RSP)) | 133 |
| 2018/C 346/20 | Europa-Parlamentets beslutning af 24. oktober 2017 om oplægget om fremtiden for EU's finanser (2017/2742(RSP)) | 139 |
| 2018/C 346/21 | Europa-Parlamentets beslutning af 24. oktober 2017 om legitime foranstaltninger til beskyttelse af whistleblowere, der handler i almenhedens interesse, når de afslører fortrolige oplysninger fra virksomheder og offentlige organer (2016/2224(INI)) | 143 |
| 2018/C 346/22 | Europa-Parlamentets beslutning af 24. oktober 2017 om mindsteindkomstpolitik som et redskab til bekæmpelse af fattigdom (2016/2270(INI)) | 156 |
| | Onsdag den 25. oktober 2017 |
| 2018/C 346/23 | Europa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2017 om aspekter vedrørende grundlæggende rettigheder for integrationen af romaer i EU: bekæmpelse af romafjendtlighed (2017/2038(INI)) | 171 |
| | Torsdag den 26. oktober 2017 |
| 2018/C 346/24 | Europa-Parlamentets beslutning af 26. oktober 2017 om anvendelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF af 21. april 2004 om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (miljøansvarsdirektivet) (2016/2251(INI)) | 184 |
| 2018/C 346/25 | Europa-Parlamentets beslutning af 26. oktober 2017 om bekæmpelse af seksuel chikane og seksuelle overgreb i EU (2017/2897(RSP)) | 192 |
| 2018/C 346/26 | Europa-Parlamentets beslutning af 26. oktober 2017 om den økonomiske politik i euroområdet (2017/2114(INI)) | 200 |
| 2018/C 346/27 | Europa-Parlamentets beslutning af 26. oktober 2017 med Europa-Parlamentets henstilling til Rådet om forslag til forhandlingsmandatet for handelsforhandlingerne med Australien (2017/2192(INI)) | 212 |
| 2018/C 346/28 | Europa-Parlamentets beslutning af 26. oktober 2017 med Europa-Parlamentets henstilling til Rådet om forslag til forhandlingsmandatet for handelsforhandlingerne med New Zealand (2017/2193(INI)) | 219 |
| 2018/C 346/29 | Europa-Parlamentets beslutning af 26. oktober 2017 om tilsyn med anvendelsen af EU-retten (2015) (2017/2011(INI)) | 226 |

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 3. oktober 2017

2018/C 346/01

Europa-Parlamentets beslutning af 3. oktober 2017 om status i forhandlingerne med Det Forenede Kongerige (2017/2847(RSP))

2

2018/C 346/02

Europa-Parlamentets beslutning af 3. oktober 2017 om styrkelse af kvinders økonomiske indflydelse og status i den private og offentlige sektor i EU (2017/2008(INI))

6

2018/C 346/03

Europa-Parlamentets beslutning af 3. oktober 2017 om indskrænkning af civilsamfundets spillerum i udviklingslandene (2016/2324(INI))

20

2018/C 346/04

Europa-Parlamentets beslutning af 3. oktober 2017 om bekæmpelse af it-kriminalitet (2017/2068(INI))

29

2018/C 346/05

Europa-Parlamentets beslutning af 3. oktober 2017 om EU's politiske forbindelser med ASEAN (2017/2026(INI))

44

Onsdag den 4. oktober 2017

2018/C 346/06

Europa-Parlamentets beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Kommissionens forordning om ændring af bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009 ved fastlæggelse af videnskabelige kriterier til bestemmelse af hormonforstyrrende egenskaber (D048947/06 — 2017/2801(RPS))

52

2018/C 346/07

Europa-Parlamentets beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne FG72 × A5547-127, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (D051972 — 2017/2879(RSP))

55

2018/C 346/08

Europa-Parlamentets beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne DAS-44406-6, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (D051971 — 2017/2878(RSP))

60

2018/C 346/09

Europa-Parlamentets beslutning af 4. oktober 2017 om afskaffelse af børneægteskaber (2017/2663(RSP))

66

2018/C 346/10

Europa-Parlamentets beslutning af 4. oktober 2017 om FN's konference om klimaændringer 2017 i Bonn, Tyskland (COP 23) (2017/2620(RSP))

70

Torsdag den 5. oktober 2017

2018/C 346/11

Europa-Parlamentets beslutning af 5. oktober 2017 om situationen for personer med albinisme i Afrika, navnlig i Malawi (2017/2868(RSP))

82

2018/C 346/12

Europa-Parlamentets beslutning af 5. oktober 2017 om sagerne vedrørende krimtatarlederne Akhtem Chiygoz og Ilmi Umerov og journalist Mykola Semena (2017/2869(RSP))

86

2018/C 346/13

Europa-Parlamentets beslutning af 5. oktober 2017 om situationen i Maldiverne (2017/2870(RSP))

90

2018/C 346/14

Europa-Parlamentets beslutning af 5. oktober 2017 om fængselssystemer og -forhold (2015/2062(INI))

94

Tirsdag den 24. oktober 2017

2018/C 346/15

Europa-Parlamentets beslutning af 24. oktober 2017 om kontrol af udgifterne til EU's ungdomsgaranti og overvågning af ordningernes omkostningseffektivitet (2016/2242(INI))

105

2018/C 346/16

Europa-Parlamentets beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesforordning om fornyelse af godkendelsen af aktivstoffet glyphosat i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ændring af bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (D053565-01 — 2017/2904(RSP))

117

2018/C 346/17

Europa-Parlamentets beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (D052754 — 2017/2905(RSP))

122

2018/C 346/18

Europa-Parlamentets beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (D052752 — 2017/2906(RSP))

127

2018/C 346/19

Europa-Parlamentets beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificerede MON 88302 x Ms8 x Rf3-raps (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8-raps (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) og MON 88302 x Rf3-raps (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (D052753 — 2017/2907(RSP))

133

2018/C 346/20

Europa-Parlamentets beslutning af 24. oktober 2017 om oplægget om fremtiden for EU's finanser (2017/2742(RSP))

139

2018/C 346/21

Europa-Parlamentets beslutning af 24. oktober 2017 om legitime foranstaltninger til beskyttelse af whistleblowere, der handler i almenhedens interesse, når de afslører fortrolige oplysninger fra virksomheder og offentlige organer (2016/2224(INI))

143

2018/C 346/22

Europa-Parlamentets beslutning af 24. oktober 2017 om mindsteindkomstpolitik som et redskab til bekæmpelse af fattigdom (2016/2270(INI))

156

Onsdag den 25. oktober 2017

2018/C 346/23

Europa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2017 om aspekter vedrørende grundlæggende rettigheder for integrationen af romaer i EU: bekæmpelse af romafjendtlighed (2017/2038(INI))

171

Torsdag den 26. oktober 2017

2018/C 346/24

Europa-Parlamentets beslutning af 26. oktober 2017 om anvendelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF af 21. april 2004 om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (miljøansvarsdirektivet) (2016/2251(INI))

184

2018/C 346/25

Europa-Parlamentets beslutning af 26. oktober 2017 om bekæmpelse af seksuel chikane og seksuelle overgreb i EU (2017/2897(RSP))

192

2018/C 346/26

Europa-Parlamentets beslutning af 26. oktober 2017 om den økonomiske politik i euroområdet (2017/2114(INI))

200

2018/C 346/27

Europa-Parlamentets beslutning af 26. oktober 2017 med Europa-Parlamentets henstilling til Rådet om forslag til forhandlingsmandatet for handelsforhandlingerne med Australien (2017/2192(INI))

212

2018/C 346/28

Europa-Parlamentets beslutning af 26. oktober 2017 med Europa-Parlamentets henstilling til Rådet om forslag til forhandlingsmandatet for handelsforhandlingerne med New Zealand (2017/2193(INI))

219

2018/C 346/29

Europa-Parlamentets beslutning af 26. oktober 2017 om tilsyn med anvendelsen af EU-retten (2015) (2017/2011(INI))

226

---

| | III   Forberedende retsakter |
| --- | --- |
| | EUROPA-PARLAMENTET |
| | Tirsdag den 3. oktober 2017 |
| 2018/C 346/30 | P8_TA(2017)0362Begrænsning af anvendelsen af visse farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2011/65/EU om begrænsning af anvendelsen af visse farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr (COM(2017)0038 — C8-0021/2017 — 2017/0013(COD))P8_TC1-COD(2017)0013Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 3. oktober 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/... om ændring af direktiv 2011/65/EU om begrænsning af anvendelsen af visse farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr | 234 |
| 2018/C 346/31 | P8_TA(2017)0363Forvaltnings-, bevarelses- og kontrolforanstaltninger, der skal anvendes i konventionsområdet for ICCAT ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af de forvaltnings-, bevarelses- og kontrolforanstaltninger, der skal anvendes i konventionsområdet for Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT), og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1936/2001, (EF) nr. 1984/2003 og (EF) nr. 520/2007 (COM(2016)0401 — C8-0224/2016 — 2016/0187(COD))P8_TC1-COD(2016)0187Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 3. oktober 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om fastsættelse af de forvaltnings-, bevarelses- og kontrolforanstaltninger, der skal anvendes i konventionsområdet for Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT), og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1936/2001, (EF) nr. 1984/2003 og (EF) nr. 520/2007 | 236 |
| | Onsdag den 4. oktober 2017 |
| 2018/C 346/32 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen om oprettelse af den internationale EU-LAC-fond (11342/2016 — C8-0458/2016 — 2016/0217(NLE)) | 238 |
| 2018/C 346/33 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Rådets afgørelse om anvendelse af visse bestemmelser i Schengenreglerne om visuminformationssystemet i Republikken Bulgarien og Rumænien (10161/2017 — C8-0224/2017 — 2017/0808(CNS)) | 239 |
| 2018/C 346/34 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Rådets gennemførelsesafgørelse om Den Tjekkiske Republiks elektroniske udveksling af oplysninger fra køretøjsregistre (09893/2017 — C8-0197/2017 — 2017/0806(CNS)) | 240 |
| 2018/C 346/35 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Rådets gennemførelsesafgørelse om Portugals elektroniske udveksling af fingeraftryksdata (09898/2017 — C8-0213/2017 — 2017/0807(CNS)) | 241 |
| 2018/C 346/36 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Rådets gennemførelsesafgørelse om Grækenlands elektroniske udveksling af fingeraftryksdata (10476/2017 — C8-0230/2017 — 2017/0809(CNS)) | 242 |
| 2018/C 346/37 | P8_TA(2017)0373Sikkerhedsregler og -standarder for passagerskibe ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 4. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/45/EF om sikkerhedsregler og -standarder for passagerskibe (COM(2016)0369 — C8-0208/2016 — 2016/0170(COD))P8_TC1-COD(2016)0170Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 4. oktober 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/... om ændring af direktiv 2009/45/EF om sikkerhedsregler og -standarder for passagerskibe | 243 |
| 2018/C 346/38 | P8_TA(2017)0374Registrering af de ombordværende på passagerskibe, som sejler til og fra havne i medlemsstaterne ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 4. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 98/41/EF om registrering af de ombordværende på passagerskibe, som sejler til og fra havne i Fællesskabets medlemsstater og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/65/EU om meldeformaliteter for skibe, der ankommer til eller afgår fra havne i medlemsstaterne (COM(2016)0370 — C8-0209/2016 — 2016/0171(COD))P8_TC1-COD(2016)0171Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 4. oktober 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/... om ændring af Rådets direktiv 98/41/EF om registrering af de ombordværende på passagerskibe, som sejler til og fra havne i Fællesskabets medlemsstater, og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/65/EU om meldeformaliteter for skibe, der ankommer til eller afgår fra havne i medlemsstaterne | 244 |
| 2018/C 346/39 | P8_TA(2017)0375Inspektionsordning med henblik på sikker drift af ro-ro-færger og højhastighedspassagerfartøjer i fast rutefart ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 4. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om en inspektionsordning med henblik på sikker drift af ro-ro-færger og højhastighedspassagerfartøjer i fast rutefart og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/16/EF om havnestatskontrol og om ophævelse af Rådets direktiv 1999/35/EF (COM(2016)0371 — C8-0210/2016 — 2016/0172(COD))P8_TC1-COD(2016)0172Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 4. oktober 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/... om en inspektionsordning med henblik på sikker drift af ro-ro-passagerskibe og højhastighedspassagerfartøjer i rutefart og om ændring af direktiv 2009/16/EF og om ophævelse af Rådets direktiv 1999/35/EF | 245 |
| | Torsdag den 5. oktober 2017 |
| 2018/C 346/40 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. oktober 2017 om udkast til Rådets forordning om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af Den europæiske Anklagemyndighed (EPPO) (09941/2017 — C8-0229/2017 — 2013/0255(APP)) | 246 |
| | Tirsdag den 24. oktober 2017 |
| 2018/C 346/41 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens vegne af Euro-Middelhavs-aftalen om luftfart mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Kongeriget Marokko på den anden (15653/2016 — C8-0094/2017 — 2006/0048(NLE)) | 247 |
| 2018/C 346/42 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. oktober 2017 om forslag til Rådets afgørelse om ændring af Rådets afgørelse nr. 189/2014/EU om bemyndigelse af Frankrig til at anvende en reduceret sats for visse indirekte skatter på traditionel rom fremstillet i Guadeloupe, Fransk Guyana, Martinique eller Réunion og om ophævelse af beslutning 2007/659/EF (COM(2017)0297 — C8-0212/2017 — 2017/0127(CNS)) | 248 |
| 2018/C 346/43 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. oktober 2017 om forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EU) nr. 560/2014 af 6. maj 2014 om oprettelse af fællesforetagendet for biobaserede industrier (COM(2017)0068 — C8-0118/2017 — 2017/0024(NLE)) | 249 |
| 2018/C 346/44 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Rådets gennemførelsesafgørelse om at underkaste N-phenyl-N-[1-(2-phenylethyl)piperidin-4-yl]furan-2-carboxamid (furanylfentanyl) kontrolforanstaltninger (11212/2017 — C8-0242/2017 — 2017/0152(NLE)) | 253 |
| 2018/C 346/45 | Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. oktober 2017 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets rammeafgørelse 2004/757/RIA med henblik på at inkludere nye psykoaktive stoffer i definitionen af narkotika og om ophævelse af Rådets afgørelse 2005/387/RIA (10537/1/2017 — C8-0325/2017 — 2013/0304(COD)) | 254 |
| 2018/C 346/46 | Europa-Parlamentets ændringer af 24. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af regler om tilgængeliggørelse på markedet af CE-mærkede gødningsprodukter og om ændring af forordning (EF) nr. 1069/2009 og (EF) nr. 1107/2009 (COM(2016)0157 — C8-0123/2016 — 2016/0084(COD)) | 255 |
| 2018/C 346/47 | P8_TA(2017)0393Udveksling af oplysninger om, et system for tidlig varsling af og risikovurderingsprocedure for nye psykoaktive stoffer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1920/2006 for så vidt angår udvekslingen af oplysninger, systemet for tidlig varsling og risikovurderingsproceduren for nye psykoaktive stoffer (COM(2016)0547 — C8-0351/2016 — 2016/0261(COD))P8_TC1-COD(2016)0261Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. oktober 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om ændring af forordning (EF) nr. 1920/2006 for så vidt angår udveksling af oplysninger om, et system for tidlig varsling af og risikovurderingsprocedure for nye psykoaktive stoffer | 362 |
| 2018/C 346/48 | P8_TA(2017)0394Den fælles fiskeripolitik: gennemførelse af landingsforpligtelsen ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1380/2013 om den fælles fiskeripolitik (COM(2017)0424 — C8–0239/2017 — 2017/0190(COD))P8_TC1-COD(2017)0190Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. oktober 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om ændring af forordning (EU) nr. 1380/2013 om den fælles fiskeripolitik | 363 |
| 2018/C 346/49 | Europa-Parlamentets beslutning af 24. oktober 2017 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 5/2017 for regnskabsåret 2017 om finansiering af Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling (EFSD) og forhøjelse af nødhjælpsreserven i forlængelse af revisionen af forordningen om den flerårige finansielle ramme (12441/2017 — C8-0351/2017 — 2017/2135(BUD)) | 364 |
| 2018/C 346/50 | Europa-Parlamentets beslutning af 24. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af fleksibilitetsinstrumentet til finansiering af Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling (COM(2017)0480 — C8-0235/2017 — 2017/2134(BUD)) | 366 |
| | Onsdag den 25. oktober 2017 |
| 2018/C 346/51 | Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 21. september 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/97 for så vidt angår krav til produkttilsyn og styring for forsikringsselskaber og forsikringsdistributører (C(2017)06218 — 2017/2854(DEA)) | 369 |
| 2018/C 346/52 | Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 21. september 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/97 for så vidt angår oplysningskrav og regler om god forretningsskik i forbindelse med distribution af forsikringsbaserede investeringsprodukter (C(2017)06229 — (2017/2855(DEA)) | 370 |
| 2018/C 346/53 | Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 22. september 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) nr. 600/2014 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder vedrørende indirekte clearingordninger (C(2017)06268 — (2017/2860(DEA)) | 371 |
| 2018/C 346/54 | Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 22. september 2017 om ændring af Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 149/2013 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder vedrørende indirekte clearingordninger (C(2017)06270 — (2017/2859(DEA)) | 373 |
| 2018/C 346/55 | Europa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2017 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2018 (11815/2017 — C8-0313/2017 — 2017/2044(BUD)) | 375 |
| 2018/C 346/56 | P8_TA(2017)0410Beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for at være udsat for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2004/37/EF om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer og mutagener (COM(2016)0248 — C8-0181/2016 — 2016/0130(COD))P8_TC1-COD(2016)0130Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 25. oktober 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/... om ændring af direktiv 2004/37/EF om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener | 389 |
| 2018/C 346/57 | P8_TA(2017)0411Oprettelse af et ind- og udrejsesystem til registrering af ind- og udrejseoplysninger om tredjelandsstatsborgere, der passerer EU's ydre grænser ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et ind- og udrejsesystem til registrering af ind- og udrejseoplysninger og oplysninger om nægtelse af indrejse vedrørende tredjelandsstatsborgere, der passerer Den Europæiske Unions medlemsstaters ydre grænser og om fastlæggelse af betingelserne for adgang til ind- og udrejsesystemet til retshåndhævelsesformål og om ændring af forordning (EF) nr. 767/2008 og forordning (EU) nr. 1077/2011 (COM(2016)0194 — C8-0135/2016 — 2016/0106(COD))P8_TC1-COD(2016)0106Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 25. oktober 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om oprettelse af et ind- og udrejsesystem til registrering af ind- og udrejseoplysninger og oplysninger om nægtelse af indrejse vedrørende tredjelandsstatsborgere, der passerer medlemsstaternes ydre grænser, om fastlæggelse af betingelserne for adgang til ind- og udrejsesystemet til retshåndhævelsesformål og om ændring af konventionen om gennemførelse af Schengenaftalen og forordning (EF) nr. 767/2008 og (EU) nr. 1077/2011 | 390 |
| 2018/C 346/58 | P8_TA(2017)0412Ændring af Schengengrænsekodeksen for så vidt angår brugen af ind- og udrejsesystemet ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2016/399 for så vidt angår brugen af ind- og udrejsesystemet (COM(2016)0196 — C8-0134/2016 — 2016/0105(COD))P8_TC1-COD(2016)0105Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 25. oktober 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om ændring af forordning (EU) 2016/399, for så vidt angår brugen af ind- og udrejsesystemet | 391 |
| | Torsdag den 26. oktober 2017 |
| 2018/C 346/59 | P8_TA(2017)0415Ramme for simpel, transparent og standardiseret securitisering ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles regler for securitisering og om oprettelse af en europæisk ramme for simpel, transparent og standardiseret securitisering og om ændring af direktiv 2009/65/EF, 2009/138/EF og 2011/61/EU og forordning (EF) nr. 1060/2009 og (EU) nr. 648/2012 (COM(2015)0472 — C8-0288/2015 — 2015/0226(COD))P8_TC1-COD(2015)0226Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 26. oktober 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om en generel ramme for securitisering og om oprettelse af en specifik ramme for simpel, transparent og standardiseret securitisering og om ændring af direktiv 2009/65/EF, 2009/138/EF og 2011/61/EU og forordning (EF) nr. 1060/2009 og (EU) nr. 648/2012 | 392 |
| 2018/C 346/60 | P8_TA(2017)0416Tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber (COM(2015)0473 — C8-0289/2015 — 2015/0225(COD))P8_TC1-COD(2015)0225Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 26. oktober 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber | 393 |

III   Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Tirsdag den 3. oktober 2017

2018/C 346/30

P8_TA(2017)0362Begrænsning af anvendelsen af visse farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2011/65/EU om begrænsning af anvendelsen af visse farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr (COM(2017)0038 — C8-0021/2017 — 2017/0013(COD))P8_TC1-COD(2017)0013Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 3. oktober 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/... om ændring af direktiv 2011/65/EU om begrænsning af anvendelsen af visse farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr

234

2018/C 346/31

P8_TA(2017)0363Forvaltnings-, bevarelses- og kontrolforanstaltninger, der skal anvendes i konventionsområdet for ICCAT ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af de forvaltnings-, bevarelses- og kontrolforanstaltninger, der skal anvendes i konventionsområdet for Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT), og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1936/2001, (EF) nr. 1984/2003 og (EF) nr. 520/2007 (COM(2016)0401 — C8-0224/2016 — 2016/0187(COD))P8_TC1-COD(2016)0187Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 3. oktober 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om fastsættelse af de forvaltnings-, bevarelses- og kontrolforanstaltninger, der skal anvendes i konventionsområdet for Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT), og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1936/2001, (EF) nr. 1984/2003 og (EF) nr. 520/2007

236

Onsdag den 4. oktober 2017

2018/C 346/32

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen om oprettelse af den internationale EU-LAC-fond (11342/2016 — C8-0458/2016 — 2016/0217(NLE))

238

2018/C 346/33

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Rådets afgørelse om anvendelse af visse bestemmelser i Schengenreglerne om visuminformationssystemet i Republikken Bulgarien og Rumænien (10161/2017 — C8-0224/2017 — 2017/0808(CNS))

239

2018/C 346/34

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Rådets gennemførelsesafgørelse om Den Tjekkiske Republiks elektroniske udveksling af oplysninger fra køretøjsregistre (09893/2017 — C8-0197/2017 — 2017/0806(CNS))

240

2018/C 346/35

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Rådets gennemførelsesafgørelse om Portugals elektroniske udveksling af fingeraftryksdata (09898/2017 — C8-0213/2017 — 2017/0807(CNS))

241

2018/C 346/36

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Rådets gennemførelsesafgørelse om Grækenlands elektroniske udveksling af fingeraftryksdata (10476/2017 — C8-0230/2017 — 2017/0809(CNS))

242

2018/C 346/37

P8_TA(2017)0373Sikkerhedsregler og -standarder for passagerskibe ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 4. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/45/EF om sikkerhedsregler og -standarder for passagerskibe (COM(2016)0369 — C8-0208/2016 — 2016/0170(COD))P8_TC1-COD(2016)0170Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 4. oktober 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/... om ændring af direktiv 2009/45/EF om sikkerhedsregler og -standarder for passagerskibe

243

2018/C 346/38

P8_TA(2017)0374Registrering af de ombordværende på passagerskibe, som sejler til og fra havne i medlemsstaterne ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 4. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 98/41/EF om registrering af de ombordværende på passagerskibe, som sejler til og fra havne i Fællesskabets medlemsstater og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/65/EU om meldeformaliteter for skibe, der ankommer til eller afgår fra havne i medlemsstaterne (COM(2016)0370 — C8-0209/2016 — 2016/0171(COD))P8_TC1-COD(2016)0171Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 4. oktober 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/... om ændring af Rådets direktiv 98/41/EF om registrering af de ombordværende på passagerskibe, som sejler til og fra havne i Fællesskabets medlemsstater, og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/65/EU om meldeformaliteter for skibe, der ankommer til eller afgår fra havne i medlemsstaterne

244

2018/C 346/39

P8_TA(2017)0375Inspektionsordning med henblik på sikker drift af ro-ro-færger og højhastighedspassagerfartøjer i fast rutefart ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 4. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om en inspektionsordning med henblik på sikker drift af ro-ro-færger og højhastighedspassagerfartøjer i fast rutefart og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/16/EF om havnestatskontrol og om ophævelse af Rådets direktiv 1999/35/EF (COM(2016)0371 — C8-0210/2016 — 2016/0172(COD))P8_TC1-COD(2016)0172Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 4. oktober 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/... om en inspektionsordning med henblik på sikker drift af ro-ro-passagerskibe og højhastighedspassagerfartøjer i rutefart og om ændring af direktiv 2009/16/EF og om ophævelse af Rådets direktiv 1999/35/EF

245

Torsdag den 5. oktober 2017

2018/C 346/40

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. oktober 2017 om udkast til Rådets forordning om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af Den europæiske Anklagemyndighed (EPPO) (09941/2017 — C8-0229/2017 — 2013/0255(APP))

246

Tirsdag den 24. oktober 2017

2018/C 346/41

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens vegne af Euro-Middelhavs-aftalen om luftfart mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Kongeriget Marokko på den anden (15653/2016 — C8-0094/2017 — 2006/0048(NLE))

247

2018/C 346/42

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. oktober 2017 om forslag til Rådets afgørelse om ændring af Rådets afgørelse nr. 189/2014/EU om bemyndigelse af Frankrig til at anvende en reduceret sats for visse indirekte skatter på traditionel rom fremstillet i Guadeloupe, Fransk Guyana, Martinique eller Réunion og om ophævelse af beslutning 2007/659/EF (COM(2017)0297 — C8-0212/2017 — 2017/0127(CNS))

248

2018/C 346/43

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. oktober 2017 om forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EU) nr. 560/2014 af 6. maj 2014 om oprettelse af fællesforetagendet for biobaserede industrier (COM(2017)0068 — C8-0118/2017 — 2017/0024(NLE))

249

2018/C 346/44

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Rådets gennemførelsesafgørelse om at underkaste N-phenyl-N-[1-(2-phenylethyl)piperidin-4-yl]furan-2-carboxamid (furanylfentanyl) kontrolforanstaltninger (11212/2017 — C8-0242/2017 — 2017/0152(NLE))

N

N

253

2018/C 346/45

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. oktober 2017 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets rammeafgørelse 2004/757/RIA med henblik på at inkludere nye psykoaktive stoffer i definitionen af narkotika og om ophævelse af Rådets afgørelse 2005/387/RIA (10537/1/2017 — C8-0325/2017 — 2013/0304(COD))

254

2018/C 346/46

Europa-Parlamentets ændringer af 24. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af regler om tilgængeliggørelse på markedet af CE-mærkede gødningsprodukter og om ændring af forordning (EF) nr. 1069/2009 og (EF) nr. 1107/2009 (COM(2016)0157 — C8-0123/2016 — 2016/0084(COD))

255

2018/C 346/47

P8_TA(2017)0393Udveksling af oplysninger om, et system for tidlig varsling af og risikovurderingsprocedure for nye psykoaktive stoffer ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1920/2006 for så vidt angår udvekslingen af oplysninger, systemet for tidlig varsling og risikovurderingsproceduren for nye psykoaktive stoffer (COM(2016)0547 — C8-0351/2016 — 2016/0261(COD))P8_TC1-COD(2016)0261Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. oktober 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om ændring af forordning (EF) nr. 1920/2006 for så vidt angår udveksling af oplysninger om, et system for tidlig varsling af og risikovurderingsprocedure for nye psykoaktive stoffer

362

2018/C 346/48

P8_TA(2017)0394Den fælles fiskeripolitik: gennemførelse af landingsforpligtelsen ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1380/2013 om den fælles fiskeripolitik (COM(2017)0424 — C8–0239/2017 — 2017/0190(COD))P8_TC1-COD(2017)0190Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. oktober 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om ændring af forordning (EU) nr. 1380/2013 om den fælles fiskeripolitik

363

2018/C 346/49

Europa-Parlamentets beslutning af 24. oktober 2017 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 5/2017 for regnskabsåret 2017 om finansiering af Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling (EFSD) og forhøjelse af nødhjælpsreserven i forlængelse af revisionen af forordningen om den flerårige finansielle ramme (12441/2017 — C8-0351/2017 — 2017/2135(BUD))

364

2018/C 346/50

Europa-Parlamentets beslutning af 24. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af fleksibilitetsinstrumentet til finansiering af Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling (COM(2017)0480 — C8-0235/2017 — 2017/2134(BUD))

366

Onsdag den 25. oktober 2017

2018/C 346/51

Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 21. september 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/97 for så vidt angår krav til produkttilsyn og styring for forsikringsselskaber og forsikringsdistributører (C(2017)06218 — 2017/2854(DEA))

369

2018/C 346/52

Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 21. september 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/97 for så vidt angår oplysningskrav og regler om god forretningsskik i forbindelse med distribution af forsikringsbaserede investeringsprodukter (C(2017)06229 — (2017/2855(DEA))

370

2018/C 346/53

Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 22. september 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) nr. 600/2014 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder vedrørende indirekte clearingordninger (C(2017)06268 — (2017/2860(DEA))

371

2018/C 346/54

Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 22. september 2017 om ændring af Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 149/2013 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder vedrørende indirekte clearingordninger (C(2017)06270 — (2017/2859(DEA))

373

2018/C 346/55

Europa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2017 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2018 (11815/2017 — C8-0313/2017 — 2017/2044(BUD))

375

2018/C 346/56

P8_TA(2017)0410Beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for at være udsat for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2004/37/EF om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer og mutagener (COM(2016)0248 — C8-0181/2016 — 2016/0130(COD))P8_TC1-COD(2016)0130Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 25. oktober 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/... om ændring af direktiv 2004/37/EF om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener

389

2018/C 346/57

P8_TA(2017)0411Oprettelse af et ind- og udrejsesystem til registrering af ind- og udrejseoplysninger om tredjelandsstatsborgere, der passerer EU's ydre grænser ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et ind- og udrejsesystem til registrering af ind- og udrejseoplysninger og oplysninger om nægtelse af indrejse vedrørende tredjelandsstatsborgere, der passerer Den Europæiske Unions medlemsstaters ydre grænser og om fastlæggelse af betingelserne for adgang til ind- og udrejsesystemet til retshåndhævelsesformål og om ændring af forordning (EF) nr. 767/2008 og forordning (EU) nr. 1077/2011 (COM(2016)0194 — C8-0135/2016 — 2016/0106(COD))P8_TC1-COD(2016)0106Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 25. oktober 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om oprettelse af et ind- og udrejsesystem til registrering af ind- og udrejseoplysninger og oplysninger om nægtelse af indrejse vedrørende tredjelandsstatsborgere, der passerer medlemsstaternes ydre grænser, om fastlæggelse af betingelserne for adgang til ind- og udrejsesystemet til retshåndhævelsesformål og om ændring af konventionen om gennemførelse af Schengenaftalen og forordning (EF) nr. 767/2008 og (EU) nr. 1077/2011

390

2018/C 346/58

P8_TA(2017)0412Ændring af Schengengrænsekodeksen for så vidt angår brugen af ind- og udrejsesystemet ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2016/399 for så vidt angår brugen af ind- og udrejsesystemet (COM(2016)0196 — C8-0134/2016 — 2016/0105(COD))P8_TC1-COD(2016)0105Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 25. oktober 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om ændring af forordning (EU) 2016/399, for så vidt angår brugen af ind- og udrejsesystemet

391

Torsdag den 26. oktober 2017

2018/C 346/59

P8_TA(2017)0415Ramme for simpel, transparent og standardiseret securitisering ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles regler for securitisering og om oprettelse af en europæisk ramme for simpel, transparent og standardiseret securitisering og om ændring af direktiv 2009/65/EF, 2009/138/EF og 2011/61/EU og forordning (EF) nr. 1060/2009 og (EU) nr. 648/2012 (COM(2015)0472 — C8-0288/2015 — 2015/0226(COD))P8_TC1-COD(2015)0226Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 26. oktober 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om en generel ramme for securitisering og om oprettelse af en specifik ramme for simpel, transparent og standardiseret securitisering og om ændring af direktiv 2009/65/EF, 2009/138/EF og 2011/61/EU og forordning (EF) nr. 1060/2009 og (EU) nr. 648/2012

392

2018/C 346/60

P8_TA(2017)0416Tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber ***IEuropa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber (COM(2015)0473 — C8-0289/2015 — 2015/0225(COD))P8_TC1-COD(2015)0225Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 26. oktober 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber

393

---

| Tegnforklaring






  - | høringsprocedure |
| --- | --- |
| *** | godkendelsesprocedure |
| ***I | almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling) |
| ***II | almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling) |
| ***III | almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling) |

Tegnforklaring

*

høringsprocedure

***

godkendelsesprocedure

***I

almindelig lovgivningsprocedure (førstebehandling)

***II

almindelig lovgivningsprocedure (andenbehandling)

***III

almindelig lovgivningsprocedure (tredjebehandling)

(Den angivne procedure beror på retsgrundlaget i den foreslåede retsakt)

Parlamentets ændringer:

Ny tekst markeres med
  fede typer og kursiv
  . Udeladelser markeres med symbolet ▌eller ved udstregning. Erstatning af tekst angives ved markering af den nye tekst i 
  fede typer og kursiv
  og ved udeladelse eller udstregning af den tekst, der er erstattet af en ny.

fede typer og kursiv

fede typer og kursiv

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

27.9.2018

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/1 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/1

---

EUROPA-PARLAMENTET

SESSIONEN 2017-2018

Mødeperioden fra den 2. til den 5. oktober 2017

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 109 af 22.3.2018.

VEDTAGNE TEKSTER

Mødeperioden fra den 23. til den 26. oktober 2017

Protokollen fra denne mødeperiode er offentliggjort i EUT C 138 af 19.4.2018.

Den vedtagne tekst af 25. oktober 2017 om decharge for regnskabsåret 2015 er offentliggjort i EUT L 318 af 2.12.2017.

VEDTAGNE TEKSTER

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Europa-Parlamentet

Tirsdag den 3. oktober 2017

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/2

---

P8_TA(2017)0361

Status over forhandlingerne med Det Forenede Kongerige

Europa-Parlamentets beslutning af 3. oktober 2017 om status i forhandlingerne med Det Forenede Kongerige (2017/2847(RSP))

(2018/C 346/01)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sin beslutning af 5. april 2017 om forhandlingerne med Det Forenede Kongerige efter sidstnævntes meddelelse om, at det har til hensigt at træde ud af Den Europæiske Union (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. april 2017 om forhandlingerne med Det Forenede Kongerige efter sidstnævntes meddelelse om, at det har til hensigt at træde ud af Den Europæiske Union (1),

| — | der henviser til retningslinjerne af 29. april 2017 fra Det Europæiske Råd (art. 50) efter Det Forenede Kongeriges meddelelse i henhold til artikel 50 i TEU og til bilaget til Rådets afgørelse af 22. maj 2017, som fastlægger forhandlingsdirektiver med henblik på en aftale med Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland om de nærmere bestemmelser for dets udtræden af Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til retningslinjerne af 29. april 2017 fra Det Europæiske Råd (art. 50) efter Det Forenede Kongeriges meddelelse i henhold til artikel 50 i TEU og til bilaget til Rådets afgørelse af 22. maj 2017, som fastlægger forhandlingsdirektiver med henblik på en aftale med Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland om de nærmere bestemmelser for dets udtræden af Den Europæiske Union,

| — | der henviser til Kommissionens positionspapirer af 12. juni 2017 om »væsentlige principper vedrørende borgerrettigheder« og »væsentlige principper vedrørende finansiel afregning« og af 20. september 2017 om »vejledende principper vedrørende dialogen om Irland/Nordirland«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens positionspapirer af 12. juni 2017 om »væsentlige principper vedrørende borgerrettigheder« og »væsentlige principper vedrørende finansiel afregning« og af 20. september 2017 om »vejledende principper vedrørende dialogen om Irland/Nordirland«,

| — | der henviser til positionspapirerne fra Det Forenede Kongeriges regering om spørgsmål knyttet til Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union, navnlig papirerne af henholdsvis 26. juni 2017 om »beskyttelse af EU-borgere bosat i Det Forenede Kongerige og britiske statsborgere bosat i EU« og 16. august 2017 om »Nordirland og Irland«, |
| --- | --- |

—

der henviser til positionspapirerne fra Det Forenede Kongeriges regering om spørgsmål knyttet til Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union, navnlig papirerne af henholdsvis 26. juni 2017 om »beskyttelse af EU-borgere bosat i Det Forenede Kongerige og britiske statsborgere bosat i EU« og 16. august 2017 om »Nordirland og Irland«,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2,

| A. | der henviser til, at der i dag bor ca. 3,2 millioner borgere fra de resterende 27 medlemsstater (EU-27) i Det Forenede Kongerige, medens 1,2 millioner borgere fra Det Forenede Kongerige (herefter »britiske borgere«) er bosiddende i EU-27; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der i dag bor ca. 3,2 millioner borgere fra de resterende 27 medlemsstater (EU-27) i Det Forenede Kongerige, medens 1,2 millioner borgere fra Det Forenede Kongerige (herefter »britiske borgere«) er bosiddende i EU-27;

| B. | der henviser til, at EU-borgere, som har bosat sig i en anden medlemsstat, har gjort det på grundlag af deres rettigheder i henhold til EU-retten og ud fra den forudsætning, at de vil fortsætte med at nyde disse rettigheder resten af livet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU-borgere, som har bosat sig i en anden medlemsstat, har gjort det på grundlag af deres rettigheder i henhold til EU-retten og ud fra den forudsætning, at de vil fortsætte med at nyde disse rettigheder resten af livet;

| C. | der henviser til, at Europa-Parlamentet repræsenterer alle unionsborgere, herunder britiske borgere, og vil arbejde for at beskytte deres interesser under hele den proces, som skal føre til Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Europa-Parlamentet repræsenterer alle unionsborgere, herunder britiske borgere, og vil arbejde for at beskytte deres interesser under hele den proces, som skal føre til Det Forenede Kongeriges udtræden af Den Europæiske Union;

| D. | der henviser til, at nylige hændelser i Det Forenede Kongerige og i visse andre medlemsstater har vist, at der allerede forekommer administrativ forskelsbehandling af EU-27-borgere i Det Forenede Kongerige og af britiske borgere i EU-27, hvilket har indvirkning på de pågældendes dagligdag og begrænser den effektive udøvelse af deres rettigheder; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at nylige hændelser i Det Forenede Kongerige og i visse andre medlemsstater har vist, at der allerede forekommer administrativ forskelsbehandling af EU-27-borgere i Det Forenede Kongerige og af britiske borgere i EU-27, hvilket har indvirkning på de pågældendes dagligdag og begrænser den effektive udøvelse af deres rettigheder;

| E. | der påpeger, at en velordnet udtræden af Det Forenede Kongerige fra Den Europæiske Union kræver, at øen Irlands unikke situation og særlige forhold adresseres, at alle dele af Langfredagsaftalen af 10. april 1998 opretholdes, og at en lukning af grænsen undgås; |
| --- | --- |

E.

der påpeger, at en velordnet udtræden af Det Forenede Kongerige fra Den Europæiske Union kræver, at øen Irlands unikke situation og særlige forhold adresseres, at alle dele af Langfredagsaftalen af 10. april 1998 opretholdes, og at en lukning af grænsen undgås;

| F. | der henviser til, at de borgere i Nordirland, der har udøvet eller måtte udøve deres ret til at få irsk statsborgerskab, vil være EU-borgere, og at der ikke må lægges hindringer i vejen for deres fulde udøvelse af deres rettigheder i henhold til traktaterne; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at de borgere i Nordirland, der har udøvet eller måtte udøve deres ret til at få irsk statsborgerskab, vil være EU-borgere, og at der ikke må lægges hindringer i vejen for deres fulde udøvelse af deres rettigheder i henhold til traktaterne;

| G. | der påpeger, at såvel Den Europæiske Union som Det Forenede Kongerige i fuldt omfang bør overholde de finansielle forpligtelser, der er indgået i hele den periode, hvor Det Forenede Kongeriges har været medlem af Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

G.

der påpeger, at såvel Den Europæiske Union som Det Forenede Kongerige i fuldt omfang bør overholde de finansielle forpligtelser, der er indgået i hele den periode, hvor Det Forenede Kongeriges har været medlem af Den Europæiske Union;

| H. | der henviser til, at Det Forenede Kongeriges premierminister i sin tale den 22. september 2017 i Firenze fremkom med visse præciseringer angående borgerrettigheder, spørgsmålet om Irland og Nordirland, den finansielle afregning, behovet for en overgangsperiode og perspektiverne for det fremtidige forhold mellem Den Europæiske Union og Det Forenede Kongerige; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Det Forenede Kongeriges premierminister i sin tale den 22. september 2017 i Firenze fremkom med visse præciseringer angående borgerrettigheder, spørgsmålet om Irland og Nordirland, den finansielle afregning, behovet for en overgangsperiode og perspektiverne for det fremtidige forhold mellem Den Europæiske Union og Det Forenede Kongerige;

| 1. | fastholder alle de elementer, det anførte i sin beslutning af 5. april 2017 om forhandlingerne med Det Forenede Kongerige efter meddelelsen om, at det har til hensigt at træde ud af Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at de retningslinjer, der blev godkendt af Det Europæiske Råd den 29. april 2017, og de efterfølgende forhandlingsdirektiver, som blev vedtaget af Rådet den 22. maj 2017, er i overensstemmelse med Europa-Parlamentets beslutning af 5. april 2017; konstaterer med tilfredshed, at EU's chefforhandler arbejder i fuld overensstemmelse med dette mandat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | konstaterer, at Det Forenede Kongeriges premierminister i sin tale af 22. september 2017 foreslog en tidsbegrænset overgangsperiode, hvilket er på linje med Parlamentets beslutning af 5. april 2017; påpeger, at en sådan overgang kun kan gennemføres på grundlag af Den Europæiske Unions eksisterende instrumenter og -strukturer på lovgivnings-, budget-, tilsyns-, domstols- og retshåndhævelsesområdet; understreger, at en sådan overgangsperiode, når Det Forenede Kongerige ikke længere er medlemsstat, kun kan bygge på videreførelse af hele den gældende fællesskabsret (acquis communautaire), hvilket indebærer fuld anvendelse af de fire friheder (fri bevægelighed for personer, kapital, tjenesteydelser og varer), og at der i den forbindelse ikke må indføres nogen nye betingelser, der begrænser den frie bevægelighed for personer; understreger, at en sådan overgangsperiode kun kan komme på tale under den forudsætning, at den fuldt og helt er underlagt EU-Domstolens (»Domstolens«) kompetence; insisterer på, at en sådan overgangsperiode kun kan godkendes, hvis der er indgået en fuldgyldig udtrædelsesaftale, der dækker alle spørgsmål i tilknytning til Det Forenede Kongeriges udtræden; |
| --- | --- |

3.

Borgernes rettigheder

| 4. | understreger, at udtrædelsesaftalen skal omfatte alle de rettigheder, som borgerne nyder på nuværende tidspunkt, således at der ikke sker nogen væsentlig ændring i deres stilling, og at den skal sikre gensidighed, retfærdighed, symmetri og ikke-forskelsbehandling for såvel EU-borgere i Det Forenede Kongerige som britiske borgere i Den Europæiske Union; understreger navnlig, at relevante EU-borgere bosat i Det Forenede Kongerige og børn født efter dets udtræden bør være omfattet af udtrædelsesaftalen som familiemedlemmer og ikke som individuelle rettighedshavere, at fremtidige familiemedlemmer fortsat bør have opholdsret på samme betingelser som nuværende familiemedlemmer, at dokumenter skal være deklaratoriske i overensstemmelse med EU-retten, at tunge administrative procedurer bør undgås, og at alle de ydelser, der er defineret i EU-lovgivningen, bør være eksportable; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger i den forbindelse, at udtrædelsesaftalen bør bevare hele EU-regelsættet om borgerrettigheder som defineret i den relevante EU-lovgivning, men er af den opfattelse, at det forslag, Det Forenede Kongerige fremsætter i sit positionspapir af 26. juni 2017 ikke lever op til denne målsætning, ikke mindst hvad angår forslaget om at oprette en ny kategori af personer med »fast status« (»settled status«) i Det Forenede Kongeriges udlændingelovgivning. Udtrykker sin bekymring over, at disse forslag, den langsomme forhandlingsproces og de løsningsmodeller for EU-borgernes fremtidige status, der er kommet frem, skaber unødig lidelse og utryghed blandt de borgere fra EU-27, der er bosiddende i Det Forenede Kongerige; |
| --- | --- |

5.

| 6. | udtrykker bekymring over den beklagelige administrative praksis, der anvendes over for EU-borgere, der er bosiddende i Det Forenede Kongerige; minder endvidere Det Forenede Kongerige om, at det, så længe det stadig er medlemsstat i Den Europæiske Union, er forpligtet til at overholde og håndhæve EU-retten og afholde sig fra enhver praksis af administrativ eller anden karakter, der resulterer i hindringer for eller forskelsbehandling af borgere fra EU-27 med bopæl i Det Forenede Kongerige, herunder på deres arbejdsplads; forventer, at alle andre medlemsstater for deres del sikrer, at britiske statsborgere med bopæl i Den Europæiske Union behandles i fuld overensstemmelse med EU-retten, eftersom de vedbliver at være EU-borgere, indtil Det Forenede Kongerige træder ud af Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

6.

| 7. | bemærker, at Det Forenede Kongeriges premierminister i sin tale af 22. september 2017 forpligtede sig til at sikre, at rettighederne for borgere fra EU-27 med bopæl i Det Forenede Kongerige får direkte virkning, ved hjælp af indarbejdelse af udtrædelsesaftalen i Det Forenede Kongeriges lovgivning; understreger, at dette bør gøres på en måde, der forhindrer, at aftalen kan ændres ensidigt, sætter EU's borgere i stand til at gøre deres rettigheder i henhold til udtrædelsesaftalen direkte gældende over for Det Forenede Kongeriges domstole og offentlige forvaltning og giver aftalen forrang for Det Forenede Kongeriges lovgivning; understreger, at Domstolen for at sikre sammenhængen i og integriteten af EU's retsorden fortsat skal have enekompetence til at fortolke og håndhæve EU-retten og udtrædelsesaftalen; afventer konkrete forslag fra Det Forenede Kongerige i denne henseende; |
| --- | --- |

7.

Irland og Nordirland

| 8. | understreger, at øen Irlands unikke situation og særlige forhold skal adresseres i udtrædelsesaftalen, hvilket skal ske på en måde, der er i fuld overensstemmelse med alle dele af Langfredagsaftalen, de aftalte samarbejdsområder og med EU-lovgivningen med henblik på at sikre kontinuitet og stabilitet i den nordirske fredsproces; |
| --- | --- |

8.

| 9. | er af den stærke overbevisning, at det påhviler Det Forenede Kongeriges regering at fremlægge en entydig, effektiv og brugbar løsning, som forhindrer en lukning af grænsen, sikrer en fuldstændig overholdelse af alle dele af Langfredagsaftalen, er i overensstemmelse med EU-retten og fuldt ud sikrer integriteten af det indre marked og toldunionen; mener også, at Det Forenede Kongerige skal fortsætte med at yde en rimelige andel af den finansielle bistand til Nordirland/Irland; beklager, at de forslag, som Det Forenede Kongerige fremkommer med i sit positionspapir om Nordirland og Irland, ikke er tilfredsstillende i denne henseende; bemærker på den anden side, at Det Forenede Kongeriges premierminister i sin tale af 22. september 2017 udelukkede enhver fysisk infrastruktur ved grænsen, hvilket forudsætter, at Det Forenede Kongerige forbliver i det indre marked og toldunionen, eller at Nordirland på en eller anden måde gør det; |
| --- | --- |

9.

| 10. | fastholder, at ingen løsning for øen Irland kan bruges til at forudbestemme løsninger i forbindelse med drøftelserne vedrørende det fremtidige forhold mellem Den Europæiske Union og Det Forenede Kongerige; |
| --- | --- |

10.

Finansiel afregning

| 11. | noterer sig den erklæring, som Det Forenede Kongeriges premierminister afgav vedrørende den finansielle afregning i sin tale af 22. september 2017, men afventer konkrete forslag fra den britiske regering i denne henseende; understreger, at den hidtidige mangel på klare forslag i alvorlig grad har lagt hindringer i vejen for forhandlingerne, og at der er behov for betydelige fremskridt på dette område, før drøftelserne om andre emner, herunder rammerne for det fremtidige forhold mellem Den Europæiske Union og Det Forenede Kongerige, kan indledes; |
| --- | --- |

11.

| 12. | bekræfter i overensstemmelse med Kommissionens positionspapir af 12. juni 2017 om »væsentlige principper vedrørende finansiel afregning«, at Det Forenede Kongerige skal overholde alle de finansielle forpligtelser, som det har indgået som medlemsstat i Den Europæiske Union, og understreger, at dette spørgsmål skal være fuldt og helt afgjort i udtrædelsesaftalen; peger især på de finansielle forpligtelser, som hidrører fra den flerårige finansielle ramme og afgørelsen om egne indtægter fra 2014 (2), og som, uafhængigt af en eventuel overgangsperiode, omfatter dets andel af EU's udestående forpligtelser, herunder eventualforpligtelser, og omkostningerne i forbindelse med udtræden af Den Europæiske Union, idet det er udelukket, at forpligtelser indgået af alle 28 medlemsstater kun skal honoreres af de tilbageværende 27 medlemsstater; |
| --- | --- |

12.

Fremskridt i forhandlingerne

| 13. | minder om, at det i overensstemmelse med den trinvise tilgang til forhandlingerne, der er afgørende for Det Forenede Kongeriges velordnede udtræden af Den Europæiske Union, er nødvendigt, at der gøres væsentlige fremskridt om borgerrettigheder, Irland og Nordirland og afregningen af Det Forenede Kongeriges finansielle forpligtelser, før man kan tage hul på forhandlingerne om rammerne for det fremtidige forhold mellem Den Europæiske Union og Det Forenede Kongerige samt om overgangsfasen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger den afgørende betydning af, at de tilsagn, som Det Forenede Kongeriges premierminister afgav i sin tale af 22. september 2017, udmøntes i konkrete ændringer af Det Forenede Kongeriges holdning og følgelig i konkrete forslag med henblik på at fremskynde arbejdet i forhandlingernes første fase og bane vejen for, at der i den næste fase, i en ånd af gensidig tillid og oprigtigt samarbejde, kan indledes forhandlinger om et nyt og tæt partnerskab inden for rammerne af en associering af Det Forenede Kongerige med Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

14.

| 15. | er af den opfattelse, at der i fjerde forhandlingsrunde stadig ikke er gjort tilstrækkelige fremskridt omkring borgerrettigheder, Irland og Nordirland og afregningen af Det Forenede Kongeriges finansielle forpligtelser; opfordrer Det Europæiske Råd til på sit møde i oktober 2017 at beslutte at udsætte sin vurdering af, om der er gjort tilstrækkelige fremskridt, medmindre der under den femte forhandlingsrunde opnås store gennembrud i overensstemmelse med denne beslutning på alle tre områder; |
| --- | --- |

15.

o

o o

| 16. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Det Europæiske Råd, Rådet for Den Europæiske Union, Europa-Kommissionen, de nationale parlamenter og Det Forenede Kongeriges regering. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0102.

(2)  Rådets afgørelse 2014/335/EU, Euratom af 26. maj 2014 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (EUT L 168 af 7.6.2014, s. 105).

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/6 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/6

---

P8_TA(2017)0364

Styrkelse af kvinders økonomiske indflydelse og status i den private og offentlige sektor i EU

Europa-Parlamentets beslutning af 3. oktober 2017 om styrkelse af kvinders økonomiske indflydelse og status i den private og offentlige sektor i EU (2017/2008(INI))

(2018/C 346/02)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 2 og artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 og artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union,

| — | der henviser til artikel 8, artikel 10, artikel 153, stk. 1 og 2, og artikel 157 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 8, artikel 10, artikel 153, stk. 1 og 2, og artikel 157 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 23 og 33 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 23 og 33 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/41/EU af 7. juli 2010 om anvendelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i selvstændige erhverv og om ophævelse af Rådets direktiv 86/613/EØF (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/41/EU af 7. juli 2010 om anvendelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i selvstændige erhverv og om ophævelse af Rådets direktiv 86/613/EØF (2),

| — | der henviser til Rådets direktiv 92/85/EØF af 19. oktober 1992 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af sikkerheden og sundheden under arbejdet for arbejdstagere som er gravide, som lige har født, eller som ammer (3) (direktivet om barselsorlov), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 92/85/EØF af 19. oktober 1992 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af sikkerheden og sundheden under arbejdet for arbejdstagere som er gravide, som lige har født, eller som ammer (3) (direktivet om barselsorlov),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 2. juli 2008 til Rådets direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering (COM(2008)0426), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 2. juli 2008 til Rådets direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering (COM(2008)0426),

| — | der henviser til sin holdning af 2. april 2009 om forslaget til Rådets direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning af 2. april 2009 om forslaget til Rådets direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering (4),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 3. oktober 2008 til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktivet om barselsorlov (COM(2008)0637), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 3. oktober 2008 til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktivet om barselsorlov (COM(2008)0637),

| — | der henviser til sin holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. oktober 2010 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 92/85/EØF om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af sikkerheden og sundheden under arbejdet for arbejdstagere, som er gravide, som lige har født, eller som ammer, og om indførelse af foranstaltninger, der kan forbedre arbejdstagernes muligheder for at forene arbejde og familieliv (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. oktober 2010 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 92/85/EØF om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af sikkerheden og sundheden under arbejdet for arbejdstagere, som er gravide, som lige har født, eller som ammer, og om indførelse af foranstaltninger, der kan forbedre arbejdstagernes muligheder for at forene arbejde og familieliv (5),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2013/62/EU af 17. december 2013 om ændring af direktiv 2010/18/EU om iværksættelse af den reviderede rammeaftale vedrørende forældreorlov, der er indgået af BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP og EFS som følge af ændringen af Mayottes status i forhold til Den Europæiske Union (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2013/62/EU af 17. december 2013 om ændring af direktiv 2010/18/EU om iværksættelse af den reviderede rammeaftale vedrørende forældreorlov, der er indgået af BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP og EFS som følge af ændringen af Mayottes status i forhold til Den Europæiske Union (6),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 14. november 2012 til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om en mere ligelig kønsfordeling blandt menige bestyrelsesmedlemmer i børsnoterede selskaber og tilhørende foranstaltninger (direktivet om kvindelige bestyrelsesmedlemmer) (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 14. november 2012 til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om en mere ligelig kønsfordeling blandt menige bestyrelsesmedlemmer i børsnoterede selskaber og tilhørende foranstaltninger (direktivet om kvindelige bestyrelsesmedlemmer) (COM(2012)0614),

| — | der henviser til sin holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om en mere ligelig kønsfordeling blandt menige bestyrelsesmedlemmer i børsnoterede selskaber og tilhørende foranstaltninger (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 20. november 2013 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om en mere ligelig kønsfordeling blandt menige bestyrelsesmedlemmer i børsnoterede selskaber og tilhørende foranstaltninger (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. marts 2013 om afskaffelse af kønsstereotyper i EU (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. marts 2013 om afskaffelse af kønsstereotyper i EU (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. september 2013 om gennemførelse af princippet om lige løn til mænd og kvinder for samme arbejde eller arbejde af samme værdi (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. september 2013 om gennemførelse af princippet om lige løn til mænd og kvinder for samme arbejde eller arbejde af samme værdi (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. maj 2015 om barselsorlov (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. maj 2015 om barselsorlov (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 28. april 2016 om kvindelige husarbejdere og omsorgspersoner i EU (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 28. april 2016 om kvindelige husarbejdere og omsorgspersoner i EU (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 12. maj 2016 om gennemførelsen af Rådets direktiv 2010/18/EU af 8. marts 2010 om iværksættelse af den reviderede rammeaftale vedrørende forældreorlov, der er indgået af BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP og EFS, og om ophævelse af direktiv 96/34/EF (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. maj 2016 om gennemførelsen af Rådets direktiv 2010/18/EU af 8. marts 2010 om iværksættelse af den reviderede rammeaftale vedrørende forældreorlov, der er indgået af BUSINESSEUROPE, UEAPME, CEEP og EFS, og om ophævelse af direktiv 96/34/EF (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 26. maj 2016 om fattigdom: et kønsperspektiv (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. maj 2016 om fattigdom: et kønsperspektiv (13),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. september 2016 om skabelse af arbejdsmarkedsvilkår, som er mere fordelagtige for at skabe balance mellem arbejds- og privatliv (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. september 2016 om skabelse af arbejdsmarkedsvilkår, som er mere fordelagtige for at skabe balance mellem arbejds- og privatliv (14),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. september 2016 om anvendelsen af Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000, der etablerer en generel ramme for ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (direktivet om ligebehandling på beskæftigelsesområdet) (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. september 2016 om anvendelsen af Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000, der etablerer en generel ramme for ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (direktivet om ligebehandling på beskæftigelsesområdet) (15),

| — | der henviser til sin beslutning af 8. oktober 2015 om anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. oktober 2015 om anvendelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (16),

| — | der henviser til sin henstilling af 14. februar 2017 til Rådet om EU's prioriteringer for den 61. samling i FN's Kommission for Kvinders Status (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling af 14. februar 2017 til Rådet om EU's prioriteringer for den 61. samling i FN's Kommission for Kvinders Status (17),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. marts 2017 om ligestilling mellem mænd og kvinder i Den Europæiske Union i 2014-2015 (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. marts 2017 om ligestilling mellem mænd og kvinder i Den Europæiske Union i 2014-2015 (18),

| — | der henviser til sin beslutning af 4. april 2017 om kvinder og deres rolle i landdistrikterne (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. april 2017 om kvinder og deres rolle i landdistrikterne (19),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 19. juni 2015 om »lige indkomstmuligheder for kvinder og mænd: udligning af den kønsbestemte forskel i pension«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 19. juni 2015 om »lige indkomstmuligheder for kvinder og mænd: udligning af den kønsbestemte forskel i pension«,

| — | der henviser til den europæiske ligestillingspagt for perioden 2011-2020, som blev vedtaget ved Rådets konklusioner af 7. marts 2011 (20), |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske ligestillingspagt for perioden 2011-2020, som blev vedtaget ved Rådets konklusioner af 7. marts 2011 (20),

| — | der henviser til Kommissionens henstilling af 7. marts 2014 om styrkelse af princippet om lige løn til mænd og kvinder gennem åbenhed (2014/124/EU) (21), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling af 7. marts 2014 om styrkelse af princippet om lige løn til mænd og kvinder gennem åbenhed (2014/124/EU) (21),

| — | der henviser til Kommissionens initiativ fra december 2015 »Roadmap: Nyt afsæt for at klare udfordringerne i forbindelse med balancen mellem arbejds- og familieliv for erhvervsaktive familier« samt til den offentlige høring og interessenthøringen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens initiativ fra december 2015 »Roadmap: Nyt afsæt for at klare udfordringerne i forbindelse med balancen mellem arbejds- og familieliv for erhvervsaktive familier« samt til den offentlige høring og interessenthøringen,

| — | der henviser til FN's vejledende principper vedrørende erhvervslivet og menneskerettigheder, det første sæt retningslinjer for virksomheder og menneskerettigheder, der utvetydigt blev støttet af alle FN's medlemsstater på mødet i FN's Menneskerettighedsråd den 16. juni 2011; der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. oktober 2011 om virksomhedernes sociale ansvar (COM(2011)0681), der tilskynder EU's medlemsstater til at tilpasse de vejledende principper til deres nationale kontekst, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's vejledende principper vedrørende erhvervslivet og menneskerettigheder, det første sæt retningslinjer for virksomheder og menneskerettigheder, der utvetydigt blev støttet af alle FN's medlemsstater på mødet i FN's Menneskerettighedsråd den 16. juni 2011; der henviser til Kommissionens meddelelse af 25. oktober 2011 om virksomhedernes sociale ansvar (COM(2011)0681), der tilskynder EU's medlemsstater til at tilpasse de vejledende principper til deres nationale kontekst,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. april 2017 med titlen »En europæisk søjle for sociale rettigheder« (COM(2017)0250), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. april 2017 med titlen »En europæisk søjle for sociale rettigheder« (COM(2017)0250),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. april 2017 om »Et initiativ til støtte for balance mellem arbejdsliv og privatliv for erhvervsarbejdende forældre og omsorgspersoner« (COM(2017)0252), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 26. april 2017 om »Et initiativ til støtte for balance mellem arbejdsliv og privatliv for erhvervsarbejdende forældre og omsorgspersoner« (COM(2017)0252),

| — | der henviser til Den Europæiske Investeringsbank-Gruppes strategi for ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders økonomiske indflydelse og status, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Investeringsbank-Gruppes strategi for ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinders økonomiske indflydelse og status,

| — | der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 3. december 2015 om »The Strategic engagement for gender equality 2016-2019«, (SWD(2015)0278), navnlig afsnit 3.1. om forøgelse af erhvervsfrekvensen blandt kvinder og samme økonomiske uafhængighed for begge køn, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens arbejdsdokument af 3. december 2015 om »The Strategic engagement for gender equality 2016-2019«, (SWD(2015)0278), navnlig afsnit 3.1. om forøgelse af erhvervsfrekvensen blandt kvinder og samme økonomiske uafhængighed for begge køn,

| — | der henviser til Kommissionens rapport fra 2017 om ligestilling mellem kvinder og mænd i Den Europæiske Union, særlig kapitel 1 om forøgelse af kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet og økonomisk uafhængighed på lige fod og kapitel 2 om bekæmpelse af kønsbestemte løn-, indtjenings- og pensionsforskelle, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport fra 2017 om ligestilling mellem kvinder og mænd i Den Europæiske Union, særlig kapitel 1 om forøgelse af kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet og økonomisk uafhængighed på lige fod og kapitel 2 om bekæmpelse af kønsbestemte løn-, indtjenings- og pensionsforskelle,

| — | der henviser til rapporter fra Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound) med titlerne »The gender employment gap: challenges and solutions« (»Kønsforskelle i beskæftigelsen: udfordringer og løsninger« — 2016), »Work-life balance: creating solutions for everyone« (»Balance mellem arbejde og privatliv: løsninger for alle« — 2016), »Social partners and gender equality in Europe« (»Arbejdsmarkedets parter og ligestilling i Europa« — 2014) og »Developments in working life in Europe: EurWORK annual review« (»Udvikling i arbejdslivet i Europa: årsberetning fra EurWORK« — 2014 og 2015) samt til den sjette europæiske undersøgelse af arbejdsvilkårene (EWCS) (2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporter fra Det Europæiske Institut til Forbedring af Leve- og Arbejdsvilkårene (Eurofound) med titlerne »The gender employment gap: challenges and solutions« (»Kønsforskelle i beskæftigelsen: udfordringer og løsninger« — 2016), »Work-life balance: creating solutions for everyone« (»Balance mellem arbejde og privatliv: løsninger for alle« — 2016), »Social partners and gender equality in Europe« (»Arbejdsmarkedets parter og ligestilling i Europa« — 2014) og »Developments in working life in Europe: EurWORK annual review« (»Udvikling i arbejdslivet i Europa: årsberetning fra EurWORK« — 2014 og 2015) samt til den sjette europæiske undersøgelse af arbejdsvilkårene (EWCS) (2016),

| — | der henviser til ILO’s konventioner om henholdsvis ligeløn fra 1951, deltidsarbejde fra 1994, hjemmearbejde fra 1996, moderskabsbeskyttelse fra 2000 og husarbejdere fra 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til ILO’s konventioner om henholdsvis ligeløn fra 1951, deltidsarbejde fra 1994, hjemmearbejde fra 1996, moderskabsbeskyttelse fra 2000 og husarbejdere fra 2011,

| — | der henviser til de aftalte konklusioner af 24. marts 2017 fra den 61. samling i FN's Kommission for Kvinders Status, med titlen »Kvinders økonomiske selvstændiggørelse på det foranderlige arbejdsmarked«, |
| --- | --- |

—

der henviser til de aftalte konklusioner af 24. marts 2017 fra den 61. samling i FN's Kommission for Kvinders Status, med titlen »Kvinders økonomiske selvstændiggørelse på det foranderlige arbejdsmarked«,

| — | der henviser til rapport fra september 2016 fra FN's Højniveaupanel om Kvinders Økonomiske Selvstændiggørelse med titlen »Leave no one behind: A call to action for gender equality and economic women’s empowerment« (»Alle skal med: En opfordring til at gøre en indsats for ligestilling og styrkelse af kvinders økonomiske indflydelse og status«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport fra september 2016 fra FN's Højniveaupanel om Kvinders Økonomiske Selvstændiggørelse med titlen »Leave no one behind: A call to action for gender equality and economic women’s empowerment« (»Alle skal med: En opfordring til at gøre en indsats for ligestilling og styrkelse af kvinders økonomiske indflydelse og status«,

| — | der henviser til Beijing-handlingsprogrammet og FN's konvention om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW), |
| --- | --- |

—

der henviser til Beijing-handlingsprogrammet og FN's konvention om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling og udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A8-0271/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling og udtalelse fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A8-0271/2017),

| A. | der henviser til, at EU er engageret i at fremme ligestilling mellem kønnene og sikre integration af ligestillingsaspektet i alle sine foranstaltninger; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU er engageret i at fremme ligestilling mellem kønnene og sikre integration af ligestillingsaspektet i alle sine foranstaltninger;

| B. | der henviser til, at kvinders ligeberettigede deltagelse på arbejdsmarkedet og i den økonomiske beslutningstagning begge dele er en forudsætning for at styrke kvinders indflydelse og status og der deraf følgende konsekvenser; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at kvinders ligeberettigede deltagelse på arbejdsmarkedet og i den økonomiske beslutningstagning begge dele er en forudsætning for at styrke kvinders indflydelse og status og der deraf følgende konsekvenser;

| C. | der henviser til, at kvinder overalt i EU stadig er stærkt underrepræsenteret på arbejdsmarkedet og i ledende stillinger, og at den samlede beskæftigelsesfrekvens for kvinder stadig er næsten 12 % lavere end mænds; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at kvinder overalt i EU stadig er stærkt underrepræsenteret på arbejdsmarkedet og i ledende stillinger, og at den samlede beskæftigelsesfrekvens for kvinder stadig er næsten 12 % lavere end mænds;

| D. | der henviser til, at de primære hindringer for kvinders økonomiske indflydelse omfatter ugunstige sociale normer, diskriminerende love eller manglende retsbeskyttelse, ulige fordeling mellem mænd og kvinder af det ulønnede arbejde i hjemmet og af pasningsopgaver samt utilstrækkelig adgang til finansielle, digitale og ejendomsmæssige aktiver; der henviser til, at disse hindringer kan forværres yderligere af forskelsbehandling på alle disse områder (22), f.eks. på grundlag af race og etnicitet, religion, handicap, sundhed, kønsidentitet, seksuel observans og/eller socioøkonomiske forhold; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de primære hindringer for kvinders økonomiske indflydelse omfatter ugunstige sociale normer, diskriminerende love eller manglende retsbeskyttelse, ulige fordeling mellem mænd og kvinder af det ulønnede arbejde i hjemmet og af pasningsopgaver samt utilstrækkelig adgang til finansielle, digitale og ejendomsmæssige aktiver; der henviser til, at disse hindringer kan forværres yderligere af forskelsbehandling på alle disse områder (22), f.eks. på grundlag af race og etnicitet, religion, handicap, sundhed, kønsidentitet, seksuel observans og/eller socioøkonomiske forhold;

| E. | der henviser til, at strukturelle hindringer for en styrkelse af kvinders økonomiske indflydelse og status er resultatet af flere og indbyrdes forbundne former for forskelsbehandling, stereotyper og uligheder i de offentlige og private sfærer; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at strukturelle hindringer for en styrkelse af kvinders økonomiske indflydelse og status er resultatet af flere og indbyrdes forbundne former for forskelsbehandling, stereotyper og uligheder i de offentlige og private sfærer;

| F. | der henviser til, at styrkelse af kvinders økonomiske indflydelse og status er »rigtigt og intelligent« på samme tid, først og fremmest fordi det er en vigtig dimension ved ligestillingen mellem kønnene, og for det andet fordi en øget deltagelse af kvinder på arbejdsmarkedet bidrager til bæredygtig økonomisk udvikling på alle niveauer i samfundet; der henviser til, at virksomheder, der værdsætter kvinder og sætter dem i stand til at deltage fuldt ud på arbejdsmarkedet og i beslutningsprocessen, er mere velstående og medvirker til at øge produktiviteten og den økonomiske vækst; der henviser til, at oplysninger fra Det Europæiske Ligestillingsinstitut (EIGE) viser, at bedre ligestilling kan skabe op til 10,5 mio. ekstra arbejdspladser i EU inden 2050, at beskæftigelsesfrekvensen i EU vil nå op på næsten 80 %, og at EU's BNP pr. indbygger kan stige med mellem 6,1 % og 9,6 % og forøge væksten med mellem 15 % og 45 % i medlemsstaterne inden 2050; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at styrkelse af kvinders økonomiske indflydelse og status er »rigtigt og intelligent« på samme tid, først og fremmest fordi det er en vigtig dimension ved ligestillingen mellem kønnene, og for det andet fordi en øget deltagelse af kvinder på arbejdsmarkedet bidrager til bæredygtig økonomisk udvikling på alle niveauer i samfundet; der henviser til, at virksomheder, der værdsætter kvinder og sætter dem i stand til at deltage fuldt ud på arbejdsmarkedet og i beslutningsprocessen, er mere velstående og medvirker til at øge produktiviteten og den økonomiske vækst; der henviser til, at oplysninger fra Det Europæiske Ligestillingsinstitut (EIGE) viser, at bedre ligestilling kan skabe op til 10,5 mio. ekstra arbejdspladser i EU inden 2050, at beskæftigelsesfrekvensen i EU vil nå op på næsten 80 %, og at EU's BNP pr. indbygger kan stige med mellem 6,1 % og 9,6 % og forøge væksten med mellem 15 % og 45 % i medlemsstaterne inden 2050;

| G. | der henviser til, at et af målene for Europa 2020-strategien er, at 75 % af alle mænd og kvinder i EU skal være i beskæftigelse inden 2020, og især at de kønsbestemte forskelle på beskæftigelsesområdet fjernes; der henviser til, at det er nødvendigt med en koordineret indsats for at lette kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at et af målene for Europa 2020-strategien er, at 75 % af alle mænd og kvinder i EU skal være i beskæftigelse inden 2020, og især at de kønsbestemte forskelle på beskæftigelsesområdet fjernes; der henviser til, at det er nødvendigt med en koordineret indsats for at lette kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet;

| H. | der henviser til, at Kommissionen i slutningen af 2015 fremlagde en handlingsplan om ligestilling for 2016-2020, hvori kvinders økonomiske indflydelse og status indgik som et af fire centrale områder, hvor der skulle iværksættes foranstaltninger; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Kommissionen i slutningen af 2015 fremlagde en handlingsplan om ligestilling for 2016-2020, hvori kvinders økonomiske indflydelse og status indgik som et af fire centrale områder, hvor der skulle iværksættes foranstaltninger;

| I. | der henviser til, at »reducering af kønsbestemte løn-, indtjenings- og pensionsforskelle og dermed bekæmpelse af fattigdom blandt kvinder« er et af de prioriterede områder, som Kommissionen har defineret i sin publikation »Strategisk indsats for ligestilling mellem kønnene 2016-2019«; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at »reducering af kønsbestemte løn-, indtjenings- og pensionsforskelle og dermed bekæmpelse af fattigdom blandt kvinder« er et af de prioriterede områder, som Kommissionen har defineret i sin publikation »Strategisk indsats for ligestilling mellem kønnene 2016-2019«;

| J. | der henviser til, at der er opstillet målsætninger vedrørende kvinders økonomiske indflydelse og status i de 17 mål for bæredygtig udvikling (SDG); |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der er opstillet målsætninger vedrørende kvinders økonomiske indflydelse og status i de 17 mål for bæredygtig udvikling (SDG);

| K. | der henviser til, at en effektiv balance mellem arbejds- og privatliv har en positiv indflydelse på, om der gøres fremskridt hen imod en ligestillingsmodel mellem kvinder og mænd, for så vidt angår indtjening og omsorgsydelser samt sundhedsmæssige aspekter, og fremmer et inklusivt økonomisk miljø, vækst, konkurrenceevne, samlet erhvervsfrekvens, ligestilling mellem kønnene, mindsket risiko for fattigdom og solidaritet mellem generationerne og også bidrager til at imødegå udfordringerne i forbindelse med befolkningens aldring; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at en effektiv balance mellem arbejds- og privatliv har en positiv indflydelse på, om der gøres fremskridt hen imod en ligestillingsmodel mellem kvinder og mænd, for så vidt angår indtjening og omsorgsydelser samt sundhedsmæssige aspekter, og fremmer et inklusivt økonomisk miljø, vækst, konkurrenceevne, samlet erhvervsfrekvens, ligestilling mellem kønnene, mindsket risiko for fattigdom og solidaritet mellem generationerne og også bidrager til at imødegå udfordringerne i forbindelse med befolkningens aldring;

| L. | der henviser til, at resultater fra Eurostat viser, at 31,5 % af de erhvervsaktive kvinder i EU arbejder på deltid sammenlignet med 8,2 % af mændene, og at lige over 50 % af kvinderne arbejder på fuld tid sammenlignet med 71,2 % af mændene, hvilket udgør en forskel i fuldtidsansættelsen på 25,5 %; der henviser til, at omsorgsforpligtelser er årsag til, at næsten 20 % af de ikke-erhvervsaktive kvinder ikke arbejder, medens dette kun er tilfældet for mindre end 2 % af de ikke-erhvervsaktive mænd; der henviser til, at omsorgsforpligtelser og vanskeligheder med at forene arbejde og privatliv betyder, at der er meget større sandsynlighed for, at kvinder arbejder på deltid eller ikke er erhvervsaktive, end det er tilfældet med mænd, hvilket har en negativ indflydelse på kvindernes lønninger og pensionsindtægt; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at resultater fra Eurostat viser, at 31,5 % af de erhvervsaktive kvinder i EU arbejder på deltid sammenlignet med 8,2 % af mændene, og at lige over 50 % af kvinderne arbejder på fuld tid sammenlignet med 71,2 % af mændene, hvilket udgør en forskel i fuldtidsansættelsen på 25,5 %; der henviser til, at omsorgsforpligtelser er årsag til, at næsten 20 % af de ikke-erhvervsaktive kvinder ikke arbejder, medens dette kun er tilfældet for mindre end 2 % af de ikke-erhvervsaktive mænd; der henviser til, at omsorgsforpligtelser og vanskeligheder med at forene arbejde og privatliv betyder, at der er meget større sandsynlighed for, at kvinder arbejder på deltid eller ikke er erhvervsaktive, end det er tilfældet med mænd, hvilket har en negativ indflydelse på kvindernes lønninger og pensionsindtægt;

| M. | der henviser til, at størstedelen af dem, der modtager omsorg eller pleje, normalt er børn, ældre familiemedlemmer eller familiemedlemmer med handicap, som passes af ubetalte omsorgspersoner; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at størstedelen af dem, der modtager omsorg eller pleje, normalt er børn, ældre familiemedlemmer eller familiemedlemmer med handicap, som passes af ubetalte omsorgspersoner;

| N. | der henviser til, at kvinder udfører mindst to en halv gange så meget ubetalt hus- og omsorgsarbejde som mænd; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at kvinder udfører mindst to en halv gange så meget ubetalt hus- og omsorgsarbejde som mænd;

| O. | der henviser til, at moderskab ikke må betragtes som en hindring for kvinders faglige udvikling og dermed for deres frigørelse; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at moderskab ikke må betragtes som en hindring for kvinders faglige udvikling og dermed for deres frigørelse;

| P. | der henviser til, at mænd og kvinder har samme rettigheder og pligter som forældre (undtagen restitueringsperioden efter fødslen), og at pasningen af børn bør deles og derfor ikke udelukkende pålægges mødrene; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at mænd og kvinder har samme rettigheder og pligter som forældre (undtagen restitueringsperioden efter fødslen), og at pasningen af børn bør deles og derfor ikke udelukkende pålægges mødrene;

| Q. | der henviser til, at den gennemsnitlige beskæftigelsesfrekvens i 2015 for kvinder med et barn under seks år var næsten 9 % lavere end for kvinder uden små børn, og at denne forskel i visse medlemsstater var på over 30 %; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at den gennemsnitlige beskæftigelsesfrekvens i 2015 for kvinder med et barn under seks år var næsten 9 % lavere end for kvinder uden små børn, og at denne forskel i visse medlemsstater var på over 30 %;

| R. | der henviser til, at det at være mor eller forældre er et uacceptabelt grundlag for forskelsbehandling af kvinder, for så vidt angår adgang til og forbliven på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at det at være mor eller forældre er et uacceptabelt grundlag for forskelsbehandling af kvinder, for så vidt angår adgang til og forbliven på arbejdsmarkedet;

| S. | der henviser til, at der bør indføres en offentligt tilgængelig ramme for kortlægning af lønniveauet, herunder indsamling af data, med henblik på at fjerne denne kønsbestemte lønforskel ved at lægge pres på både den private og den offentlige sektor for at vurdere deres lønningsstrukturer og rette op på alle konstaterede kønsbaserede forskelle, og at denne ramme har potentiale til at skabe en »videnskultur«, som gør det socialt uacceptabelt at have en kønsbestemt lønforskel i en sektor eller en virksomhed; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at der bør indføres en offentligt tilgængelig ramme for kortlægning af lønniveauet, herunder indsamling af data, med henblik på at fjerne denne kønsbestemte lønforskel ved at lægge pres på både den private og den offentlige sektor for at vurdere deres lønningsstrukturer og rette op på alle konstaterede kønsbaserede forskelle, og at denne ramme har potentiale til at skabe en »videnskultur«, som gør det socialt uacceptabelt at have en kønsbestemt lønforskel i en sektor eller en virksomhed;

| T. | der henviser til, at kvoter menes at kunne forbedre resultaterne i private virksomheder og stimulere en bredere økonomisk vækst og desuden sikrer en bedre udnyttelse af talentmassen i arbejdsstyrken; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at kvoter menes at kunne forbedre resultaterne i private virksomheder og stimulere en bredere økonomisk vækst og desuden sikrer en bedre udnyttelse af talentmassen i arbejdsstyrken;

| U. | der henviser til, at ligestilling og mangfoldighed i arbejdstagernes repræsentation i virksomheders bestyrelser er et vigtigt demokratisk princip, som har positive økonomiske virkninger, bl.a. inklusiv strategisk beslutningstagning og reduktion af den kønsbestemte lønforskel; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at ligestilling og mangfoldighed i arbejdstagernes repræsentation i virksomheders bestyrelser er et vigtigt demokratisk princip, som har positive økonomiske virkninger, bl.a. inklusiv strategisk beslutningstagning og reduktion af den kønsbestemte lønforskel;

| V. | der henviser til, at OECD-undersøgelser har vist, at virksomheder med flere kvinder i bestyrelsen har en større rentabilitet i forhold til virksomheder, som kun har mænd i bestyrelsen; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at OECD-undersøgelser har vist, at virksomheder med flere kvinder i bestyrelsen har en større rentabilitet i forhold til virksomheder, som kun har mænd i bestyrelsen;

| W. | der henviser til, at de typisk kvindedominerede sektorer eller roller generelt er kendetegnet ved lavere lønninger end sammenlignelige sektorer eller roller, som er domineret af mænd, hvilket er et aspekt af de kønsbestemte løn- og pensionsforskelle, som i øjeblikket er på henholdsvis 16 % og 40 %; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at de typisk kvindedominerede sektorer eller roller generelt er kendetegnet ved lavere lønninger end sammenlignelige sektorer eller roller, som er domineret af mænd, hvilket er et aspekt af de kønsbestemte løn- og pensionsforskelle, som i øjeblikket er på henholdsvis 16 % og 40 %;

| X. | der henviser til, at ILO har udformet en ramme, hvor stillinger vurderes på grundlag af fire faktorer: kvalifikationer, indsats, ansvar og arbejdsvilkår og er vægtet i forhold til deres betydning for den pågældende virksomhed eller organisation; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at ILO har udformet en ramme, hvor stillinger vurderes på grundlag af fire faktorer: kvalifikationer, indsats, ansvar og arbejdsvilkår og er vægtet i forhold til deres betydning for den pågældende virksomhed eller organisation;

| Y. | der henviser til, at arbejdsmarkedets parter har potentiale til at styrke kvinders økonomiske indflydelse og status ved at fremme kollektive overenskomstforhandlinger, lige løn mellem kvinder og mænd, investere i balancen mellem arbejdsliv og privatliv, fremme kvinders karriereudvikling i selskaber og tilbyde information og uddannelse på området arbejdstagerrettigheder; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at arbejdsmarkedets parter har potentiale til at styrke kvinders økonomiske indflydelse og status ved at fremme kollektive overenskomstforhandlinger, lige løn mellem kvinder og mænd, investere i balancen mellem arbejdsliv og privatliv, fremme kvinders karriereudvikling i selskaber og tilbyde information og uddannelse på området arbejdstagerrettigheder;

| Z. | der henviser til, at der er dokumentation for, at lønforskellene er mindre, hvor der findes solide kollektive overenskomster (23); |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at der er dokumentation for, at lønforskellene er mindre, hvor der findes solide kollektive overenskomster (23);

| AA. | der henviser til, at 24,4 % af kvinderne i EU ifølge Eurostat trues af fattigdom eller social eksklusion, medens enlige mødre, kvinder over 55 og kvinder med handicap er særligt udsatte for arbejdsløshed og manglende erhvervsaktivitet på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at 24,4 % af kvinderne i EU ifølge Eurostat trues af fattigdom eller social eksklusion, medens enlige mødre, kvinder over 55 og kvinder med handicap er særligt udsatte for arbejdsløshed og manglende erhvervsaktivitet på arbejdsmarkedet;

| AB. | der henviser til, at gennemførelsen af Europarådets konvention om forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbul-konventionen) er en forudsætning for styrkelse af kvinders position og dermed for ligestilling; der henviser til, at kønsbaseret vold er en uacceptabel form for diskrimination og en krænkelse af grundlæggende rettigheder, der påvirker ikke kun kvinders helbred og velbefindende, men også deres adgang til beskæftigelse og økonomisk uafhængighed; der henviser til, at vold mod kvinder er en af de største hindringer for ligestilling mellem kønnene, medens uddannelse har potentiale til at mindske risikoen for kønsbaseret vold; der henviser til, at efterfølgende social og økonomisk indflydelse kan hjælpe kvinder med at slippe ud af en situation med vold; der henviser til, at vold og chikane på arbejdspladsen, herunder sexisme og sexchikane, har alvorlige negative konsekvenser for alle berørte arbejdstagere, deres arbejdskolleger og deres familier samt for de organisationer, de arbejder i, og samfundet som helhed, og kan være medvirkende til, at kvinder forlader arbejdsmarkedet tidligt; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at gennemførelsen af Europarådets konvention om forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbul-konventionen) er en forudsætning for styrkelse af kvinders position og dermed for ligestilling; der henviser til, at kønsbaseret vold er en uacceptabel form for diskrimination og en krænkelse af grundlæggende rettigheder, der påvirker ikke kun kvinders helbred og velbefindende, men også deres adgang til beskæftigelse og økonomisk uafhængighed; der henviser til, at vold mod kvinder er en af de største hindringer for ligestilling mellem kønnene, medens uddannelse har potentiale til at mindske risikoen for kønsbaseret vold; der henviser til, at efterfølgende social og økonomisk indflydelse kan hjælpe kvinder med at slippe ud af en situation med vold; der henviser til, at vold og chikane på arbejdspladsen, herunder sexisme og sexchikane, har alvorlige negative konsekvenser for alle berørte arbejdstagere, deres arbejdskolleger og deres familier samt for de organisationer, de arbejder i, og samfundet som helhed, og kan være medvirkende til, at kvinder forlader arbejdsmarkedet tidligt;

| AC. | der henviser til, at økonomisk vold er en form for kønsbaseret vold i kvinders dagligdag, som forhindrer kvinder i at udnytte deres ret til frihed i fuldt omfang, genskaber uligheden mellem kønnene og ignorerer kvinders rolle i samfundet som helhed; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at økonomisk vold er en form for kønsbaseret vold i kvinders dagligdag, som forhindrer kvinder i at udnytte deres ret til frihed i fuldt omfang, genskaber uligheden mellem kønnene og ignorerer kvinders rolle i samfundet som helhed;

| AD. | der henviser til, at mange undersøgelser klart har vist, at nedskæringer i den offentlige sektor har haft en enorm negativ indvirkning på kvinder, styrkelsen af deres økonomiske stilling og ligestillingen mellem kønnene; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at mange undersøgelser klart har vist, at nedskæringer i den offentlige sektor har haft en enorm negativ indvirkning på kvinder, styrkelsen af deres økonomiske stilling og ligestillingen mellem kønnene;

| AE. | der henviser til, at uddannelse, kvalifikationer og tilegnelse af færdigheder er af afgørende betydning for at styrke kvinders indflydelse og status på det sociale, kulturelle og økonomiske plan, og at uddannelsesmuligheder anerkendes som et centralt element til bekæmpelse af uligheder som f.eks. underrepræsentation i beslutningstagningen og i ledende stillinger og på det tekniske og videnskabelige område og dermed til at forbedre kvinders og pigers økonomiske indflydelse og status; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at uddannelse, kvalifikationer og tilegnelse af færdigheder er af afgørende betydning for at styrke kvinders indflydelse og status på det sociale, kulturelle og økonomiske plan, og at uddannelsesmuligheder anerkendes som et centralt element til bekæmpelse af uligheder som f.eks. underrepræsentation i beslutningstagningen og i ledende stillinger og på det tekniske og videnskabelige område og dermed til at forbedre kvinders og pigers økonomiske indflydelse og status;

| AF. | der henviser til, at digitaliseringen har en positiv indvirkning på skabelsen af nye jobmuligheder og medfører en konstruktiv udvikling med hensyn til at skabe mere fleksible arbejdsmønstre, især for kvinder, der er i færd med at komme ind eller tilbage på arbejdsmarkedet, samt med hensyn til at opnå en bedre balance mellem omsorgsaktiviteter og arbejdsliv for både kvinder og mænd; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at digitaliseringen har en positiv indvirkning på skabelsen af nye jobmuligheder og medfører en konstruktiv udvikling med hensyn til at skabe mere fleksible arbejdsmønstre, især for kvinder, der er i færd med at komme ind eller tilbage på arbejdsmarkedet, samt med hensyn til at opnå en bedre balance mellem omsorgsaktiviteter og arbejdsliv for både kvinder og mænd;

I.   
  Generelle bemærkninger

| 1. | mener, at kvinders økonomiske deltagelse og indflydelse er afgørende for at styrke deres grundlæggende rettigheder, sætte dem i stand til at opnå økonomisk uafhængighed, få indflydelse i samfundet og få kontrol over deres liv, samtidig med at de kan bryde igennem det glasloft, der forhindrer dem i at blive behandlet på samme måde som mænd i deres arbejdsliv; tilskynder derfor til en styrkelse af kvinders økonomiske indflydelse og status ved hjælp af politiske og finansielle midler; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at styrkelsen af kvinders rettigheder og kvinders økonomiske indflydelse betyder, at det er nødvendigt at tage fat på den rodfæstede ulighed i magtforholdet mellem mænd og kvinder, der giver anledning til diskrimination og vold mod kvinder og piger samt mod LGBTI-personer, og at ulighed i magtforholdet mellem mænd og kvinder spiller sammen med andre former for forskelsbehandling og ulighed som i forbindelse med vedrørende race, handicap, alder og kønsidentitet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre ligestilling og ikke-forskelsbehandling for alle på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at gennemføre både direktivet om ligebehandling på beskæftigelsesområdet og direktiv 2010/41/EU om anvendelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i selvstændige erhverv; opfordrer Kommissionen til at sikre, at disse direktiver anvendes bedre; |
| --- | --- |

4.

| 5. | påpeger, at de lave beskæftigelsesfrekvenser for kvinder og kvinders udelukkelse fra beskæftigelse har en negativ indvirkning på kvinders økonomiske indflydelse og status; understreger, at de samlede årlige økonomiske omkostninger ved kvinders lavere erhvervsfrekvens, under hensyntagen til ikke-erhvervede indtægter, ikke-indbetalte socialsikringsbidrag og ekstra offentlige udgifter, i 2013 ifølge en vurdering foretaget af Eurofund beløb sig til 2,8 % af EU's BNP eller 370 mia. EUR, medens omkostningerne ved en kvindes udelukkelse fra beskæftigelse af EIGE vurderes til mellem 1,2 og 2 mio. EUR afhængigt af hendes uddannelsesniveau; |
| --- | --- |

5.

| 6. | fremhæver, at styrkelse af kvinders økonomiske stilling og lige muligheder på arbejdsmarkedet først og fremmest er af afgørende betydning for den enkelte kvinde, men også er medvirkende til EU's økonomiske vækst, hvilket har en positiv indvirkning på BNP, erhvervslivets integrations- og konkurrenceevne og samtidig bidrager til at løse problemer i forbindelse med EU's aldrende befolkning; påpeger, at EU's BNP ifølge en undersøgelse foretaget i 2009 teoretisk set kunne øges med næsten 27 %, hvis der eksisterede fuld kønsmæssig ligestilling på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

6.

II.   
  Foranstaltninger og redskaber til forbedring af kvinders økonomiske indflydelse

Bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv

| 7. | bemærker, at Kommissionen som svar på Parlamentets opfordring til at forbedre balancen mellem arbejde og privatliv har fremsat ikke-lovgivningsmæssige forslag og et lovgivningsforslag, der skaber forskellige former for orlov, for at imødegå udfordringerne i det 21. århundrede; understreger, at Kommissionens forslag er et godt første skridt til at imødekomme EU-borgernes forventninger, fordi disse forslag vil gøre det muligt for kvinder og mænd at dele de arbejds- og familiemæssige samt sociale arbejdsopgaver mere ligeligt, navnlig med hensyn til pleje af omsorgsafhængige personer og børnepasning; opfordrer alle institutioner til at gennemføre denne pakke så hurtigt som muligt; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer medlemsstaterne til at øge beskyttelsen mod forskelsbehandling og ulovlig afskedigelse i forbindelse med balancen mellem arbejds- og privatliv og til at sikre adgang til klage og domstolsprøvelse i sådanne sager; opfordrer Kommissionen til at styrke overvågning og gennemførelse af EU's lovgivning om bekæmpelse af forskelsbehandling, til om nødvendigt at iværksætte traktatbrudsprocedurer og til at fremme overholdelse af reglerne ved hjælp af bl.a. oplysningskampagner med henblik på at øge bevidstheden om lovfæstede ligestillingsrettigheder; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger, at der fortsat skal betales løn og socialsikringsbidrag under orlov; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer medlemsstaterne til at garantere sygeorlov til forældre med handicappede børn med særligt fokus på enlige mødre og på basis af en undersøgelse af bedste praksis; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer medlemsstaterne til at investere i uformelle læringsmiljøer, der er baseret på leg, hvor børnene kan blive passet efter skoletid eller efter vuggestuernes lukketid, og som kan udfylde hullet mellem skoletids og arbejdstids ophør; |
| --- | --- |

11.

| 12. | fastholder, at opfyldelse af Barcelona-målene og indførelse af mål i forbindelse med plejekrævende personer og ældre medlemmer af samfundet, herunder tilgængelige og økonomisk overkommelige børnepasningsordninger og andre pasningsordninger, faciliteter og tjenesteydelser, samt politikker til sikring af en uafhængig tilværelse for personer med handicap, er af afgørende betydning for, at medlemsstaterne bliver i stand til at opfylde Europa 2020-målene; minder om, at investeringer i social infrastruktur som børnepasning ikke alene har væsentlige beskæftigelsesmæssige virkninger, men også skaber betydelige yderligere indtægter til den offentlige sektor i form af beskatning af beskæftigelse og besparelser med hensyn til arbejdsløshedsforsikring; understreger i denne forbindelse, at det er nødvendigt med børnepasningsfaciliteter i alle landdistrikter, og tilskynder medlemsstaterne til at fremme investering i livslangt tilgængelige og økonomisk overkommelige pasnings- og plejemuligheder af høj kvalitet, herunder pasning af børn, plejekrævende personer og ældre; mener, at der bør være hensigtsmæssig børnepasning til en overkommelig pris til rådighed, også for at gøre det muligt for forældre at få adgang til muligheder for livslang læring; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger den afgørende rolle, som offentlige tjenester af høj kvalitet spiller, især for kvinder; fremhæver betydningen af universel adgang til kvalitetsprægede, prismæssigt overkommelige, bekvemt beliggende og efterspørgselsdrevne offentlige tjenesteydelser som middel til at sikre kvinders økonomiske indflydelse og status; |
| --- | --- |

13.

| 14. | bemærker den aktuelle uoverensstemmelse mellem medlemsstaternes resultater og de mål, der er fastsat inden for rammerne af Barcelona-målene, og opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge de foranstaltninger, der træffes af medlemsstaterne, med henblik på at sikre, at de opfylder deres forpligtelser; |
| --- | --- |

14.

| 15. | er overbevist om, at inddragelsen af mænd i omsorgsforpligtelser er en forudsætning for at ændre de traditionelle stereotype kønsrollemønstre; mener endvidere, at begge køn og samfundet som helhed vil få gavn af en mere retfærdig fordeling af ulønnet arbejde og en mere ligelig fordeling af orlov i forbindelse med pleje; er overbevist om, at en model med ligestilling mellem kvinder og mænd med hensyn til indtjening og omsorgsydelser er den mest effektive til at opnå ligestilling mellem mænd og kvinder på alle livets områder; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer medlemsstaterne til gennem en aktiv beskæftigelsespolitik og specifikke uddannelsestiltag at støtte tilbagevenden til arbejdsmarkedet for kvinder, der har afbrudt deres professionelle karriere for at tage sig af omsorgskrævende personer; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger, at en bedre balance mellem arbejdsliv og privatliv og større ligestilling mellem kvinder og mænd er afgørende for at opfylde målene om styrkelse af kvinders indflydelse og status; understreger, at en bedre balance mellem arbejds- og familieliv vil sikre en mere rimelig fordeling af lønnet og ulønnet arbejde i familier, øge kvinders deltagelse på arbejdsmarkedet og dermed nedbringe de kønsbestemte løn- og pensionsforskelle; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger betydningen af gode og sikre arbejdsvilkår, der giver både kvinder og mænd mulighed for at forene arbejds- og privatliv, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme styrkelsen af arbejdstagerrettigheder, kollektive overenskomstforhandlinger og øget ligestilling mellem mænd og kvinder; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tilskynder kraftigt til at fremme individualiseringen af retten til orlovsordninger, forbud mod overdragelse mellem forældre af deres rettigheder til forældreorlov og ligelig fordeling af pasningsopgaver mellem begge forældre med henblik på at opnå en balance mellem arbejds- og privatliv, der er ens for begge køn; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer Kommissionen til at finansiere undersøgelser, der analyserer omfanget og værdien af det ulønnede pasningsarbejde i familien, som udføres af kvinder og mænd, og det gennemsnitlige antal timer, der bruges på lønnet og ulønnet arbejde, navnlig med hensyn til pleje af ældre, børn og handicappede; |
| --- | --- |

20.

| 21. | opfordrer til, at der udvikles en ramme for fleksible arbejdstagerorienterede ansættelsesmodeller for kvinder og mænd, som inkluderer passende social beskyttelse, med henblik på at gøre det lettere at opretholde balancen mellem personligt og arbejdsmæssigt ansvar; mener samtidig, at arbejdstagernes rettigheder og retten til sikker beskæftigelse bør gå forud for enhver forøgelse af fleksibiliteten på arbejdsmarkedet, således at det sikres, at fleksibilitet ikke medfører en større forekomst af uønskede, usikre ansættelsesforhold og usikre former for arbejde og beskæftigelse og ikke undergraver beskæftigelsesmæssige standarder, hvilket i øjeblikket berører kvinder mere end mænd, idet der ved usikre ansættelsesforhold forstås forhold, der ikke er i overensstemmelse med internationale, nationale eller EU-standarder og love og/eller ikke sikrer tilstrækkelige midler til et anstændigt liv eller en passende social sikring, såsom afbrudt beskæftigelse, de fleste tidsbegrænsede kontrakter, kontrakter uden fast timetal eller ufrivilligt deltidsarbejde; understreger desuden behovet for at skabe de nødvendige betingelser for at sikre retten til at vende tilbage fra frivilligt deltidsarbejde til fuldtidsarbejde; |
| --- | --- |

21.

Lige løn for lige arbejde af samme værdi og kortlægning af lønninger

| 22. | minder om, at princippet om lige løn til mænd og kvinder for samme arbejde eller arbejde af samme værdi er nedfældet og defineret i artikel 157 i TEUF, og at medlemsstaterne rent faktisk bør anvende dette princip; insisterer i denne forbindelse på, at Kommissionens henstilling om styrkelse af princippet om ligeløn for mænd og kvinder via åbenhed bør anvendes til nøje at overvåge situationen i medlemsstaterne og udarbejde statusrapporter, også med støtte fra arbejdsmarkedets parter, og opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at fastlægge og gennemføre de relevante politikker i overensstemmelse med denne henstilling med henblik på at fjerne de vedvarende kønsbestemte lønforskelle; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer medlemsstaterne og virksomhederne til at respektere ligelønsprincippet og indføre bindende foranstaltninger med hensyn til gennemskuelige lønforhold for at skabe metoder for virksomheder til at tackle problemet med den kønsbestemte lønforskel, bl.a. ved hjælp af lønrevisioner og inddragelse af ligelønsforanstaltninger i kollektive overenskomstforhandlinger; påpeger, at det er nødvendigt at sikre, at ansatte i nationale, regionale og lokale myndigheder, retshåndhævende instanser og arbejdstilsyn får en hensigtsmæssig uddannelse i lovgivningen om ikke-forskelsbehandling og den dermed forbundne retspraksis; |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger behovet for at anerkende og revurdere typisk kvindearbejde, f.eks. inden for sundheds-, social- og undervisningssektoren, i forhold til typisk mandearbejde; |
| --- | --- |

24.

| 25. | er overbevist om, at det for at opnå lige løn for lige arbejde af samme værdi for mænd og kvinder er nødvendigt med en klar ramme med specifikke jobevalueringsværktøjer, der rummer indikatorer til sammenligning og vurdering af »værdi« i job eller sektorer; |
| --- | --- |

25.

| 26. | minder om, at arbejdets værdi i overensstemmelse med EU-Domstolens retspraksis bør vurderes og sammenlignes ud fra objektive kriterier såsom krav til uddannelse, erhvervsuddannelse og videreuddannelse, færdigheder, indsats og ansvar, udført arbejde og arten af de involverede opgaver; |
| --- | --- |

26.

| 27. | fremhæver betydningen af princippet om kønsneutralitet i jobevaluerings- og jobklassifikationssystemer, både i den offentlige og den private sektor; glæder sig over medlemsstaternes bestræbelser på at fremme politikker, der forhindrer forskelsbehandling ved rekruttering, og tilskynder dem til at fremme anvendelsen af CV'er uden kønsidentifikation, således at virksomheder og offentlige forvaltninger afholdes fra at udøve kønsbestemt forskelsbehandling under deres ansættelsesprocesser; opfordrer Kommissionen til at undersøge muligheden for at udvikle et anonymiseret Europass-CV; foreslår, at medlemsstaterne udformer programmer til bekæmpelse af sociale og kønsbaserede stereotyper, især i yngre befolkningsgrupper, som et middel til at forhindre jobkategorisering, der ofte begrænser kvinders adgang til de bedst betalte stillinger og job; |
| --- | --- |

27.

Ligevægt mellem kønnene i den offentlige og den private sektor

| 28. | mener, at det kan være nødvendigt med kvoter i den offentlige sektor, hvis de offentlige institutioner ikke opfylder deres ansvar med hensyn til at sikre en rimelig repræsentation, og at dette vil kunne øge de beslutningstagende institutioners demokratiske legitimitet; |
| --- | --- |

28.

| 29. | noterer sig, at kønskvoter og lukkede lister i den politiske beslutningsproces har vist sig at være særdeles effektive redskaber til bekæmpelse af forskelsbehandling, kønsmæssige ubalancer og forbedring af den demokratiske repræsentation i beslutningstagende politiske organer; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer Kommissionen til at forbedre indsamlingen, analysen og formidlingen af omfattende, sammenlignelige, pålidelige og regelmæssigt ajourførte data om kvinders deltagelse i beslutningsprocesser; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer EU’s institutioner til at tilskynde til kvinders deltagelse i valgprocessen, bl.a. ved at indføje kønsafbalancerede valglister ved den næste revision af den europæiske valglov; |
| --- | --- |

31.

| 32. | gentager sin opfordring til Rådet om hurtigt at vedtage direktivet om en mere ligelig kønsfordeling blandt menige bestyrelsesmedlemmer i børsnoterede selskaber som et vigtigt første skridt på vej til ligelig repræsentation i den offentlige og den private sektor og noterer sig, at bestyrelser med flere kvinder har vist sig at forbedre resultaterne i private virksomheder; bemærker ligeledes, at fremskridtet er mest markant (fra 11,9 % i 2010 til 22,7 % i 2015) i medlemsstater, hvor der er vedtaget bindende lovgivning om kvoter for bestyrelser (24); opfordrer indtrængende Kommissionen til fortsat at lægge pres på medlemsstaterne for at nå frem til en aftale; |
| --- | --- |

32.

Ligestillingsplaner

| 33. | anerkender, at Kommissionen støtter forskningsorganisationers og forskningsfinansierende organisationers udarbejdelse af ligestillingsplaner; |
| --- | --- |

33.

| 34. | bemærker, at ligestillingsplaner på virksomheds- eller sektorniveau kan omfatte flere forskellige HR-foranstaltninger, f.eks. vedrørende ansættelse, løn, forfremmelse, uddannelse og balance mellem arbejde og privatliv, bemærker, at de ofte omfatter konkrete foranstaltninger såsom kønsneutral sprogbrug, forebyggelse af seksuel chikane, ansættelse af det underrepræsenterede køn i topstillinger, deltidsarbejde og fædres deltagelse i børnepasning, og at der følges en række forskellige fremgangsmåder i medlemsstaterne med henblik på obligatorisk indførelse af disse foranstaltninger; |
| --- | --- |

34.

| 35. | erkender, at vedtagelse af planer for ligestilling mellem kønnene og ligestillingsmæssige vurderinger i den private sektor kan fremme et positivt billede af virksomheder med balance mellem arbejds- og privatliv og bidrage til at forøge arbejdstagernes motivation og mindske udskiftningen i personalet; opfordrer derfor Kommissionen til at tilskynde selskaber med over 50 ansatte til at forhandle ligestillingsplaner med arbejdsmarkedets parter med henblik på at fremme ligestillingen mellem kvinder og mænd og bekæmpe forskelsbehandling på arbejdspladsen; opfordrer til, at disse ligestillingsplaner indbefatter en strategi til at tackle, forebygge og udrydde sexchikane på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

35.

Kollektive overenskomster og arbejdsmarkedets parter

| 36. | udtrykker sin overbevisning om, at arbejdsmarkedets parter og kollektive overenskomster har potentiale til at fremme ligestilling mellem kønnene, styrke kvinders indflydelse og status ved hjælp af solidaritet og bekæmpe lønforskelle mellem mænd og kvinder; understreger, at det er væsentligt at sikre en lige og hensigtsmæssig repræsentation af mænd og kvinder i de teams, der deltager i kollektive overenskomstforhandlinger, for at fremme kvinders økonomiske indflydelse og status, og mener derfor, at arbejdsmarkedets parter bør styrke kvindernes position inden for deres arbejdsmarkedsstruktur i ledende beslutningstagende roller og bør forhandle ligestillingsplaner på virksomheds- og sektorniveau; |
| --- | --- |

36.

| 37. | tilskynder Kommissionen til at arbejde sammen med arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet med henblik på at styrke dem i deres vigtige opgave med at afdække kønsskævh ved fastsættelsen af lønskalaer og tilvejebringelsen af jobevalueringer, der er fri for kønsskævheder; |
| --- | --- |

37.

III.   
  Henstillinger om styrkelse af kvinders økonomiske indflydelse og status

| 38. | mener, at økonomiske modeller og praksis, skattepolitikker og udgiftsprioriteter, især i krisesituationer, bør indeholde et kønsperspektiv, tage højde for kvinder som økonomiske aktører og sigte mod at fjerne forskelle mellem kønnene til gavn for borgere, erhvervsliv og samfund som helhed, og gentager i denne forbindelse, at de økonomiske kriser især har været til skade for kvinder; |
| --- | --- |

38.

| 39. | efterlyser reformer, der skal øge ligestillingen mellem kønnene både i familielivet og på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

39.

| 40. | bemærker, at kvinder generelt har et karriereforløb uden bemærkelsesværdig udvikling; opfordrer medlemsstaterne til at opmuntre og støtte kvinder, så de kan få en succesrig karriere, bl.a. ved hjælp af positive tiltag såsom netværkssamarbejde og mentorprogrammer samt ved at skabe hensigtsmæssige betingelser og sikre dem samme muligheder som mænd på ethvert alderstrin i forbindelse med uddannelse, forfremmelse, efteruddannelse og omskoling samt samme pensionsrettigheder og arbejdsløshedsunderstøttelse som mænd; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer medlemsstaterne til på grundlag af bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/24/EU af 26. februar 2014 om offentlige udbud (25) (direktivet om offentlige udbud) at fremme anvendelsen af sociale klausuler i offentlige udbud som et redskab til at fremme ligestillingen mellem kvinder og mænd, når der findes relevant national lovgivning, som kan anvendes som basis for sociale klausuler; |
| --- | --- |

41.

| 42. | understreger, at det er nødvendigt at bekæmpe alle former for kønsbaseret vold, herunder vold i hjemmet, som f.eks. voldtægt, kvindelig kønslemlæstelse, seksuelt misbrug, seksuel udnyttelse, sexchikane og tvungent tidligt ægteskab/børneægteskab, såvel som fænomenet økonomisk vold; henleder opmærksomheden på det foruroligende høje niveau af seksuel chikane på arbejdspladsen (26) og understreger, at arbejdspladsen skal være fri for enhver form for diskrimination og vold, hvis det skal lykkes at styrke kvinders indflydelse og status; opfordrer EU og medlemsstaterne til at ratificere Istanbul-konventionen uden forbehold og organisere kampagner til bevidstgørelse og oplysning af offentligheden om vold mod kvinder, og til at tilskynde til udveksling af god praksis; noterer sig, at kvinders økonomiske uafhængighed spiller en afgørende rolle for deres mulighed for at slippe ud af situationer med vold; opfordrer derfor medlemsstaterne til at indføre sociale beskyttelsessystemer til støtte for kvinder i denne situation; |
| --- | --- |

42.

| 43. | gentager, at kvinders individuelle, sociale og økonomiske selvstændighed og uafhængighed er forbundet med retten til at bestemme over deres egen krop og seksualitet; erindrer om, at universel adgang til fuldstændig seksuel og reproduktiv sundhed og dermed forbundne rettigheder er en afgørende drivkraft for at opnå større lighed for alle; |
| --- | --- |

43.

| 44. | glæder sig over konklusionerne fra det 61. møde i FN's Kommission for Kvinders Status om »Kvinders økonomiske selvstændiggørelse på det foranderlige arbejdsmarked«, hvori der for første gang opstilles en direkte og klar forbindelse mellem kvinders økonomiske selvstændiggørelse og deres seksuelle og reproduktive sundhed og deres seksuelle og reproduktive rettigheder; beklager imidlertid, at omfattende seksualundervisning helt blev udeladt fra aftalen; |
| --- | --- |

44.

| 45. | bemærker, at kvinder udgør 52 % af den samlede europæiske befolkning, men kun en tredjedel af de selvstændige erhvervsdrivende eller af de nystartede virksomheder i EU; understreger desuden, at kvinder har større problemer end mænd med at få adgang til finansiering, uddannelse, netværkssamarbejde og med at opretholde en balance mellem arbejds- og familieliv; tilskynder medlemsstaterne til at fremme foranstaltninger og tiltag for at bistå og rådgive kvinder, der beslutter at blive iværksættere, men understreger samtidig, at økonomisk uafhængighed er nøglen til at opnå ligestilling; opfordrer medlemsstaterne til at lette adgangen til kredit, mindske bureaukratiet og fjerne andre hindringer for kvinders opstart af virksomhed; opfordrer Kommissionen til at intensivere sit arbejde med medlemsstaterne om at indkredse og fjerne hindringer for kvinders iværksættervirksomhed og tilskynde flere kvinder til at starte deres egen virksomhed, bl.a. ved at forbedre adgangen til finansiering, markedsundersøgelse, uddannelse og netværk til erhvervsmæssige formål, såsom WEgate Platform for kvindelige iværksættere og andre europæiske netværk; |
| --- | --- |

45.

| 46. | fremhæver, at en forbedring af kvinders og pigers digitale kvalifikationer og it-færdigheder og fremme af deres integration i IKT-sektoren kan bidrage til deres økonomiske selvstændighed og uafhængighed og derved føre til en formindskelse af den samlede kønsbestemte lønforskel; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at fremskynde deres bestræbelser på at fjerne den digitale kløft mellem mænd og kvinder som nævnt i Europa 2020-strategiens digitale dagsorden, ved at øge kvinders adgang til informationssamfundet, med særligt fokus på at gøre kvinderne mere synlige i den digitale sektor; |
| --- | --- |

46.

| 47. | påpeger, at selv om næsten 60 % af de personer, der afslutter en universitetsuddannelse i EU, er kvinder, er kvinder stadig underrepræsenteret inden for fagområder som naturvidenskab, matematik, IT, ingeniørvirksomhed og lignende karrierer på grund af vedvarende hindringer; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til ved hjælp af oplysningskampagner at fremme kvinders deltagelse i sektorer, der traditionelt betragtes som mandsdominerede, navnlig videnskab og nye teknologier, bl.a. ved at integrere ligestilling mellem kønnene i den digitale dagsorden for de kommende år, samt til at fremme mænds deltagelse i sektorer, der traditionelt betragtes som kvindedominerede, herunder sundhedspleje og uddannelse; understreger, at det er vigtigt at udvide socialsikringen i de sektorer, hvor kvinder udgør størstedelen af arbejdsstyrken, sådan som det er tilfældet med bl.a. omsorgsarbejdere, rengøringsassistenter og medhjælpere, cateringpersonale og hjælpepersonale i sundhedssektoren; fremhæver betydningen af erhvervsrettet uddannelse (VET) for at udvide mulighederne for valg af erhverv og introducere mænd og kvinder til utraditionelle erhverv med henblik på at overvinde horisontal og vertikal udelukkelse og for at øge antallet af kvinder i de beslutningstagende organer inden for politik og erhvervsliv; |
| --- | --- |

47.

| 48. | anmoder medlemsstaterne om lovgivningsmæssige og ikke-lovgivningsmæssige foranstaltninger til at sikre økonomiske og sociale rettigheder for arbejdstagere i de såkaldte kvindedominerede sektorer; fremhæver, at det er vigtigt at forhindre overrepræsentation af kvinder i usikre ansættelsesforhold, og minder om, at det er nødvendigt at bekæmpe de usikre vilkår i disse sektorer som f.eks. i forbindelse med husligt arbejde eller pleje; erkender, at husligt arbejde og ydelse af hushjælp, som i stor udstrækning er kvindedomineret, ofte udføres som sort arbejde; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme og videreudvikle den formelle sektor for tjenesteydelser til husholdninger og via den europæiske platform for imødegåelse af sort arbejde at anerkende hushjælp, ansættelse af familiemedlemmer og hjemmepleje som en værdifuld økonomisk sektor, der har brug for at blive bedre reguleret i medlemsstaterne for både at skabe faste stillinger for hushjælp og give familier mulighed for at påtage sig rollen som arbejdsgivere og skabe bedre betingelser for forening af privatliv og arbejdsliv for erhvervsaktive familier; |
| --- | --- |

48.

| 49. | fremhæver den betydning, som uddannelse har for at bekæmpe kønsstereotyper; opfordrer derfor Kommissionen til at fremme initiativer til udvikling af uddannelsesprogrammer om ligestilling mellem mænd og kvinder til fagfolk på undervisningsområdet og forhindre, at stereotyper udbredes gennem studieplaner og pædagogisk materiale; |
| --- | --- |

49.

| 50. | understreger betydningen af at inddrage kønsaspektet som et grundlæggende redskab i udformningen af kønssensitive politikker og lovgivning, herunder på området for beskæftigelse og sociale anliggender, og derfor for at sikre kvinders økonomiske indflydelse og status; opfordrer Kommissionen til at indføre systematiske kønsspecifikke konsekvensvurderinger; gentager sin opfordring til Kommissionen om at styrke sin »strategiske indsats for ligestilling mellem kønnene 2016-2019« (Strategic engagement for gender equality 2016-2019) ved at vedtage den som en meddelelse; opfordrer Kommissionen til at indføre kønsbudgettering i den næste flerårige finansielle ramme og til at arbejde for stadig mere stringente processer for udarbejdelse af og kontrol med EU's budget, herunder ved at tage skridt til at forbedre gennemsigtighed og rapportering vedrørende anvendelsen af midlerne; opfordrer desuden Den Europæiske Investeringsbank til at integrere ligestilling og styrkelse af kvinders økonomiske indflydelse og status i alle sine aktiviteter inden og uden for EU; |
| --- | --- |

50.

| 51. | opfordrer medlemsstaterne til at integrere kønsperspektivet i deres nationale kompetence- og arbejdsmarkedspolitikker og medtage sådanne foranstaltninger i nationale handlingsplaner eller som led i det europæiske semester i overensstemmelse med retningslinjerne for beskæftigelse; |
| --- | --- |

51.

| 52. | understreger betydningen af at udbyde livslang læring for kvinder i landdistrikterne, bl.a. gennem erhvervslivets interne kurser; understreger den høje andel af selvstændigt erhvervsdrivende i landdistrikterne, som mangler en tilstrækkelig social beskyttelse, og den store andel af »usynligt« arbejde, som især berører kvinder; opfordrer derfor medlemsstaterne og regioner med lovgivningsbeføjelser til at sikre den sociale sikkerhed for både mænd og kvinder, der arbejder i landdistrikterne; opfordrer desuden medlemsstaterne til at fremme lige adgang til jord og sikre ejerskabs- og arverettigheder og lettere adgang til kredit for kvinder; |
| --- | --- |

52.

| 53. | påpeger, at den andel af personer, der trues af fattigdom eller social udstødelse, er højere blandt kvinder end blandt mænd, og understreger derfor, at foranstaltningerne til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse har en særlig indvirkning på kvinders økonomiske indflydelse og status; understreger, at forebyggelse og udryddelse af de kønsbestemte forskelle i pensioner og reduktion af kvinders fattigdom i alderdommen først og fremmest afhænger af, at der skabes betingelser for, at kvinder kan foretage lige så store pensionsindbetalinger via øget inddragelse på arbejdsmarkedet, og at der sikres lige muligheder med hensyn til løn, karriereudvikling og muligheder for fuldtidsarbejde; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at ESI-fondene og Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer bidrager til at reducere kvinders fattigdom med henblik på at nå det overordnede mål i Europa 2020 om reduktion af fattigdom; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at de 20 % af ESF-midlerne, der er afsat til foranstaltninger til social inklusion, også bruges til at øge støtten til små lokale projekter, der har til formål at styrke kvinder, som er ramt af fattigdom og social udstødelse; |
| --- | --- |

53.

| 54. | bemærker, at fattigdom fortsat måles på grundlag af den samlede husstandsindkomst, hvorved det formodes, at alle medlemmer af husholdningen tjener det samme, og at ressourcerne fordeles ligeligt; opfordrer til at anvende individualiserede rettigheder og beregninger, der er baseret på individuelle indtægter, for at afsløre det reelle omfang af kvinders fattigdom; |
| --- | --- |

54.

| 55. | bemærker, at kvinder er blevet hårdest ramt af økonomiske stramninger og nedskæringer i den offentlige sektor (mindre og dyrere børnepasning, nedsatte ydelser til ældre og handicappede, privatisering og lukning af hospitaler), navnlig på områder som uddannelse, sundhed og socialt arbejde, eftersom de udgør 70 % af de ansatte i den offentlige sektor; |
| --- | --- |

55.

| 56. | understreger betydningen af at lægge særlig vægt på de specifikke behov og mangesidede udfordringer for visse sårbare grupper, som står over for særlige hindringer for adgang til arbejdsmarkedet; opfordrer medlemsstaterne til at sikre disse personer tidlig og let adgang til uddannelse af høj kvalitet, herunder praktikforløb, med henblik på at sikre fuld integration i vore samfund og på arbejdsmarkedet, idet der tages hensyn til eksisterende uformelle og formelle færdigheder og kompetencer, talenter og knowhow; opfordrer medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger til at forhindre intersektionel forskelsbehandling, der især påvirker kvinder i sårbare situationer; understreger betydningen af, at direktiv 2000/78/EF om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv og direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (27) gennemføres korrekt; |
| --- | --- |

56.

| 57. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at styrke og forbedre den praktiske anvendelse af de eksisterende love og arbejdsmarkedspolitikker og om nødvendigt forbedre disse love og politikker for at beskytte kvinder mod direkte og indirekte forskelsbehandling, særlig i forbindelse med udvælgelse, ansættelse, fastholdelse, erhvervsuddannelse og forfremmelse af kvinder, der er ansat i både den offentlige og den private sektor, og at give kvinder lige muligheder med hensyn til løn og karriereudvikling; |
| --- | --- |

57.

| 58. | beklager dybt, at Rådet stadig ikke har vedtaget forslaget fra 2008 til et direktiv om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering; glæder sig over, at Kommissionen har prioriteret dette direktiv; gentager sin opfordring til Rådet om snarest muligt at vedtage forslaget; |
| --- | --- |

58.

| 59. | opfordrer Kommissionen til at forbedre indsamlingen af særlige kønsindikatorer og kønsopdelte data for at vurdere følgerne for ligestillingen mellem kønnene i medlemsstaternes og EU's politikker; |
| --- | --- |

59.

| 60. | understreger, at kvinder i uforholdsmæssig grad og ofte ufrivilligt er koncentreret i jobs med usikre ansættelsesforhold; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at gennemføre ILO's henstillinger om at mindske udbredelsen af usikre ansættelsesforhold, der f.eks. har til formål at begrænse de tilfælde, hvor det er muligt at anvende usikre ansættelseskontrakter, og begrænse den periode, hvori arbejdstagere kan være ansat under en sådan kontrakt; |
| --- | --- |

60.

| 61. | opfordrer Det Europæiske Ligestillingsinstitut til at fortsætte sit arbejde med at indsamle kønsspecifikke data og indføre resultattavler på alle relevante politikområder; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  EUT L 204 af 26.7.2006, s. 23.

(2)  EUT L 180 af 15.7.2010, s. 1.

(3)  EFT L 348 af 28.11.1992, s. 1.

(4)  EUT C 137 E af 27.5.2010, s. 68.

(5)  EUT C 70 E af 8.3.2012, s. 163.

(6)  EUT L 353 af 28.12.2013, s. 7.

(7)  EUT C 436 af 24.11.2016, s. 225.

(8)  EUT C 36 af 29.1.2016, s. 18.

(9)  EUT C 93 af 9.3.2016, s. 110.

(10)  EUT C 353 af 27.9.2016, s. 39.

(11)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0203.

(12)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0226.

(13)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0235.

(14)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0338.

(15)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0360.

(16)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0351.

(17)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0029.

(18)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0073.

(19)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0099.

(20)  Den 3073. samling i Rådet for Beskæftigelse, Socialpolitik, Sundhed og Forbrugerpolitik, Bruxelles, den 7. marts 2011.

(21)  EUT L 69 af 8.3.2014, s. 112.

(22)  FN's Højniveaupanel om Kvinders Økonomiske Selvstændiggørelse: »Leave no one behind: A call to action for gender equality and economic women’s empowerment« (september 2016).

(23)  Se: »Den Europæiske Faglige Samarbejdsorganisation«, »Collective bargaining: our powerful tool to close the gender gap« (2015) (»Kollektive overenskomster: et vigtigt redskab til at afskaffe den kønsbestemte lønforskel«).

(24)  Se: Kommissionens faktablad: »Gender balance on corporate boards — Europe is cracking the glass ceiling«, oktober 2015; Kommissionen, DG JUST, »Women in economic decision-making in the EU: Progress report: A Europe 2020 initiative«, 2012; Aagoth Storvik og Mari Teigen: »Women on Board: The Norwegian Experience«, juni 2010.

(25)  EUT L 94 af 28.3.2014, s. 65.

(26)  FRA-undersøgelse om vold mod kvinder.

(27)  EFT L 180 af 19.7.2000, s. 22.

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/20 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/20

---

P8_TA(2017)0365

Indskrænkning af civilsamfundets spillerum i udviklingslandene

Europa-Parlamentets beslutning af 3. oktober 2017 om indskrænkning af civilsamfundets spillerum i udviklingslandene (2016/2324(INI))

(2018/C 346/03)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 21 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU),

| — | der henviser til artikel 208 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 208 i traktaten om den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til artikel 7 i TEUF, hvori det bekræftes, at EU »sørger for sammenhæng mellem sine forskellige politikker og aktiviteter under hensyn til alle sine mål«, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 7 i TEUF, hvori det bekræftes, at EU »sørger for sammenhæng mellem sine forskellige politikker og aktiviteter under hensyn til alle sine mål«,

| — | der henviser til De Forenede Nationers pagt, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers pagt,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne og andre FN-traktater og -instrumenter på menneskerettighedsområdet, især den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, som blev vedtaget i New York den 16. december 1966, og FN-konventionen fra 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW), |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne og andre FN-traktater og -instrumenter på menneskerettighedsområdet, især den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder og den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, som blev vedtaget i New York den 16. december 1966, og FN-konventionen fra 1979 om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW),

| — | der henviser til FN-topmødet om bæredygtig udvikling og det slutdokument, som blev vedtaget af FN's generalforsamling den 25. september 2015 med titlen "Ændring af vores samfund: 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN-topmødet om bæredygtig udvikling og det slutdokument, som blev vedtaget af FN's generalforsamling den 25. september 2015 med titlen "Ændring af vores samfund: 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling (1),

| — | der henviser til den europæiske konsensus om udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konsensus om udvikling,

| — | der henviser til »En global strategi for Den Europæiske Unions udenrigs- og sikkerhedspolitik — Fælles vision, fælles handling: et stærkere Europa«, der blev fremlagt i juni 2016 af næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til »En global strategi for Den Europæiske Unions udenrigs- og sikkerhedspolitik — Fælles vision, fælles handling: et stærkere Europa«, der blev fremlagt i juni 2016 af næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik (NF/HR) (2),

| — | der henviser til handlingsplanen vedrørende menneskerettigheder og demokrati 2015-2019, som blev vedtaget af Rådet den 20. juli 2015 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til handlingsplanen vedrørende menneskerettigheder og demokrati 2015-2019, som blev vedtaget af Rådet den 20. juli 2015 (3),

| — | der henviser til EU-køreplanerne for de enkelte lande med henblik på engagement i civilsamfundet, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-køreplanerne for de enkelte lande med henblik på engagement i civilsamfundet,

| — | der henviser til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater, undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (Cotonouaftalen) samt til de reviderede udgaver fra 2005 og 2010, |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabsaftalen mellem på den ene side medlemmerne af gruppen af stater i Afrika, Vestindien og Stillehavet og på den anden side Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater, undertegnet i Cotonou den 23. juni 2000 (Cotonouaftalen) samt til de reviderede udgaver fra 2005 og 2010,

| — | der henviser til kodeksen for god praksis for civilsamfundets deltagelse i beslutningsprocessen, som blev vedtaget af konferencen af INGO'er (ikke-statslige internationale organisationer) den 1. oktober 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til kodeksen for god praksis for civilsamfundets deltagelse i beslutningsprocessen, som blev vedtaget af konferencen af INGO'er (ikke-statslige internationale organisationer) den 1. oktober 2009,

| — | der henviser til Berlinerklæringen fra det årlige møde i kernegruppen for civilsamfundsplatformen for freds- og statsopbygning (CSPPS), der blev afholdt fra den 6. til den 9. juli 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til Berlinerklæringen fra det årlige møde i kernegruppen for civilsamfundsplatformen for freds- og statsopbygning (CSPPS), der blev afholdt fra den 6. til den 9. juli 2016,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 233/2014 af 11. marts 2014 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (DCI) for perioden 2014-2020 (4) og til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 230/2014 af 11. marts 2014 om oprettelse af et instrument, der bidrager til stabilitet og fred (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 233/2014 af 11. marts 2014 om oprettelse af et instrument til finansiering af udviklingssamarbejde (DCI) for perioden 2014-2020 (4) og til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 230/2014 af 11. marts 2014 om oprettelse af et instrument, der bidrager til stabilitet og fred (5),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU) 2015/323 af 2. marts 2015 om finansforordningen for 11. Europæiske Udviklingsfond (6), og til erklæring I til Cotonouaftalen (»Fælleserklæring om aktørerne i partnerskabet«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU) 2015/323 af 2. marts 2015 om finansforordningen for 11. Europæiske Udviklingsfond (6), og til erklæring I til Cotonouaftalen (»Fælleserklæring om aktørerne i partnerskabet«),

| — | der henviser til artikel 187, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (»finansforordningen«) (7) (»finansforordningen«), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 187, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (»finansforordningen«) (7) (»finansforordningen«),

| — | der henviser til DCI's flerårige vejledende program 2014-2020 for »civilsamfundsorganisationer og lokale myndigheder« (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til DCI's flerårige vejledende program 2014-2020 for »civilsamfundsorganisationer og lokale myndigheder« (8),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. september 2012 med titlen »Demokratiets rødder og bæredygtig udvikling: EU's engagement i civilsamfundet på området eksterne forbindelser« (COM(2012)0492), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 12. september 2012 med titlen »Demokratiets rødder og bæredygtig udvikling: EU's engagement i civilsamfundet på området eksterne forbindelser« (COM(2012)0492),

| — | der henviser til FN's Menneskerettighedsråds resolution af 27. juni 2016 om civilsamfundets spillerum (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Menneskerettighedsråds resolution af 27. juni 2016 om civilsamfundets spillerum (9),

| — | der henviser til EU's årsberetning om menneskerettigheder og demokrati i verden og EU's politik for 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's årsberetning om menneskerettigheder og demokrati i verden og EU's politik for 2015,

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2016 om virksomheders ansvar for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne i tredjelande (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2016 om virksomheders ansvar for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne i tredjelande (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 4. oktober 2016 om fremtiden for forbindelserne AVS-EU efter 2020 (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 4. oktober 2016 om fremtiden for forbindelserne AVS-EU efter 2020 (11),

| — | der henviser til EU's retningslinjer vedrørende menneskerettigheder, herunder EU-retningslinjerne vedrørende menneskerettighedsforkæmpere og EU's retningslinjer om fremme og beskyttelse af religions- og trosfrihed, som blev vedtaget af Rådet den 24. juni 2013, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer vedrørende menneskerettigheder, herunder EU-retningslinjerne vedrørende menneskerettighedsforkæmpere og EU's retningslinjer om fremme og beskyttelse af religions- og trosfrihed, som blev vedtaget af Rådet den 24. juni 2013,

| — | der henviser til retningslinjerne for Europa-Parlamentets interparlamentariske delegationer om fremme af menneskerettigheder og demokrati under deres besøg i tredjelande (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til retningslinjerne for Europa-Parlamentets interparlamentariske delegationer om fremme af menneskerettigheder og demokrati under deres besøg i tredjelande (12),

| — | der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 9. oktober 2013 med titlen »Styrkelse af lokale myndigheder i partnerlande for bedre regeringsførelse og mere effektive udviklingsresultater«, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Regionsudvalget af 9. oktober 2013 med titlen »Styrkelse af lokale myndigheder i partnerlande for bedre regeringsførelse og mere effektive udviklingsresultater«,

| — | der henviser til udtalelse af 24. februar 2015 fra Regionsudvalget med titlen »Et værdigt liv for alle: fra vision til fælles handling«, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 24. februar 2015 fra Regionsudvalget med titlen »Et værdigt liv for alle: fra vision til fælles handling«,

| — | der henviser til rapporten fra FN's højkommissær for menneskerettigheder af 11. april 2016 om praktiske anbefalinger vedrørende oprettelse og vedligeholdelse af et sikkert og gunstigt klima for civilsamfundet, som bygger på god praksis og indhøstede erfaringer (13), og rapporterne fra FN's særlige rapportør om retten til at deltage i fredelige forsamlinger og til foreningsfrihed, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra FN's højkommissær for menneskerettigheder af 11. april 2016 om praktiske anbefalinger vedrørende oprettelse og vedligeholdelse af et sikkert og gunstigt klima for civilsamfundet, som bygger på god praksis og indhøstede erfaringer (13), og rapporterne fra FN's særlige rapportør om retten til at deltage i fredelige forsamlinger og til foreningsfrihed,

| — | der henviser til World Economic Forum's Global Risks Report for 2017 (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til World Economic Forum's Global Risks Report for 2017 (14),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. februar 2017 om revisionen af den europæiske konsensus om udvikling (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. februar 2017 om revisionen af den europæiske konsensus om udvikling (15),

| — | der henviser til sin beslutning af 22. november 2016 om forbedring af udviklingssamarbejdets effektivitet (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. november 2016 om forbedring af udviklingssamarbejdets effektivitet (16),

| — | der henviser til sin beslutning af 7. juni 2016 om EU-rapport 2015 om udviklingsvenlig politikkohærens (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 7. juni 2016 om EU-rapport 2015 om udviklingsvenlig politikkohærens (17),

| — | der henviser til FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettighederne, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettighederne,

| — | der henviser til sin beslutning af 12. maj 2016 om opfølgning på og evaluering af gennemførelsen af 2030-dagsordenen (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. maj 2016 om opfølgning på og evaluering af gennemførelsen af 2030-dagsordenen (18),

| — | der henviser til sin beslutning af 22. oktober 2013 om lokale myndigheder og civilsamfundet: Europas engagement til støtte for en bæredygtig udvikling (19), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 22. oktober 2013 om lokale myndigheder og civilsamfundet: Europas engagement til støtte for en bæredygtig udvikling (19),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget og udtalelse fra Udenrigsudvalget (A8-0283/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udviklingsudvalget og udtalelse fra Udenrigsudvalget (A8-0283/2017),

| A. | der henviser til, at artikel 21 i TEU fastslår, at Unionens optræden på den internationale scene, som omfatter udviklingssamarbejde, skal være styret af principperne om demokrati, retsstatsprincippet, menneskerettighedernes og de grundlæggende frihedsrettigheders universalitet og udelelighed; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at artikel 21 i TEU fastslår, at Unionens optræden på den internationale scene, som omfatter udviklingssamarbejde, skal være styret af principperne om demokrati, retsstatsprincippet, menneskerettighedernes og de grundlæggende frihedsrettigheders universalitet og udelelighed;

| B. | der henviser til, at civilsamfundet repræsenterer den tredje sektor i et sundt og ordentligt samfund ved siden af den offentlige og private sektor; der henviser til, at civilsamfundet omfatter ikke-statslige og ikke-udbyttegivende organisationer, der er etableret i det offentlige liv, og som udtrykker deres medlemmers eller andres interesser og værdier på basis af etiske, kulturelle, politiske, videnskabelige, religiøse eller filantropiske overvejelser; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at civilsamfundet repræsenterer den tredje sektor i et sundt og ordentligt samfund ved siden af den offentlige og private sektor; der henviser til, at civilsamfundet omfatter ikke-statslige og ikke-udbyttegivende organisationer, der er etableret i det offentlige liv, og som udtrykker deres medlemmers eller andres interesser og værdier på basis af etiske, kulturelle, politiske, videnskabelige, religiøse eller filantropiske overvejelser;

| C. | der henviser til, at civilsamfundet spiller en vigtig rolle i opbygningen og styrkelsen af demokrati, i overvågningen af statens beføjelser og i fremme af god regeringsførelse, gennemsigtighed og ansvarlighed; der henviser til, at tilstedeværelsen af civilsamfundsorganisationer (CSO'er) som en vital kraft i samfundet er af afgørende betydning, da de udgør en nødvendig modvægt til den siddende magt ved at spille rollen som formidler og mægler mellem befolkningen og staten og i deres egenskab af vogter af demokratiet; der henviser til, at mange civilsamfundsgrupper har forsøgt at engagere sig i forfatningsmæssige reformprocesser for at beskytte de demokratiske principper og institutioner; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at civilsamfundet spiller en vigtig rolle i opbygningen og styrkelsen af demokrati, i overvågningen af statens beføjelser og i fremme af god regeringsførelse, gennemsigtighed og ansvarlighed; der henviser til, at tilstedeværelsen af civilsamfundsorganisationer (CSO'er) som en vital kraft i samfundet er af afgørende betydning, da de udgør en nødvendig modvægt til den siddende magt ved at spille rollen som formidler og mægler mellem befolkningen og staten og i deres egenskab af vogter af demokratiet; der henviser til, at mange civilsamfundsgrupper har forsøgt at engagere sig i forfatningsmæssige reformprocesser for at beskytte de demokratiske principper og institutioner;

| D. | der henviser til, at civilsamfundsorganisationer dækker et bredt spektrum af menneskerettigheder, herunder retten til udvikling, uddannelse og ligestilling mellem mænd og kvinder samt udførelse af aktiviteter på det sociale og miljømæssige område; der henviser til, at civilsamfundet omfatter en bred og forskelligartet vifte af grupper og mål, herunder ikke alene civilsamfundsorganisationer, men også NGO'er, menneskerettigheds- og lokalsamfundsgrupper og diasporasamfund, kirker, religiøse foreninger og samfund, der beskytter interesserne hos handicappede, sociale bevægelser og fagforeninger, oprindelige folk og fonde og repræsenterer sårbare, diskriminerede og marginaliserede personer; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at civilsamfundsorganisationer dækker et bredt spektrum af menneskerettigheder, herunder retten til udvikling, uddannelse og ligestilling mellem mænd og kvinder samt udførelse af aktiviteter på det sociale og miljømæssige område; der henviser til, at civilsamfundet omfatter en bred og forskelligartet vifte af grupper og mål, herunder ikke alene civilsamfundsorganisationer, men også NGO'er, menneskerettigheds- og lokalsamfundsgrupper og diasporasamfund, kirker, religiøse foreninger og samfund, der beskytter interesserne hos handicappede, sociale bevægelser og fagforeninger, oprindelige folk og fonde og repræsenterer sårbare, diskriminerede og marginaliserede personer;

| E. | der henviser til, at Cotonouaftalen anerkender civilsamfundet som en hovedaktør inden for AVS-EU-samarbejdet; der henviser til, at udløbet af aftalen i 2020 er en lejlighed til at evaluere partnerskabet og yderligere øge civilsamfundsorganisationernes deltagelse; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Cotonouaftalen anerkender civilsamfundet som en hovedaktør inden for AVS-EU-samarbejdet; der henviser til, at udløbet af aftalen i 2020 er en lejlighed til at evaluere partnerskabet og yderligere øge civilsamfundsorganisationernes deltagelse;

| F. | der henviser til, at civilsamfundsorganisationer er blevet vigtige aktører inden for global udviklingsbistand, navnlig med hensyn til leveringen af basale sociale tjenesteydelser, folkeoplysning, fremme af demokrati, menneskerettigheder og god regeringsførelse, fredelige og inklusive samfund, fremme af modstandskraften hos enkeltpersoner og i familier og lokalsamfund, bekæmpelse af voldelig ekstremisme og indsatsen i forbindelse med humanitære kriser; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at civilsamfundsorganisationer er blevet vigtige aktører inden for global udviklingsbistand, navnlig med hensyn til leveringen af basale sociale tjenesteydelser, folkeoplysning, fremme af demokrati, menneskerettigheder og god regeringsførelse, fredelige og inklusive samfund, fremme af modstandskraften hos enkeltpersoner og i familier og lokalsamfund, bekæmpelse af voldelig ekstremisme og indsatsen i forbindelse med humanitære kriser;

| G. | der henviser til, at som anerkendt af internationale organisationer i deres protokoller og praksis hører kirker, religiøse samfund og foreninger samt andre religions- eller trosbaserede organisationer blandt de operationelle aktører, der igennem lang tid har været i frontlinjen med hensyn til levering af udviklingsbistand og humanitær bistand; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at som anerkendt af internationale organisationer i deres protokoller og praksis hører kirker, religiøse samfund og foreninger samt andre religions- eller trosbaserede organisationer blandt de operationelle aktører, der igennem lang tid har været i frontlinjen med hensyn til levering af udviklingsbistand og humanitær bistand;

| H. | der henviser til, at det tematiske program for civilsamfundsorganisationer og lokale myndigheder under DCI's flerårige vejledende program 2014-2020 omfatter fremme af et gunstigt miljø for civilsamfundsorganisationer og lokale myndigheder som et tværgående element; der henviser til, at programmet har til formål at styrke civilsamfundsorganisationernes stemme og deltagelse i udviklingsprocessen i partnerlandene og at fremme den politiske, sociale og økonomiske dialog; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det tematiske program for civilsamfundsorganisationer og lokale myndigheder under DCI's flerårige vejledende program 2014-2020 omfatter fremme af et gunstigt miljø for civilsamfundsorganisationer og lokale myndigheder som et tværgående element; der henviser til, at programmet har til formål at styrke civilsamfundsorganisationernes stemme og deltagelse i udviklingsprocessen i partnerlandene og at fremme den politiske, sociale og økonomiske dialog;

| I. | der henviser til, at EU er den største donor til lokale civilsamfundsorganisationer i udviklingslande og har været en førende aktør i beskyttelsen af civilsamfundsaktører og menneskerettighedsforkæmpere gennem anvendelsen og gennemførelsen af en række instrumenter og politikker, herunder det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder (EIDHR), DCI’s tematiske program for civilsamfundsorganisationer og lokale myndigheder, Den Europæiske Demokratifond, de civilsamfundskøreplaner, der er gennemført i 105 lande, og landestrategidokumenter; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU er den største donor til lokale civilsamfundsorganisationer i udviklingslande og har været en førende aktør i beskyttelsen af civilsamfundsaktører og menneskerettighedsforkæmpere gennem anvendelsen og gennemførelsen af en række instrumenter og politikker, herunder det europæiske instrument for demokrati og menneskerettigheder (EIDHR), DCI’s tematiske program for civilsamfundsorganisationer og lokale myndigheder, Den Europæiske Demokratifond, de civilsamfundskøreplaner, der er gennemført i 105 lande, og landestrategidokumenter;

| J. | der henviser til, at civilsamfundets omfang, rækkevidde, sammensætning og indflydelse er blevet øget i hele verden i løbet af det seneste årti; der henviser til, at restriktionerne over for civilsamfundets aktører og aktiviteter samtidig er blevet stadig mere repressive og kraftfulde i et voksende antal lande på verdensplan, både i udviklingslande og udviklede lande; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at civilsamfundets omfang, rækkevidde, sammensætning og indflydelse er blevet øget i hele verden i løbet af det seneste årti; der henviser til, at restriktionerne over for civilsamfundets aktører og aktiviteter samtidig er blevet stadig mere repressive og kraftfulde i et voksende antal lande på verdensplan, både i udviklingslande og udviklede lande;

| K. | der endvidere henviser til, at den dagsorden, som fastsættes af institutionelle donorer, i nogle tilfælde ikke prioriterer de reelle behov hos de civilsamfundsaktører, der arbejder på området; |
| --- | --- |

K.

der endvidere henviser til, at den dagsorden, som fastsættes af institutionelle donorer, i nogle tilfælde ikke prioriterer de reelle behov hos de civilsamfundsaktører, der arbejder på området;

| L. | der henviser til, at 2016-rapporten om civilsamfundets situation anså år 2015 for at være et dårligt år for civilsamfundet, idet de borgerlige rettigheder var alvorligt truet i mere end hundrede lande; der henviser til, at regionerne i Afrika syd for Sahara og i Mellemøsten og Nordafrika (MENA) er særligt berørt af denne rapport, da de oftere oplever situationer med politisk spænding, konflikt og sårbarhed; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at 2016-rapporten om civilsamfundets situation anså år 2015 for at være et dårligt år for civilsamfundet, idet de borgerlige rettigheder var alvorligt truet i mere end hundrede lande; der henviser til, at regionerne i Afrika syd for Sahara og i Mellemøsten og Nordafrika (MENA) er særligt berørt af denne rapport, da de oftere oplever situationer med politisk spænding, konflikt og sårbarhed;

| M. | der henviser til, at et stigende antal regeringer slår ned på civilsamfundsorganisationer med retlige og administrative midler, blandt andet ved at indføre restriktive bestemmelser, begrænsninger vedrørende finansiering, strenge godkendelsesprocedurer og afstraffende skatter; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at et stigende antal regeringer slår ned på civilsamfundsorganisationer med retlige og administrative midler, blandt andet ved at indføre restriktive bestemmelser, begrænsninger vedrørende finansiering, strenge godkendelsesprocedurer og afstraffende skatter;

| N. | der henviser til, at der i udviklingslandene har været en foruroligende stigning i antallet af indberetninger om aktivister, medlemmer af civilsamfundsorganisationer, menneskerettighedsforkæmpere, fagforeningsfolk, advokater, intellektuelle, journalister og religiøse ledere, der bliver forfulgt, chikaneret, stigmatiseret som »udenlandske agenter« og vilkårligt anholdt eller tilbageholdt, og i antallet af ofre for overgreb og vold i løbet af de seneste år; der henviser til, at dette i en række lande finder sted med fuldstændig straffrihed og til tider med myndighedernes støtte eller med deres accept; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at der i udviklingslandene har været en foruroligende stigning i antallet af indberetninger om aktivister, medlemmer af civilsamfundsorganisationer, menneskerettighedsforkæmpere, fagforeningsfolk, advokater, intellektuelle, journalister og religiøse ledere, der bliver forfulgt, chikaneret, stigmatiseret som »udenlandske agenter« og vilkårligt anholdt eller tilbageholdt, og i antallet af ofre for overgreb og vold i løbet af de seneste år; der henviser til, at dette i en række lande finder sted med fuldstændig straffrihed og til tider med myndighedernes støtte eller med deres accept;

| O. | der henviser til, at menneskerettighederne er universelle, umistelige, udelelige, indbyrdes afhængige og indbyrdes forbundne; der henviser til, at civilsamfundets evne til at agere afhænger af udøvelsen af grundlæggende frihedsrettigheder, herunder retten til foreningsfrihed, retten til at deltage i fredelige forsamlinger, ytrings-, tanke-, samvittigheds-, religions- eller trosfriheden og fri adgang til oplysninger; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at menneskerettighederne er universelle, umistelige, udelelige, indbyrdes afhængige og indbyrdes forbundne; der henviser til, at civilsamfundets evne til at agere afhænger af udøvelsen af grundlæggende frihedsrettigheder, herunder retten til foreningsfrihed, retten til at deltage i fredelige forsamlinger, ytrings-, tanke-, samvittigheds-, religions- eller trosfriheden og fri adgang til oplysninger;

| P. | der henviser til, at der er en forbindelse mellem et svækket civilsamfund, begrænset politisk og civilt spillerum, øget korruption og sociale og kønsbestemte uligheder, lav menneskelig og samfundsøkonomisk udvikling samt sårbarhed og konflikter; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at der er en forbindelse mellem et svækket civilsamfund, begrænset politisk og civilt spillerum, øget korruption og sociale og kønsbestemte uligheder, lav menneskelig og samfundsøkonomisk udvikling samt sårbarhed og konflikter;

| Q. | der henviser til, at enhver troværdig og effektiv EU-indsats med henblik på at bekæmpe indskrænkningen af det civile spillerum kræver en nøjagtig og rettidig vurdering og forståelse af de risici og faktorer, der ligger til grund for restriktionerne; der henviser til, at en sådan indsats også kræver en koordineret tilgang mellem udvikling og politisk samarbejde for at sikre sammenhæng mellem alle EU's eksterne og interne instrumenter, idet der sendes et fælles budskab om betydningen af et frit fungerende civilsamfund, samt samarbejde på lokalt, regionalt og internationalt plan; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at enhver troværdig og effektiv EU-indsats med henblik på at bekæmpe indskrænkningen af det civile spillerum kræver en nøjagtig og rettidig vurdering og forståelse af de risici og faktorer, der ligger til grund for restriktionerne; der henviser til, at en sådan indsats også kræver en koordineret tilgang mellem udvikling og politisk samarbejde for at sikre sammenhæng mellem alle EU's eksterne og interne instrumenter, idet der sendes et fælles budskab om betydningen af et frit fungerende civilsamfund, samt samarbejde på lokalt, regionalt og internationalt plan;

| R. | der henviser til, at 2030-dagsordenen, navnlig mål 16 og 17 for bæredygtig udvikling, omhandler styrket samarbejde med civilsamfundet som en vigtig partner og facilitator for så vidt angår fremme, gennemførelse, opfølgning og revision af målene for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at 2030-dagsordenen, navnlig mål 16 og 17 for bæredygtig udvikling, omhandler styrket samarbejde med civilsamfundet som en vigtig partner og facilitator for så vidt angår fremme, gennemførelse, opfølgning og revision af målene for bæredygtig udvikling;

| 1. | er af den opfattelse, at et reelt uafhængigt, mangfoldigt, pluralistisk og dynamisk civilsamfund er afgørende for et lands udvikling og stabilitet, for at sikre demokratisk konsolidering, social retfærdighed, respekt for menneskerettighederne og opbygge et inklusivt samfund, således at ingen bliver ladt i stikken; minder endvidere om, at civilsamfundet er en central aktør i opfyldelsen af målene for bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger den centrale rolle, som civilsamfundet spiller på verdensplan med hensyn til at støtte demokrati, sikre magtfordeling, fremme gennemsigtighed, ansvarlighed og god regeringsførelse, navnlig i kampen mod korruption og voldelig ekstremisme, og dets direkte indvirkning på landenes økonomiske og menneskelige udvikling samt på den miljømæssige bæredygtighed; |
| --- | --- |

2.

| 3. | er dybt bekymret over, at indskrænkningen af civilsamfundets spillerum i udviklingslandene sker på stadig mere komplekse og avancerede måder, som er sværere at håndtere, og som pålægges i form af lovgivning, beskatning, finansieringsbegrænsninger, øget bureaukrati, rapporterings- og bankkrav, kriminalisering og stigmatisering af repræsentanter for civilsamfundsorganisationer, injurier, alle former for chikane, online-undertrykkelse og begrænsninger med hensyn til internetadgang, censur, vilkårlig tilbageholdelse, kønsbaseret vold, tortur og mord, navnlig i konfliktramte stater; insisterer på, at det er nødvendigt at tackle statslige og ikke-statslige strategier for marginalisering af kritiske røster; |
| --- | --- |

3.

| 4. | udtrykker bekymring over, at civilsamfundsorganisationer, som lovligt modtager udenlandsk finansiering, kan blive stemplet som »udenlandske agenter«, hvilket stigmatiserer dem og i væsentlig grad øger de risici, de står over for; opfordrer EU til at styrke sine instrumenter og politikker, der omhandler institutionsopbygning og retsstatsforhold, og til at fastsætte solide benchmarks for ansvarliggørelse og bekæmpelse af straffrihed i forbindelse med vilkårlige anholdelser, overgreb fra politiets side, tortur og anden mishandling af menneskerettighedsforkæmpere, og holde sig for øje, at kvinder og mænd oplever dette forskelligt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at indskrænkningen af civilsamfundets spillerum er et globalt fænomen, som ikke er begrænset til udviklingslandene, men også — og i stigende grad — forekommer i etablerede demokratier og i mellem- og højindkomstlande, herunder i EU-medlemsstater og blandt nogle af EU's nærmeste allierede; opfordrer EU og dets medlemsstater til at gå foran med et godt eksempel ved at værne håndfast om civilsamfundets grundlæggende rettigheder samt til at sætte ind over for alle negative tendenser på dette område; |
| --- | --- |

5.

| 6. | insisterer på, at stater har det primære ansvar og har pligt til at beskytte alle menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder for alle mennesker og til at sikre et politisk, juridisk og administrativt miljø, der fremmer et frit og velfungerende civilsamfund, hvor aktørerne frit og sikkert kan virke, og hvor der er fri og sikker adgang til finansiering, herunder gennem udenlandske kilder; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer EU til at erkende, at der er behov for at yde rådgivning til regeringer, politiske partier, parlamenter og myndigheder i modtagerlandene om udvikling af strategier med henblik på at etablere et passende retligt, administrativt og politisk klima, som kan sætte civilsamfundsorganisationer i stand til at arbejde effektivt; |
| --- | --- |

7.

| 8. | er dybt bekymret over det stigende antal angreb mod menneskerettighedsforkæmpere i hele verden; opfordrer EU og navnlig NF/HR til at indføre en politik med henblik på systematisk og utvetydigt at fordømme drab på menneskerettighedsforkæmpere og alle forsøg på at udsætte dem for enhver form for vold, forfølgelse, trusler, chikane, tvungen forsvinding, fængsling eller vilkårlig tilbageholdelse, at fordømme de personer, der begår eller tolererer sådanne grusomheder, samt at optrappe det offentlige diplomati for at vise åben og klar støtte til menneskerettighedsforkæmpere; opfordrer EU-delegationerne og medlemsstaternes diplomatiske repræsentationer til fortsat aktivt at støtte menneskerettighedsforkæmpere, navnlig ved systematisk at overvåge retssager, besøge dem i fængslet og udsende erklæringer om enkeltsager, hvis det er relevant; |
| --- | --- |

8.

| 9. | mener, at medlemsstaterne i tilfælde af en hurtig og dramatisk indskrænkning af civilsamfundets spillerum på højt niveau og offentligt bør anerkende de berørte menneskerettigheds-NGO'er/individuelle menneskerettighedsforkæmpere for deres arbejde, f.eks. ved at besøge dem i forbindelse med officielle besøg; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer EU til at udvikle retningslinjer om retten til frit at deltage i fredelige forsamlinger og til foreningsfrihed; opfordrer EU til at gøre fuldt brug af EU's landestrategier for menneskerettigheder og demokrati, til at indføre overvågningsredskaber til effektiv fælles gennemførelse af EU's retningslinjer vedrørende menneskerettighedsforkæmpere og til at sikre, at der ikke er huller i beskyttelsen, og at alvorlige krænkelser af menneskerettighederne straffes med sanktioner; |
| --- | --- |

10.

| 11. | minder om, at civilsamfundet spiller en vigtig rolle i at fremme tanke-, samvittigheds-, religions- og trosfrihed, og gentager sin støtte til gennemførelsen af EU's retningslinjer om fremme og beskyttelse af religions- og trosfrihed; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at det er vigtigt, at civilsamfundsorganisationernes forbindelser med borgerne og staten styrkes, således at samfund og grupper, herunder kvinder og kvinderettighedsorganisationer og alle sårbare grupper, reelt repræsenteres, og for at bidrage til at gøre staten mere effektiv og ansvarlig i forbindelse med udviklingsarbejde og overholdelse af alle menneskerettighederne; |
| --- | --- |

12.

| 13. | glæder sig over EU’s langvarige engagement i og støtte til civilsamfundet i udviklingslandene og gentager sin utvetydige opfordring til fortsat og øget EU-støtte og -finansiering med henblik på at skabe et frit og gunstigt miljø for civilsamfundet på nationalt og lokalt plan, blandt andet gennem årlig programmering; opfordrer EU til at diversificere og maksimere finansieringsmetoderne og -mekanismerne for civilsamfundets aktører ved at tage hensyn til deres særlige karakteristika og ved at sikre, at deres handlefrihed eller antallet af potentielle samarbejdspartnere ikke begrænses; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer EU til at sikre, at EU's finansiering anvendes til både langsigtet støtte og nødforanstaltninger, navnlig med henblik på at bistå civilsamfundsaktivister, som er i fare; |
| --- | --- |

14.

| 15. | minder om, at civil deltagelse samt en styrkelse af civilsamfundet bør tages i betragtning som en indikator for demokrati; opfordrer på det kraftigste til, at alle interparlamentariske debatter om demokrati omfatter medlemmer af civilsamfundsorganisationer, og at civilsamfundet inddrages i høringsprocessen om al lovgivning, som påvirker det; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer EU til fortsat at arbejde hen imod at give det civile spillerum større autonomi, ikke blot gennem EU's udviklings- og menneskerettighedspolitikker, men også ved at integrere alle EU's andre interne og eksterne politikker, herunder retlige og indre anliggender, handels- og sikkerhedspolitikker, i overensstemmelse med princippet om udviklingsvenlig politikkohærens; |
| --- | --- |

16.

| 17. | advarer EU og medlemsstaterne mod en mere lempelig tilgang til indskrænkningen af civilsamfundets spillerum og andre menneskerettighedsspørgsmål, når der er tale om lande, som EU samarbejder med om migrationsspørgsmål; understreger, at indskrænkningen af civilsamfundets spillerum og krænkelser af menneskerettighederne kan bidrage til tvungen migration; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger, at kampen mod indskrænkningen af civilsamfundets spillerum kræver en samlet og konsekvent tilgang i EU's forbindelser med tredjelande; opfordrer EU og medlemsstaterne til proaktivt at tage fat på de grundlæggende årsager til indskrænkningen af civilsamfundets spillerum, navnlig ved at integrere fremme af fri og ansvarlig inddragelse af civilsamfundsorganisationer og deres deltagelse i bilateralt og multilateralt samarbejde som en partner i den politiske, økonomiske og sociale dialog; opfordrer i denne forbindelse EU til at tage hensyn til civilsamfundsorganisationernes forskellige størrelse, kapacitet og ekspertise; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer EU til at blive en aktiv facilitator og til at fremme institutionelle mekanismer og initiativer med flere interessenter for at styrke dialogen og til at udvikle stærkere og bredere koalitioner og partnerskaber blandt udviklingslandenes regeringer, civilsamfundsorganisationer, lokale myndigheder og den private sektor med henblik på at skabe et gunstigt miljø for civilsamfundet; understreger betydningen af, at der er sikre rum for sådanne dialoger; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer EU til at overvåge terrorbekæmpelsesforanstaltninger og aspekter i relation til bekæmpelse af hvidvaskning af penge og lovgivning om åbenhed og til at træffe foranstaltninger til at sikre, at disse ikke ulovligt begrænser finansieringen af civilsamfundsorganisationer og deres aktiviteter; gentager i denne forbindelse, at de anbefalinger, der er udarbejdet af Den Finansielle Aktionsgruppe (FATF), ikke bør fortolkes og anvendes på en måde, som uretmæssigt indskrænker civilsamfundets spillerum; |
| --- | --- |

20.

| 21. | minder om, at den private sektor er en vigtig partner i opfyldelsen af målene for bæredygtig udvikling og har en vigtig rolle at spille i fremme af borgerfora og fremme af et gunstigt miljø for civilsamfundsorganisationer og fagforeninger, navnlig ved at bekræfte virksomhedernes sociale ansvar og due diligence-forpligtelser i forsyningskæden og gennem anvendelse af offentlig-private partnerskaber; |
| --- | --- |

21.

| 22. | gentager den private sektors forpligtelse til at overholde både menneskerettighederne og de højeste sociale og miljømæssige standarder; opfordrer EU og dets medlemsstater til at fortsætte med at engagere sig aktivt i FN’s bestræbelser på at etablere en international traktat, som holder virksomheder ansvarlige for enhver deltagelse i krænkelser af menneskerettighederne, og til at indføre vurderinger af risikoen for krænkelser af menneskerettighederne i forbindelse med offentlige indkøb og investeringer; |
| --- | --- |

22.

| 23. | er af den opfattelse, at handels- og investeringsaftaler, der indgås af EU og dets medlemsstater ikke — hverken direkte eller indirekte — må undergrave fremme og beskyttelse af menneskerettigheder og borgerfora i udviklingslandene; mener, at bindende menneskerettighedsklausuler i handelsaftaler er et vigtig redskab til at åbne borgerfora; opfordrer Kommissionen til at styrke den rolle, som civilsamfundsaktører spiller i institutioner under handelsaftaler, herunder interne rådgivende grupper og den økonomiske partnerskabsaftales rådgivende udvalg; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer Kommissionen til at udvikle en ramme for overvågning af EU's eksterne finansieringsinstrumenter med særlig fokus på menneskerettigheder; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at fastlægge bedste praksis og udvikle klare benchmarks og indikatorer i relation til indskrænkningen af spillerum inden for rammerne af EU's handlingsplan vedrørende menneskerettigheder og demokrati og EIDHR's midtvejsrevision med henblik på at måle de konkrete fremskridt; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer alle aktører i EU til i multilaterale fora at arbejde mere effektivt for en styrkelse af den internationale retlige ramme, der ligger til grund for demokratiet og menneskerettighederne, bl.a. ved at indgå i et samarbejde med multilaterale organisationer såsom FN, herunder FN's særlige procedurer og FN's Menneskerettighedsråds universelle regelmæssige gennemgangsmekanisme, samt regionale organisationer som f.eks. Organisationen af Amerikanske Stater (OAS), Den Afrikanske Union (AU), Sammenslutningen af Sydøstasiatiske Nationer (ASEAN), Den Arabiske Liga og kredsen af demokratiske staters arbejdsgruppe om fremme og beskyttelse af civilsamfundet (Working Group on Enabling and Protecting Civil Society); minder om, hvor vigtigt det er for Unionen at etablere en inkluderende menneskerettighedsdialog med alle partnerstater ved at inkludere civilsamfundsorganisationer; opfordrer både Unionen og dens medlemsstater til at optrappe de programmer for god regeringsførelse, der er indgået med tredjelande, og til at fremme udvekslingen af god praksis med hensyn til inklusion og deltagelse af civilsamfundsorganisationer i beslutningsprocesser; mener, at det er nødvendigt at fremme trepartsdialoger mellem regeringer, EU og civilsamfundsorganisationer, også om vanskelige spørgsmål som sikkerhed og migration; |
| --- | --- |

26.

| 27. | anmoder om, at der etableres en mekanisme for overvågning og tidlig varsling om indskrænkning af spillerum (»Shrinking Space Monitoring and Early Warning«) med deltagelse af de relevante EU-institutioner, der kan holde øje med trusler mod civilsamfundet og menneskerettighedsforkæmpere og udsende en advarsel, når der er bevis for, at et udviklingsland er ved at udarbejde nye alvorlige restriktioner over for civilsamfundet, eller når regeringen benytter statsligt organiserede ikke-statslige organisationer (GONGO'er) til at foregive, at der findes et uafhængigt civilsamfund, således at EU er i stand til at reagere mere rettidigt, koordineret og konkret; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer EU til at øge sin støtte til, at mindretal og andre sårbare grupper, såsom personer med handicap, oprindelige folk og isolerede befolkningsgrupper, myndiggøres og deltager fuldt ud i kulturelle, sociale, økonomiske og politiske processer; opfordrer i denne forbindelse stater til at sikre, at deres lovgivning og politikker ikke underminerer udøvelsen af disse befolkningsgruppers menneskerettigheder eller af de aktiviteter, som civilsamfundet gennemfører for at forsvare deres rettigheder; |
| --- | --- |

28.

| 29. | beklager manglen på organisationer, der hjælper ofre for terrorisme i tredjelande på et tidspunkt, hvor global terrorisme bliver stadig mere udbredt; understreger derfor det presserende behov for at skabe et sikkert klima for disse organisationer for at beskytte ofrene for terrorisme; |
| --- | --- |

29.

| 30. | understreger den afgørende rolle, som kvinder og kvindeorganisationer spiller i sociale fremskridt, herunder i ungdomsledede bevægelser; opfordrer EU til at insistere på behovet for at støtte myndiggørelsen af kvinder og etableringen af et sikkert og gunstigt miljø for civilsamfundsorganisationer for kvinder og forsvarere af kvinders rettigheder og bekæmpe specifikke kønsbaserede former for undertrykkelse, navnlig i konfliktramte regioner; |
| --- | --- |

30.

| 31. | understreger vigtigheden af aktivt at bidrage til at støtte politikker og tiltag, der har relation til kvinders rettigheder, herunder seksuel og reproduktiv sundhed og seksuelle og reproduktive rettigheder; |
| --- | --- |

31.

| 32. | gentager betydningen af at integrere en rettighedsbaseret tilgang i EU's udviklingspolitik med det formål at integrere menneskerettigheds- og retsstatsprincipper i EU's udviklingsaktiviteter og koordinere menneskerettigheds- og udviklingssamarbejdsaktiviteter; |
| --- | --- |

32.

| 33. | minder om betydningen af regionalt samarbejde med hensyn til at styrke gunstige miljøer for civilsamfundet; opfordrer udviklingslandene til at fremme dialog og bedste praksis for beskyttelse af og samarbejde med civilsamfundet; |
| --- | --- |

33.

| 34. | hilser EU-køreplanerne for de enkelte lande med henblik på engagement i civilsamfundet velkomne som et effektivt værktøj og som den mulige nye EU-ramme for engagement i civilsamfundet; mener, at det er af afgørende betydning, at civilsamfundsorganisationerne ikke blot inddrages i den høringsproces, der fører til udarbejdelsen af køreplanerne, men også i gennemførelsen, overvågningen og revisionen heraf; |
| --- | --- |

34.

| 35. | forpligter sig til årligt og i tæt samråd med relevante institutionelle aktører og NGO-aktører at udarbejde en liste over de lande, hvor civilsamfundets spillerum er mest truet; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer næstformanden/den højtstående repræsentant til regelmæssigt at sætte drøftelse og opfølgning af EU's bestræbelser på at få løsladt menneskerettighedsforkæmpere, hjælpearbejdere, journalister, politiske aktivister, personer, der fængsles for deres religiøse eller moralske overbevisninger, og andre fængslede som følge af indskrænkningen af civilsamfundets spillerum på dagsordenen for Rådet for Udenrigsanliggender; |
| --- | --- |

36.

| 37. | glæder sig over etableringen af kontaktpunkter for menneskerettigheder og civilsamfundet i EU-delegationerne, som arbejder på at sikre bedre samarbejde med det lokale civilsamfund, navnlig med hensyn til at yde bistand til sårbare og marginaliserede grupper og enkeltpersoner; opfordrer EU-delegationerne til systematisk at øge bevidstheden om indskrænkning af civilsamfundets spillerum og beskyttelse af aktivister blandt nationale parlamentsmedlemmer, regeringer og lokale myndigheder og forstærke samarbejdet med civilsamfundsorganisationer i programmeringen af EU-midler og i den efterfølgende overvågning, selv når det bilaterale samarbejde er ved at blive udfaset; opfordrer endvidere EU-delegationerne til regelmæssigt og gennemsigtigt at oplyse civilsamfundet om fonde og finansieringsmuligheder; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opfordrer EU og dets medlemsstater til systematisk at medtage indskrænkning af civilsamfundets spillerum i deres bilaterale forbindelser og gøre brug af alle tilgængelige instrumenter og værktøjer, herunder udvikling og handel, for at sikre, at partnerlande overholder deres forpligtelse til at beskytte og garantere menneskerettighederne; opfordrer EU til nøje at overvåge inddragelsen af civilsamfundsaktører i partnerlandene og til indtrængende at opfordre regeringerne til at ophæve alle love, der krænker retten til forsamlings- og foreningsfrihed; mener i denne forbindelse, at EU bør indføre positiv konditionalitet i budgetstøtte for så vidt angår enhver begrænsning af borgerfora; |
| --- | --- |

38.

| 39. | understreger, at civilsamfundet i vesten bør støtte oprettelsen og styrkelsen af NGO’er ved at overføre knowhow for at hjælpe dem med at bidrage til udviklingen af deres hjemlande; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tilskynder kraftigt til synergier mellem EU's eksterne finansieringsinstrumenter til støtte for civilsamfundet og opfordrer til en omfattende kortlægning på landeniveau af al EU's støtte til civilsamfund for at undgå dobbeltarbejde og overlapning og bidrage til at identificere mulige finansieringshuller og -behov; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer EU til at vedtage retningslinjer om partnerskaber med kirker og trosbaserede organisationer og religiøse ledere inden for rammerne af udviklingssamarbejde på basis af erfaringerne fra internationale organisationer og programmer (f.eks. UNICEF, Verdensbanken, WHO og FN's udviklingsprogram) og god praksis i EU's medlemsstater og i udlandet; |
| --- | --- |

41.

| 42. | anbefaler på det kraftigste en bedre beskyttelse af repræsentanter for civilsamfundsorganisationer i tredjelande med henblik på at imødegå eventuel fjendtlighed mod dem; |
| --- | --- |

42.

| 43. | glæder sig over den større fleksibilitet, som en række af EU's finansielle instrumenter inden for udviklingssamarbejde giver mulighed for, hvilket blandt andet gør det muligt at lette registreringen af støtteansøgere og, hvor det er nødvendigt, sikre fortrolighed for modtagerne; mener dog, at der kan gøres mere for at give den mest hensigtsmæssige og skræddersyede reaktion på specifikke landesituationer, herunder oplysninger tidligere i forløbet om kommende indkaldelser af forslag, flere finansieringsmuligheder og flere regelmæssige opdateringer af køreplanerne, offentligt tilgængelige køreplaner, harmonisering og forenkling af finansieringsmetoder og støtte til civilsamfundsorganisationer i deres administrative procedurer; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer Kommissionen til i DCI's flerårige vejledende program for 2018-2020 at inkludere en global tematisk indkaldelse af forslag, der specifikt omhandler problemet med indskrænkningen af civilsamfundets spillerum; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opfordrer Kommissionen til at øge EIDHR's midler til at tackle indskrænkningen af spillerummet og situationen for menneskerettighedsforkæmpere; beklager dybt, at de årlige beløb i nogle lande er meget lave; opfordrer Kommissionen til at finde frem til nye former for aktiviteter, der skal finansieres af EIDHR, ved at vælge en sammenhængende tilgang til civilsamfundsorganisationer og til at fortsætte bestræbelserne på at indføre en mere fleksibel og forenklet procedure for at få adgang til finansiering fra EIDHR, navnlig når det drejer sig om unge mennesker, herunder mere markante undtagelser for de civilsamfundsorganisationer, der er i særlig fare, og støtte til ikke-registrerede grupper, som i sidste ende bør anerkendes af myndighederne; mener, at der bør lægges større vægt på støtte til lokale grupper og aktører, idet menneskerettighedsspørgsmål ofte opleves på en mere reel og akut måde på lokalt plan; gentager betydningen af, at EIDHR yder presserende direkte finansiel og materiel støtte til truede menneskerettighedsforkæmpere, og af nødfonden, der sætter EU-delegationerne i stand til at yde dem direkte ad hoc-tilskud; anerkender betydningen af koalitioner eller konsortier af internationale og nationale civilsamfundsaktører for at fremme og beskytte lokale NGO'ers arbejde mod repressive foranstaltninger; opfordrer Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaterne til at fremme en effektiv fælles implementering af EU-retningslinjerne om menneskerettighedsforkæmpere i alle tredjelande, hvor civilsamfundet er truet, ved at vedtage lokale strategier for, hvordan de operationaliseres i fuld udstrækning; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

(2)  Rådets dokument 10715/16.

(3)  Rådets dokument 10897/15.

(4)  EUT L 77 af 15.3.2014, s. 44.

(5)  EUT L 77 af 15.3.2014, s. 1.

(6)  EUT L 58 af 3.3.2015, s. 17.

(7)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

(8)  C(2014)4865.

(9)  A/HRC/32/L.29.

(10)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0405.

(11)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0371.

(12)  http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201203/20120329ATT42170/ 20120329ATT42170EN.pdf

(13)  A/HRC/32/20.

(14)  http://www3.weforum.org/docs/GRR17_Report_web.pdf

(15)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0026.

(16)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0437.

(17)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0246.

(18)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0224.

(19)  EUT C 208 af 10.6.2016, s. 25.

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/29 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/29

---

P8_TA(2017)0366

Bekæmpelse af IT-kriminalitet

Europa-Parlamentets beslutning af 3. oktober 2017 om bekæmpelse af it-kriminalitet (2017/2068(INI))

(2018/C 346/04)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 2, 3 og 6 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2, 3 og 6 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU),

| — | der henviser til artikel 16, 67, 70, 72, 73, 75, 82, 83, 84, 85, 87 og 88 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 16, 67, 70, 72, 73, 75, 82, 83, 84, 85, 87 og 88 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til artikel 1, 7, 8, 11, 16, 17, 21, 24, 41, 47, 48, 49, 50 og 52 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 1, 7, 8, 11, 16, 17, 21, 24, 41, 47, 48, 49, 50 og 52 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til FN’s konvention af 20. november 1989 om barnets rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN’s konvention af 20. november 1989 om barnets rettigheder,

| — | der henviser til den valgfri protokol af 25. maj 2000 til FN-konventionen om barnets rettigheder vedrørende salg af børn, børneprostitution og børnepornografi, |
| --- | --- |

—

der henviser til den valgfri protokol af 25. maj 2000 til FN-konventionen om barnets rettigheder vedrørende salg af børn, børneprostitution og børnepornografi,

| — | der henviser til Stockholm-erklæringen og handlingsplanen, som blev vedtaget på den 1. verdenskongres mod seksuel udnyttelse af børn i kommercielt øjemed, det globale tilsagn, som blev vedtaget i Yokohama på den 2. verdenskongres mod seksuel udnyttelse af børn i kommercielt øjemed, samt tilsagnet og handlingsplanen, der blev vedtaget i Budapest på den forberedende konference til den 2. verdenskongres mod seksuel udnyttelse af børn i kommercielt øjemed, |
| --- | --- |

—

der henviser til Stockholm-erklæringen og handlingsplanen, som blev vedtaget på den 1. verdenskongres mod seksuel udnyttelse af børn i kommercielt øjemed, det globale tilsagn, som blev vedtaget i Yokohama på den 2. verdenskongres mod seksuel udnyttelse af børn i kommercielt øjemed, samt tilsagnet og handlingsplanen, der blev vedtaget i Budapest på den forberedende konference til den 2. verdenskongres mod seksuel udnyttelse af børn i kommercielt øjemed,

| — | der henviser til Europarådets konvention af 25. oktober 2007 om beskyttelse af børn mod seksuel udnyttelse og seksuelt misbrug, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konvention af 25. oktober 2007 om beskyttelse af børn mod seksuel udnyttelse og seksuelt misbrug,

| — | der henviser til sin beslutning af 20. november 2012 om beskyttelse af børn i den digitale verden (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. november 2012 om beskyttelse af børn i den digitale verden (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 11. marts 2015 om seksuelt misbrug af børn på internettet (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 11. marts 2015 om seksuelt misbrug af børn på internettet (2),

| — | der henviser til Rådets rammeafgørelse 2001/413/JAI af 28. maj 2001 om bekæmpelse af svig og forfalskning i forbindelse med andre betalingsmidler end kontanter (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets rammeafgørelse 2001/413/JAI af 28. maj 2001 om bekæmpelse af svig og forfalskning i forbindelse med andre betalingsmidler end kontanter (3),

| — | der henviser til Budapest-konventionen om IT-kriminalitet af 23. november 2012 (4) med den supplerende protokol, |
| --- | --- |

—

der henviser til Budapest-konventionen om IT-kriminalitet af 23. november 2012 (4) med den supplerende protokol,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 460/2004 af 10. marts 2004 om oprettelse af et europæisk agentur for net- og informationssikkerhed (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 460/2004 af 10. marts 2004 om oprettelse af et europæisk agentur for net- og informationssikkerhed (5),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2008/114/EF af 8. december 2008 om indkredsning og udpegning af europæisk kritisk infrastruktur og vurdering af behovet for at beskytte den bedre (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2008/114/EF af 8. december 2008 om indkredsning og udpegning af europæisk kritisk infrastruktur og vurdering af behovet for at beskytte den bedre (6),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/58/EF af 12. juli 2002 om behandling af personoplysninger og beskyttelse af privatlivets fred i den elektroniske kommunikationssektor (7),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/93/EU af 13. december 2011 om bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn, seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi og om ophævelse af rammeafgørelse 2004/68/RIA (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/93/EU af 13. december 2011 om bekæmpelse af seksuelt misbrug af børn, seksuel udnyttelse af børn og børnepornografi og om ophævelse af rammeafgørelse 2004/68/RIA (8),

| — | der henviser til den fælles meddelelse af 7. februar 2013 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget fra Kommissionen og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik med titlen »Den Europæiske Unions strategi for it-sikkerhed: "Et åbent, sikkert og beskyttet internet« (JOIN(2013)0001), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse af 7. februar 2013 til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget fra Kommissionen og næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik med titlen »Den Europæiske Unions strategi for it-sikkerhed: "Et åbent, sikkert og beskyttet internet« (JOIN(2013)0001),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/40/EU af 12. august 2013 om angreb på informationssystemer og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2005/222/RIA (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/40/EU af 12. august 2013 om angreb på informationssystemer og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2005/222/RIA (9),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/41/EU af 3. april 2014 om den europæiske efterforskningskendelse i straffesager (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2014/41/EU af 3. april 2014 om den europæiske efterforskningskendelse i straffesager (10),

| — | der henviser til dom fra Den Europæiske Unions Domstol (EU-Domstolen) af 8. april 2014 (11), som ophævede EU-datalagringsdirektivet, |
| --- | --- |

—

der henviser til dom fra Den Europæiske Unions Domstol (EU-Domstolen) af 8. april 2014 (11), som ophævede EU-datalagringsdirektivet,

| — | der henviser til sin beslutning af 12. september 2013 om EU's strategi for it-sikkerhed: Et åbent, sikkert og beskyttet internet (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 12. september 2013 om EU's strategi for it-sikkerhed: Et åbent, sikkert og beskyttet internet (12),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. maj 2015 med titlen »En strategi for et digitalt indre marked« (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. maj 2015 med titlen »En strategi for et digitalt indre marked« (COM(2015)0192),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. april 2015 med titlen »Den europæiske dagsorden om sikkerhed« (COM(2015)0185) og de efterfølgende statusrapporter om indførelsen af en effektiv og ægte sikkerhedsunion", |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 28. april 2015 med titlen »Den europæiske dagsorden om sikkerhed« (COM(2015)0185) og de efterfølgende statusrapporter om indførelsen af en effektiv og ægte sikkerhedsunion",

| — | der henviser til rapporten fra konferencen om jurisdiktion på internettet, der blev afholdt i Amsterdam d. 7. og 8. marts 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra konferencen om jurisdiktion på internettet, der blev afholdt i Amsterdam d. 7. og 8. marts 2016,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/679 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af direktiv 95/46/EF (generel forordning om databeskyttelse) (13),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/680 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med kompetente myndigheders behandling af personoplysninger med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre eller retsforfølge strafbare handlinger eller fuldbyrde strafferetlige sanktioner og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af Rådets rammeafgørelse 2008/977/RIA (14), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/680 af 27. april 2016 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med kompetente myndigheders behandling af personoplysninger med henblik på at forebygge, efterforske, afsløre eller retsforfølge strafbare handlinger eller fuldbyrde strafferetlige sanktioner og om fri udveksling af sådanne oplysninger og om ophævelse af Rådets rammeafgørelse 2008/977/RIA (14),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/794 af 11. maj 2016 om Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (Europol) (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/794 af 11. maj 2016 om Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (Europol) (15),

| — | der henviser til Kommissionens afgørelse af 5. juli 2016 om undertegnelse af en kontrakt om et offentlig-privat partnerskab for it-sikkerhed, industriel forskning og innovation mellem Den Europæiske Union, repræsenteret ved Kommissionen, og interessentorganisationen (C(2016)4400), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens afgørelse af 5. juli 2016 om undertegnelse af en kontrakt om et offentlig-privat partnerskab for it-sikkerhed, industriel forskning og innovation mellem Den Europæiske Union, repræsenteret ved Kommissionen, og interessentorganisationen (C(2016)4400),

| — | der henviser til den fælles meddelelse af 6. april 2016 til Europa-Parlamentet og Rådet fra Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik med titlen »Fælles ramme for imødegåelse af hybride trusler Den Europæiske Unions indsats« (JOIN(2016)0018), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse af 6. april 2016 til Europa-Parlamentet og Rådet fra Kommissionen og næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik med titlen »Fælles ramme for imødegåelse af hybride trusler Den Europæiske Unions indsats« (JOIN(2016)0018),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »Europæisk strategi for et bedre internet for børn« (COM(2012)0196) og til Kommissionens rapport af 6. juni 2016 med titlen »Endelig evaluering af det flerårige EU-program om beskyttelse af børn, der bruger internettet og andre kommunikationsteknologier (et sikrere internet)« (COM(2016)0364), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse med titlen »Europæisk strategi for et bedre internet for børn« (COM(2012)0196) og til Kommissionens rapport af 6. juni 2016 med titlen »Endelig evaluering af det flerårige EU-program om beskyttelse af børn, der bruger internettet og andre kommunikationsteknologier (et sikrere internet)« (COM(2016)0364),

| — | der henviser til Europol og ENISA’s fælles erklæring af 20. maj 2016 om lovmæssig strafferetlig efterforskning, som respekterer det 21. århundredes databeskyttelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europol og ENISA’s fælles erklæring af 20. maj 2016 om lovmæssig strafferetlig efterforskning, som respekterer det 21. århundredes databeskyttelse,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 9. juni 2016 om oprettelse af Det Europæiske Retlige Netværk for It-kriminalitet, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 9. juni 2016 om oprettelse af Det Europæiske Retlige Netværk for It-kriminalitet,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/1148 af 6. juli 2016 om foranstaltninger, der skal sikre et højt fælles sikkerhedsniveau for net- og informationssystemer i hele Unionen (16), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/1148 af 6. juli 2016 om foranstaltninger, der skal sikre et højt fælles sikkerhedsniveau for net- og informationssystemer i hele Unionen (16),

| — | der henviser til ENISA’s skriftlige udtalelse af december 2016 om kryptering — Stærk kryptering beskytter vores digitale identitet, |
| --- | --- |

—

der henviser til ENISA’s skriftlige udtalelse af december 2016 om kryptering — Stærk kryptering beskytter vores digitale identitet,

| — | der henviser til den endelige rapport fra Europarådets T-CY Cloud Evidence Group med titlen »Criminal justice access to electronic evidence in the cloud: Recommendations for consideration by the T-CY« af 16. september 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til den endelige rapport fra Europarådets T-CY Cloud Evidence Group med titlen »Criminal justice access to electronic evidence in the cloud: Recommendations for consideration by the T-CY« af 16. september 2016,

| — | der henviser til arbejdet i den fælles taskforce om it-kriminalitet (J-CAT), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdet i den fælles taskforce om it-kriminalitet (J-CAT),

| — | der henviser til Europols SOCTA-rapport (trusselsvurdering af grov og organiseret kriminalitet) af 28. februar 2017 og IOCTA-rapporten (trusselsvurderingen af organiseret internetkriminalitet) af 28. september 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europols SOCTA-rapport (trusselsvurdering af grov og organiseret kriminalitet) af 28. februar 2017 og IOCTA-rapporten (trusselsvurderingen af organiseret internetkriminalitet) af 28. september 2016,

| — | der henviser til EU-Domstolens dom i sag C-203/15 (Tele2-dommen) af 21. december 2016 (17), |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-Domstolens dom i sag C-203/15 (Tele2-dommen) af 21. december 2016 (17),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/541 af 15. marts 2017 om bekæmpelse af terrorisme og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2002/475/RIA og ændring af Rådets afgørelse 2005/671/RIA (18), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/541 af 15. marts 2017 om bekæmpelse af terrorisme og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2002/475/RIA og ændring af Rådets afgørelse 2005/671/RIA (18),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og til udtalelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A8-0272/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og til udtalelse fra Udvalget om det Indre Marked og Forbrugerbeskyttelse (A8-0272/2017),

| A. | der henviser til, at it-kriminalitet forårsager stadig større økonomiske og samfundsmæssige skader, der påvirker borgernes grundlæggende rettigheder, udgør en trussel mod retsstatsprincippet på internettet og truer stabiliteten i de demokratiske samfund; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at it-kriminalitet forårsager stadig større økonomiske og samfundsmæssige skader, der påvirker borgernes grundlæggende rettigheder, udgør en trussel mod retsstatsprincippet på internettet og truer stabiliteten i de demokratiske samfund;

| B. | der henviser til, at it-kriminalitet er et stigende problem i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at it-kriminalitet er et stigende problem i medlemsstaterne;

| C. | der henviser til, at IOCTA-rapporten fra 2016 viser, at it-kriminalitet er steget i intensitet, kompleksitet og omfang, at anmeldt it-kriminalitet overstiger traditionel kriminalitet i nogle EU-lande, at det udvikler sig til at omfatte andre kriminalitetsområder som f.eks. menneskehandel, at anvendelsen af krypterings- og anonymiseringsværktøjer til kriminelle formål er stigende, og at antallet af angreb med ransomware er større end traditionelle malwaretrusler som trojanske heste; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at IOCTA-rapporten fra 2016 viser, at it-kriminalitet er steget i intensitet, kompleksitet og omfang, at anmeldt it-kriminalitet overstiger traditionel kriminalitet i nogle EU-lande, at det udvikler sig til at omfatte andre kriminalitetsområder som f.eks. menneskehandel, at anvendelsen af krypterings- og anonymiseringsværktøjer til kriminelle formål er stigende, og at antallet af angreb med ransomware er større end traditionelle malwaretrusler som trojanske heste;

| D. | der henviser til, at der var 20 % flere angreb på Kommissionens servere i 2016 end i 2015; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der var 20 % flere angreb på Kommissionens servere i 2016 end i 2015;

| E. | der henviser til, at computeres sårbarheder skyldes den specifikke måde, som informationsteknologien har udviklet sig på gennem årene, den hastighed hvormed internethandlen vokser og den manglende indsats fra myndighedernes side; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at computeres sårbarheder skyldes den specifikke måde, som informationsteknologien har udviklet sig på gennem årene, den hastighed hvormed internethandlen vokser og den manglende indsats fra myndighedernes side;

| F. | der henviser til, at der er et stadigt voksende sort marked for digital pengeafpresning, anvendelse af lejede botnet og hacking samt tyveri af digitale varer; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der er et stadigt voksende sort marked for digital pengeafpresning, anvendelse af lejede botnet og hacking samt tyveri af digitale varer;

| G. | der henviser til, at det centrale fokus for it-angreb fortsat er på malware som f.eks. banktrojanere, men at der er et stigende antal mere alvorlige angreb på industrielle styringssystemer og netværk, der sigter mod at ødelægge kritisk infrastruktur og økonomiske strukturer og destabilisere samfund, som det var tilfældet med hackerangrebet »WannaCry« for i maj 2017, hvilket udgør en alvorlig trussel mod sikkerheden, forsvaret og andre vigtige sektorer; der henviser til, at hovedparten af internationale anmodninger fra politiet vedrører oplysninger om svig og finansiel kriminalitet efterfulgt af voldskriminalitet og anden grov kriminalitet; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det centrale fokus for it-angreb fortsat er på malware som f.eks. banktrojanere, men at der er et stigende antal mere alvorlige angreb på industrielle styringssystemer og netværk, der sigter mod at ødelægge kritisk infrastruktur og økonomiske strukturer og destabilisere samfund, som det var tilfældet med hackerangrebet »WannaCry« for i maj 2017, hvilket udgør en alvorlig trussel mod sikkerheden, forsvaret og andre vigtige sektorer; der henviser til, at hovedparten af internationale anmodninger fra politiet vedrører oplysninger om svig og finansiel kriminalitet efterfulgt af voldskriminalitet og anden grov kriminalitet;

| H. | der henviser til, at den konstant voksende indbyrdes forbundethed mellem mennesker, steder og ting medfører mange fordele, men at det indebærer en stigende risiko for it-kriminalitet; der henviser til, at udstyr, der er tilknyttet tingenes internet (IoT) og omfatter intelligente net, køleskabe, biler, medicinsk udstyr eller hjælpemidler, ofte ikke er så godt beskyttet som traditionelt internetudstyr og derfor er et ideelt mål for it-kriminelle, i særdeleshed fordi systemet med sikkerhedsopdateringer til forbundne enheder ofte er utilstrækkelig eller til tider slet ikke forefindes; der henviser til, at hackede enheder fra tingenes internet, som indeholder eller kan styre fysiske aktuatorer, kan udgøre en konkret trussel for menneskers liv; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den konstant voksende indbyrdes forbundethed mellem mennesker, steder og ting medfører mange fordele, men at det indebærer en stigende risiko for it-kriminalitet; der henviser til, at udstyr, der er tilknyttet tingenes internet (IoT) og omfatter intelligente net, køleskabe, biler, medicinsk udstyr eller hjælpemidler, ofte ikke er så godt beskyttet som traditionelt internetudstyr og derfor er et ideelt mål for it-kriminelle, i særdeleshed fordi systemet med sikkerhedsopdateringer til forbundne enheder ofte er utilstrækkelig eller til tider slet ikke forefindes; der henviser til, at hackede enheder fra tingenes internet, som indeholder eller kan styre fysiske aktuatorer, kan udgøre en konkret trussel for menneskers liv;

| I. | der henviser til, at en effektiv retlig ramme for databeskyttelse er afgørende for at opbygge tillid og tiltro i internetverdenen og dermed gøre det muligt for forbrugerne og virksomhederne at få det fulde udbytte af det digitale indre marked og samtidig gribe ind over for it-kriminalitet; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at en effektiv retlig ramme for databeskyttelse er afgørende for at opbygge tillid og tiltro i internetverdenen og dermed gøre det muligt for forbrugerne og virksomhederne at få det fulde udbytte af det digitale indre marked og samtidig gribe ind over for it-kriminalitet;

| J. | der henviser til, at virksomheder ikke kan tackle problemet med at gøre den forbundne verden mere sikker alene, og at statsmagten bør bidrage til at forbedre it-sikkerheden gennem lovgivning og ved at indføre incitamenter, der fremmer sikker adfærd blandt brugerne; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at virksomheder ikke kan tackle problemet med at gøre den forbundne verden mere sikker alene, og at statsmagten bør bidrage til at forbedre it-sikkerheden gennem lovgivning og ved at indføre incitamenter, der fremmer sikker adfærd blandt brugerne;

| K. | der henviser til, at linjerne mellem it-kriminalitet, it-spionage, it-sabotage, it-krigsførelse og it-terrorisme bliver stadigt mere uklare; der henviser til, at it-kriminalitet kan være rettet mod enkeltpersoner, offentlige eller private enheder og omfatte en lang række lovovertrædelser, herunder krænkelse af privatlivets fred, seksuelle overgreb på børn over internettet, offentlig tilskyndelse til vold eller had, sabotage, spionage, økonomisk kriminalitet og svig som f.eks. betalingssvig, tyveri og identitetstyveri samt ulovligt indgreb i informationssystemer; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at linjerne mellem it-kriminalitet, it-spionage, it-sabotage, it-krigsførelse og it-terrorisme bliver stadigt mere uklare; der henviser til, at it-kriminalitet kan være rettet mod enkeltpersoner, offentlige eller private enheder og omfatte en lang række lovovertrædelser, herunder krænkelse af privatlivets fred, seksuelle overgreb på børn over internettet, offentlig tilskyndelse til vold eller had, sabotage, spionage, økonomisk kriminalitet og svig som f.eks. betalingssvig, tyveri og identitetstyveri samt ulovligt indgreb i informationssystemer;

| L. | der henviser til, at databedrageri og -tyveri er anført i den globale risikovurderingsrapport 2017 fra World Economic Forum som et af de fem største globale risici for så vidt angår sandsynligheden for, at de indtræffer; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at databedrageri og -tyveri er anført i den globale risikovurderingsrapport 2017 fra World Economic Forum som et af de fem største globale risici for så vidt angår sandsynligheden for, at de indtræffer;

| M. | der henviser til, at en betydelig mængde it-kriminalitet ikke er blevet retsforfulgt og straffet; der henviser til, at der fortsat er en betydelig underrapportering, lange sporingsperioder, der gør det muligt for it-kriminelle at udvikle flere forskellige indgange/udgange eller bagdøre, vanskelig adgang til elektronisk bevismateriale, problemer med at indhente dette og få det antaget i retten samt komplicerede procedurer og juridiske problemer, som skyldes it-kriminalitetens grænseoverskridende karakter; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at en betydelig mængde it-kriminalitet ikke er blevet retsforfulgt og straffet; der henviser til, at der fortsat er en betydelig underrapportering, lange sporingsperioder, der gør det muligt for it-kriminelle at udvikle flere forskellige indgange/udgange eller bagdøre, vanskelig adgang til elektronisk bevismateriale, problemer med at indhente dette og få det antaget i retten samt komplicerede procedurer og juridiske problemer, som skyldes it-kriminalitetens grænseoverskridende karakter;

| N. | der henviser til, at Rådet i sine konklusioner fra juni 2016 understregede, at et bedre samarbejde og en bedre informationsudveksling mellem politiet og de retlige myndigheder og eksperter i it-kriminalitet i betragtning af it-kriminalitetens grænseoverskridende karakter samt de fælles trusler mod it-sikkerheden, som EU står over for, er afgørende for en effektiv efterforskning på internettet og for sikring af elektronisk bevismateriale; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Rådet i sine konklusioner fra juni 2016 understregede, at et bedre samarbejde og en bedre informationsudveksling mellem politiet og de retlige myndigheder og eksperter i it-kriminalitet i betragtning af it-kriminalitetens grænseoverskridende karakter samt de fælles trusler mod it-sikkerheden, som EU står over for, er afgørende for en effektiv efterforskning på internettet og for sikring af elektronisk bevismateriale;

| O. | der henviser til, at EU-domstolens ugyldiggørelse af datalagringsdirektivet i dommen af 8. april 2014 samt forbuddet mod generel, vilkårlig og ikke-målrettet datalagring, som bekræftet af EU-domstolens Tele2-dom af 21. december 2016 fastsætter snævre grænser for behandlingen af store mængder telekommunikationsdata samt for de kompetente myndigheders adgang til sådanne oplysninger; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at EU-domstolens ugyldiggørelse af datalagringsdirektivet i dommen af 8. april 2014 samt forbuddet mod generel, vilkårlig og ikke-målrettet datalagring, som bekræftet af EU-domstolens Tele2-dom af 21. december 2016 fastsætter snævre grænser for behandlingen af store mængder telekommunikationsdata samt for de kompetente myndigheders adgang til sådanne oplysninger;

| P. | der henviser til, at EU-Domstolens Maximillian Schrems-dom (19) understreger, at masseovervågning er en krænkelse af grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at EU-Domstolens Maximillian Schrems-dom (19) understreger, at masseovervågning er en krænkelse af grundlæggende rettigheder;

| Q. | der henviser til, at bekæmpelse af it-kriminalitet skal sikre de samme proceduremæssige og substantielle garantier og grundlæggende rettigheder, navnlig vedrørende databeskyttelse og ytringsfrihed, som det er tilfældet i forbindelse med bekæmpelsen af alle andre former for kriminalitet; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at bekæmpelse af it-kriminalitet skal sikre de samme proceduremæssige og substantielle garantier og grundlæggende rettigheder, navnlig vedrørende databeskyttelse og ytringsfrihed, som det er tilfældet i forbindelse med bekæmpelsen af alle andre former for kriminalitet;

| R. | der henviser til, at børn er særligt sårbare over for online grooming og andre former for seksuel udnyttelse på internettet (it-modning, seksuelle overgreb. seksuel tvang og seksuel afpresning), misbrug af personoplysninger og farlige kampagner, der har til formål at fremme forskellig former for selvbeskadigelse, som tilfældet med »blue whale«, og derfor kræver særlig beskyttelse; der henviser til, at gerningsmænd på internettet kan finde og groome ofre hurtigere via chatrooms, e-mail, onlinespil og sociale netværk, og at skjulte peer-to-peer-netværk (P2P) stadig er de centrale platforme, som børnesexforbrydere anvender til at få adgang til, sprede, lagre og dele materiale, der viser seksuel udnyttelse af børn, og til at søge efter nye ofre uden at blive opdaget; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at børn er særligt sårbare over for online grooming og andre former for seksuel udnyttelse på internettet (it-modning, seksuelle overgreb. seksuel tvang og seksuel afpresning), misbrug af personoplysninger og farlige kampagner, der har til formål at fremme forskellig former for selvbeskadigelse, som tilfældet med »blue whale«, og derfor kræver særlig beskyttelse; der henviser til, at gerningsmænd på internettet kan finde og groome ofre hurtigere via chatrooms, e-mail, onlinespil og sociale netværk, og at skjulte peer-to-peer-netværk (P2P) stadig er de centrale platforme, som børnesexforbrydere anvender til at få adgang til, sprede, lagre og dele materiale, der viser seksuel udnyttelse af børn, og til at søge efter nye ofre uden at blive opdaget;

| S. | der henviser til, at den stigende tendens til seksuel tvang og afpresning fortsat ikke anmeldes og undersøges i tilstrækkelig grad, hovedsageligt på grund af forbrydelsernes natur, som forårsager skam- og skyldfølelser hos ofrene; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at den stigende tendens til seksuel tvang og afpresning fortsat ikke anmeldes og undersøges i tilstrækkelig grad, hovedsageligt på grund af forbrydelsernes natur, som forårsager skam- og skyldfølelser hos ofrene;

| T. | der henviser til, at der er meldinger om direkte transmission af »fjernmisbrug« af børn som en stigende trussel. Der henviser til, at direkte transmission af fjernmisbrug af børn helt er det mest åbenlyse eksempel på kommerciel distribution af materiale med seksuel udnyttelse af børn; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at der er meldinger om direkte transmission af »fjernmisbrug« af børn som en stigende trussel. Der henviser til, at direkte transmission af fjernmisbrug af børn helt er det mest åbenlyse eksempel på kommerciel distribution af materiale med seksuel udnyttelse af børn;

| U. | der henviser til, at kriminalpolitiet i Det Forenede Kongeriges har konstateret, at unge, der deltager i hackingaktiviteter, i mindre grad er motiveret af penge og ofte angriber computernetværk for at imponere venner eller protestere mod et politisk system; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at kriminalpolitiet i Det Forenede Kongeriges har konstateret, at unge, der deltager i hackingaktiviteter, i mindre grad er motiveret af penge og ofte angriber computernetværk for at imponere venner eller protestere mod et politisk system;

| V. | der henviser til, at bevidstheden om risiciene ved it-kriminalitet er stigende, men at forebyggende foranstaltninger for private brugere, offentlige institutioner og erhvervslivet fortsat er langt fra tilstrækkelige på grund af manglende viden og ressourcer; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at bevidstheden om risiciene ved it-kriminalitet er stigende, men at forebyggende foranstaltninger for private brugere, offentlige institutioner og erhvervslivet fortsat er langt fra tilstrækkelige på grund af manglende viden og ressourcer;

| W. | der henviser til, at kampen mod it-kriminalitet og illegale aktiviteter på internettet ikke bør overskygge de positive aspekter af et frit og åbent internet, der skaber nye muligheder for udveksling af viden og for at fremme politisk og social inklusion verden over; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at kampen mod it-kriminalitet og illegale aktiviteter på internettet ikke bør overskygge de positive aspekter af et frit og åbent internet, der skaber nye muligheder for udveksling af viden og for at fremme politisk og social inklusion verden over;

Generelle bemærkninger

| 1. | understreger, at den kraftige stigning i ransomware, botnet og uautoriseret beskadigelse af edb-systemer har konsekvenser for enkeltpersoners sikkerhed, for adgangen til og integriteten af personoplysninger, for beskyttelsen af privatlivets fred og de grundlæggende frihedsrettigheder og for integriteten af kritisk infrastruktur, herunder men ikke begrænset til, energi- og elforsyning og finansielle strukturer som f.eks. børser; minder i den forbindelse om, at bekæmpelsen af it-kriminalitet prioriteres i den europæiske dagsorden om sikkerhed af 28. april 2015; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger behovet for at strømline definitionerne af it-kriminalitet, it-krigsførelse, it-sikkerhed, it-chikane og it-angreb for at sikre, at EU-institutionerne og medlemsstaterne anvender de samme juridiske definitioner; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger, at bekæmpelsen af it-kriminalitet først og fremmest bør handle om at sikre og styrke kritisk infrastruktur og andre netværksbaserede enheder, og ikke udelukkende om at indføre repressive foranstaltninger; |
| --- | --- |

3.

| 4. | bekræfter, hvor vigtigt det er, at der træffes retlige foranstaltninger på EU-plan for at harmonisere definitionen på strafbare handlinger i form af angreb på informationssystemer samt seksuelle overgreb og seksuel udnyttelse af børn på internettet, og at medlemsstaterne får pligt til at indføre et system for indsamling, behandling og offentliggørelse af statistiske oplysninger om disse overtrædelser for at gøre bekæmpelsen af disse former for kriminalitet mere effektiv; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer indtrængende de medlemsstater, som endnu ikke har gennemført direktiv 2011/93/EU om bekæmpelse af seksuelt misbrug og seksuelt udnyttelse af børn og børnepornografi, til at gøre det hurtigt og korrekt; opfordrer Kommissionen til nøje at overvåge og sikre en fuldstændig og effektiv gennemførelse af direktivet, til i rette tid at aflægge rapport til Parlamentet og dets ansvarlige udvalg om resultaterne af overvågningen og til samtidig at erstatte rammeafgørelsen 2004/68/RIA; understreger, at Eurojust og Europol skal have de nødvendige ressourcer til at forbedre identificeringen af ofre, bekæmpe organiserede netværk med udøvere af seksuelt misbrug og fremskynde efterforskning, analyse og sagsanlæg i forbindelse med sager med online og offline materiale med misbrug af børn; |
| --- | --- |

5.

| 6. | beklager, at 80 % af alle virksomheder i Europa har oplevet mindst én it-sikkerhedshændelse, og at it-angreb mod virksomheder ofte ikke opdages eller anmeldes; henviser til, at en række undersøgelser anslår, at de årlige omkostninger ved it-angreb har væsentlige konsekvenser for verdensøkonomien; mener, at kravet om offentliggørelse af brud på sikkerheden og om udveksling af oplysninger om risici, der blev indført ved forordning (EU) 2016/679 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (den generelle forordning om databeskyttelse) og direktiv (EU) 2016/1148 om foranstaltninger, der skal sikre et højt fælles sikkerhedsniveau for net- og informationssystemer i hele Unionen (direktivet om net- og informationssikkerhed (NIS)), vil bidrage til at løse dette problem ved at yde støtte til erhvervslivet og navnlig små og mellemstore virksomheder; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger, at den konstant skiftende karakter af it-truslerne stiller alle interesserede parter over for alvorlige juridiske og teknologiske problemer; mener, at ny teknologi ikke bør betragtes som en trussel, og fremfører, at teknologiske fremskridt inden for kryptering vil forbedre sikkerheden generelt i vore it-systemer, bl.a. ved at give slutbrugerne mulighed for bedre at beskytte deres oplysninger og kommunikation; påpeger imidlertid, at der fortsat er store huller i sikringen af kommunikation, og at teknikker som onion routing og skjulte netværk kan anvendes af ondsindede brugere, herunder terrorister og børnesexforbrydere, hackere, der sponsoreres af fjendtlige fremmede stater, eller ekstremistiske politiske eller religiøse organisationer til kriminelle formål, navnlig til at sløre deres kriminelle virksomhed eller identitet, hvilket skaber alvorlige problemer for efterforskningen; |
| --- | --- |

7.

| 8. | er dybt bekymret over det seneste ransomwareangreb, som tilsyneladende påvirkede titusindvis af computere i op mod 100 lande og talrige organisationer, blandt andet Det Forenede Kongeriges nationale sundhedstjeneste (NHS), der var det mest fremtrædende offer for det omfattende malwareangreb; anerkender i denne forbindelse den vigtige indsats, som »No More Ransom«-kampagnen har gjort ved at stille over 40 gratis krypteringsværktøjer til rådighed, som giver ofrene for ransomware verden over mulighed for at kryptere deres berørte enheder; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger, at de skjulte netværk og onion routing i visse lande også skaber et frirum for journalister, politiske aktivister og menneskerettighedsforkæmpere, hvor de kan undgå at blive opdaget af undertrykkende statslige myndigheder; |
| --- | --- |

9.

| 10. | bemærker, at kriminelle og terroristiske netværks anvendelse af værktøjer og tjenester til it-kriminalitet stadig er begrænset; understreger dog, at det kan tænkes at ændre sig i lyset af de voksende forbindelser mellem terrorisme og organiseret kriminalitet og den brede tilgængelighed af skydevåben og eksplosivstoffer på de skjulte netværk; |
| --- | --- |

10.

| 11. | fordømmer på det kraftigste ethvert indgreb, der udfører eller styres af en fremmed nation eller dennes agenter med henblik på at forstyrre den demokratiske proces i et andet land; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at anmodninger på tværs af grænser om konfiskation af domæner, fjernelse af indhold og adgang til brugerdata skaber alvorlige problemer, som kræver øjeblikkelig indgriben, da der står meget på spil; understreger i denne sammenhæng, at internationale menneskerettighedsrammer, som både gælder online og offline, udgør et afgørende benchmark på verdensplan; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at ofre for it-angreb kan udnytte alle de rettigheder, der er fastsat i direktiv 2012/29/EU, og til at optrappe deres indsats i forhold til identificering af ofre og tjenester med ofrene i centrum, bl.a. gennem fortsat støtte til Europols taskforce Victim ID; opfordrer medlemsstaterne til i samarbejde med Europol hurtigt at oprette relaterede platforme for at sikre, at alle internetbrugere ved, hvordan de kan bede om hjælp, hvis de bliver ofre for illegale aktiviteter online; opfordrer Kommissionen til at gennemføre en undersøgelse af konsekvenserne af grænseoverskridende it-kriminalitet i henhold til direktiv 2012/29/EU; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger, at Europols IOCTA-rapport fra 2014 nævner behovet for mere effektive lovgivningsmæssige redskaber under hensyntagen til de eksisterende begrænsninger i forbindelse med0 aftaler om gensidig retshjælp (MLAT), og går ligeledes i givet fald ind for en yderligere harmonisering af lovgivningen i hele EU; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger, at it-kriminalitet i alvorlig grad underminerer det digitale indre markeds funktion ved at mindske tilliden til udbydere af digitale tjenester, underminere grænseoverskridende transaktioner og alvorligt skade forbrugerne af digitale tjenesters interesser; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger, at it-sikkerhedsstrategier og -foranstaltninger kun er fornuftige og effektive, hvis de bygger på de grundlæggende rettigheder og frihedsrettighederne i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder og EU’s centrale værdigrundlag; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger, at der er et legitimt og stærkt behov for at beskytte kommunikation mellem enkeltpersoner og mellem enkeltpersoner og offentlige og private organisationer for at forhindre it-kriminalitet; fremhæver, at en stærk kryptering kan bidrage til at opfylde dette behov; understreger endvidere, at en begrænsning af anvendelsen eller svækkelse af styrken af de kryptografiske redskaber vil medføre svagheder, der kan misbruges til kriminelle formål og svække tilliden til elektroniske tjenester, som igen vil være til skade for både civilsamfundet og erhvervslivet; |
| --- | --- |

17.

| 18. | efterlyser en handlingsplan for beskyttelse af børns rettigheder online og offline på internettet og minder om, at de retshåndhævende myndigheder ved bekæmpelsen af it-kriminalitet bør være særligt opmærksomme på forbrydelser mod børn; understreger i den forbindelse behovet for at styrke det retlige og politimæssige samarbejde mellem medlemsstaterne og med Europol og dets europæiske center til bekæmpelse af it-kriminalitet (EC3) med henblik på at forebygge og bekæmpe it-kriminalitet, og navnlig seksuel udnyttelse af børn over internettet; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe alle relevante retslige foranstaltninger til at bekæmpe problemet med vold mod kvinder online; opfordrer navnlig EU og medlemsstaterne til at gå sammen om at få skabt en strafferetlig ramme, der forpligter internet-selskaber til at slette eller stoppe spredning af nedværdigende, anstødelige og ydmygende indhold; anmoder endvidere om, at der indføres psykologisk støtte til kvinder, der er ofre for vold online og piger, der udsættes for it-mobning; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger, at onlineindhold, der er kendt ulovligt på grundlag af en retlig procedure, straks skal slettes; fremhæver den rolle, som informations- og kommunikationsteknologien, internetudbyderne og internethostingudbyderne spiller i forbindelse med at sikre hurtig og effektiv fjernelse af illegalt internetindhold på anmodning fra den ansvarlige retshåndhævende myndighed; |
| --- | --- |

20.

Forebyggelse

| 21. | opfordrer Kommissionen til i forbindelse med revisionen af den europæiske strategi til at fortsætte arbejdet med at identificere svagheder i netværks- og informationssikkerheden i den europæiske kritiske infrastruktur, tilskynde til udvikling af modstandsdygtige systemer og vurdere situationen med hensyn til bekæmpelse af it-kriminalitet i Den Europæiske Union og medlemsstaterne for at opnå en bedre forståelse af tendenserne og udviklingen i forbindelse med strafbare handlinger på internettet; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger, at it-modstandsdygtighed er nøglen til forebyggelse af it-kriminalitet og derfor bør gives højeste prioritet; opfordrer medlemsstaterne til at indføre proaktive politikker og foranstaltninger til beskyttelse af netværk og kritisk infrastruktur og opfordrer til en omfattende EU-strategi til bekæmpelse af it-kriminalitet, der er forenelig med de grundlæggende rettigheder, databeskyttelse, it-sikkerhed, forbrugerbeskyttelse og e-handel; |
| --- | --- |

22.

| 23. | glæder sig i denne forbindelse over investeringen af EU-midler i forskningsprojekter som det offentlig-private partnerskab (OPP) om it-sikkerhed for at fremme europæisk it-modstandsdygtighed gennem innovation og kapacitetsopbygning; anerkender særligt den indsats, som det offentlig-private partnerskab om it-sikkerhed (OPP) har gjort for at udvikle hensigtsmæssige processer til håndtering af zero-day-sårbarhed; |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger i den forbindelse betydningen af gratis og open source-software; opfordrer til, at der afsættes flere EU-midler til specifik forskning i it-sikkerhed på grundlag af gratis open source-software; |
| --- | --- |

24.

| 25. | konstaterer med bekymring, at der er mangel på kvalificerede it-specialister, der arbejder med it-sikkerhed; opfordrer medlemsstaterne til at investere i uddannelse; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mener, at lovgivning bør spille en større rolle ved håndtering af it-sikkerhedsrisici gennem forbedrede produkt- og softwarestandarder for design og efterfølgende opdateringer samt gennem minimumsstandarder for standard brugernavne og adgangskoder; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer medlemsstaterne til at intensivere informationsudvekslingen gennem Eurojust, Europol and ENISA og udvekslingen af bedste praksis gennem det europæiske netværk af enheder, der håndterer It-sikkerhedshændelser (CSIRT Computer Security Incident Response) og it-beredskabsenheder (CERTs Computer Emergency Response Teams) om de udfordringer, de står overfor i forbindelse med bekæmpelse af it-kriminalitet, samt om konkrete juridiske og tekniske løsninger til at imødegå dem og styrke it-modstandsdygtigheden; opfordrer i den forbindelse Kommissionen til at fremme et effektivt samarbejde og lette udvekslingen af oplysninger med henblik på at forudskikke og fjerne potentielle risici i henhold til NIS-direktivet; |
| --- | --- |

27.

| 28. | er bekymret over, at Europol har konstateret, at de fleste vellykkede angreb på enkeltpersoner kan tilskrives manglende digital hygiejne og bevidsthed hos brugerne samt manglende hensyntagen til tekniske sikkerhedsforanstaltninger som f.eks. sikkerhed i designet; understreger, at brugerne er de første ofre for dårligt sikret hardware og software; |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer Kommissionen til at iværksætte en oplysningskampagne med inddragelse af alle relevante aktører og interesserede parter med henblik på at styrke børns færdigheder og bevidsthed og hjælpe forældre, omsorgspersoner, og lærere med at forstå og håndtere risici på internettet og beskytte børnenes sikkerhed på nettet, til at bistå medlemsstaterne med at udforme forebyggelsesprogrammer mod seksuelt misbrug på internettet, til at fremme bevidstgørelseskampagne for ansvarlig adfærd på de sociale medier og til at tilskynde større søgemaskiner og sociale medienetværk til at anvende en proaktiv tilgang til at beskytte børns sikkerhed på nettet; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at iværksætte oplysnings-, bevidstgørelses- og forebyggelseskampagner og til at fremme god praksis for at sikre, at ikke blot borgere og navnlig børn og andre sårbare brugere, men også de centrale og regionale myndigheder, centrale aktører og aktørerne i den private sektor og navnlig små og mellemstore virksomheder bliver klar over de risici, som er forbundet med it-kriminalitet, og over, hvordan de kan beskytte sig selv og deres udstyr på internettet; opfordrer endvidere Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme anvendelsen af praktiske sikkerhedsforanstaltninger såsom kryptering eller andre teknologier til forbedring af sikkerheden og privatlivets fred samt anonymiseringsredskaber; |
| --- | --- |

30.

| 31. | understreger, at bevidstgørelseskampagner skal ledsages af uddannelsesprogrammer om »informeret brug« af informationsteknologisk udstyr; opfordrer medlemsstaterne til at indføre it-sikkerhed samt risiciene ved og konsekvenserne af anvendelse af persondata på internettet i skolernes it-undervisningsplaner; understreger i den forbindelse den indsats, der gøres inden for rammerne af den europæiske strategi for et bedre internet for børn (Better Internet for Kids (BIK)-strategien fra 2012); |
| --- | --- |

31.

| 32. | understreger det akutte behov for i forbindelse med bekæmpelsen af it-kriminalitet at gøre en yderligere indsats med hensyn til undervisning i net- og informationssikkerhed (NIS) ved at indføre undervisning i NIS, i sikker softwareudvikling og i personlig databeskyttelse for it-studerende samt grundlæggende undervisning i NIS for medarbejdere i den offentlige forvaltning; |
| --- | --- |

32.

| 33. | mener, at forsikring mod it-hacking kunne være et middel til at anspore til en større indsats på sikkerhedsområdet både i virksomheder, der gøres ansvarlige for softwaredesign, og for brugere, der tilskyndes til at anvende software korrekt; |
| --- | --- |

33.

| 34. | understreger, at virksomheder bør identificere svagheder og risici gennem regelmæssige evalueringer, beskytte deres produkter og tjenester ved øjeblikkeligt at afhjælpe svagheder, bl.a. gennem patch-forvaltningsprocedurer og ajourføring af personoplysninger, afbøde konsekvenserne af ransomwareangreb såsom WannaCry gennem etablering af robuste backupordninger og konsekvent anmelde it-angreb; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opfordrer medlemsstaterne til at oprette it-beredskabsenheder (CERTs), hvor virksomheder og forbrugere kan indberette ondsindede e-mails og websider i overensstemmelse med NIS-direktivet, så medlemsstaterne regelmæssigt holdes underrettet om sikkerhedshændelser og foranstaltninger til bekæmpelse og mindskelse af risikoen for deres egne systemer; tilskynder medlemsstaterne til at overveje at etablere en database med oplysninger om alle former for it-kriminalitet og overvåge udviklingen af de pågældende fænomener; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at investere i at gøre deres kritiske infrastruktur og tilhørende data mere sikre for at modstå it-angreb; |
| --- | --- |

36.

Øget ansvar hos tjenesteydere

| 37. | anser et styrket samarbejde mellem de kompetente myndigheder og tjenesteudbydere for at være en nøglefaktor med hensyn til at fremskynde og strømline den gensidige juridiske bistand og de gensidige anerkendelsesprocedurer, der er hjemmel for i den europæiske rammelovgivning; opfordrer udbydere af elektroniske kommunikationstjenester, der ikke er etableret i Unionen, til skriftligt at udpege repræsentanter i Unionen; |
| --- | --- |

37.

| 38. | gentager, at producenterne er det vigtigste udgangspunkt for en stramning af ansvarsbestemmelserne med hensyn til tingenes internet, hvilket vil føre til produkter af højere kvalitet og et mere sikkert miljø både hvad angår ekstern adgang og en dokumenteret ajourføringsordning; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mener, at der på baggrund af udviklingen af nye innovative produkter og den voksende tilgængelighed af produkter til tingenes internet skal tages særligt hensyn til sikkerheden i alle disse produkter, selv i de mest simple; mener, at hardwareproducenter og udviklere af innovativ software har en interesse i at investere i løsninger, som forebygger it-kriminalitet, og i at udveksle oplysninger om trusler mod it-sikkerheden; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme tilgangen med indbygget sikkerhed og opfordrer industrien til at inkludere indbyggede sikkerhedsløsninger i alle produkter; tilskynder i den forbindelse den private sektor til at indføre frivillige ordninger, der er udviklet på grundlag af den relevante EU-lovgivning som f.eks. NIS-direktivet og tilpasset internationalt anerkendte standarder, for at styrke tilliden til sikkerheden ved software og udstyr som f.eks. tillidsmærket for tingenes internet; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opfordrer tjenesteudbydere til at efterleve adfærdskodeksen mod ulovlige hadefulde udtalelser online og opfordrer Kommissionen og de deltagende virksomheder til at fortsætte samarbejdet om dette spørgsmål; |
| --- | --- |

40.

| 41. | minder om, at Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/31/EF af 8. juni 2000 om visse retlige aspekter af informationssamfundstjenester, navnlig elektronisk handel, i det indre marked (20) (»direktivet om elektronisk handel«) kun undtager formidlere for indholdsansvar, hvis de spiller en neutral og passiv rolle i forhold til det sendte og/eller hostede indhold, men kræver også en hurtig fjernelse eller deaktivering af adgang til indhold, når en formidler får faktisk kendskab til overtrædelse eller ulovlig aktivitet eller information; |
| --- | --- |

41.

| 42. | understreger, at det er absolut nødvendigt at beskytte de retshåndhævende myndigheders databaser mod brud på sikkerheden og ulovlig adgang, da dette er et problem for den enkelte borger; er bekymret over de retshåndhævende myndigheders ekstraterritoriale muligheder for at tilgå data i forbindelse med strafferetlig efterforskning og understreger behovet for at indføre stramme regler på dette område; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mener, at problemer i forbindelse med ulovligt online-virksomhed skal løses på en hurtig og effektiv måde, bl.a. gennem nedlukning hvis der ikke længere er behov for indholdet til sporing, efterforskning og retsforfølgelse; minder om, at medlemsstaterne, hvis det ikke er muligt at fjerne indhold, kan træffe de fornødne forholdsmæssige foranstaltninger for at blokere for adgangen til indholdet på deres territorium; understreger, at sådanne indgreb skal være i overensstemmelse med eksisterende lovgivning og retslige procedurer samt med chartret, og også skal være underlagt passende kontrolforanstaltninger, herunder muligheden for domstolsprøvelse; |
| --- | --- |

43.

| 44. | fremhæver betydningen af den rolle, som tjenesteudbydere i det digitale informationssamfund spiller med hensyn til at sikre hurtig og effektiv fjernelse af ulovligt onlineindhold efter anmodning af den kompetente retshåndhævende myndighed, og glæder sig over de fremskridt, der er gjort i denne forbindelse, bl.a. gennem bidraget fra EU's internetforum; understreger, at der er behov for et stærkere engagement og et tættere samarbejde mellem de kompetente myndigheder og tjenesteudbydere i informationssamfundet for at sikre hurtig og effektiv nedtagning og dermed undgå blokering af ulovligt indhold gennem offentlige indgreb; opfordrer medlemsstaterne til at gøre strafferetligt ansvar gældende over for ikke-samarbejdsvillige platforme; gentager, at foranstaltninger med henblik på at fjerne illegalt onlineindhold, som fastsætter betingelser og vilkår, kun bør være tilladt, hvis de nationale procedureregler gør det muligt for brugerne at gøre deres rettigheder gældende ved en domstol efter at have fået meddelelse om sådanne foranstaltninger; |
| --- | --- |

44.

| 45. | understreger, at begrænset formidleransvar, som det fremgår af Parlamentets beslutning af 19. januar 2016»På vej mod en akt for det digitale indre marked« (21), er af afgørende betydning for beskyttelsen af internettets åbenhed, de grundlæggende rettigheder, retssikkerheden og innovation; glæder sig over, at Kommissionens har til hensigt at yde vejledning om procedurerne i forbindelse med advarsel og nedlukning og at bistå onlineplatforme med at opfylde deres ansvar og efterleve ansvarsbestemmelserne i direktivet om elektronisk handel (2000/31/EC) for at forbedre retssikkerheden og øge brugernes tillid; opfordrer Kommissionen til at fremsætte lovgivningsforslag på disse områder; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opfordrer til anvendelse af en »følg pengene«-tilgang, som beskrevet i Parlamentets beslutning af 9. juni 2015»Mod en fornyet konsensus for så vidt angår håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder: En EU-handlingsplan« (22) på grundlag af rammelovgivningen i direktivet om elektronisk handel og direktivet om håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder; |
| --- | --- |

46.

| 47. | understreger den afgørende betydning af at yde løbende og specifik træning og psykologisk støtte til indholdsmoderatorer i private og offentlige enheder, der har ansvaret for at vurderer upassende eller ulovligt onlineindhold, da de bør betragtes som de første til at reagere på dette område; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opfordrer tjenesteyderne til at fastlægge klare anmeldelsesårsager og en nøje defineret backofficeinfrastruktur, som gør det muligt at reagere hurtigt og hensigtsmæssigt på anmeldelser; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opfordrer tjenesteyderne til at styrke deres indsats for at orientere og øge bevidstheden om farerne på internettet, især for børn, gennem udvikling af interaktive værktøjer og informationsmateriale; |
| --- | --- |

49.

Styrkelse af politisamarbejdet og det retlige samarbejde

| 50. | er bekymret over, at en lang række it-forbrydelser forbliver ustraffede; beklager, at internetudbydernes anvendelse af teknologier som NAT CGN skader efterforskningen i alvorlig grad ved at gøre det teknisk umuligt at identificere brugeren af en IP-adresse præcist og dermed de(n) ansvarlige for it-forbrydelser; understreger behovet for at tillade de retshåndhævende myndigheder lovlig adgang til relevante oplysninger under de begrænsede omstændigheder, hvor en sådan adgang er nødvendig og forholdsmæssig set i forhold til sikkerhed og retfærdighed; understreger, at retlige og retshåndhævende myndigheder skal have tilstrækkelig kapacitet til at foretage legitim efterforskning; |
| --- | --- |

50.

| 51. | opfordrer medlemsstaterne til ikke at pålægge krypteringsleverandører nogen forpligtelse, der kunne svække eller true sikkerheden i deres netværk og tjenester som f.eks. installering eller muliggørelse af bagdøre; understreger at der skal findes mulige løsninger både gennem lovgivningen og gennem den fortsatte teknologiske udvikling, når det er nødvendigt af hensyn til retfærdighed og sikkerhed; opfordrer medlemsstaterne til i samråd med retsvæsenet og Eurojust at samarbejde om indbyrdes tilpasning af betingelserne for lovlig anvendelse af online efterforskningsredskaber; |
| --- | --- |

51.

| 52. | understreger, at lovlig aflytning kan være en særdeles effektiv foranstaltning til bekæmpelse af ulovlig hacking på betingelse af, at den er nødvendig, forholdsmæssig, under retsvæsenets kontrol og fuldt ud overholder de grundlæggende rettigheder og EU's databeskyttelsesbestemmelser og retspraksis; opfordrer alle medlemsstaterne til at udnytte mulighederne ved lovlig aflytning af mistænkte enkeltpersoner, til at fastlægge klare regler for proceduren for indhentning af tilladelse til lovlige aflytningsaktiviteter, herunder begrænsninger i anvendelsen og varigheden af lovlige aflytningsredskaber, til at oprette en kontrolmekanisme og til at fastsætte effektive retsmidler for de personer, der er genstand for disse aflytningsaktiviteter; |
| --- | --- |

52.

| 53. | opfordrer medlemsstaterne til at engagere sig i ikt-sikkerhedssamfundet og tilskynde det til at spille en mere aktiv rolle i »hvid hat-hacking« og anmeldelse af ulovligt indhold som f.eks. materiale om seksuelt misbrug af børn; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opfordrer Europol til at etablere et anonymt anmeldelsessystem inde fra de skjulte net, som gør det muligt for personer at anmelde ulovligt indhold som f.eks. materiale med billeder af seksuel misbrug af børn til myndighederne ved at bruge de samme tekniske sikkerhedsforanstaltninger, som anvendes af mange nyhedsorganisationer, der bruger sådanne systemer til at lette udveksling af følsomme oplysninger med journalister på en måde, der tillader en større grad af anonymitet og sikkerhed, end det er tilfældet med konventionel e-mail; |
| --- | --- |

54.

| 55. | understreger behovet for at minimere de risici for internetbrugernes privatliv, der opstår ved læk af exploits eller værktøjer, der anvendes af de retshåndhævende myndigheder som led i deres lovlige efterforskning; |
| --- | --- |

55.

| 56. | understreger, at retlige og retshåndhævende myndigheder skal have tilstrækkelig kapacitet og tilstrækkelige midler til effektivt at kunne bekæmpe it-kriminalitet; |
| --- | --- |

56.

| 57. | understreger, at de forskellige særskilte, territorialt afgrænsede nationale retssystemer skaber vanskeligheder ved fastlæggelsen af gældende ret i forbindelse med grænseoverskridende virksomhed og giver anledning til retlig usikkerhed og hindrer dermed samarbejdet på tværs af grænserne, hvilket er nødvendigt for at løse problemerne med it-kriminalitet; |
| --- | --- |

57.

| 58. | understreger nødvendigheden af at udvikle det praktiske grundlag for en fælles europæisk tilgang til jurisdiktion på internettet, som det kom til udtryk under justits- og indenrigsministrenes uformelle møde den 26. januar 2016; |
| --- | --- |

58.

| 59. | understreger i den forbindelse nødvendigheden af at udvikle fælles procedurenormer for fastlæggelse af de territoriale faktorer, der giver grundlag for gældende ret på internettet, og at definere efterforskningstiltag, der kan anvendes uanset geografiske grænser; |
| --- | --- |

59.

| 60. | anerkender, at en sådan fælles europæisk tilgang, der skal respektere de grundlæggende rettigheder og privatlivets fred, vil skabe tillid blandt de interesserede parter, mindske forsinkelserne i behandlingen af grænseoverskridende anmodninger, etablere interoperabilitet blandt heterogene aktører og give mulighed for at indarbejde behørige proceskrav i de operationelle rammer; |
| --- | --- |

60.

| 61. | mener også, at der bør udvikles fælles procedurenormer for jurisdiktion for retshåndhævelse på internettet på verdensplan: glæder sig i den forbindelse over det arbejde, der udføres af Europarådets Cloud Evidence Group; |
| --- | --- |

61.

Elektronisk bevismateriale

| 62. | understreger, at en fælles europæisk tilgang til strafferetlige bestemmelser på internettet bør prioriteres, da det vil forbedre håndhævelsen af retsstatsprincippet på internettet, lette indhentning af elektronisk bevismateriale i straffesager og bidrage til en meget hurtigere opklaring af sager; |
| --- | --- |

62.

| 63. | understreger nødvendigheden af at finde metoder til at sikre og indhente elektronisk bevismateriale hurtigere og betydningen af et tæt samarbejde mellem de retshåndhævende myndigheder, bl.a. gennem øget brug af fælles efterforskningshold og inddragelse af tredjelande og tjenesteudbydere, der er aktive på det europæiske område, i henhold til den generelle forordning om databeskyttelse (EU) 2016/679), direktiv (EU) 2016/680 (politidirektivet) og eksisterende aftaler om gensidig retshjælp (MLA); understreger behovet for at oprette kvikskranker i medlemsstaterne og forbedre anvendelsen af de eksisterende kontaktpunkter mest muligt, da det vil lette adgangen til elektronisk bevismateriale og udveksling af oplysninger, forbedre samarbejdet med tjenesteudbyderne og fremskynde procedurerne i forbindelse med gensidig retshjælp; |
| --- | --- |

63.

| 64. | erkender, at de forskellige lovgivningsrammer kan skabe problemer for tjenesteudbyderne, når de forsøger at imødekomme anmodninger fra de retshåndhævende myndigheder; opfordrer Kommissionen til at foreslå en europæisk juridisk ramme for elektronisk bevismateriale, herunder harmoniserede regler for fastlæggelsen af, hvorvidt en tjenesteyder er indenlandsk eller udenlandsk, og til at pålægge tjenesteudbydere at imødekomme anmodninger fra andre medlemsstater, der er behørigt juridisk begrundet og i overensstemmelse med den europæiske efterforskningskendelse, men samtidig tage hensyn til proportionalitetsprincippet for at undgå krænkelser af etableringsfriheden og den frie udveksling af tjenesteydelse, og sikre tilstrækkelige garantier for dermed at skabe retssikkerhed og forbedre tjenesteydernes og formidlernes muligheder for at reagere på anmodninger fra de retshåndhævende myndigheder; |
| --- | --- |

64.

| 65. | understreger behovet for, at lovgivningsrammerne for elektronisk bevismateriale indeholder tilstrækkelige garantier for alle berørte parters rettigheder og friheder; fremhæver, at dette skal omfatte et krav om, at anmodninger om elektronisk bevismateriale i første række fremsættes over for ejeren af eller den, der styrer dataene, så der sikres respekt for deres rettigheder og rettighederne for dem, som dataene vedrører (for eksempel deres ret til at påberåbe sig tavshedspligt og søge retshjælp i tilfælde af uforholdsmæssig eller på anden måde ulovlig adgang); understreger ligeledes behovet for at sikre, at enhver lovgivningsmæssig ramme beskytter udbydere og alle andre parter mod krav, der kan skabe konflikter mellem jurisdiktioner eller på anden måde krænke andre staters suverænitet; |
| --- | --- |

65.

| 66. | opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at gennemføre direktiv 2014/41/EU om den europæiske efterforskningskendelse med henblik på en effektiv sikring og indhentning af elektronisk bevismateriale i EU, til at indføje specifikke bestemmelser om internettet i deres nationale strafferet med henblik på at lette anerkendelsen af elektronisk bevismateriale i retssager og til at udstede klarere retningslinjer til dommere for så vidt angår strafudmåling for it-kriminalitet; |
| --- | --- |

66.

| 67. | glæder sig over Kommissionens igangværende arbejde med en samarbejdsplatform med sikre kommunikationskanaler til digital udveksling af europæiske efterforskningskendelser (EIO) og svar mellem EU's retsmyndigheder; opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne, Eurojust og tjenesteudbydere at undersøge og harmonisere formularer, redskaber og procedure for anmodning om sikring og indhentning af elektronisk bevismateriale for at lette legaliseringen af det, sikre en hurtig afvikling og øge gennemskueligheden og ansvarligheden under processen med at sikre og indhente elektronisk bevismateriale; opfordrer Den Europæiske Unions Agentur for Uddannelse inden for Retshåndhævelse (Cepol) til at udvikle undervisningsmoduler om en effektiv anvendelse af de nuværende rammer, der bruges til at sikre og indhente elektronisk bevismateriale; understreger i den forbindelse, at strømlining af tjenesteudbydernes politik vil bidrage til at mindske de forskellige tilgange, navnlig med hensyn til procedurer og betingelser for at give adgang til de ønskede oplysninger; |
| --- | --- |

67.

Kapacitetsopbygning på europæisk plan

| 68. | påpeger, at nylige hændelser med al tydelighed viser den akutte sårbarhed i EU og navnlig i EU-institutionerne, i de nationale regeringer og parlamenter, i store europæiske virksomheder, i de europæisk it-infrastrukturer og -net over for avancerede angreb under anvendelse af kompliceret software og malware; opfordrer Den Europæiske Unions Agentur for Net- og Informationssikkerhed (ENISA) til løbende at vurdere trusselsniveauet og Kommissionen om at investere i it-kapacitet og i forsvar af og modstandsdygtighed i EU-institutionernes kritiske it-infrastrukturer med henblik på at mindske EU's sårbarhed over for alvorlige it-angreb fra store kriminelle organisationer, statsstøttede hackere eller terrorgrupper; |
| --- | --- |

68.

| 69. | anerkender det vigtige bidrag, som Det Europæiske Center til Bekæmpelse af It-kriminalitet (EC3) under Europol og Eurojust samt Den Europæiske Unions Agentur for Net- og Informationssikkerhed (ENISA) har ydet til bekæmpelsen af it-kriminalitet; |
| --- | --- |

69.

| 70. | opfordrer Europol til at støtte de nationale retshåndhævende myndigheder i forbindelse med etableringen af sikre og hensigtsmæssige transmissionskanaler; |
| --- | --- |

70.

| 71. | beklager, at der for øjeblikket ikke findes EU-standarder for uddannelse og certificering; erkender, at fremtidige udvikling inden for it-kriminalitet nødvendiggør mere ekspertise hos i virksomhederne; glæder sig over, at igangværende initiativer som Den Europæiske Uddannelsesgruppe vedrørende It-kriminalitet (ECTEG), projektet uddannelse af trænerne (TOT) og uddannelsesaktiviteterne inden for rammerne for EU's politikcyklus allerede er begyndt at rette op på manglen på ekspertviden på EU-plan; |
| --- | --- |

71.

| 72. | opfordrer Cepol og Det Europæiske Netværk for Uddannelse af Dommere og Anklagere til at udvide deres tilbud om kurser om it-kriminalitet til kompetente retshåndhævende myndigheder og retslige myndigheder i Unionen; |
| --- | --- |

72.

| 73. | understreger, at antallet af kriminelle it-handlinger, som henvises til Eurojust, er steget med 30 %; opfordrer til, at der afsættes tilstrækkelige bevillinger om nødvendigt med oprettelse af flere stillinger for at sætte Eurojust i stand til at klare den stigende arbejdsbyrde, der er forbundet med it-kriminalitet, samt til at udvikle og yderligere styrke sin støtte til nationale anklagere i grænseoverskridende it-kriminalitetssager, bl.a. gennem det nyligt oprettede Europæiske Retlige Netværk for It-kriminalitet; |
| --- | --- |

73.

| 74. | opfordrer til en revision af ENISA-mandatet og en styrkelse af de nationale agenturer for it-sikkerhed; opfordrer til en styrkelse af ENISA’s opgaver, personale og bevillinger; understreger, at det nye mandat også bør omfatte en styrkelse af forbindelserne mellem Europol og de interesserede parter fra erhvervet for at sætte agenturet i stand til bedre at støtte de kompetente myndigheder i kampen mod it-kriminalitet; |
| --- | --- |

74.

| 75. | anmoder agenturet for grundlæggende rettigheder (FRA) om at udarbejde en praktisk og detaljeret håndbog med retningslinjer for medlemsstaternes tilsyns- og kontrolmuligheder; |
| --- | --- |

75.

Styrket samarbejde med tredjelande

| 76. | understreger betydningen af et nært samarbejde med tredjelande i den verdensomspændende kamp mod it-kriminalitet, bl.a. gennem udveksling af bedste praksis, fælles efterforskning, kapacitetsopbygning og gensidig retshjælp; |
| --- | --- |

76.

| 77. | opfordrer de medlemsstater, som endnu ikke har ratificeret og fuldt ud gennemført Europarådets konvention af 23. november 2001 om it-kriminalitet (»Budapest-konventionen«) sammen med tillægsprotokollerne, til at gøre det og til i samarbejde med Europa-Kommissionen at tilskynde til anvendelsen af den i de relevante internationale fora; |
| --- | --- |

77.

| 78. | understreger sin alvorlige bekymring over arbejdet i Europarådets komité om konventionen om it-kriminalitet omkring fortolkningen af artikel 32 i Budapest-konventionen om grænseoverskridende adgang til lagrede computerdata (»cloud evidence«) og modsætter sig enhver indgåelse af en tillægsprotokol eller retningslinjer, der har til formål at udvide anvendelsesområdet for denne bestemmelse ud over den nuværende ordning, der er indeholdt i konventionen, hvilket allerede indebærer en væsentlig fravigelse af territorialitetsprincippet, fordi den muligvis kan medføre ubegrænset fjernadgang fra de retshåndhævende myndigheders side til servere og computere, der findes i andre jurisdiktioner, uden anvendelse af ordningen om gensidig retshjælp (MLA) og andre juridiske samarbejdsinstrumenter, der er etableret for at sikre individets grundlæggende rettigheder, som f.eks. databeskyttelse og behørig proces, herunder navnlig Europarådets konvention nr. 108; |
| --- | --- |

78.

| 79. | beklager, at der ikke findes nogen bindende internationale retsbestemmelser om it-kriminalitet, og opfordrer medlemsstaterne og EU-institutionerne til at arbejde for vedtagelsen af en sådan konvention; |
| --- | --- |

79.

| 80. | opfordrer Kommissionen til at foreslå mulige initiativer til forbedring af effektiviteten og fremme anvendelsen af traktater om gensidig retshjælp (MLATS) for at modvirke, at tredjelande påberåber sig ekstraterritorial jurisdiktion; |
| --- | --- |

80.

| 81. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre tilstrækkelig kapacitet til at håndtere anmodninger om gensidig retshjælp vedrørende undersøgelser på internettet og at udvikle relevante uddannelsesprogrammer for det personale, der er ansvarligt for behandlingen af sådanne anmodninger; |
| --- | --- |

81.

| 82. | understreger, at de strategiske og operative samarbejdsaftaler mellem Europol og tredjelande både letter udvekslingen af oplysninger og det praktiske samarbejde; |
| --- | --- |

82.

| 83. | noterer sig, at det største antal anmodninger fra retshåndhævende myndigheder er sendt til USA og Canada; er bekymret over, at frigivelsen af oplysninger fra store amerikanske tjenesteudbydere efter anmodning fra de europæiske strafferetlige myndigheder ligger under 60 %, og minder om, at traktater om gensidig retshjælp og andre internationale aftaler i overensstemmelse med kapitel V i den generelle forordning om databeskyttelse er det foretrukne middel til at få adgang til personoplysninger, der opbevares i udlandet; |
| --- | --- |

83.

| 84. | opfordrer Kommissionen til at foreslå konkrete foranstaltninger til beskyttelse af mistænkte eller anklagede personers grundlæggende rettigheder, når der finder udveksling af oplysninger sted mellem europæiske retshåndhævende myndigheder og tredjelande, navnlig garantier i forbindelse med hurtig indhentning efter en retsafgørelse af relevant bevismateriale, oplysninger om abonnenter samt detaljerede meta- og indholdsdata (hvis de ikke er krypteret) fra retshåndhævende myndigheder og/eller tjenesteydere med henblik på at forbedre den gensidige retshjælp; |
| --- | --- |

84.

| 85. | opfordrer Kommissionen til i samarbejde med medlemsstaterne, de associerede europæiske organer og om nødvendigt tredjelande at overveje nye måder til effektivt at sikre og indhente elektronisk bevismateriale, der er hostet i tredjelande, i fuld overensstemmelse med grundlæggende rettigheder og EU's databeskyttelseslovgivning ved at fremskynde og effektivisere brugen af gensidig retshjælp og i givet fald gensidig anerkendelse; |
| --- | --- |

85.

| 86. | fremhæver betydningen af NATO's Cyber Incidents Response Center; |
| --- | --- |

86.

| 87. | opfordrer alle medlemsstater til at deltage i det globale forum for it-ekspertise (GFCE) for at lette etableringen af partnerskaber med henblik på kapacitetsopbygning; |
| --- | --- |

87.

| 88. | støtter bistanden fra EU til kapacitetsopbygning til de østlige nabolande, da mange it-angreb udgår fra disse lande; |
| --- | --- |

88.

o

o o

| 89. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

89.

---

(1)  EUT C 419 af 16.12.2015, s. 33.

(2)  EUT C 316 af 30.8.2016, s. 109.

(3)  EFT L 149 af 2.6.2001, s. 1.

(4)  Europarådet, European Treaty Series nr. 185, 23.11.2001.

(5)  EUT L 77 af 13.3.2004, s. 1.

(6)  EUT L 345 af 23.12.2008, s. 75.

(7)  EFT L 201 af 31.7.2002, s. 37.

(8)  EUT L 335 af 17.12.2011, s. 1.

(9)  EUT L 218 af 14.8.2013, s. 8.

(10)  EUT L 130 af 1.5.2014, s. 1.

(11)  ECLI EU C 2014:238.

(12)  EUT C 93 af 9.3.2016, s. 112.

(13)  EUT L 119 af 4.5.2016, s. 1.

(14)  EUT L 119 af 4.5.2016, s. 89.

(15)  EUT L 135 af 24.5.2016, s. 53.

(16)  EUT L 194 af 19.7.2016, s. 1.

(17)  Domstolens dom af 21. december 2016, Tele2 Sverige AB mod Post- och telestyrelsen og statssekretæren i Indenrigsministeriet mod Tom Watson m.fl., C-203/15, ECLI:EU:C:2016:970.

(18)  EUT L 88 af 31.3.2017, s. 6.

(19)  ECLI: EU: C:2015:650.

(20)  EFT L 178 af 17.7.2000, s. 1.

(21)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0009.

(22)  EUT C 407 af 4.11.2016, s. 25.

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/44 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/44

---

P8_TA(2017)0367

EU's politiske forbindelser med ASEAN

Europa-Parlamentets beslutning af 3. oktober 2017 om EU's politiske forbindelser med ASEAN (2017/2026(INI))

(2018/C 346/05)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til oprettelsen af Sammenslutningen af Stater i Sydøstasien (ASEAN) den 8. august 1967, |
| --- | --- |

—

der henviser til oprettelsen af Sammenslutningen af Stater i Sydøstasien (ASEAN) den 8. august 1967,

| — | der henviser til den overordnede retlige ramme for forbindelserne med ASEAN, nemlig samarbejdsaftalen ASEAN-EØF, undertegnet i marts 1980 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til den overordnede retlige ramme for forbindelserne med ASEAN, nemlig samarbejdsaftalen ASEAN-EØF, undertegnet i marts 1980 (1),

| — | der henviser til ASEAN-chartret, der blev undertegnet i november 2007, som fastsætter status som juridisk person samt en retlig og institutionel ramme for ASEAN, og som omfatter oprettelsen af en komité af faste repræsentanter til at støtte og samordne ASEAN's arbejde, |
| --- | --- |

—

der henviser til ASEAN-chartret, der blev undertegnet i november 2007, som fastsætter status som juridisk person samt en retlig og institutionel ramme for ASEAN, og som omfatter oprettelsen af en komité af faste repræsentanter til at støtte og samordne ASEAN's arbejde,

| — | der henviser til ASEAN Regional Forum, der blev oprettet i 1993 for at fremme dialog og høring om politiske og sikkerhedsmæssige spørgsmål og bidrage til tillidsopbygning og forebyggende diplomati i Asien og Stillehavsregionen, |
| --- | --- |

—

der henviser til ASEAN Regional Forum, der blev oprettet i 1993 for at fremme dialog og høring om politiske og sikkerhedsmæssige spørgsmål og bidrage til tillidsopbygning og forebyggende diplomati i Asien og Stillehavsregionen,

| — | der henviser til en række rammer for ASEAN til fordel for regionale tillidsskabende foranstaltninger: ASEAN Regional Forum (ARF), ASEAN-forsvarsministrenes møde (ADMM-Plus), det østasiatiske topmøde (EAS), ASEAN Plus Three (Kina, Japan, Korea) og ASEAN Plus Six (Kina, Japan, Sydkorea, Indien, Australien og New Zealand), |
| --- | --- |

—

der henviser til en række rammer for ASEAN til fordel for regionale tillidsskabende foranstaltninger: ASEAN Regional Forum (ARF), ASEAN-forsvarsministrenes møde (ADMM-Plus), det østasiatiske topmøde (EAS), ASEAN Plus Three (Kina, Japan, Korea) og ASEAN Plus Six (Kina, Japan, Sydkorea, Indien, Australien og New Zealand),

| — | der henviser til ASEAN's handelsaftaler med Japan, Kina, Sydkorea, Indien, Australien og New Zealand, |
| --- | --- |

—

der henviser til ASEAN's handelsaftaler med Japan, Kina, Sydkorea, Indien, Australien og New Zealand,

| — | der henviser til de igangværende forhandlinger om og/eller indgåelser af syv partnerskabs- og samarbejdsaftaler mellem Den Europæiske Union og visse ASEAN-medlemsstater, henholdsvis Brunei Darussalam, Indonesien, Malaysia, Filippinerne, Singapore, Thailand og Vietnam, |
| --- | --- |

—

der henviser til de igangværende forhandlinger om og/eller indgåelser af syv partnerskabs- og samarbejdsaftaler mellem Den Europæiske Union og visse ASEAN-medlemsstater, henholdsvis Brunei Darussalam, Indonesien, Malaysia, Filippinerne, Singapore, Thailand og Vietnam,

| — | der henviser til de igangværende forhandlinger om frihandelsaftaler med Indonesien og Filippinerne, til forhandlingerne om frihandelsaftaler med Malaysia og Thailand, der for øjeblikket er i venteposition, til den forventede indgåelse af frihandelsaftaler med Singapore og Vietnam i de kommende måneder og til forhandlingerne om en investeringsaftale med Myanmar, |
| --- | --- |

—

der henviser til de igangværende forhandlinger om frihandelsaftaler med Indonesien og Filippinerne, til forhandlingerne om frihandelsaftaler med Malaysia og Thailand, der for øjeblikket er i venteposition, til den forventede indgåelse af frihandelsaftaler med Singapore og Vietnam i de kommende måneder og til forhandlingerne om en investeringsaftale med Myanmar,

| — | der henviser til mødet mellem EU's kommissær for handel Cecilia Malmström og ASEAN's økonomiske ministre i Manila den 10. marts 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til mødet mellem EU's kommissær for handel Cecilia Malmström og ASEAN's økonomiske ministre i Manila den 10. marts 2017,

| — | der henviser til det 9. møde i det parlamentariske partnerskab mellem Asien og Europa (ASEP9) i Ulaanbaatar, Mongoliet, 21.-22. april 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til det 9. møde i det parlamentariske partnerskab mellem Asien og Europa (ASEP9) i Ulaanbaatar, Mongoliet, 21.-22. april 2016,

| — | der henviser til Nürnberg-erklæringen om et forstærket partnerskab mellem EU og ASEAN fra marts 2007 og handlingsplanen herfor fra november 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til Nürnberg-erklæringen om et forstærket partnerskab mellem EU og ASEAN fra marts 2007 og handlingsplanen herfor fra november 2007,

| — | der henviser til Bandar Seri Begawan-handlingsplanen til styrkelse af ASEAN-EU-partnerskabet (2013-2017), vedtaget i Brunei Darussalam den 27. april 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til Bandar Seri Begawan-handlingsplanen til styrkelse af ASEAN-EU-partnerskabet (2013-2017), vedtaget i Brunei Darussalam den 27. april 2012,

| — | der henviser til den fælles meddelelse af 18. maj 2015 fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til Europa-Parlamentet og Rådet med titlen »EU og ASEAN: et partnerskab med et strategisk formål« (JOIN(2015)0022), |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles meddelelse af 18. maj 2015 fra Kommissionen og Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til Europa-Parlamentet og Rådet med titlen »EU og ASEAN: et partnerskab med et strategisk formål« (JOIN(2015)0022),

| — | der henviser til konklusionerne fra Rådet (udenrigsanliggender) om forbindelserne mellem EU og ASEAN af 22. juni 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til konklusionerne fra Rådet (udenrigsanliggender) om forbindelserne mellem EU og ASEAN af 22. juni 2015,

| — | der henviser til Bangkok-deklarationen af 14. oktober 2016 om fremme af et globalt partnerskab for fælles strategiske mål mellem ASEAN og EU, |
| --- | --- |

—

der henviser til Bangkok-deklarationen af 14. oktober 2016 om fremme af et globalt partnerskab for fælles strategiske mål mellem ASEAN og EU,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions tiltrædelse af traktaten om venskab og samarbejde i Sydøstasien (TAC) i Phnom Penh den 12. juli 2012 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions tiltrædelse af traktaten om venskab og samarbejde i Sydøstasien (TAC) i Phnom Penh den 12. juli 2012 (2),

| — | der henviser til det 11. topmøde under Asien-Europa-mødet (ASEM11) i Ulaanbaatar, Mongoliet, 15.-16. juli 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til det 11. topmøde under Asien-Europa-mødet (ASEM11) i Ulaanbaatar, Mongoliet, 15.-16. juli 2016,

| — | der henviser til Asien-Europa-Fonden (ASEF), der blev oprettet i februar 1997 som et forum for ikke-statslig dialog, |
| --- | --- |

—

der henviser til Asien-Europa-Fonden (ASEF), der blev oprettet i februar 1997 som et forum for ikke-statslig dialog,

| — | der henviser til ASEAN-EU Programme for Regional Integration Support (APRIS), ASEAN Regional Integration Support programme (ARISE) og Regional EU-ASEAN Dialogue Instrument (READI) til støtte for harmoniseringen af politikker og regler inden for ikke-handelsrelaterede sektorer, |
| --- | --- |

—

der henviser til ASEAN-EU Programme for Regional Integration Support (APRIS), ASEAN Regional Integration Support programme (ARISE) og Regional EU-ASEAN Dialogue Instrument (READI) til støtte for harmoniseringen af politikker og regler inden for ikke-handelsrelaterede sektorer,

| — | der henviser til ASEAN's Economic Community Blueprint, der blev vedtaget i 2007, |
| --- | --- |

—

der henviser til ASEAN's Economic Community Blueprint, der blev vedtaget i 2007,

| — | der henviser til det 14. ASEAN-topmøde i 2009 og fastlæggelsen af en køreplan for oprettelse af ASEAN's Økonomiske Fællesskab med et indre marked, ASEAN's Politiske og Sikkerhedsmæssige Fællesskab og ASEAN's Sociokulturelle Fællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til det 14. ASEAN-topmøde i 2009 og fastlæggelsen af en køreplan for oprettelse af ASEAN's Økonomiske Fællesskab med et indre marked, ASEAN's Politiske og Sikkerhedsmæssige Fællesskab og ASEAN's Sociokulturelle Fællesskab,

| — | der henviser til det 28. og 29. ASEAN-topmøder i Vientiane, Laos den 6.-7. september 2016 og det 30. ASEAN-topmøde i Manila i Filippinerne den 26. — 29. april 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til det 28. og 29. ASEAN-topmøder i Vientiane, Laos den 6.-7. september 2016 og det 30. ASEAN-topmøde i Manila i Filippinerne den 26. — 29. april 2017,

| — | der henviser til det 24. møde i Det Blandede Samarbejdsudvalg ASEAN-EU (JCC), der blev afholdt den 2. marts 2017 i Jakarta, Indonesien, |
| --- | --- |

—

der henviser til det 24. møde i Det Blandede Samarbejdsudvalg ASEAN-EU (JCC), der blev afholdt den 2. marts 2017 i Jakarta, Indonesien,

| — | der henviser til ASEAN's Community Vision for 2025, der blev vedtaget på det 27. ASEAN-topmøde, som blev afholdt i Kuala Lumpur i Malaysia fra den 18. til den 22. november 2015, og til offentliggørelsen den 31. december 2015 af oprettelsen af ASEAN's Økonomiske Fællesskab, der sigter på at skabe et indre marked for over 600 millioner mennesker, |
| --- | --- |

—

der henviser til ASEAN's Community Vision for 2025, der blev vedtaget på det 27. ASEAN-topmøde, som blev afholdt i Kuala Lumpur i Malaysia fra den 18. til den 22. november 2015, og til offentliggørelsen den 31. december 2015 af oprettelsen af ASEAN's Økonomiske Fællesskab, der sigter på at skabe et indre marked for over 600 millioner mennesker,

| — | der henviser til det 11. østasiatiske topmøde (EAS) i Ventiane, Laos, der blev afholdt den 8. september 2016 med deltagelse af ledere fra 18 lande — ASEAN-medlemsstaterne, Kina, Japan, Sydkorea (ASEAN+3), Indien, Australien og New Zealand (ASEAN+6) og Rusland og USA, |
| --- | --- |

—

der henviser til det 11. østasiatiske topmøde (EAS) i Ventiane, Laos, der blev afholdt den 8. september 2016 med deltagelse af ledere fra 18 lande — ASEAN-medlemsstaterne, Kina, Japan, Sydkorea (ASEAN+3), Indien, Australien og New Zealand (ASEAN+6) og Rusland og USA,

| — | der henviser til den første ASEAN-menneskerettighedserklæring af 18. november 2012 og oprettelsen af ASEAN's mellemstatslige menneskerettighedskommission (AICHR) i 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til den første ASEAN-menneskerettighedserklæring af 18. november 2012 og oprettelsen af ASEAN's mellemstatslige menneskerettighedskommission (AICHR) i 2009,

| — | der henviser til ASEAN's parlamentarikere for menneskerettigheder (APHR), der blev grundlagt i 2013 med det formål at fremme demokrati og menneskerettigheder i alle ASEAN-medlemsstater, |
| --- | --- |

—

der henviser til ASEAN's parlamentarikere for menneskerettigheder (APHR), der blev grundlagt i 2013 med det formål at fremme demokrati og menneskerettigheder i alle ASEAN-medlemsstater,

| — | der henviser til ASEAN-instituttet for fred og forsoning (AIPR), |
| --- | --- |

—

der henviser til ASEAN-instituttet for fred og forsoning (AIPR),

| — | der henviser til konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder, konventionen om barnets rettigheder og konventionen om rettigheder for personer med handicap, der er ratificeret af alle ASEAN-medlemsstater, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder, konventionen om barnets rettigheder og konventionen om rettigheder for personer med handicap, der er ratificeret af alle ASEAN-medlemsstater,

| — | der henviser til FN's principper for virksomheder og menneskerettigheder: Gennemførelse af FN's »Protect, Respect and Remedy«-ramme vedtaget af FN's Menneskerettighedsråd den 16. juni 2011, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's principper for virksomheder og menneskerettigheder: Gennemførelse af FN's »Protect, Respect and Remedy«-ramme vedtaget af FN's Menneskerettighedsråd den 16. juni 2011,

| — | der henviser til ASEAN-konventionen mod menneskehandel, især kvinder og børn, undertegnet af alle ASEAN-medlemslande i november 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til ASEAN-konventionen mod menneskehandel, især kvinder og børn, undertegnet af alle ASEAN-medlemslande i november 2015,

| — | der henviser til FN's Menneskerettighedsråds universelle regelmæssige gennemgang, hvor alle ASEAN-lande har deltaget, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Menneskerettighedsråds universelle regelmæssige gennemgang, hvor alle ASEAN-lande har deltaget,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om ASEAN, navnlig sin beslutning af 15. januar 2014 om de fremtidige forbindelser mellem EU og ASEAN (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om ASEAN, navnlig sin beslutning af 15. januar 2014 om de fremtidige forbindelser mellem EU og ASEAN (3),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om ASEAN-medlemsstater, navnlig sin beslutning af 9. juni 2016 om Vietnam (4), af 17. december 2015 om rammeaftalen mellem EU og Vietnam om et alsidigt partnerskab og samarbejde (beslutning) (5), af 17. december 2015 om rammeaftalen mellem EU og Vietnam om et alsidigt partnerskab og samarbejde (godkendelse) (6), af 8. juni 2016 om rammeaftale om partnerskab og samarbejde mellem EU og Filippinerne (godkendelse) (7) og af 8. juni 2016 om rammeaftale om partnerskab og samarbejde mellem EU og Filippinerne (beslutning) (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om ASEAN-medlemsstater, navnlig sin beslutning af 9. juni 2016 om Vietnam (4), af 17. december 2015 om rammeaftalen mellem EU og Vietnam om et alsidigt partnerskab og samarbejde (beslutning) (5), af 17. december 2015 om rammeaftalen mellem EU og Vietnam om et alsidigt partnerskab og samarbejde (godkendelse) (6), af 8. juni 2016 om rammeaftale om partnerskab og samarbejde mellem EU og Filippinerne (godkendelse) (7) og af 8. juni 2016 om rammeaftale om partnerskab og samarbejde mellem EU og Filippinerne (beslutning) (8),

| — | der henviser til sine seneste menneskerettighedsbeslutninger om ASEAN-medlemsstater, særlig sine beslutninger af 14. september 2017 om Myanmar, herunder rohingyaernes situation (9), af 21. maj 2015 om den vanskelige situation for Rohingyaflygtninge, herunder massegrave i Thailand (10), af 15. december 2016 om situationen for rohingyamindretallet i Myanmar (11), af 7. juli 2016 om Myanmar, navnlig situationen for rohingyaerne (12), af 14. september 2017 om Cambodja, navnlig sagen om Kem Sokha (13), af 9. juni 2016 om Cambodja (14), af 26. november 2015 om den politiske situation i Cambodja (15), af 9. juli 2015 om Cambodjas lovforslag om NGO'er og fagforeninger (16), af 6. oktober 2016 om Thailand, navnlig sagen om Andy Hall (17), af 8. oktober 2015 om situationen i Thailand (18), af 17. december 2015 om Malaysia (19), af 19. januar 2017 om Indonesien (20), af 15. juni 2017 om Indonesien (21), af 15. september 2016 om Filippinerne (22), af 16. marts 2017 om Filippinerne (23) og af 14. september 2017 om Laos: særligt sagerne vedrørende Somphone Phimmasone, Lod Thammavong og Soukane Chaithad (24), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine seneste menneskerettighedsbeslutninger om ASEAN-medlemsstater, særlig sine beslutninger af 14. september 2017 om Myanmar, herunder rohingyaernes situation (9), af 21. maj 2015 om den vanskelige situation for Rohingyaflygtninge, herunder massegrave i Thailand (10), af 15. december 2016 om situationen for rohingyamindretallet i Myanmar (11), af 7. juli 2016 om Myanmar, navnlig situationen for rohingyaerne (12), af 14. september 2017 om Cambodja, navnlig sagen om Kem Sokha (13), af 9. juni 2016 om Cambodja (14), af 26. november 2015 om den politiske situation i Cambodja (15), af 9. juli 2015 om Cambodjas lovforslag om NGO'er og fagforeninger (16), af 6. oktober 2016 om Thailand, navnlig sagen om Andy Hall (17), af 8. oktober 2015 om situationen i Thailand (18), af 17. december 2015 om Malaysia (19), af 19. januar 2017 om Indonesien (20), af 15. juni 2017 om Indonesien (21), af 15. september 2016 om Filippinerne (22), af 16. marts 2017 om Filippinerne (23) og af 14. september 2017 om Laos: særligt sagerne vedrørende Somphone Phimmasone, Lod Thammavong og Soukane Chaithad (24),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A8-0243/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udenrigsudvalget (A8-0243/2017),

| A. | der henviser til, at i år fejrer vi 50 års jubilæum for ASEAN, 60-årsdagen for Rom-traktaterne, og 40-årsdagen for formelle forbindelser mellem EU og ASEAN; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at i år fejrer vi 50 års jubilæum for ASEAN, 60-årsdagen for Rom-traktaterne, og 40-årsdagen for formelle forbindelser mellem EU og ASEAN;

| B. | der henviser til, at ASEAN er blevet til en af verdens mest dynamiske og hurtigst voksende regioner, især på det økonomiske, teknologiske og forskningsmæssige niveau, og nyder godt af en strategisk geopolitisk og geoøkonomisk position og har mange naturressourcer, et mål for øget økonomisk integration og en ambitiøs dagsorden for bæredygtige udviklingsmål (SDG), navnlig om uddannelse, og er en stærk fortaler for multilateralisme; der henviser til, at lukning af udviklingsgabet inden for ASEAN vil være afgørende for at fremme en yderligere integration og sikre sikkerhed, stabilitet og beskyttelse af sociale, økonomiske og politiske rettigheder; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at ASEAN er blevet til en af verdens mest dynamiske og hurtigst voksende regioner, især på det økonomiske, teknologiske og forskningsmæssige niveau, og nyder godt af en strategisk geopolitisk og geoøkonomisk position og har mange naturressourcer, et mål for øget økonomisk integration og en ambitiøs dagsorden for bæredygtige udviklingsmål (SDG), navnlig om uddannelse, og er en stærk fortaler for multilateralisme; der henviser til, at lukning af udviklingsgabet inden for ASEAN vil være afgørende for at fremme en yderligere integration og sikre sikkerhed, stabilitet og beskyttelse af sociale, økonomiske og politiske rettigheder;

| C. | der henviser til, at integrationsprocessen for EU og ASEAN er forskellige som følge af forskellige sammenhænge, og at de har forskellige visioner og missioner; der henviser til, at hver sammenslutning følger sin egen logik, men de er er begge regelbaserede organisationer, der har fremmet fremme fredelig sameksistens, regional integration og internationalt samarbejde og udvikling, og som i mange årtier har haft til formål at skabe tillid blandt deres medlemmer; som sådan er EU en unik partnertype for ASEAN; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at integrationsprocessen for EU og ASEAN er forskellige som følge af forskellige sammenhænge, og at de har forskellige visioner og missioner; der henviser til, at hver sammenslutning følger sin egen logik, men de er er begge regelbaserede organisationer, der har fremmet fremme fredelig sameksistens, regional integration og internationalt samarbejde og udvikling, og som i mange årtier har haft til formål at skabe tillid blandt deres medlemmer; som sådan er EU en unik partnertype for ASEAN;

| D. | der henviser til, at de to regioner har udviklet et stort omfang af interaktioner, og at forbindelserne mellem EU og ASEAN er alsidige og dækker en lang række sektorer, herunder handel og investeringer, udvikling samt økonomiske og politiske anliggender; der henviser til, at ASEAN er EU's tredjestørste handelspartner, og EU er ASEAN's næststørste, med årlige bilaterale handel med varer til en værdi af mere end 200 mia. EUR, og EU er den største leverandør af udenlandske direkte investeringer (FDI) i ASEAN-regionen; der henviser til, at ASEAN er en adgangsportal for europæiske virksomheder til regionen som helhed; der henviser til, at i perioden 2014 til 2020 er EU og dets medlemsstater den største leverandør af udviklingsbistand i regionen, og EU har givet tilsagn om over 3 mia. EUR til at mindske fattigdom og tackle forskelle i udviklingsniveauet i lavindkomstlande med ASEAN-landene; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de to regioner har udviklet et stort omfang af interaktioner, og at forbindelserne mellem EU og ASEAN er alsidige og dækker en lang række sektorer, herunder handel og investeringer, udvikling samt økonomiske og politiske anliggender; der henviser til, at ASEAN er EU's tredjestørste handelspartner, og EU er ASEAN's næststørste, med årlige bilaterale handel med varer til en værdi af mere end 200 mia. EUR, og EU er den største leverandør af udenlandske direkte investeringer (FDI) i ASEAN-regionen; der henviser til, at ASEAN er en adgangsportal for europæiske virksomheder til regionen som helhed; der henviser til, at i perioden 2014 til 2020 er EU og dets medlemsstater den største leverandør af udviklingsbistand i regionen, og EU har givet tilsagn om over 3 mia. EUR til at mindske fattigdom og tackle forskelle i udviklingsniveauet i lavindkomstlande med ASEAN-landene;

| E. | der henviser til, at EU's erfaringer tidligere har fungeret som inspirationskilde for andre regionale integrationsprocesser; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU's erfaringer tidligere har fungeret som inspirationskilde for andre regionale integrationsprocesser;

| F. | der henviser til, at EU konsekvent har støttet det arbejde, der udføres af ASEAN og navnlig ASEAN's sekretariat, og at det i anerkendelse af ASEAN's betydning har udnævnt en EU-delegationsleder for ASEAN, som tiltrådte i 2015; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU konsekvent har støttet det arbejde, der udføres af ASEAN og navnlig ASEAN's sekretariat, og at det i anerkendelse af ASEAN's betydning har udnævnt en EU-delegationsleder for ASEAN, som tiltrådte i 2015;

| G. | der henviser til integrationsprocesserne i begge regioner anfægtes, men at de samtidig åbner op for nye muligheder; der henviser til, at EU står over for flere kriser; der henviser til, at ASEAN på trods af målet om at give ASEAN en mere central rolle oplevede en tilbagegang i den interne handel i ASEAN i 2016 og har været præget af problemer, herunder afvigende udenrigspolitiske veje og afsmittende virkninger fra nationale problemer vedrørende trusler mod demokratiet og retsstaten, religiøse spørgsmål, etniske mindretal, social ulighed og menneskerettighedskrænkelser, herunder med grænseoverskridende virkninger; |
| --- | --- |

G.

der henviser til integrationsprocesserne i begge regioner anfægtes, men at de samtidig åbner op for nye muligheder; der henviser til, at EU står over for flere kriser; der henviser til, at ASEAN på trods af målet om at give ASEAN en mere central rolle oplevede en tilbagegang i den interne handel i ASEAN i 2016 og har været præget af problemer, herunder afvigende udenrigspolitiske veje og afsmittende virkninger fra nationale problemer vedrørende trusler mod demokratiet og retsstaten, religiøse spørgsmål, etniske mindretal, social ulighed og menneskerettighedskrænkelser, herunder med grænseoverskridende virkninger;

| H. | der henviser til, at EU har besluttet at sætte menneskerettighederne i centrum af dets forbindelser med tredjelande; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at EU har besluttet at sætte menneskerettighederne i centrum af dets forbindelser med tredjelande;

| I. | der henviser til, at EU i december 2014 indrømmede Filippinerne GSP+-status som det første ASEAN-land, der kunne nyde godt af sådanne handelspræferencer; der henviser til, at dette gør det muligt for Filippinerne at eksportere 66 % af alle sine varer toldfri til EU; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU i december 2014 indrømmede Filippinerne GSP+-status som det første ASEAN-land, der kunne nyde godt af sådanne handelspræferencer; der henviser til, at dette gør det muligt for Filippinerne at eksportere 66 % af alle sine varer toldfri til EU;

| J. | der henviser til, at tilbagetrækningen af USA fra Stillehavspartnerskabet (TPP) kan give ny fremdrift til forhandlingerne om et regionalt vidtrækkende økonomisk partnerskab (RCEP); der henviser til, at et mere aktiv Kina iværksætter initiativer såsom »One Belt, One Road«, der udgør en udfordring for alle lande i og uden for naboskabsområdet; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at tilbagetrækningen af USA fra Stillehavspartnerskabet (TPP) kan give ny fremdrift til forhandlingerne om et regionalt vidtrækkende økonomisk partnerskab (RCEP); der henviser til, at et mere aktiv Kina iværksætter initiativer såsom »One Belt, One Road«, der udgør en udfordring for alle lande i og uden for naboskabsområdet;

| K. | der henviser til, at spændingerne i Det Sydkinesiske Hav udgør en trussel og en risiko for sikkerheden og stabiliteten i regionen; der henviser til, at den mest bekymrende tendens er militariseringen af det sydkinesiske hav; der henviser til, at dialogen mellem ASEAN og Kina om en adfærdskodeks er ASEAN's primære mekanisme til drøftelser med Kina om Det Sydkinesiske Hav; der henviser til, at kinesiske aktiviteter — fra patruljering og militære øvelser til bygge- og anlægsvirksomhed under tilsidesættelse af de principper, der er fastlagt i erklæringen om parternes adfærd i Det Sydkinesiske Hav af 2002 — fortsat giver anledning til bekymring; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at spændingerne i Det Sydkinesiske Hav udgør en trussel og en risiko for sikkerheden og stabiliteten i regionen; der henviser til, at den mest bekymrende tendens er militariseringen af det sydkinesiske hav; der henviser til, at dialogen mellem ASEAN og Kina om en adfærdskodeks er ASEAN's primære mekanisme til drøftelser med Kina om Det Sydkinesiske Hav; der henviser til, at kinesiske aktiviteter — fra patruljering og militære øvelser til bygge- og anlægsvirksomhed under tilsidesættelse af de principper, der er fastlagt i erklæringen om parternes adfærd i Det Sydkinesiske Hav af 2002 — fortsat giver anledning til bekymring;

| 1. | glæder sig over, at ASEAN's medlemsstaterne kan fejre 50-året for ASEAN, og støtter fuldt ud alle bestræbelser i retning af regional integration; udtrykker ligeledes sin påskønnelse for 40 år af forbindelserne mellem EU og ASEAN og gentager sin henstilling om, at forbindelserne skal opgraderes til et strategisk partnerskab baseret på konkrete handlinger, håndgribelige resultater og stærkere materielt samarbejde; understreger, at EU har interesse i at styrke samarbejdet med denne centrale aktør i en region, der har strategisk betydning; understreger, at det strategiske partnerskab vil give EU mulighed for at styrke sit bidrag til gennemførelsen af de fælles målsætninger i Indostillehavsområdet; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger den politiske nytte af stærke handels- og investeringsforbindelser mellem ASEAN og EU og opfordrer begge parter til yderligere at forstærke de økonomiske og politiske forbindelser; understreger, at der er et stort potentiale for, at handelsforbindelserne mellem EU og ASEAN kan vokse; understreger, at EU er den største udenlandske investor i ASEAN; fremhæver endvidere mulighederne for samarbejde om gennemførelsen af målene for bæredygtig udvikling; opfordrer til intensivering af samarbejdet for at lukke udviklingsgabet inden for ASEAN; mener, at samarbejdet kan styrkes og god praksis deles på forskellige områder, såsom håndtering af globale udfordringer, herunder klimaændringer, grænseoverskridende organiseret kriminalitet og terrorisme, grænseforvaltning, maritim sikring, udviklingen af finanssektoren, åbenhed og makroøkonomiske politikker; understreger bestræbelserne på at nå et højt niveau af samarbejdet mellem EU og ASEAN i multilaterale institutioner som f.eks. FN, men også i WTO om bevarelse, styrkelse og videreudvikling af den multilaterale handelsarkitektur og fair handelsforbindelser; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anbefaler næstformanden/den højtstående repræsentant og Kommissionen til at vedtage en fælles meddelelse godkendt af medlemsstaterne med en køreplan for en uddybning af partnerskabet på det politiske, sikkerhedsmæssige og økonomiske område og med hensyn til konnektivitet, samt på området for miljø, naturressourcer og andre områder, såsom fremme og beskyttelse af menneskerettighederne; understreger vigtigheden af at styrke den politiske dialog mellem EU og ASEAN; minder om, at EU's aktive støtte til ASEAN's integration bidrager til at styrke dens modstandskraft og stabilitet i regionen; understreger, at EU yder teknisk bistand og kapacitetsopbygning med henblik på at skabe et indre marked; |
| --- | --- |

3.

| 4. | glæder sig over udnævnelsen af en EU-delegationschef for ASEAN og åbningen af en EU-mission til ASEAN i 2015, der er del af en udvikling, hvor vigtigheden af forholdet mellem EU og ASEAN anerkendes; |
| --- | --- |

4.

| 5. | bemærker, at da Det Forenede Kongerige i årenes har løb spillet en vigtig og aktiv rolle for at fremme forbindelserne mellem EU og ASEAN, vil der i lyset af Brexit opstå et behov og en mulighed for, at ASEAN og EU og dets medlemsstater aktivt styrker deres forbindelser; opfordrer Det Forenede Kongerige til at fortsætte med at samarbejde tæt med partnerskabet mellem EU og ASEAN; opfordrer til øget EU-engagement med de eksisterende ASEAN-ledede fora; mener, at EU bør styrke og intensivere sine diplomatiske bestræbelser med ASEAN for at bidrage til en øget stabilitet og sikkerhed i konfliktområder med nye spændinger i tæt samarbejde med partnere i regionen og med respekt for folkeretten; |
| --- | --- |

5.

| 6. | beklager EU's forsinkede og begrænsede reaktion til UNCLOS (FN's havretskonvention) kendelse vedrørende striden om Det Sydkinesiske Hav, og opfordrer EU til at fremme respekt for og overholdelse af bestemmelserne i UNCLOS; gentager, at EU støtter en fredelig forhandlede løsninger på internationale konflikter; insisterer på den frie sejlads; opfordrer Kina til at acceptere rettens tildeling; opfordrer parterne til at søge at nå frem til en fredelig løsning af stridighederne på grundlag af de folkeretlige principper i UNCLOS; støtter ASEAN-medlemsstaternes bestræbelser på at arbejde hen imod en hurtig færdiggørelse af et effektiv adfærdskodeks i det Sydkinesiske Hav (COC); |
| --- | --- |

6.

| 7. | beklager foranstaltninger som f.eks. omfattende landindvinding og etablering af militære anlæg og arsenaler på indvundet land, hvilket højner risikoen for en militarisering af konflikten; udtrykker alvorlig bekymring over de stigende forsvarsudgifter i regionen og dets nabolag og over voksende militarisering af konflikter, især i det Sydkinesiske Hav og det Østkinesiske Hav; bemærker, at det er nødvendigt for EU fortsat at støtte udviklingen af fredelige forbindelser mellem Kina og dets nabolande omkring Det Sydkinesiske Hav gennem inkluderende multilaterale mekanismer; støtter alle foranstaltninger, der bidrager til at gøre Det Sydkinesiske Hav til et fredens og samarbejdets hav (Sea of Peace and Cooperation); opfordrer EU-medlemsstaterne til konsekvent at overholde EU’s adfærdskodeks om våbeneksport; insisterer på betydningen af ikke-spredning af masseødelæggelsesvåben, navnlig i lyset af den seneste udvikling i DPRK; |
| --- | --- |

7.

| 8. | støtter sikkerhedspartnerskab mellem EU og ASEAN og udveksling af erfaringer og bedste praksis på en række hovedsagelig utraditionelle sikkerhedsmæssige spørgsmål, med henblik på at øge den regionale kapacitet, navnlig med hensyn til at styrke dialogen og samarbejdet om maritim sikring, piratvirksomhed, bekæmpelse af organiseret kriminalitet og støtte til samarbejde mellem Europol og den fælles politistyrke i ASEAN (Aseanapol), terrorbekæmpelse, cybersikkerhed, klimasikkerhed, tillidsskabende foranstaltninger, præventivt diplomati og mægling, krisestyring, katastrofeberedskab og nødhjælp og humanitær bistand; støtter en større deltagelse og engagement fra EU's side i ARF; |
| --- | --- |

8.

| 9. | glæder sig over den 3. ASEAN-EU-dialog på højt niveau om samarbejde om maritim sikkerhed i Thailand den 15. og 16. september 2016, som indkredsede og foreslog fremtidige områder for konkret samarbejde mellem ASEAN og EU inden for maritime sikkerhed og forebyggende diplomati; ser frem til indkaldelsen af den 4. ASEAN-EU-dialog på højt plan om samarbejde om maritim sikkerhed, der afholdes i 2017 i Filippinerne; |
| --- | --- |

9.

| 10. | gentager EU's støtte til ASEAN's centrale rolle og dets betydning med hensyn til at fremme dialog og samarbejde for fred, sikkerhed, stabilitet og velstand i Asien og Stillehavsområdet og på tværs af grænserne; opfordrer til operationelle og effektive mekanismer til bilæggelse af tvister, der er omhandlet i ASEAN-charterets kapitel 8 og i en protokol fra 2010 til chartret, herunder juridisk bindende foranstaltninger og forordninger; henviser til erfaringerne gennem 40 år på det europæiske kontinent, som hviler på en sikkerhedsforståelse, der udover en politisk-militær dimension også omfatter en økonomisk og miljømæssig dimension samt en menneskelig dimension; er overbevist om, at disse erfaringer kan udnyttes i ASEAN's indsats for en fredelig udvikling af regionen; understreger, at EU har en interesse i at fremme sit engagement i regionen gennem alle processer, der ledes af ASEAN; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger EU's særlige erfaring med institutionsopbygning, det indre marked, reguleringsmæssig konvergens, konflikt og krisestyring, maritim sikkerhed, mægling, humanitær bistand og katastrofehjælp samt dets seneste fremskridt med hensyn til integration af forsvar og dets succesfulde erfaring med regional normfastsættelse og et stærkt regionalt system for menneskerettigheder og demokrati, og EU's vilje til at dele denne erfaring, hvor det er relevant; understreger forhandlingerne om en omfattende lufttransportaftale mellem EU og ASEAN (CATA) og den bredere dagsorden for konnektivitet; bemærker, at EU i 2014-2012 afsætter halvdelen af sin økonomiske bistand til ASEAN i form af støtte til ASEAN's konnektivitet; |
| --- | --- |

11.

| 12. | fremhæver behovet for at engagere sig på det multilaterale niveau med andre jurisdiktioner i regionen, såsom ASEAN-observatører, Papua Ny Guinea og Timor Leste, samt Kina, Japan og Taiwan; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mener, at der fra et geopolitisk synspunkt er meget god grund til at være fortaler for en genoptagelse af forhandlingerne om en regional handelsaftale mellem EU og ASEAN og glæder sig over konklusionerne fra det nylige møde mellem EU-kommissæren for handel Cecilia Malmström og ASEAN's økonomiske ministre om en rækkeviddeøvelse i den henseende og de skridt, der er taget for at nå til det endelige mål om en aftale mellem regionerne; tilskynder ud fra et strategisk synspunkt enhver indsats for at udforske mulighederne for at indgå frihandelsaftaler med ASEAN-landene; minder om, at ASEAN er EU's tredjestørste handelspartner uden for Europa, og at EU er ASEAN's andenstørste handelspartner; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger, at de nationale og de udenlandske virksomheder i ASEAN-landene skal overholde princippet om virksomhedernes sociale ansvar; opfordrer ASEAN-landene til at sikre, at de sociale, miljømæssige og arbejdsmarkedsmæssige rettigheder respekteres fuldt ud; opfordrer til en fuldstændig og effektiv gennemførelse af ILO's konventioner og respekt for grundlæggende arbejdstagerrettigheder; opfordrer ASEAN og dets medlemsstater til effektivt at gennemføre FN's vejledende principper for erhvervsliv og menneskerettigheder, fremme passende beskæftigelsesbeskyttelse og adgang til anstændige arbejdsvilkår samt skabe et mere gunstigt miljø med hensyn til udvikling af fagforeninger; opfordrer Kommissionen og EU-Udenrigstjenesten til at anvende alle til rådighed stående instrumenter for at forbedre overholdelsen af ovennævnte; fremhæver endvidere behovet for at sikre afskaffelsen af alle former for tvungen eller obligatorisk arbejde og børnearbejde; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer europæiske virksomheder, der investerer i ASEAN-regionen, til at leve op til virksomhedernes sociale ansvar og at respektere europæiske standarder vedrørende forbruger-, arbejdsmarkeds- og miljømæssige rettigheder og at opretholde oprindelige befolkningers rettigheder; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme en institutionaliseret social dialog mellem Asien-Europa-borgerforummet (AEPF) og de relevante civilsamfundsstrukturer i EU; |
| --- | --- |

16.

| 17. | bemærker, at ASEAN har erklæret at være folkeorienteret og folkecentreret, og at den regionale integrations processers legitimitet og relevans både i EU og ASEAN afhænger af, at der er så mange interessenter som muligt forbundet med processen, og at resultaterne formidles; mener, at mellemfolkelige kontakter, navnlig for unge er et meget vigtigt instrument for kulturel udveksling, og opfordrer til en betydelig udvidelse af Erasmus + for ASEAN; understreger, at der er stor plads i ASEAN-landene for erhvervsuddannelse og fremhæver mulighederne for samarbejde inden for det dobbelte dannelsessystem, der praktiseres i visse EU-lande; opfordrer endvidere kraftigt til at udvikle kulturelle diplomatiaktiviteter i overensstemmelse med meddelelsen fra 8. juni 2016 om en EU-strategi for internationale kulturforbindelser og Europa-Parlamentets seneste rapport om samme spørgsmål; fremhæver den vigtige funktion i Asien-Europa-Fonden og mener, at støtten til dens arbejde bør optrappes; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger idéen om, at strukturerede udvekslinger og samarbejde på region- og lokalitet-niveau (bysamarbejde) er et interessant instrument til forbedring af den praktiske gensidige erfaring og henleder opmærksomheden på konkrete initiativer som borgmesteraftalen og Under2 MOU, som bør fremmes aktivt; |
| --- | --- |

18.

| 19. | foreslår at fejre dette års årsdag mellem ASEAN og EU med et EU-initiativ for et EU-ASEAN-udvekslingsprogram mellem unge ledere, der kan gennemføres under Singapores formandskab for ASEAN i 2018; foreslår, såfremt dette lykkes, at der afholdes et årligt forum for at give unge ledere fra EU og ASEAN mulighed for at udveksle ideer og etablere forbindelser med henblik på at støtte forbindelserne mellem EU og ASEAN i fremtiden; foreslår endvidere at undersøge sammen med ASEAN-partnerne det praktiske anvendelsesområde for gensidig finansiering af forskningsinstitutioner eller akademiske programmer, som har til formål at undersøge integrationsprocesser og erfaringer af disse processer i den respektive partnerregion; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger behovet for at fremme ligestilling og kvinders indflydelse og status og at forbedre tilværelsen for piger og kvinder; fremhæver, at adgang til uddannelse derfor er afgørende og kan føre til sociale og økonomiske forandringer; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger, at EU også bør intensivere politikdialoger og samarbejde om spørgsmål som grundlæggende rettigheder, herunder de etniske og religiøse mindretals rettigheder, og om spørgsmål af fælles interesse, herunder retsstatsprincippet og sikkerhed, beskyttelse af ytringsfriheden og den frie informationsstrøm, bekæmpelse af international kriminalitet, korruption, skatteunddragelse, hvidvaskning af penge, menneskehandel og narkotikasmugling, terrorisme, ikkespredning, nedrustning, søfartssikring og internetsikkerhed; |
| --- | --- |

21.

| 22. | glæder sig over den første EU-ASEAN-politiske dialog om menneskerettigheder, der fandt sted i oktober 2015, og ser frem til flere af sådanne dialoger; er dybt bekymret over undergravningen af demokratiet og krænkelserne af menneskerettighederne og mindretalsrettighederne og den fortsatte undertrykkelse og forskelsbehandling i lande i regionen og manglen på tilstrækkelig plads til flygtninge og statsløse og civilsamfundet, navnlig når det gælder miljø-, landrettigheds- og arbejdsretlige aktivister, menneskerettighedsforkæmpere og mediearbejdere; advarer om, at manglende overholdelse af problemer i forbindelse med mindretallenes marginalisering vil true ASEANS' bæredygtighed og langsigtede succes; beklager, at en undertrykkende tilgang til stofbrugere har medført store menneskelige omkostninger og udenretslige henrettelser; fremhæver behovet for at styrke civilsamfundet i ASEAN ved at sikre meningsfuld høring af NGO'er og græsrodsbevægelser inden for rammerne af regionalpolitisk beslutningstagning; |
| --- | --- |

22.

| 23. | er bekymret over tilbageslagene med hensyn til afskaffelsen af dødsstraf i regionen og opfordrer alle ASEAN-lande til at afholde sig fra at genindføre dødsstraf og til at overholde deres internationale forpligtelser; glæder sig over bestræbelserne i bekæmpelsen af menneskehandel og tvangsarbejde, og opfordrer alle regeringer til at øge beskyttelsen af ofrene og samarbejdet på tværs af landene; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer ASEAN til at afsætte tilstrækkelige ressourcer til sin mellemstatslige kommission for menneskerettigheder (AICHR); håber, at specifikke og kontrollerbare mål og foranstaltninger vil blive inkluderet i AICHR's femårige arbejdsplan og at dets mandat vil blive styrket, så det aktivt kan overvåge, undersøge, retsforfølge og forebygge krænkelser af menneskerettighederne; opfordrer AICHR at overveje og drøfte oprettelsen af en supplerende ASEAN-Menneskerettighedsdomstol, svarende til dem, der findes i andre dele af verden; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer indtrængende EU og medlemsstaterne til at søge alle muligheder for samarbejde med ASEAN-landene om styrkelse af demokratiet; støtter arbejdet i det regionale kontor for EU-ASEAN Dialog Instrument Menneskerettighedsfacilitet med det formål at offentliggøre menneskerettighedsspørgsmål og -aktioner, og øge bevidstheden om menneskerettighederne; opfordrer indtrængende alle ASEAN-medlemsstater til at ratificere yderligere FN's menneskerettighedskonventioner og deres valgfrie protokoller samt statutten for Den Internationale Straffedomstol (ICC) og at støtte initiativer til overgangsretfærdighed, forsoning og bekæmpelse af straffrihed i hele regionen; |
| --- | --- |

25.

| 26. | er bekymret over, at der er en mio. statsløse personer bosat i ASEAN-lande; bemærker, at Rohingyaerne i Myanmar er verdens største gruppe af statsløse med over 1 million personer under UNHCR's statsløshedsmandat, men at der også findes store grupper af statsløse i Brunei, Vietnam, Filippinerne, Thailand, Malaysia og andre steder; opfordrer ASEAN-medlemslandene til at arbejde sammen og dele gode eksempler og bestræbelser for at sætte en stopper for statsløshed i hele regionen; |
| --- | --- |

26.

| 27. | anerkender betydningen af EU's rolle i de fremskridt, der hidtil er gjort i ASEAN-landene, og opfordrer indtrængende EU til altid at opretholde en dialog for at støtte regionen i demokratiserings-, udviklings- og integrationsprocessen; |
| --- | --- |

27.

| 28. | er bekymret over, at klimaforandringerne vil få betydelige konsekvenser for ASEAN; minder om, at ASEAN-regionen er en af de mest udsatte regioner for dette fænomen; opfordrer indtrængende ASEAN-medlemsstaterne til at fremskynde omstillingen til kulstoffattig økonomier og hurtigt at begrænse skovrydning, effektivt bekæmpe skovbrande og anvende mere miljøvenlige teknologier for transport og bygninger; glæder sig over EU's initiativ om en ny dedikeret dialog mellem EU og ASEAN om bæredygtig udvikling; bemærker i den forbindelse EU's støtte til opgaven med at frigøre ueksploderet ammunition i nogle lande i regionen; opfordrer indtrængende til et EU-ASEAN-samarbejde om bæredygtig turisme, fødevaresikkerhed, beskyttelse af den biologiske mangfoldighed, især koralrevene, og handlinger for effektivt at løse problemet med overfiskning i regionen; fremhæver behovet for at yde bistand til ASEAN-landene for at forbedre beskyttelsen og den bæredygtige udnyttelse af biodiversiteten og en systematisk rehabilitering af skovøkosystemer; opfordrer indtrængende ASEAN-medlemslandene til at gøre bestræbelser på at forbedre sin hurtige reaktionskapacitet overfor naturkatastrofer i henhold til ASEAN-aftalen om katastrofehåndtering og beredskab (AADMER); |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer EU-institutionerne og medlemsstaterne til at give en tilstrækkelig prioritering til en høj hyppighed af politiske kontakter, navnlig på ministerniveau, og til at drage fuld fordel af den ASEAN-medlemsstat, der er ansvarlig for at koordinere ASEAN's dialogrelationer med EU og for ASEAN's formandskab; minder om, at der er udtrykt efterspørgsel efter en region-til-region parlamentarisk forsamling mellem EU og ASEAN og opfordrer indtrængende til en stigning i parlamentets offentlige diplomati inden for forskellige politiske områder; insisterer i mellemtiden på en styrkelse af samarbejdet med ASEAN's interparlamentariske forsamling (AIPAN) gennem regelmæssige og strukturerede udvekslinger; opfordrer EU-institutionerne og medlemsstaterne til også at udnytte mulighederne for intense udvekslinger af regionale spørgsmål præsenteret på det årlige Shangri-La Dialogue Forum; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, EU-Udenrigstjenesten, ASEAN's Interparlamentariske Forsamling, ASEAN's sekretariat og ASEAN-medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

30.

---

(1)  EFT C 85 af 8.4.1980, s. 83.

(2)  EUT L 154 af 15.6.2012, s. 1.

(3)  EUT C 482 af 23.12.2016, s. 75.

(4)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0276.

(5)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0468.

(6)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0467.

(7)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0262.

(8)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0263.

(9)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0351.

(10)  EUT C 353 af 27.9.2016, s. 52.

(11)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0506

(12)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0316.

(13)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0348.

(14)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0274.

(15)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0413.

(16)  EUT C 265 af 11.8.2017, s. 144.

(17)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0380.

(18)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0343.

(19)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0465.

(20)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0002.

(21)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0269.

(22)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0349.

(23)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0088.

(24)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0350.

---

Onsdag den 4. oktober 2017

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/52 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/52

---

P8_TA(2017)0376

Indsigelse mod gennemførelsesretsakt: Fastlæggelse af videnskabelige kriterier til bestemmelse af hormonforstyrrende egenskaber

Europa-Parlamentets beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Kommissionens forordning om ændring af bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009 ved fastlæggelse af videnskabelige kriterier til bestemmelse af hormonforstyrrende egenskaber (D048947/06 — 2017/2801(RPS))

(2018/C 346/06)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Kommissionens forordning om ændring af bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009 ved fastlæggelse af videnskabelige kriterier til bestemmelse af hormonforstyrrende egenskaber (»udkast til forordning«), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Kommissionens forordning om ændring af bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009 ved fastlæggelse af videnskabelige kriterier til bestemmelse af hormonforstyrrende egenskaber (»udkast til forordning«),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (1), særlig artikel 4, stk. 1, og artikel 78, stk. 1, litra a), samt dens bilag II, punkt 3.6.5, andet afsnit, og punkt 3.8.2, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (1), særlig artikel 4, stk. 1, og artikel 78, stk. 1, litra a), samt dens bilag II, punkt 3.6.5, andet afsnit, og punkt 3.8.2,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions Rets dom af 16. december 2015 (2), særlig præmis 71 og 72, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions Rets dom af 16. december 2015 (2), særlig præmis 71 og 72,

| — | der henviser til sin beslutning af 8. juni 2016 om hormonforstyrrende stoffer: status efter Den Europæiske Unions Rets dom af 16. december 2015 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 8. juni 2016 om hormonforstyrrende stoffer: status efter Den Europæiske Unions Rets dom af 16. december 2015 (3),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 15. juni 2016 om hormonforstyrrende stoffer og udkastene til Kommissionens retsakter om videnskabelige kriterier til bestemmelse af disse stoffer inden for rammerne af EU-lovgivningen om plantebeskyttelsesmidler og biocidholdige produkter (COM(2016)0350), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 15. juni 2016 om hormonforstyrrende stoffer og udkastene til Kommissionens retsakter om videnskabelige kriterier til bestemmelse af disse stoffer inden for rammerne af EU-lovgivningen om plantebeskyttelsesmidler og biocidholdige produkter (COM(2016)0350),

| — | der henviser til den sammenfattende rapport fra mødet i Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder, der blev afholdt den 28. februar 2017 i Bruxelles, |
| --- | --- |

—

der henviser til den sammenfattende rapport fra mødet i Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder, der blev afholdt den 28. februar 2017 i Bruxelles,

| — | der henviser til sin beslutning af 14. marts 2013 om beskyttelse af folkesundheden mod hormonforstyrrende stoffer (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. marts 2013 om beskyttelse af folkesundheden mod hormonforstyrrende stoffer (4),

| — | der henviser til artikel 5a, stk. 3, litra b), i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 5a, stk. 3, litra b), i Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (5),

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 106, stk. 2 og 3 og stk. 4, litra c), |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 106, stk. 2 og 3 og stk. 4, litra c),

| A. | der henviser til, at i henhold til punkt 3.8.2 i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009 godkendes et aktivstof kun, hvis stoffet ikke anses for at have hormonforstyrrende egenskaber, der kan have negative virkninger for organismer uden for målgruppen, medmindre eksponeringen af organismer uden for målgruppen for aktivstoffet er ubetydelig under realistiske foreslåede anvendelsesbetingelser (udelukkelseskriterium for miljøet); |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at i henhold til punkt 3.8.2 i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009 godkendes et aktivstof kun, hvis stoffet ikke anses for at have hormonforstyrrende egenskaber, der kan have negative virkninger for organismer uden for målgruppen, medmindre eksponeringen af organismer uden for målgruppen for aktivstoffet er ubetydelig under realistiske foreslåede anvendelsesbetingelser (udelukkelseskriterium for miljøet);

| B. | der henviser til, at Kommissionen i henhold til bilag II, punkt 3.6.5, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1107/2009 forelægger Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed et udkast til foranstaltninger om specifikke videnskabelige kriterier til bestemmelse af hormonforstyrrende egenskaber senest den 14. december 2013; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Kommissionen i henhold til bilag II, punkt 3.6.5, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1107/2009 forelægger Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed et udkast til foranstaltninger om specifikke videnskabelige kriterier til bestemmelse af hormonforstyrrende egenskaber senest den 14. december 2013;

| C. | der henviser til, at Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder den 4. juli 2017 afgav en positiv udtalelse om udkastet til forordning, i hvilken forbindelse tre medlemsstater stemte imod, og fire medlemsstater undlod at stemme; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder den 4. juli 2017 afgav en positiv udtalelse om udkastet til forordning, i hvilken forbindelse tre medlemsstater stemte imod, og fire medlemsstater undlod at stemme;

| D. | der henviser til, at det i sidste afsnit af udkastet til forordning anføres, at hvis den påtænkte plantebeskyttelsesvirkemåde hos det virksomme stof, der vurderes, består i at bekæmpe andre målorganismer end hvirveldyr via deres endokrine systemer, må virkningerne af denne påtænkte virkemåde for organismer af samme taksonomiske række som målgruppen ikke tages i betragtning med henblik på bestemmelse af stoffet som havende hormonforstyrrende egenskaber hvad angår organismer uden for målgruppen; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at det i sidste afsnit af udkastet til forordning anføres, at hvis den påtænkte plantebeskyttelsesvirkemåde hos det virksomme stof, der vurderes, består i at bekæmpe andre målorganismer end hvirveldyr via deres endokrine systemer, må virkningerne af denne påtænkte virkemåde for organismer af samme taksonomiske række som målgruppen ikke tages i betragtning med henblik på bestemmelse af stoffet som havende hormonforstyrrende egenskaber hvad angår organismer uden for målgruppen;

| E. | der henviser til, at Retten i sin dom i sag T-521/14 klart anførte, at »la spécification des critères scientifiques pour la détermination des propriétés perturbant le système endocrinien ne peut se faire que de manière objective, au regard de données scientifiques relatives audit système, indépendamment de toute autre considération, en particulier économique« (6) (præmis 71); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at Retten i sin dom i sag T-521/14 klart anførte, at »la spécification des critères scientifiques pour la détermination des propriétés perturbant le système endocrinien ne peut se faire que de manière objective, au regard de données scientifiques relatives audit système, indépendamment de toute autre considération, en particulier économique« (6) (præmis 71);

| F. | der henviser til, at det ikke er videnskabeligt at udelukke et stof med en planlagt endokrin virkemåde fra at blive identificeret som et hormonforstyrrende stof for organismer uden for målgruppen; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at det ikke er videnskabeligt at udelukke et stof med en planlagt endokrin virkemåde fra at blive identificeret som et hormonforstyrrende stof for organismer uden for målgruppen;

| G. | der henviser til, at udkastet til forordning derfor ikke kan anses for at være baseret på objektive videnskabelige data vedrørende hormonsystemet som krævet af Domstolen; der henviser til, at Kommissionen dermed overskrider sine gennemførelsesbeføjelser; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at udkastet til forordning derfor ikke kan anses for at være baseret på objektive videnskabelige data vedrørende hormonsystemet som krævet af Domstolen; der henviser til, at Kommissionen dermed overskrider sine gennemførelsesbeføjelser;

| H. | der henviser til, at den reelle hensigt med dette sidste afsnit forklares præcist i den sammenfattende rapport fra mødet i Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder, der blev afholdt den 28. februar 2017 i Bruxelles, hvori det anføres, at rationalet bag bestemmelsen om aktivstoffer med planlagt endokrin virkemåde (benævnt vækstregulatorer nedenfor) endvidere blev forklaret, og at bestemmelsen om vækstregulatorer muliggør, at udelukkelseskriterierne ikke bliver anvendt på stoffer med en planlagt endokrin virkemåde; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at den reelle hensigt med dette sidste afsnit forklares præcist i den sammenfattende rapport fra mødet i Den Stående Komité for Planter, Dyr, Fødevarer og Foder, der blev afholdt den 28. februar 2017 i Bruxelles, hvori det anføres, at rationalet bag bestemmelsen om aktivstoffer med planlagt endokrin virkemåde (benævnt vækstregulatorer nedenfor) endvidere blev forklaret, og at bestemmelsen om vækstregulatorer muliggør, at udelukkelseskriterierne ikke bliver anvendt på stoffer med en planlagt endokrin virkemåde;

| I. | der henviser til, at dette sidste afsnit reelt
  skaber
  en undtagelse fra det udelukkelseskriterium, der er fastsat i punkt 3.8.2 i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at dette sidste afsnit reelt
  skaber
  en undtagelse fra det udelukkelseskriterium, der er fastsat i punkt 3.8.2 i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009;

| J. | der henviser til, at det fremgår af betragtning 6-10 og artikel 1, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1107/2009, at lovgiveren ved håndteringen af de komplekse spørgsmål i forbindelse med fastsættelse af reglerne for godkendelse af aktivstoffer var nødt til at finde en hårfin balance mellem de forskellige og potentielt modstridende mål, nemlig landbrugsproduktion og det indre marked på den ene side og beskyttelse af sundheden og miljøet på den anden side; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at det fremgår af betragtning 6-10 og artikel 1, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1107/2009, at lovgiveren ved håndteringen af de komplekse spørgsmål i forbindelse med fastsættelse af reglerne for godkendelse af aktivstoffer var nødt til at finde en hårfin balance mellem de forskellige og potentielt modstridende mål, nemlig landbrugsproduktion og det indre marked på den ene side og beskyttelse af sundheden og miljøet på den anden side;

| K. | der henviser til, at Retten anførte følgende i den dom, der henvises til ovenfor: »Dans ce contexte, il importe de relever que, en adoptant le règlement no 528/2012, le législateur a procédé à une mise en balance de l’objectif d’amélioration du marché intérieur et de celui de la préservation de la santé humaine, de la santé animale et de l’environnement, que la Commission se doit de respecter et ne saurait remettre en cause [...]. Or, dans le cadre de la mise en œuvre des pouvoirs qui lui sont délégués par le législateur, la Commission ne saurait remettre en cause cet équilibre, ce que cette institution a d’ailleurs en substance admis lors de l’audience« (7). (præmis 72); |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Retten anførte følgende i den dom, der henvises til ovenfor: »Dans ce contexte, il importe de relever que, en adoptant le règlement no 528/2012, le législateur a procédé à une mise en balance de l’objectif d’amélioration du marché intérieur et de celui de la préservation de la santé humaine, de la santé animale et de l’environnement, que la Commission se doit de respecter et ne saurait remettre en cause [...]. Or, dans le cadre de la mise en œuvre des pouvoirs qui lui sont délégués par le législateur, la Commission ne saurait remettre en cause cet équilibre, ce que cette institution a d’ailleurs en substance admis lors de l’audience« (7). (præmis 72);

| L. | der henviser til, at dette blev gengivet af Europa-Parlamentet i dets beslutning af 8. juni 2016, hvori det understreger, at Retten fastslog, at angivelse af videnskabelige kriterier kun kan ske på en objektiv måde på grundlag af videnskabelige data i relation til hormonsystemet, uafhængigt af andre hensyn navnlig på det økonomiske område, og at Kommissionen ikke har ret til at ændre den lovgivningsmæssige balance, der er fastsat i en basisretsakt, ved anvendelsen af de beføjelser, der er tillagt den i henhold til artikel 290 i TEUF; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at dette blev gengivet af Europa-Parlamentet i dets beslutning af 8. juni 2016, hvori det understreger, at Retten fastslog, at angivelse af videnskabelige kriterier kun kan ske på en objektiv måde på grundlag af videnskabelige data i relation til hormonsystemet, uafhængigt af andre hensyn navnlig på det økonomiske område, og at Kommissionen ikke har ret til at ændre den lovgivningsmæssige balance, der er fastsat i en basisretsakt, ved anvendelsen af de beføjelser, der er tillagt den i henhold til artikel 290 i TEUF;

| M. | der henviser til, at de samme begrænsninger af beføjelserne gælder for Kommissionen i forbindelse med en gennemførelsesretsakt inden for rammerne af forskriftsproceduren med kontrol; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at de samme begrænsninger af beføjelserne gælder for Kommissionen i forbindelse med en gennemførelsesretsakt inden for rammerne af forskriftsproceduren med kontrol;

| N. | der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. juni 2016, ifølge hvilken »det, Kommissionen står over for i denne forbindelse, er at skulle opstille kriterier for bestemmelse af, hvad der er eller ikke er et hormonforstyrrende stof i forbindelse med brug af plantebeskyttelsesmidler og biocidholdige produkter — dens opgave er ikke at beslutte, hvordan disse stoffer skal reguleres. Lovgiver har allerede fastsat, hvad de reguleringsmæssige konsekvenser er, i lovgivningen om plantebeskyttelsesmidler (2009) og biocidholdige produkter (2012)«; |
| --- | --- |

N.

der henviser til Kommissionens meddelelse af 15. juni 2016, ifølge hvilken »det, Kommissionen står over for i denne forbindelse, er at skulle opstille kriterier for bestemmelse af, hvad der er eller ikke er et hormonforstyrrende stof i forbindelse med brug af plantebeskyttelsesmidler og biocidholdige produkter — dens opgave er ikke at beslutte, hvordan disse stoffer skal reguleres. Lovgiver har allerede fastsat, hvad de reguleringsmæssige konsekvenser er, i lovgivningen om plantebeskyttelsesmidler (2009) og biocidholdige produkter (2012)«;

| O. | der henviser til, at udelukkelseskriteriet i punkt 3.8.2 i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009 udgør et væsentligt element i forordningen; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at udelukkelseskriteriet i punkt 3.8.2 i bilag II til forordning (EF) nr. 1107/2009 udgør et væsentligt element i forordningen;

| P. | der henviser til, at i henhold til mangeårig retspraksis er vedtagelsen af lovgivningsmæssige elementer, der er afgørende for et givent område, forbeholdt EU-lovgiveren og kan ikke delegeres til Kommissionen; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at i henhold til mangeårig retspraksis er vedtagelsen af lovgivningsmæssige elementer, der er afgørende for et givent område, forbeholdt EU-lovgiveren og kan ikke delegeres til Kommissionen;

| Q. | der henviser til, at Kommissionen har overskredet sine gennemførelsesbeføjelser ved at ændre et væsentligt lovgivningsmæssigt element i forordning (EF) nr. 1107/2009, hvilket er i modstrid med anerkendelsen af grænserne for dens beføjelser under retssagen i sag T-521/14, i modstrid med dens erklæring i Kommissionens meddelelse af 15. juni 2016 og i modstrid med retsstatsprincippet, som er et grundlæggende princip i Unionen; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Kommissionen har overskredet sine gennemførelsesbeføjelser ved at ændre et væsentligt lovgivningsmæssigt element i forordning (EF) nr. 1107/2009, hvilket er i modstrid med anerkendelsen af grænserne for dens beføjelser under retssagen i sag T-521/14, i modstrid med dens erklæring i Kommissionens meddelelse af 15. juni 2016 og i modstrid med retsstatsprincippet, som er et grundlæggende princip i Unionen;

| R. | der henviser til, at selv om udviklingen i den videnskabelige og tekniske viden vil kunne give gyldige grunde til at indføre en undtagelse for så vidt angår betingelserne for godkendelse af stoffer med en planlagt endokrin virkemåde, vil en sådan undtagelse kun kunne indføres via en lovgivningsprocedure med henblik på at ændre forordning (EF) nr. 1107/2009 i overensstemmelse med artikel 294 TEUF; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at selv om udviklingen i den videnskabelige og tekniske viden vil kunne give gyldige grunde til at indføre en undtagelse for så vidt angår betingelserne for godkendelse af stoffer med en planlagt endokrin virkemåde, vil en sådan undtagelse kun kunne indføres via en lovgivningsprocedure med henblik på at ændre forordning (EF) nr. 1107/2009 i overensstemmelse med artikel 294 TEUF;

| 1. | modsætter sig vedtagelse af udkastet til Kommissionens forordning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener, at Kommissionens udkast til forordning går videre end de gennemførelsesbeføjelser, der er fastlagt i forordning (EF) nr. 1107/2009; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Kommissionen til at trække udkastet til forordning tilbage og forelægge udvalget et nyt hurtigst muligt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | anmoder Kommissionen om at ændre udkastet til forordning ved at lade sidste afsnit udgå; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.

(2)  Rettens dom af 16. december 2015, Sverige mod Kommissionen, T-521/14, ECLI:EU:T:2015:976.

(3)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0270.

(4)  EUT C 36 af 29.1.2016, s. 85.

(5)  EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

(6)  Eftersom dommen i sag T-521/14 kun er tilgængelig på fransk og svensk, har Parlamentets oversættelsestjeneste oversat teksten: »fastlæggelse af videnskabelige kriterier til bestemmelse af hormonforstyrrende egenskaber må kun gøres på en objektiv måde på grundlag af videnskabelige data vedrørende det pågældende system, uafhængigt af alle de andre hensyn, navnlig økonomiske«.

(7)  Eftersom dommen i sag T-521/14 kun er tilgængelig på fransk og svensk, har Parlamentets oversættelsestjeneste oversat teksten: »I denne forbindelse er det vigtigt at bemærke, at i forbindelse med vedtagelsen af forordning (EU) nr. 528/2012 har lovgiver foretaget en afvejning af målsætningen om at forbedre det indre marked på den ene side og beskytte menneskers sundhed, dyrs sundhed og miljøet på den anden og er i den sammenhæng kommet til konklusioner, som Kommissionen skal respektere og ikke kan stille spørgsmålstegn ved [...]. I forbindelse med udøvelsen af de beføjelser, lovgiveren har tillagt Kommissionen, kan Kommissionen ikke drage denne balance i tvivl, en kendsgerning som den institution i øvrigt i alt væsentligt har accepteret under behandlingen af sagen«.

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/55 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/55

---

P8_TA(2017)0377

Genetisk modificeret sojabønne FG72 × A5547-127

Europa-Parlamentets beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne FG72 × A5547-127, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (D051972 — 2017/2879(RSP))

(2018/C 346/07)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne FG72 × A5547-127, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (D051972), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne FG72 × A5547-127, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (D051972),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 7, stk. 3, artikel 9, stk. 2, artikel 19, stk. 3, og artikel 21, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 7, stk. 3, artikel 9, stk. 2, artikel 19, stk. 3, og artikel 21, stk. 2,

| — | der henviser til afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 17. juli 2017, som ikke mundede ud i en udtalelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 17. juli 2017, som ikke mundede ud i en udtalelse,

| — | der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2),

| — | der henviser til udtalelse vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 1. marts 2017 og offentliggjort den 6. april 2017 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 1. marts 2017 og offentliggjort den 6. april 2017 (3),

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger, hvori der gøres indsigelse mod godkendelsen af genetisk modificerede organismer (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger, hvori der gøres indsigelse mod godkendelsen af genetisk modificerede organismer (4),

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 106, stk. 2 og 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 106, stk. 2 og 3,

| A. | der henviser til, at Bayer Crop Science LP og M.S. Technologies LLC den 10. december 2013 indgav en ansøgning om tilladelse til markedsføring af fødevarer, fødevareingredienser og foderstoffer, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk fremstillede sojabønne FG72 × A5547-127, til den nationale kompetente myndighed i Nederlandene i overensstemmelse med artikel 5 og 17 i forordning (EF) nr. 1829/2003; der henviser til, at denne ansøgning også omfattede markedsføring af den genetisk modificerede sojabønne FG72 × A5547-127 i produkter, der består af eller indeholder denne sojabønne, til anden anvendelse end fødevarer og foderstoffer på samme måde som alle andre sojabønner, undtagen til dyrkning; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Bayer Crop Science LP og M.S. Technologies LLC den 10. december 2013 indgav en ansøgning om tilladelse til markedsføring af fødevarer, fødevareingredienser og foderstoffer, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk fremstillede sojabønne FG72 × A5547-127, til den nationale kompetente myndighed i Nederlandene i overensstemmelse med artikel 5 og 17 i forordning (EF) nr. 1829/2003; der henviser til, at denne ansøgning også omfattede markedsføring af den genetisk modificerede sojabønne FG72 × A5547-127 i produkter, der består af eller indeholder denne sojabønne, til anden anvendelse end fødevarer og foderstoffer på samme måde som alle andre sojabønner, undtagen til dyrkning;

| B. | der henviser til, at Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 1. marts 2017 vedtog en positiv udtalelse i overensstemmelse med artiklerne 6 og 18 i forordning (EF) nr. 1829/2003, som blev offentliggjort den 6. april 2017 (5); |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 1. marts 2017 vedtog en positiv udtalelse i overensstemmelse med artiklerne 6 og 18 i forordning (EF) nr. 1829/2003, som blev offentliggjort den 6. april 2017 (5);

| C. | der henviser til, at forordning (EF) nr. 1829/2003 fastsætter, at genetisk modificerede fødevarer eller foderstoffer ikke må have negative virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet, og at Kommissionen skal tage hensyn til de relevante bestemmelser i EU-retten og andre legitime forhold af relevans for den pågældende sag, når den udarbejder sin afgørelse; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at forordning (EF) nr. 1829/2003 fastsætter, at genetisk modificerede fødevarer eller foderstoffer ikke må have negative virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet, og at Kommissionen skal tage hensyn til de relevante bestemmelser i EU-retten og andre legitime forhold af relevans for den pågældende sag, når den udarbejder sin afgørelse;

| D. | der henviser til, at sojabønne FG72 × A5547-127 blev udviklet for at give tolerance over for isoxaflutol- (5-cyclopropylisoxazol-4-yl 2-mesyl-4-trifluoromethylphenyl ketone), glyphosat- (N-(phosphonomethyl)glycin) og glufosinat-(1-phosphinothricin) og ammoniumbaserede herbicider; der henviser til, at tolerance over for disse herbicider opnås gennem fremstilling af proteinerne HPPD W336 (4-hydroxyl phenyl-pyruvat-dioxygenase), 2mEPSPS (5-enolpyruvylshikimate-3-fosfatsyntase) og PAT (phosphinothricin acetyl-transferase); |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at sojabønne FG72 × A5547-127 blev udviklet for at give tolerance over for isoxaflutol- (5-cyclopropylisoxazol-4-yl 2-mesyl-4-trifluoromethylphenyl ketone), glyphosat- (N-(phosphonomethyl)glycin) og glufosinat-(1-phosphinothricin) og ammoniumbaserede herbicider; der henviser til, at tolerance over for disse herbicider opnås gennem fremstilling af proteinerne HPPD W336 (4-hydroxyl phenyl-pyruvat-dioxygenase), 2mEPSPS (5-enolpyruvylshikimate-3-fosfatsyntase) og PAT (phosphinothricin acetyl-transferase);

| E. | der henviser til, at medlemsstaterne har indsendt mange kritiske bemærkninger i løbet af den tre måneder lange høringsperiode (6); der henviser til, at det i de mest kritiske bemærkninger anføres, at der uden en subkronisk toksicitetstest på 90 dage ikke kan drages en konklusion om de risici, der er forbundet med anvendelsen af denne GMO i fødevarer og foderstoffer, at oplysningerne om sammensætning, fænotypisk evaluering og toksikologi er utilstrækkelige, at konklusionerne om ækvivalens mellem GMO'en og den konventionelle sojabønne og om fødevare- og fodersikkerhed baseret på disse oplysninger er forhastede, og at denne GMO-sojabønne ikke er blevet testet med den videnskabelige styrke, som er påkrævet for at fastslå, om den er sikker eller ej; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at medlemsstaterne har indsendt mange kritiske bemærkninger i løbet af den tre måneder lange høringsperiode (6); der henviser til, at det i de mest kritiske bemærkninger anføres, at der uden en subkronisk toksicitetstest på 90 dage ikke kan drages en konklusion om de risici, der er forbundet med anvendelsen af denne GMO i fødevarer og foderstoffer, at oplysningerne om sammensætning, fænotypisk evaluering og toksikologi er utilstrækkelige, at konklusionerne om ækvivalens mellem GMO'en og den konventionelle sojabønne og om fødevare- og fodersikkerhed baseret på disse oplysninger er forhastede, og at denne GMO-sojabønne ikke er blevet testet med den videnskabelige styrke, som er påkrævet for at fastslå, om den er sikker eller ej;

| F. | der henviser til, at en uafhængig undersøgelse konkluderer, at EFSA's risikovurdering ikke er acceptabel i sin nuværende form, da den ikke identificerer videnshuller og usikkerheder og undlader at vurdere toksicitet eller indvirkning på immunsystemet og det reproduktive system (7); |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at en uafhængig undersøgelse konkluderer, at EFSA's risikovurdering ikke er acceptabel i sin nuværende form, da den ikke identificerer videnshuller og usikkerheder og undlader at vurdere toksicitet eller indvirkning på immunsystemet og det reproduktive system (7);

| G. | der henviser til, at glyphosats nuværende tilladelse udløber senest den 31. december 2017; der henviser til, at det stadig er uvist, om glyphosat er kræftfremkaldende; der henviser til, at EFSA i november 2015 konkluderede, at glyphosat sandsynligvis ikke er kræftfremkaldende, og Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) konkluderede i marts 2017, at en klassificering ikke var berettiget; der henviser til, at WHO's Internationale Kræftforskningscenter (IARC) på den anden side i 2015 klassificerede glyphosat som et stof, der sandsynligvis er kræftfremkaldende hos mennesker; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at glyphosats nuværende tilladelse udløber senest den 31. december 2017; der henviser til, at det stadig er uvist, om glyphosat er kræftfremkaldende; der henviser til, at EFSA i november 2015 konkluderede, at glyphosat sandsynligvis ikke er kræftfremkaldende, og Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) konkluderede i marts 2017, at en klassificering ikke var berettiget; der henviser til, at WHO's Internationale Kræftforskningscenter (IARC) på den anden side i 2015 klassificerede glyphosat som et stof, der sandsynligvis er kræftfremkaldende hos mennesker;

| H. | der henviser til, at glufosinat er klassificeret som reproduktionstoksisk og således er omfattet af udelukkelseskriterierne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (8); der henviser til, at godkendelsen af glufosinat udløber den 31. juli 2018 (9); |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at glufosinat er klassificeret som reproduktionstoksisk og således er omfattet af udelukkelseskriterierne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (8); der henviser til, at godkendelsen af glufosinat udløber den 31. juli 2018 (9);

| I. | der henviser til, at isoxaflutol sandsynligvis er kræftfremkaldende hos mennesker (10), er giftige for visse vandorganismer og planter, der ikke er målarter, og at det og dets nedbrydningsprodukter og metabolitter nemt forurener vand; der henviser til, at sådanne bekymringer har resulteret i begrænsninger vedrørende dets anvendelse (11); |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at isoxaflutol sandsynligvis er kræftfremkaldende hos mennesker (10), er giftige for visse vandorganismer og planter, der ikke er målarter, og at det og dets nedbrydningsprodukter og metabolitter nemt forurener vand; der henviser til, at sådanne bekymringer har resulteret i begrænsninger vedrørende dets anvendelse (11);

| J. | der henviser til, at anvendelsen af de supplerende herbicider er en del af den regelmæssige landbrugspraksis i dyrkning af herbicidresistente planter, og det kan derfor forventes, at restprodukter fra sprøjtning altid vil være til stede i høsten og er uundgåelige bestanddele; der henviser til, at det er blevet påvist, at herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder vil føre til højere anvendelse af supplerende herbicider end deres traditionelle modparter (12); |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at anvendelsen af de supplerende herbicider er en del af den regelmæssige landbrugspraksis i dyrkning af herbicidresistente planter, og det kan derfor forventes, at restprodukter fra sprøjtning altid vil være til stede i høsten og er uundgåelige bestanddele; der henviser til, at det er blevet påvist, at herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder vil føre til højere anvendelse af supplerende herbicider end deres traditionelle modparter (12);

| K. | der henviser til, at restprodukterne fra sprøjtning med supplerende herbicider ikke blev vurderet af EFSA; der henviser til, at det derfor ikke kan konkluderes, at genetisk modificerede sojabønner, som er sprøjtet med isoxaflutol, glyphosat og glufosinat, er sikre til brug i fødevarer og foderstoffer; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at restprodukterne fra sprøjtning med supplerende herbicider ikke blev vurderet af EFSA; der henviser til, at det derfor ikke kan konkluderes, at genetisk modificerede sojabønner, som er sprøjtet med isoxaflutol, glyphosat og glufosinat, er sikre til brug i fødevarer og foderstoffer;

| L. | der henviser til, at udviklingen af genetisk modificerede afgrøder, der er resistente over for flere selektive herbicider, primært skyldes den hastige udvikling af ukrudts modstandsdygtighed over for glyphosat i lande, som har været stærkt afhængige af genetisk modificerede afgrøder; der henviser til, at over 20 forskellige sorter af glyphosatresistent ukrudt er blevet dokumenteret i videnskabelige publikationer (13); der henviser til, at glufosinatresistent ukrudt har været observeret siden 2009; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at udviklingen af genetisk modificerede afgrøder, der er resistente over for flere selektive herbicider, primært skyldes den hastige udvikling af ukrudts modstandsdygtighed over for glyphosat i lande, som har været stærkt afhængige af genetisk modificerede afgrøder; der henviser til, at over 20 forskellige sorter af glyphosatresistent ukrudt er blevet dokumenteret i videnskabelige publikationer (13); der henviser til, at glufosinatresistent ukrudt har været observeret siden 2009;

| M. | der henviser til, at afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, som er omhandlet i artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 17. juli 2017 ikke mundede ud i en udtalelse; der henviser til, at 15 medlemsstater stemte imod, mens kun 10 medlemsstater, der blot repræsenterer 38,43 % af Unionens befolkning, stemte for, og tre medlemsstater undlod at stemme; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, som er omhandlet i artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 17. juli 2017 ikke mundede ud i en udtalelse; der henviser til, at 15 medlemsstater stemte imod, mens kun 10 medlemsstater, der blot repræsenterer 38,43 % af Unionens befolkning, stemte for, og tre medlemsstater undlod at stemme;

| N. | der henviser til, at afstemningen i appeludvalget den 14. september 2017 ikke mundede ud i en udtalelse; der henviser til, at 15 medlemsstater stemte imod, mens kun 11 medlemsstater, der repræsenterer 38,69 % af Unionens befolkning, stemte for, og to medlemsstater undlod at stemme; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at afstemningen i appeludvalget den 14. september 2017 ikke mundede ud i en udtalelse; der henviser til, at 15 medlemsstater stemte imod, mens kun 11 medlemsstater, der repræsenterer 38,69 % af Unionens befolkning, stemte for, og to medlemsstater undlod at stemme;

| O. | der henviser til, at Kommissionen ved flere lejligheder har beklaget, at afgørelser om godkendelse siden ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 1829/2003 er blevet vedtaget af Kommissionen uden støtte fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, og at tilbagegivelsen af sagen til Kommissionen med henblik på en endelig afgørelse, som i høj grad er en undtagelse fra beslutningstagningen generelt, er blevet normen for beslutningsprocessen for genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer; der henviser til, at kommissionsformand Jean-Claude Juncker ligeledes har beklaget, at denne praksis er udemokratisk (14); |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Kommissionen ved flere lejligheder har beklaget, at afgørelser om godkendelse siden ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 1829/2003 er blevet vedtaget af Kommissionen uden støtte fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, og at tilbagegivelsen af sagen til Kommissionen med henblik på en endelig afgørelse, som i høj grad er en undtagelse fra beslutningstagningen generelt, er blevet normen for beslutningsprocessen for genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer; der henviser til, at kommissionsformand Jean-Claude Juncker ligeledes har beklaget, at denne praksis er udemokratisk (14);

| P. | der henviser til, at Parlamentet forkastede det lovgivningsmæssige forslag af 22. april 2015 om ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003 den 28. oktober 2015 ved førstebehandlingen (15) og opfordrede Kommissionen til at trække sit forslag tilbage og forelægge et nyt; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Parlamentet forkastede det lovgivningsmæssige forslag af 22. april 2015 om ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003 den 28. oktober 2015 ved førstebehandlingen (15) og opfordrede Kommissionen til at trække sit forslag tilbage og forelægge et nyt;

| Q. | der henviser til, at det i betragtning 14 i forordning (EU) nr. 182/2011 er anført, at Kommissionen så vidt muligt bør handle med henblik på at undgå at gå imod den fremherskende holdning, som måtte opstå i appeludvalget, mod det hensigtsmæssige i en gennemførelsesretsakt, navnlig om følsomme emner såsom forbrugersundhed, fødevaresikkerheden og miljøet; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at det i betragtning 14 i forordning (EU) nr. 182/2011 er anført, at Kommissionen så vidt muligt bør handle med henblik på at undgå at gå imod den fremherskende holdning, som måtte opstå i appeludvalget, mod det hensigtsmæssige i en gennemførelsesretsakt, navnlig om følsomme emner såsom forbrugersundhed, fødevaresikkerheden og miljøet;

| 1. | mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse indebærer en overskridelse af de gennemførelsesbeføjelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener, at Kommissionens udkast til gennemførelsesafgørelse ikke er i overensstemmelse med EU-retten, fordi den ikke er forenelig med målet for forordning (EF) nr. 1829/2003, som i overensstemmelse med de generelle principper, der er fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 (16), er at sikre et højt niveau for beskyttelsen af menneskers liv og sundhed, af dyrs sundhed og velfærd, af miljøet og af forbrugernes interesser i relation til genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer, samtidig med at det sikres, at det indre marked fungerer tilfredsstillende; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder Kommissionen om at trække udkastet til gennemførelsesafgørelse tilbage; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Kommissionen til at suspendere enhver gennemførelsesafgørelse vedrørende ansøgninger om godkendelse af genetisk modificerede organismer, indtil godkendelsesproceduren er blevet ændret på en sådan måde, at manglerne ved den nuværende procedure, som har vist sig at være utilstrækkelig, er afhjulpet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Kommissionen til ikke at tillade nogen herbicidtolerante genetisk modificerede planter (HT GMP) uden en fuldstændig vurdering af restprodukterne fra sprøjtning med supplerende herbicider og deres kommercielle blandinger, sådan som de anvendes i dyrkningslandene; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Kommissionen til ikke at tillade nogen HT GMP, der er modstandsdygtige over for en kombination af herbicider, således som det er tilfældet med sojabønne FG72 × A5547-127, uden en fuldstændig evaluering af de særlige kumulative virkninger af restprodukterne fra sprøjtning med kombinationen af de supplerende herbicider og deres kommercielle blandinger, sådan som de anvendes i dyrkningslandene; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer Kommissionen til at anmode om mere detaljerede undersøgelser af de sundhedsmæssige risici i forbindelse med stablede begivenheder såsom sojabønne FG72 × A5547-127; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde strategier for sundhedsrisikovurdering og toksikologi samt overvågning efter markedsføringen, der retter sig mod hele fødevare- og foderkæden; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer Kommissionen til fuldt ud at integrere risikovurderingen af anvendelsen af de supplerende herbicider og deres restkoncentrationer i risikovurderingen af HT GMP, uanset om den genetisk modificerede plante er bestemt til dyrkning i Unionen eller til import af fødevarer og foderstoffer; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4744

(4)

| — | Beslutning af 16. januar 2014 om forslag til Rådets afgørelse om markedsføring med henblik på dyrkning i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af et majsprodukt (Zea mays L., linje 1507) der er genetisk modificeret med henblik på resistens over for visse skadelige sommerfuglearter (EUT C 482 af 23.12.2016, s. 110). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 16. januar 2014 om forslag til Rådets afgørelse om markedsføring med henblik på dyrkning i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af et majsprodukt (Zea mays L., linje 1507) der er genetisk modificeret med henblik på resistens over for visse skadelige sommerfuglearter (EUT C 482 af 23.12.2016, s. 110).

| — | Beslutning af 16. december 2015 om Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2279 af 4. december 2015 om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret NK603 × T25-majs (Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 16. december 2015 om Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2279 af 4. december 2015 om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret NK603 × T25-majs (Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0456).

| — | Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87705 × MON 89788 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87705 × MON 89788 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0040).

| — | Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87708 × MON 89788 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87708 × MON 89788 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0039).

| — | Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne FG72 (MST-FGØ72-2) (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne FG72 (MST-FGØ72-2) (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0038).

| — | Beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af transformationsbegivenhederne Bt11, MIR162, MIR604 og GA21 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af transformationsbegivenhederne Bt11, MIR162, MIR604 og GA21 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0271).

| — | Beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af en genetisk modificeret nellike (Dianthus caryophyllus L., linje SHD-27531-4) (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0272). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af en genetisk modificeret nellike (Dianthus caryophyllus L., linje SHD-27531-4) (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0272).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af genetisk modificerede frø af majs MON 810 til dyrkning (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af genetisk modificerede frø af majs MON 810 til dyrkning (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0388).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter af genetisk modificeret majs MON 810 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter af genetisk modificeret majs MON 810 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0389).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs Bt11 til dyrkning (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs Bt11 til dyrkning (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0386).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs 1507 til dyrkning (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs 1507 til dyrkning (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0387).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0390).

| — | Beslutning af 5. april 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af transformationsbegivenhederne Bt11, 59122, MIR604, 1507 og GA21, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 5. april 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af transformationsbegivenhederne Bt11, 59122, MIR604, 1507 og GA21, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0123).

| — | Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs DAS-40278-9, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs DAS-40278-9, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0215).

| — | Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld GHB119 (BCS-GHØØ5-8), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld GHB119 (BCS-GHØØ5-8), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0214).

| — | Beslutning af 13. september 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne DAS-68416-4, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0341). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 13. september 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne DAS-68416-4, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0341).

(5)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4744

(6)  Bilag G — medlemsstaternes bemærkninger og svar fra GMO-panelet http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2013-01032

(7)  http://www.testbiotech.org/en/node/1975

(8)  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.

(9)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/404 af 11. marts 2015 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioden for aktivstofferne beflubutamid, captan, dimethoat, dimethomorph, ethoprophos, fipronil, folpet, formetanat, glufosinat, methiocarb, metribuzin, phosmet, pirimiphos-methyl og propamocarb (EUT L 67 af 12.3.2015, s. 6).

(10)  https://a816-healthpsi.nyc.gov/ll37/pdf/carcclassJuly2004_1.pdf

(11)  Bilag G — medlemsstaternes bemærkninger og svar fra GMO-panelet, s. 27. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2013-01032

(12)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7

(13)  https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-7796-5_12

(14)  F.eks. i åbningstalen fra Europa-Parlamentets plenarmøde, der er medtaget i de politiske retningslinjer for den næste Europa-Kommission (Strasbourg, den 15. juli 2014) eller i talen om Unionens tilstand i 2016 (Strasbourg, den 14. september 2016).

(15)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0379.

(16)  EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1.

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/60 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/60

---

P8_TA(2017)0378

Genetisk modificeret sojabønne DAS-44406-6

Europa-Parlamentets beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne DAS-44406-6, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (D051971 — 2017/2878(RSP))

(2018/C 346/08)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne DAS-44406-6, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (D051971), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne DAS-44406-6, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (D051971),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 7, stk. 3, artikel 9, stk. 2, artikel 19, stk. 3, og artikel 21, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 7, stk. 3, artikel 9, stk. 2, artikel 19, stk. 3, og artikel 21, stk. 2,

| — | der henviser til afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 17. juli 2017, som ikke mundede ud i en udtalelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 17. juli 2017, som ikke mundede ud i en udtalelse,

| — | der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2),

| — | der henviser til udtalelse vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 17. februar 2017 og offentliggjort den 21. marts 2017 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 17. februar 2017 og offentliggjort den 21. marts 2017 (3),

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (COM(2017)0085, 2017/0035(COD)),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger, hvori der gøres indsigelse mod godkendelsen af genetisk modificerede organismer (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger, hvori der gøres indsigelse mod godkendelsen af genetisk modificerede organismer (4),

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 106, stk. 2 og 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 106, stk. 2 og 3,

| A. | der henviser til, at Dow Agrosciences LLC og MS Technologies LLC den 16. februar 2012 indgav en ansøgning om tilladelse til markedsføring af fødevarer, fødevareingredienser og foderstoffer, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk fremstillet sojabønne DAS-44406-6, til den nationale kompetente myndighed i Nederlandene i overensstemmelse med artikel 5 og 17 i forordning (EF) nr. 1829/2003; der henviser til, at denne ansøgning også omfattede markedsføring af genetisk modificeret sojabønne DAS-44406-6 i produkter, der består af eller indeholder denne sojabønne til anden anvendelse end fødevarer og foderstoffer på samme måde som alle andre sojabønner, undtagen til dyrkning; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Dow Agrosciences LLC og MS Technologies LLC den 16. februar 2012 indgav en ansøgning om tilladelse til markedsføring af fødevarer, fødevareingredienser og foderstoffer, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk fremstillet sojabønne DAS-44406-6, til den nationale kompetente myndighed i Nederlandene i overensstemmelse med artikel 5 og 17 i forordning (EF) nr. 1829/2003; der henviser til, at denne ansøgning også omfattede markedsføring af genetisk modificeret sojabønne DAS-44406-6 i produkter, der består af eller indeholder denne sojabønne til anden anvendelse end fødevarer og foderstoffer på samme måde som alle andre sojabønner, undtagen til dyrkning;

| B. | der henviser til, at Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 17. februar 2017 vedtog en positiv udtalelse i overensstemmelse med artiklerne 6 og 18 i forordning (EF) nr. 1829/2003, som blev offentliggjort den 21. marts 2017 (5); |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 17. februar 2017 vedtog en positiv udtalelse i overensstemmelse med artiklerne 6 og 18 i forordning (EF) nr. 1829/2003, som blev offentliggjort den 21. marts 2017 (5);

| C. | der henviser til, at forordning (EF) nr. 1829/2003 fastsætter, at genetisk modificerede fødevarer eller foderstoffer ikke må have negative virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet, og at Kommissionen skal tage hensyn til de relevante bestemmelser i EU-retten og andre legitime forhold af relevans for den pågældende sag, når den udarbejder sin afgørelse; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at forordning (EF) nr. 1829/2003 fastsætter, at genetisk modificerede fødevarer eller foderstoffer ikke må have negative virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet, og at Kommissionen skal tage hensyn til de relevante bestemmelser i EU-retten og andre legitime forhold af relevans for den pågældende sag, når den udarbejder sin afgørelse;

| D. | der henviser til, at medlemsstaterne har indsendt mange kritiske bemærkninger i løbet af den tre måneder lange høringsperiode (6); der henviser til, at det i de mest kritiske bemærkninger anføres, at »den nuværende anvendelse og de fremlagte oplysninger om risikovurdering ikke giver tilstrækkelige oplysninger til entydigt at udelukke negative virkninger på mennesker og dyr« (7), at »oplysningerne om fænotypisk evaluering, sammensætning og toksikologi er utilstrækkelige« (8), og at den kompetente myndighed "finder det nødvendigt, at der foretages yderligere analyser for at vurdere koncentrationen af glyphosat, 2,4-D, glufosinat og deres nedbrydningsprodukter heraf i frø og foder bestemt til fødevare- og foderbrug for at udelukke enhver potentiel negativ indvirkning på menneskers og dyrs sundhed (9); |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at medlemsstaterne har indsendt mange kritiske bemærkninger i løbet af den tre måneder lange høringsperiode (6); der henviser til, at det i de mest kritiske bemærkninger anføres, at »den nuværende anvendelse og de fremlagte oplysninger om risikovurdering ikke giver tilstrækkelige oplysninger til entydigt at udelukke negative virkninger på mennesker og dyr« (7), at »oplysningerne om fænotypisk evaluering, sammensætning og toksikologi er utilstrækkelige« (8), og at den kompetente myndighed "finder det nødvendigt, at der foretages yderligere analyser for at vurdere koncentrationen af glyphosat, 2,4-D, glufosinat og deres nedbrydningsprodukter heraf i frø og foder bestemt til fødevare- og foderbrug for at udelukke enhver potentiel negativ indvirkning på menneskers og dyrs sundhed (9);

| E. | der henviser til, at en uafhængig undersøgelse konkluderer, at EFSA's risikovurdering ikke er acceptabel i sin nuværende form, da den ikke identificerer videnshuller og usikkerheder og undlader at vurdere toksicitet eller indvirkning på immunsystemet og det reproduktive system; der henviser til, at den samme undersøgelse vurderer, at overvågningsplanen bør forkastes, fordi den ikke vil give væsentlige oplysninger (10); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at en uafhængig undersøgelse konkluderer, at EFSA's risikovurdering ikke er acceptabel i sin nuværende form, da den ikke identificerer videnshuller og usikkerheder og undlader at vurdere toksicitet eller indvirkning på immunsystemet og det reproduktive system; der henviser til, at den samme undersøgelse vurderer, at overvågningsplanen bør forkastes, fordi den ikke vil give væsentlige oplysninger (10);

| F. | der henviser til, at sojabønne DAS-44406-6 udtrykker 5-enolpyruvyl-shikimate-3-phosphatsyntase (2mEPSPS), der giver tolerance over for glyphosatbaserede herbicider, aryloxyalkanoat dioxygenase (AAD-12), der giver tolerance over for 2,4-dichlorphenoxeddikesyre (2,4-D) og andre relaterede phenoxy herbicider, og proteinet phosphinothricin-acetyl-transferase (PAT), der giver tolerance over for ammoniumglufosinat-baserede herbicider; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at sojabønne DAS-44406-6 udtrykker 5-enolpyruvyl-shikimate-3-phosphatsyntase (2mEPSPS), der giver tolerance over for glyphosatbaserede herbicider, aryloxyalkanoat dioxygenase (AAD-12), der giver tolerance over for 2,4-dichlorphenoxeddikesyre (2,4-D) og andre relaterede phenoxy herbicider, og proteinet phosphinothricin-acetyl-transferase (PAT), der giver tolerance over for ammoniumglufosinat-baserede herbicider;

| G. | der henviser til, at glyphosats nuværende tilladelse udløber senest den 31. december 2017; der henviser til, at det stadig er uvist, om glyphosat er kræftfremkaldende; der henviser til, at EFSA i november 2015 konkluderede, at glyphosat sandsynligvis ikke er kræftfremkaldende, og Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) i marts 2017 konkluderede, at en klassificering ikke var berettiget; der henviser til, at WHO's Internationale Kræftforskningscenter (IARC) på den anden side i 2015 klassificerede glyphosat som et stof, der sandsynligvis er kræftfremkaldende hos mennesker; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at glyphosats nuværende tilladelse udløber senest den 31. december 2017; der henviser til, at det stadig er uvist, om glyphosat er kræftfremkaldende; der henviser til, at EFSA i november 2015 konkluderede, at glyphosat sandsynligvis ikke er kræftfremkaldende, og Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) i marts 2017 konkluderede, at en klassificering ikke var berettiget; der henviser til, at WHO's Internationale Kræftforskningscenter (IARC) på den anden side i 2015 klassificerede glyphosat som et stof, der sandsynligvis er kræftfremkaldende hos mennesker;

| H. | der henviser til, at uafhængig forskning giver anledning til bekymring med hensyn til risiciene ved det aktive stof 2,4-D for så vidt angår fosterudvikling, fosterskader og hormonforstyrrelser (11); der henviser til, at selv om godkendelsen af aktivstoffet 2,4-D blev fornyet i 2015, mangler der stadig oplysninger fra ansøgeren for så vidt angår potentielle hormonforstyrrende egenskaber (12); |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at uafhængig forskning giver anledning til bekymring med hensyn til risiciene ved det aktive stof 2,4-D for så vidt angår fosterudvikling, fosterskader og hormonforstyrrelser (11); der henviser til, at selv om godkendelsen af aktivstoffet 2,4-D blev fornyet i 2015, mangler der stadig oplysninger fra ansøgeren for så vidt angår potentielle hormonforstyrrende egenskaber (12);

| I. | der henviser til, at glufosinat er klassificeret som reproduktionstoksisk og således er omfattet af udelukkelseskriterierne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (13); der henviser til, at godkendelsen af glufosinat udløber den 31. juli 2018 (14); |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at glufosinat er klassificeret som reproduktionstoksisk og således er omfattet af udelukkelseskriterierne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (13); der henviser til, at godkendelsen af glufosinat udløber den 31. juli 2018 (14);

| J. | der henviser til, at en række eksperter har udtrykt bekymring over et nedbrydningsprodukt af 2,4-D, 2,4-dichlorophenol, som kan forekomme i den importerede sojabønne DAS-44406-6; der henviser til, at 2,4-dichlorophenol er et hormonforstyrrende stof med reproduktionstoksicitet; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at en række eksperter har udtrykt bekymring over et nedbrydningsprodukt af 2,4-D, 2,4-dichlorophenol, som kan forekomme i den importerede sojabønne DAS-44406-6; der henviser til, at 2,4-dichlorophenol er et hormonforstyrrende stof med reproduktionstoksicitet;

| K. | der henviser til, at toksiciteten af 2,4-dichlorophenol, der er en direkte metabolit af 2,4-D, kan være højere end selve herbicidet; der henviser til, at 2,4-dichlorophenol klassificeres af IARC som et kræftfremkaldende stof af typen 2B og er opført på listen over kemikalier, der er udarbejdet med henblik på vurdering inden for rammerne af EU-strategien for hormonforstyrrende stoffer (15); |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at toksiciteten af 2,4-dichlorophenol, der er en direkte metabolit af 2,4-D, kan være højere end selve herbicidet; der henviser til, at 2,4-dichlorophenol klassificeres af IARC som et kræftfremkaldende stof af typen 2B og er opført på listen over kemikalier, der er udarbejdet med henblik på vurdering inden for rammerne af EU-strategien for hormonforstyrrende stoffer (15);

| L. | der henviser til, at da 2,4-dichlorophenol er meget let opløseligt i fedtstoffer og olier, forventes det at være akkumuleret i sojaolie ved forarbejdning af sojabønner; der henviser til, at den mest anvendte soja blandt mennesker er sojaolie, der er indarbejdet i, blandt mange andre varer, visse modermælkserstatninger (16); |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at da 2,4-dichlorophenol er meget let opløseligt i fedtstoffer og olier, forventes det at være akkumuleret i sojaolie ved forarbejdning af sojabønner; der henviser til, at den mest anvendte soja blandt mennesker er sojaolie, der er indarbejdet i, blandt mange andre varer, visse modermælkserstatninger (16);

| M. | der henviser til, at mængden af 2,4-dichlorophenol i et produkt kan være større end mængden af 2,4-D i restkoncentrationer; der henviser til, at der ikke findes nogen EU-maksimalgrænseværdi for 2,4-dichlorophenol; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at mængden af 2,4-dichlorophenol i et produkt kan være større end mængden af 2,4-D i restkoncentrationer; der henviser til, at der ikke findes nogen EU-maksimalgrænseværdi for 2,4-dichlorophenol;

| N. | der henviser til, at restprodukterne fra sprøjtning med supplerende herbicider ikke blev vurderet; der henviser til, at det derfor ikke kan konkluderes, at genetisk modificerede sojabønner, som er sprøjtet med 2,4-D, glyphosat og glufosinat, er sikre til brug i fødevarer og foderstoffer; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at restprodukterne fra sprøjtning med supplerende herbicider ikke blev vurderet; der henviser til, at det derfor ikke kan konkluderes, at genetisk modificerede sojabønner, som er sprøjtet med 2,4-D, glyphosat og glufosinat, er sikre til brug i fødevarer og foderstoffer;

| O. | der henviser til, at udviklingen af genetisk modificerede afgrøder, der er resistente over for flere selektive herbicider, primært skyldes den hastige udvikling af ukrudts modstandsdygtighed over for glyphosat i lande, som har været stærkt afhængige af genetisk modificerede afgrøder; der henviser til, at over tyve forskellige sorter af glyphosatresistent ukrudt er blevet dokumenteret i videnskabelige publikationer (17); der henviser til, at glufosinatresistent ukrudt har været observeret siden 2009; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at udviklingen af genetisk modificerede afgrøder, der er resistente over for flere selektive herbicider, primært skyldes den hastige udvikling af ukrudts modstandsdygtighed over for glyphosat i lande, som har været stærkt afhængige af genetisk modificerede afgrøder; der henviser til, at over tyve forskellige sorter af glyphosatresistent ukrudt er blevet dokumenteret i videnskabelige publikationer (17); der henviser til, at glufosinatresistent ukrudt har været observeret siden 2009;

| P. | der henviser til, at en tilladelse til import af sojabønnen DAS-68416-4 til Unionen uden tvivl vil føre til en stigning i dyrkningen heraf i tredjelande og en tilsvarende stigning i anvendelsen af glyphosat-, 2,4-D- og glufosinatbaserede herbicider; der henviser til, at sojabønnen DAS-44406-6 i øjeblikket dyrkes i Argentina, Brasilien, USA og Canada; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at en tilladelse til import af sojabønnen DAS-68416-4 til Unionen uden tvivl vil føre til en stigning i dyrkningen heraf i tredjelande og en tilsvarende stigning i anvendelsen af glyphosat-, 2,4-D- og glufosinatbaserede herbicider; der henviser til, at sojabønnen DAS-44406-6 i øjeblikket dyrkes i Argentina, Brasilien, USA og Canada;

| Q. | der henviser til, at Unionen har tilsluttet sig målene for bæredygtig udvikling (SDG’erne), som omfatter et tilsagn om at mindske antallet af dødsfald og sygdomme forårsaget af farlige kemikalier og luft-, vand- og jordforurening og forurening inden 2030 (SDG 3, mål 3.9) (18); der henviser til, at det er blevet påvist, at herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder vil føre til højere anvendelse af herbicider end deres traditionelle modparter (19); |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at Unionen har tilsluttet sig målene for bæredygtig udvikling (SDG’erne), som omfatter et tilsagn om at mindske antallet af dødsfald og sygdomme forårsaget af farlige kemikalier og luft-, vand- og jordforurening og forurening inden 2030 (SDG 3, mål 3.9) (18); der henviser til, at det er blevet påvist, at herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder vil føre til højere anvendelse af herbicider end deres traditionelle modparter (19);

| R. | der henviser til, at Unionen går ind for udviklingsvenlig politikkohærens, som har til formål på at mindske modsætninger og bygge synergier mellem Unionens forskellige politikker, herunder på områderne handel, miljø og landbrug (20), for at det kan gavne udviklingslandene og øge effektiviteten af udviklingssamarbejdet (21); |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Unionen går ind for udviklingsvenlig politikkohærens, som har til formål på at mindske modsætninger og bygge synergier mellem Unionens forskellige politikker, herunder på områderne handel, miljø og landbrug (20), for at det kan gavne udviklingslandene og øge effektiviteten af udviklingssamarbejdet (21);

| S. | der henviser til, at afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, som er omhandlet i artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 17. juli 2017 ikke mundede ud i en udtalelse; der henviser til, at 15 medlemsstater stemte imod, mens kun 10 medlemsstater, der blot repræsenterer 38,43 % af Unionens befolkning, stemte for, og tre medlemsstater undlod at stemme; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, som er omhandlet i artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 17. juli 2017 ikke mundede ud i en udtalelse; der henviser til, at 15 medlemsstater stemte imod, mens kun 10 medlemsstater, der blot repræsenterer 38,43 % af Unionens befolkning, stemte for, og tre medlemsstater undlod at stemme;

| T. | der henviser til, at afstemningen i appeludvalget den 14. september 2017 ikke mundede ud i en udtalelse; der henviser til, at 14 medlemsstater stemte imod, mens kun 12 medlemsstater, der repræsenterer 38,78 % af Unionens befolkning, stemte for, og to medlemsstater undlod at stemme; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at afstemningen i appeludvalget den 14. september 2017 ikke mundede ud i en udtalelse; der henviser til, at 14 medlemsstater stemte imod, mens kun 12 medlemsstater, der repræsenterer 38,78 % af Unionens befolkning, stemte for, og to medlemsstater undlod at stemme;

| U. | der henviser til, at Kommissionen ved flere lejligheder har beklaget, at afgørelser om godkendelse siden ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 1829/2003 er blevet vedtaget af Kommissionen uden støtte fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, og at tilbagegivelsen af sagen til Kommissionen med henblik på en endelig afgørelse, som i høj grad er en undtagelse fra beslutningstagningen generelt, er blevet normen for beslutningsprocessen for genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer; der henviser til, at kommissionsformand Jean-Claude Juncker ligeledes har beklaget, at denne praksis er udemokratisk (22); |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at Kommissionen ved flere lejligheder har beklaget, at afgørelser om godkendelse siden ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 1829/2003 er blevet vedtaget af Kommissionen uden støtte fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, og at tilbagegivelsen af sagen til Kommissionen med henblik på en endelig afgørelse, som i høj grad er en undtagelse fra beslutningstagningen generelt, er blevet normen for beslutningsprocessen for genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer; der henviser til, at kommissionsformand Jean-Claude Juncker ligeledes har beklaget, at denne praksis er udemokratisk (22);

| V. | der henviser til, at Parlamentet forkastede det lovgivningsmæssige forslag af 22. april 2015 om ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003 den 28. oktober 2015 ved førstebehandlingen (23) og opfordrede Kommissionen til at trække sit forslag tilbage og forelægge et nyt; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at Parlamentet forkastede det lovgivningsmæssige forslag af 22. april 2015 om ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003 den 28. oktober 2015 ved førstebehandlingen (23) og opfordrede Kommissionen til at trække sit forslag tilbage og forelægge et nyt;

| W. | der henviser til, at det i betragtning 14 i forordning (EU) nr. 182/2011 er anført, at Kommissionen så vidt muligt bør handle med henblik på at undgå at gå imod den fremherskende holdning, som måtte opstå i appeludvalget, mod det hensigtsmæssige i en gennemførelsesretsakt, navnlig om følsomme emner såsom forbrugersundhed, fødevaresikkerheden og miljøet; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at det i betragtning 14 i forordning (EU) nr. 182/2011 er anført, at Kommissionen så vidt muligt bør handle med henblik på at undgå at gå imod den fremherskende holdning, som måtte opstå i appeludvalget, mod det hensigtsmæssige i en gennemførelsesretsakt, navnlig om følsomme emner såsom forbrugersundhed, fødevaresikkerheden og miljøet;

| 1. | mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse indebærer en overskridelse af de gennemførelsesbeføjelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener, at Kommissionens udkast til gennemførelsesafgørelse ikke er i overensstemmelse med EU-retten, fordi den ikke er forenelig med målet for forordning (EF) nr. 1829/2003, som i overensstemmelse med de generelle principper, der er fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 (24), er at sikre et højt niveau for beskyttelsen af menneskers liv og sundhed, af dyrs sundhed og velfærd, af miljøet og af forbrugernes interesser i relation til genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer, samtidig med at det sikres, at det indre marked fungerer tilfredsstillende; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder Kommissionen om at trække udkastet til gennemførelsesafgørelse tilbage; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Kommissionen til at suspendere enhver gennemførelsesafgørelse vedrørende ansøgninger om godkendelse af genetisk modificerede organismer, indtil godkendelsesproceduren er blevet ændret på en sådan måde, at manglerne ved den nuværende procedure, som har vist sig at være utilstrækkelig, er afhjulpet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Kommissionen til ikke at tillade nogen herbicidtolerante genetisk modificerede planter (HT GMP) uden en fuldstændig vurdering af restprodukterne fra sprøjtning med supplerende herbicider og deres kommercielle blandinger, sådan som de anvendes i dyrkningslandene; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Kommissionen til ikke at tillade nogen HT GMP blive modstandsdygtige over for en kombination af herbicider, således som det er tilfældet med sojabønne DAS-44406-6, uden en fuldstændig evaluering af de kumulative virkninger af rester fra sprøjtning med kombinationen af flere herbicider og deres kommercielle formuleringer, sådan som de anvendes i tredjelande til dyrkning; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde strategier for sundhedsrisikovurdering og toksikologi samt overvågning efter markedsføringen, der retter sig mod hele fødevare- og foderkæden; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer Kommissionen til fuldt ud at integrere risikovurderingen af anvendelsen af de supplerende herbicider og deres restkoncentrationer i risikovurderingen af HT GMP, uanset om den genetisk modificerede plante er bestemt til dyrkning i Unionen eller til import af fødevarer og foderstoffer; |
| --- | --- |

8.

| 9. | anmoder Kommissionen om at respektere dens pligt til udviklingsvenlig politikkohærens i henhold til artikel 208 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4738

(4)

| — | Beslutning af 16. januar 2014 om forslag til Rådets afgørelse om markedsføring med henblik på dyrkning i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af et majsprodukt (Zea mays L., linje 1507) der er genetisk modificeret med henblik på resistens over for visse skadelige sommerfuglearter (EUT C 482 af 23.12.2016, s. 110). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 16. januar 2014 om forslag til Rådets afgørelse om markedsføring med henblik på dyrkning i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af et majsprodukt (Zea mays L., linje 1507) der er genetisk modificeret med henblik på resistens over for visse skadelige sommerfuglearter (EUT C 482 af 23.12.2016, s. 110).

| — | Beslutning af 16. december 2015 om Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2279 af 4. december 2015 om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret NK603 × T25-majs (P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 16. december 2015 om Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2279 af 4. december 2015 om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret NK603 × T25-majs (P8_TA(2015)0456).

| — | Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87705 × MON 89788 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87705 × MON 89788 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0040).

| — | Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87708 × MON 89788 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87708 × MON 89788 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0039).

| — | Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne FG72 (MST-FGØ72-2) (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne FG72 (MST-FGØ72-2) (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0038).

| — | Beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af transformationsbegivenhederne Bt11, MIR162, MIR604 og GA21 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af transformationsbegivenhederne Bt11, MIR162, MIR604 og GA21 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0271).

| — | Beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af en genetisk modificeret nellike (Dianthus caryophyllus L., linje SHD-27531-4) (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0272). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af en genetisk modificeret nellike (Dianthus caryophyllus L., linje SHD-27531-4) (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0272).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af genetisk modificerede frø af majs MON 810 til dyrkning (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af genetisk modificerede frø af majs MON 810 til dyrkning (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0388).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter af genetisk modificeret majs MON 810 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter af genetisk modificeret majs MON 810 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0389).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs Bt11 til dyrkning (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs Bt11 til dyrkning (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0386).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs 1507 til dyrkning (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs 1507 til dyrkning (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0387).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0390).

| — | Beslutning af 5. april 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af transformationsbegivenhederne Bt11, 59122, MIR604, 1507 og GA21, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 5. april 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af transformationsbegivenhederne Bt11, 59122, MIR604, 1507 og GA21, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0123).

| — | Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs DAS-40278-9, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs DAS-40278-9, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0215).

| — | Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld GHB119 (BCS-GHØØ5-8), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld GHB119 (BCS-GHØØ5-8), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0214).

| — | Beslutning af 13. september 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne DAS-68416-4, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0341). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 13. september 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne DAS-68416-4, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0341).

(5)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4738

(6)  Bilag G — medlemsstaternes bemærkninger og svar fra GMO-panelet http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2012-00368

(7)  Bilag G — medlemsstaternes bemærkninger og svar fra GMO-panelet, s. 1.

(8)  Bilag G — medlemsstaternes bemærkninger og svar fra GMO-panelet, s. 52.

(9)  Bilag G — medlemsstaternes bemærkninger og svar fra GMO-panelet, s. 87.

(10)  http://www.testbiotech.org/node/1946

(11)  http://www.pan-europe.info/sites/pan-europe.info/files/public/resources/reports/pane-2014-risks-of-herbicide-2-4-d.pdf

(12)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/2033 af 13. november 2015 om forlængelse af godkendelsen af aktivstoffet 2,4-D, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler, og om ændring af bilaget til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (EUT L 298 af 14.11.2015, s. 8).

(13)  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.

(14)  Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2015/404 af 11. marts 2015 om ændring af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 for så vidt angår forlængelse af godkendelsesperioden for aktivstofferne beflubutamid, captan, dimethoat, dimethomorph, ethoprophos, fipronil, folpet, formetanat, glufosinat, methiocarb, metribuzin, phosmet, pirimiphos-methyl og propamocarb (EUT L 67 af 12.3.2015, s. 6).

(15)  Bilag G — medlemsstaternes bemærkninger og svar fra GMO-panelet, s. 5. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2012-00368

(16)  Medlemsstaternes bemærkninger og svar GMO-panelet i forbindelse med ansøgning om tilladelse til den genmodificerede sojabønne DAS-68416-4, s. 31. http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2011-00052

(17)  https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-7796-5_12

(18)  https://sustainabledevelopment.un.org/sdg3

(19)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7

(20)  Kommissionens meddelelse af 12. april 2005 med titlen "Sammenhæng af kvinders position — Hurtigere opfyldelse af millenniumudviklingsmålene (COM(2005)0134).

(21)  https://ec.europa.eu/europeaid/policies/policy-coherence-development_en

(22)  F.eks. i åbningstalen fra Europa-Parlamentets plenarmøde, der er medtaget i de politiske retningslinjer for den næste Europa-Kommission (Strasbourg, den 15. juli 2014) eller i talen om Unionens tilstand i 2016 (Strasbourg, den 14. september 2016).

(23)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0379.

(24)  EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1.

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/66 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/66

---

P8_TA(2017)0379

Afskaffelse af børneægteskaber

Europa-Parlamentets beslutning af 4. oktober 2017 om afskaffelse af børneægteskaber (2017/2663(RSP))

(2018/C 346/09)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, særlig artikel 16, og alle De Forenede Nationers (FN's) øvrige traktater og instrumenter om menneskerettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, særlig artikel 16, og alle De Forenede Nationers (FN's) øvrige traktater og instrumenter om menneskerettigheder,

| — | der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder, der blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 20. november 1989, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder, der blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 20. november 1989,

| — | der henviser til sin beslutning af 27. november 2014 om 25-årsdagen for FN's konvention om barnets rettigheder (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 27. november 2014 om 25-årsdagen for FN's konvention om barnets rettigheder (1),

| — | der henviser til artikel 16 i konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 16 i konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder,

| — | der henviser til artikel 23 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 23 i den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder,

| — | der henviser til artikel 10, stk. 1, i den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 10, stk. 1, i den internationale konvention om økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder,

| — | der henviser til artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 3 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 9, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 9,

| — | der henviser til fælles arbejdsdokument fra tjenestegrenene med titlen »Gender Equality and Women’s Empowerment: Transforming the Lives of Girls and Women through EU External Relations 2016-2020«, |
| --- | --- |

—

der henviser til fælles arbejdsdokument fra tjenestegrenene med titlen »Gender Equality and Women’s Empowerment: Transforming the Lives of Girls and Women through EU External Relations 2016-2020«,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 26. oktober 2015 om kønshandlingsplanen 2016-2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 26. oktober 2015 om kønshandlingsplanen 2016-2020,

| — | der henviser til EU's handlingsplan vedrørende menneskerettigheder og demokrati 2015-2019, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's handlingsplan vedrørende menneskerettigheder og demokrati 2015-2019,

| — | der henviser til EU's retningslinjer for fremme og beskyttelse af børns rettigheder (2017) — Intet barn må lades i stikken, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer for fremme og beskyttelse af børns rettigheder (2017) — Intet barn må lades i stikken,

| — | der henviser til den europæiske konsensus om udvikling, som understreger EU's tilsagn om at integrere menneskerettigheder og ligestilling mellem kønnene i overensstemmelse med 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konsensus om udvikling, som understreger EU's tilsagn om at integrere menneskerettigheder og ligestilling mellem kønnene i overensstemmelse med 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling,

| — | der henviser til artikel 32, 37 og 59, stk. 4, i Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 32, 37 og 59, stk. 4, i Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen),

| — | der henviser til FN's Befolkningsfonds (UNFPA's) rapport fra 2012 med titlen »Marrying Too Young — End Child Marriage«, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Befolkningsfonds (UNFPA's) rapport fra 2012 med titlen »Marrying Too Young — End Child Marriage«,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 2,

| A. | der henviser til, at EU har forpligtet sig til at fremme børns rettigheder, og til, at børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber er en overtrædelse af disse rettigheder; der henviser til, at EU er forpligtet til fuldt ud at beskytte og fremme børns rettigheder i sin eksterne politik i overensstemmelse med FN's konvention om barnets rettigheder og de valgfrie protokoller hertil samt andre relevante internationale standarder og traktater; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU har forpligtet sig til at fremme børns rettigheder, og til, at børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber er en overtrædelse af disse rettigheder; der henviser til, at EU er forpligtet til fuldt ud at beskytte og fremme børns rettigheder i sin eksterne politik i overensstemmelse med FN's konvention om barnets rettigheder og de valgfrie protokoller hertil samt andre relevante internationale standarder og traktater;

| B. | der henviser til, at det under international menneskerettighedslovgivning er erkendt, at børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber er en skadelig praksis og ofte er forbundet med alvorlige former for vold mod kvinder og piger, herunder vold begået af ægtefælle; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det under international menneskerettighedslovgivning er erkendt, at børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber er en skadelig praksis og ofte er forbundet med alvorlige former for vold mod kvinder og piger, herunder vold begået af ægtefælle;

| C. | der henviser til, at børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber har en ødelæggende indvirkning på gennemførelsen og udøvelsen af pigers og kvinders rettigheder generelt og på pigers sundhed, herunder alvorlige risici for komplikationer i forbindelse med graviditet og hiv-infektioner; der henviser til, at det udsætter piger for seksuelt misbrug, vold i hjemmet og endda æresdrab; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber har en ødelæggende indvirkning på gennemførelsen og udøvelsen af pigers og kvinders rettigheder generelt og på pigers sundhed, herunder alvorlige risici for komplikationer i forbindelse med graviditet og hiv-infektioner; der henviser til, at det udsætter piger for seksuelt misbrug, vold i hjemmet og endda æresdrab;

| D. | der henviser til, at genindførelsen og udvidelsen af den såkaldte »global gag-regel« (»global mundkurv«), nedskæringen af midler til organisationer såsom UNFPA, som yder piger, der er ofre for børneægteskaber, familieplanlægning samt seksuel og reproduktiv sundhedspleje for at begrænse risikoen for hiv-smitte og komplikationer ved tidlig graviditet, er et alvorligt problem; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at genindførelsen og udvidelsen af den såkaldte »global gag-regel« (»global mundkurv«), nedskæringen af midler til organisationer såsom UNFPA, som yder piger, der er ofre for børneægteskaber, familieplanlægning samt seksuel og reproduktiv sundhedspleje for at begrænse risikoen for hiv-smitte og komplikationer ved tidlig graviditet, er et alvorligt problem;

| E. | der henviser til, at børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber er en grundlæggende nægtelse af deres ret til og selvbestemmelse over deres egen krop og kropslige integritet; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber er en grundlæggende nægtelse af deres ret til og selvbestemmelse over deres egen krop og kropslige integritet;

| F. | der henviser til, at børneægteskaber er en form for tvangsægteskab, da børn — som følge af deres alder — i sagens natur ikke har mulighed for at give deres fulde, frie og informerede samtykke til deres ægteskab eller tidspunktet for det; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at børneægteskaber er en form for tvangsægteskab, da børn — som følge af deres alder — i sagens natur ikke har mulighed for at give deres fulde, frie og informerede samtykke til deres ægteskab eller tidspunktet for det;

| G. | der henviser til, at hver tredje pige i udviklingslandene bliver gift, før hun fylder 18 år, og hver niende, før hun fylder 15; der henviser til, at piger er mest udsat og udgør 82 % af de berørte børn; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at hver tredje pige i udviklingslandene bliver gift, før hun fylder 18 år, og hver niende, før hun fylder 15; der henviser til, at piger er mest udsat og udgør 82 % af de berørte børn;

| H. | der henviser til, at barnebrude er underlagt at stærkt socialt pres for at bevise deres fertilitet, hvilket gør dem mere udsat for at opleve tidlige og hyppige graviditeter; der henviser til, at komplikationer i forbindelse med graviditet og fødsel er den hyppigste dødsårsag blandt piger i alderen 15-19 i lav- og mellemindkomstlande; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at barnebrude er underlagt at stærkt socialt pres for at bevise deres fertilitet, hvilket gør dem mere udsat for at opleve tidlige og hyppige graviditeter; der henviser til, at komplikationer i forbindelse med graviditet og fødsel er den hyppigste dødsårsag blandt piger i alderen 15-19 i lav- og mellemindkomstlande;

| I. | der henviser til, at børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber er forbundet med høj mødredødelighed, mindre brug af familieplanlægning og uønskede graviditeter og sædvanligvis indebærer ophør af pigens skolegang; der henviser til, at afskaffelse af børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber er fast forankret i 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling under 5 mål og delmål 5.3 mål, og til, at disse ægteskaber er blevet klart udpeget som hindringer for at opnå ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinder; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber er forbundet med høj mødredødelighed, mindre brug af familieplanlægning og uønskede graviditeter og sædvanligvis indebærer ophør af pigens skolegang; der henviser til, at afskaffelse af børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber er fast forankret i 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling under 5 mål og delmål 5.3 mål, og til, at disse ægteskaber er blevet klart udpeget som hindringer for at opnå ligestilling mellem kønnene og styrkelse af kvinder;

| J. | der henviser til, at afskaffelse af børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber er indføjet som en af prioriteterne for EU's optræden udadtil inden for fremme af kvinders rettigheder og menneskerettigheder; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at afskaffelse af børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber er indføjet som en af prioriteterne for EU's optræden udadtil inden for fremme af kvinders rettigheder og menneskerettigheder;

| K. | der henviser til, at over 60 % af alle barnebrude i udviklingslande ikke har nogen formel uddannelse, hvilket er en form for forskelsbehandling på grund af køn, og til, at børnearbejde fratager børn i skolealderen retten til den undervisning, de behøver til deres personlige udvikling, deres forberedelse til voksenlivet og deres evne til at bidrage til deres samfund; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at over 60 % af alle barnebrude i udviklingslande ikke har nogen formel uddannelse, hvilket er en form for forskelsbehandling på grund af køn, og til, at børnearbejde fratager børn i skolealderen retten til den undervisning, de behøver til deres personlige udvikling, deres forberedelse til voksenlivet og deres evne til at bidrage til deres samfund;

| L. | der henviser til, at problemet ikke kun forekommer i tredjelande, men også i EU-medlemsstater; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at problemet ikke kun forekommer i tredjelande, men også i EU-medlemsstater;

| M. | der henviser til, at EU for nylig besluttede at undertegne Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen); |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at EU for nylig besluttede at undertegne Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (Istanbulkonventionen);

| N. | der henviser til, at Istanbulkonventionen klassificerer tvangsægteskaber som vold mod kvinder, og opfordrer til, at et handlinger, der går ud på at tvinge et barn til indgå ægteskab eller lokke et barn til et andet land med det formål at tvinge vedkommende til at indgå ægteskab, kriminaliseres; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Istanbulkonventionen klassificerer tvangsægteskaber som vold mod kvinder, og opfordrer til, at et handlinger, der går ud på at tvinge et barn til indgå ægteskab eller lokke et barn til et andet land med det formål at tvinge vedkommende til at indgå ægteskab, kriminaliseres;

| O. | der henviser til, at der findes meget få statistikker på nationalt plan, EU-plan og internationalt plan, der kan demonstrere omfanget af problemet med børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber i EU's medlemsstater (2); |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at der findes meget få statistikker på nationalt plan, EU-plan og internationalt plan, der kan demonstrere omfanget af problemet med børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber i EU's medlemsstater (2);

| P. | der henviser til, at der med den seneste migrationskrise er dukket nye tilfælde af børneægteskaber op, der er indgået i andre lande, og som i nogle tilfælde omfatter børn under 14 år; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at der med den seneste migrationskrise er dukket nye tilfælde af børneægteskaber op, der er indgået i andre lande, og som i nogle tilfælde omfatter børn under 14 år;

| Q. | der henviser til, at børn, der bliver gift, inden de er 18 år gamle, har større risiko for at afbryde deres skolegang og for at komme til at leve i fattigdom; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at børn, der bliver gift, inden de er 18 år gamle, har større risiko for at afbryde deres skolegang og for at komme til at leve i fattigdom;

| R. | der henviser til, at situationer med væbnet konflikt og ustabilitet i betydelig grad øge antallet af børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at situationer med væbnet konflikt og ustabilitet i betydelig grad øge antallet af børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber;

| 1. | minder om sammenhængen mellem en rettighedsbaseret tilgang, der omfatter alle menneskerettigheder og ligestilling mellem mænd og kvinder, og om, at EU fortsat er engageret i at fremme, beskytte og opfylde alle menneskerettigheder og sikre fuld og effektiv gennemførelse af Beijinghandlingsprogrammet, konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW), Istanbulkonventionen og EU's handlingsplan om ligestilling og styrkelse af kvinders position; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at børneægteskaber er en krænkelse af børns rettigheder og en form for vold mod kvinder og piger; understreger, at de derfor bør fordømmes; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at opfylde målene i 2030-dagsordenen for bæredygtig udvikling med henblik på at bekæmpe skadelig praksis mere effektivt og stille de ansvarlige til regnskab; opfordrer EU og medlemsstaterne til at arbejde sammen med UN Women, FN's Børnefond, UNFPA og andre partnere for at skabe opmærksomhed om spørgsmålet om børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber ved at sætte fokus på styrkelse af kvinders position, bl.a. gennem uddannelse, kvinders økonomiske indflydelse og øget deltagelse i beslutningstagning, samt beskyttelse og fremme af menneskerettighederne for alle kvinder og piger, herunder seksuel og reproduktiv sundhed; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at forbedre adgangen til sundhedsydelser, herunder relateret til seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder, for kvinder og barnebrude; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik til at gøre brug af alle de instrumenter, der er til rådighed, ved at udvikle politikker, programmer og lovgivning, herunder politiske dialoger, menneskerettighedsdialoger, bilateralt og multilateralt samarbejde, »Handel for alle« -strategien, GSP + og andre instrumenter til at bekæmpe og begrænse praksis med børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at anvende ensartede retlige standarder for så vidt angår proceduren for behandling af børneægteskaber, også med henblik på ratificering af Istanbulkonventionen; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer EU og medlemsstaterne til at samarbejde med de retshåndhævende myndigheder og retslige systemer i tredjelande, og til at sørge for uddannelse og teknisk bistand for at hjælpe med vedtagelse og håndhævelse af lovgivning, der forbyder tidlige og tvungne ægteskaber, herunder en minimumsalder for indgåelse af ægteskab; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger behovet for særlige bistands- og rehabiliteringsforanstaltninger, der skal give barnebrude mulighed for at vende tilbage til uddannelse eller erhvervsuddannelse og til at undgå det pres fra familien og samfundet, der er forbundet med tidligt ægteskab; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger behovet for budgetbevillinger til programmer til forebyggelse af børneægteskaber, som tager sigte på at skabe et miljø, hvor piger kan udnytte deres fulde potentiale, bl.a. ved hjælp af uddannelse, sociale og økonomiske programmer for piger uden skolegang, beskyttelse af børn, krisecentre for piger og kvinder, juridisk rådgivning og psykologisk støtte; |
| --- | --- |

9.

| 10. | glæder sig over projekter under Daphne-programmet, der fokuserer på bistand til ofre og forebyggelse af børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber; mener, at disse projekter bør styrkes og modtage tilstrækkelig yderligere finansiering; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer til, at der sættes særligt fokus på børn fra dårligt stillede lokalsamfund, og understreger behovet for at fokusere på bevidstgørelse, uddannelse og økonomisk indflydelse som metoder til at løse problemet; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at der skal udvikles og indføres særlige procedurer for at sikre beskyttelse af børn blandt flygtninge og asylansøgere i overensstemmelse med FN's konvention om barnets rettigheder; opfordrer modtagerlandene til at sikre, at flygtningebørn får fuld adgang til undervisning, og til så vidt muligt at fremme integration og inklusion af dem i deres nationale uddannelsessystemer; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer til, at der indføres særlige indføre procedurer i modtagelsescentre for flygtninge og asylansøgere for at identificere tilfælde af børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber og hjælpe ofrene; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger nødvendigheden af en korrekt og harmoniseret overvågning af tilfælde af børneægteskaber i EU-medlemsstaterne og af systematisk indsamling af kønsopdelte data for bedre at kunne vurdere problemets omfang; |
| --- | --- |

14.

| 15. | fremhæver den store uoverensstemmelse mellem officielt registrerede tilfælde og tilfælde af potentielle ofre, der beder om hjælp, hvilket tyder på, at mange tilfælde af børneægteskaber kan gå upåagtet hen af myndighederne; opfordrer til, at socialarbejdere, lærere og andet personale, der er i kontakt med potentielle ofre, får særlig uddannelse og vejledninger i, hvordan de kan identificere ofre, og hvordan de kan iværksætte procedurer for at hjælpe dem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer til en styrkelse af de særlige projekter og kampagner, der indgår i EU's eksterne indsats rettet mod børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber; understreger, at der bør lægges særlig vægt på oplysningskampagner og kampagner, der fokuserer på uddannelse af kvinder og piger og styrkelse af deres stilling og status i udvidelseslandene og de lande, der er omfattet af den europæiske naboskabspolitik; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger, at EU bør støtte og tilskynde tredjelande til at sikre, at civilsamfundet kan spille en rolle og sikre uafhængig adgang for børn, der er ofre for børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber, og deres repræsentanter for domstolene på en børnevenlig måde; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger behovet for som led i den humanitære bistand at finansiere projekter med fokus på forebyggelse af kønsbaseret vold og undervisning i nødsituationer for at lette presset på ofre for børneægteskaber, tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber; |
| --- | --- |

18.

| 19. | understreger behovet for at identificere risikofaktorer for børneægteskaber i humanitære kriser ved at inddrage unge piger, og at integrere støtte til gifte piger i en hvilken som helst humanitær reaktion fra et tidligt tidspunkt under kriser; |
| --- | --- |

19.

| 20. | fordømmer på det kraftigste genoptagelsen og udvidelsen af den såkaldte »global gag-regel«, og dens indvirkning på kvinders og pigers globale sundhedspleje og rettigheder; gentager sin opfordring til EU og dets medlemsstater til at fylde det finansieringshul, der er skabt af USA inden for seksuel og reproduktiv sundhed og rettigheder, idet der gøres brug af udviklingsfinansiering fra både nationalstaterne og EU; |
| --- | --- |

20.

| 21. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

21.

---

(1)  EUT C 289 af 9.8.2016, s. 57.

(2)  http://fileserver.wave-network.org/home/ForceEarlyMarriageRoadmap.pdf

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/70 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/70

---

P8_TA(2017)0380

FN’s konference om klimaændringer 2017 (COP 23) i Bonn, Tyskland

Europa-Parlamentets beslutning af 4. oktober 2017 om FN's konference om klimaændringer 2017 i Bonn, Tyskland (COP 23) (2017/2620(RSP))

(2018/C 346/10)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) og den dertil hørende Kyotoprotokol, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (UNFCCC) og den dertil hørende Kyotoprotokol,

| — | der henviser til Parisaftalen, afgørelse 1/CP.21, og den 21. partskonference (COP 21) under UNFCCC og den 11. partskonference, der tjener som møde for parterne i Kyotoprotokollen (CMP 11), som afholdtes i Paris, Frankrig, fra den 30. november til den 11. december 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til Parisaftalen, afgørelse 1/CP.21, og den 21. partskonference (COP 21) under UNFCCC og den 11. partskonference, der tjener som møde for parterne i Kyotoprotokollen (CMP 11), som afholdtes i Paris, Frankrig, fra den 30. november til den 11. december 2015,

| — | der henviser til den 18. partskonference (COP 18) under UNFCCC og den 8. partskonference, der tjener som møde for parterne i Kyotoprotokollen (CMP 8), som afholdtes i Doha, Qatar, fra den 26. november til 8. december 2012, samt til vedtagelsen af en ændring af protokollen om en anden forpligtelsesperiode under Kyotoprotokollen, der begyndte den 1. januar 2013 og slutter den 31. december 2020, |
| --- | --- |

—

der henviser til den 18. partskonference (COP 18) under UNFCCC og den 8. partskonference, der tjener som møde for parterne i Kyotoprotokollen (CMP 8), som afholdtes i Doha, Qatar, fra den 26. november til 8. december 2012, samt til vedtagelsen af en ændring af protokollen om en anden forpligtelsesperiode under Kyotoprotokollen, der begyndte den 1. januar 2013 og slutter den 31. december 2020,

| — | der henviser til, at der var åbent for undertegnelse af Parisaftalen i FN's hovedkvarter i New York fra den 22. april 2016 til den 21. april 2017, og til at 195 stater har undertegnet Parisaftalen, og 160 stater har deponeret deres ratifikationsdokumenter, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at der var åbent for undertegnelse af Parisaftalen i FN's hovedkvarter i New York fra den 22. april 2016 til den 21. april 2017, og til at 195 stater har undertegnet Parisaftalen, og 160 stater har deponeret deres ratifikationsdokumenter,

| — | der henviser til den 22. partskonference (COP 22) under UNFCCC og den første partskonference, der tjener som møde mellem parterne i Kyoto-protokollen (CMA1), som afholdtes i Marrakesh, Marokko, fra den 15. november til den 18. november 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til den 22. partskonference (COP 22) under UNFCCC og den første partskonference, der tjener som møde mellem parterne i Kyoto-protokollen (CMA1), som afholdtes i Marrakesh, Marokko, fra den 15. november til den 18. november 2016,

| — | der henviser til sin beslutning af 6. oktober 2016 om gennemførelsen af Parisaftalen og FN's klimakonference 2016 i Marrakesh, Marokko (COP 22) (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. oktober 2016 om gennemførelsen af Parisaftalen og FN's klimakonference 2016 i Marrakesh, Marokko (COP 22) (1),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. juli 2016 med titlen »Fremskyndelse af Europas omstilling til en lavemissionsøkonomi« (COM(2016)0500), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. juli 2016 med titlen »Fremskyndelse af Europas omstilling til en lavemissionsøkonomi« (COM(2016)0500),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen »Europe 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen »Europe 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (COM(2010)2020),

| — | der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 15. februar 2016, 30. september 2016 og 23. juni 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til Det Europæiske Råds konklusioner af 15. februar 2016, 30. september 2016 og 23. juni 2017,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 19. juni 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 19. juni 2017,

| — | der henviser til EU's og medlemsstaternes tilsigtede nationalt bestemte bidrag (INDC), som den 6. marts 2015 blev fremsendt til UNFCCC af Letland og Europa-Kommissionen på vegne af Den Europæiske Union og dens medlemsstater, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's og medlemsstaternes tilsigtede nationalt bestemte bidrag (INDC), som den 6. marts 2015 blev fremsendt til UNFCCC af Letland og Europa-Kommissionen på vegne af Den Europæiske Union og dens medlemsstater,

| — | der henviser til den femte vurderingsrapport (AR5) fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPPC) og dets sammenfattende rapport, |
| --- | --- |

—

der henviser til den femte vurderingsrapport (AR5) fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPPC) og dets sammenfattende rapport,

| — | der henviser til den sammenfattende rapport om emissionskløften fra FN's Miljøprogram (UNEP) fra november 2016 med titlen »The Emissions Gap Report 2016« og til UNEP's rapport om tilpasningskløften »Adaptation Gap Report 2016«, |
| --- | --- |

—

der henviser til den sammenfattende rapport om emissionskløften fra FN's Miljøprogram (UNEP) fra november 2016 med titlen »The Emissions Gap Report 2016« og til UNEP's rapport om tilpasningskløften »Adaptation Gap Report 2016«,

| — | der henviser til ledernes erklæring vedtaget på G7-topmødet i Schloss Elmau i Tyskland fra den 7.-8. juni 2015 med titlen »Think ahead. Act together« (Tænk fremad. Gør en fælles indsats), hvori de bekræftede, at de havde til hensigt at leve op til tilsagnet om at reducere drivhusgasemissionerne med 40-70 % senest i 2050 sammenlignet med 2010, hvilket er nødvendigt for at sikre, at nedbringelsen er tættere på 70 % end 40 %, |
| --- | --- |

—

der henviser til ledernes erklæring vedtaget på G7-topmødet i Schloss Elmau i Tyskland fra den 7.-8. juni 2015 med titlen »Think ahead. Act together« (Tænk fremad. Gør en fælles indsats), hvori de bekræftede, at de havde til hensigt at leve op til tilsagnet om at reducere drivhusgasemissionerne med 40-70 % senest i 2050 sammenlignet med 2010, hvilket er nødvendigt for at sikre, at nedbringelsen er tættere på 70 % end 40 %,

| — | der henviser til G7-ledernes kommuniké i 2017 og især til G7-miljøministrenes kommuniké fra mødet i Bologna, |
| --- | --- |

—

der henviser til G7-ledernes kommuniké i 2017 og især til G7-miljøministrenes kommuniké fra mødet i Bologna,

| — | der henviser til amerikanske præsidents beslutning om at trække sig ud af Parisaftalen, |
| --- | --- |

—

der henviser til amerikanske præsidents beslutning om at trække sig ud af Parisaftalen,

| — | der henviser til pave Frans' encyklikaen »Laudato Si«, |
| --- | --- |

—

der henviser til pave Frans' encyklikaen »Laudato Si«,

| — | der henviser til forespørgsler til Rådet og Kommissionen om FN's klimakonference 2017 i Bonn, Tyskland (COP 23) (O-000068/2017 — B8-0329/2017 og O-000069/2017 — B8-0330/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsler til Rådet og Kommissionen om FN's klimakonference 2017 i Bonn, Tyskland (COP 23) (O-000068/2017 — B8-0329/2017 og O-000069/2017 — B8-0330/2017),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 128, stk. 5, og artikel 123, stk. 2,

| A. | der henviser til, at Parisaftalen trådte i kraft den 4. november 2016, og at 160 af de 197 parter i konventionen har deponeret deres ratifikations-, accept-, godkendelses- eller tiltrædelsesinstrumenter hos FN (pr. 8. september 2017); |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Parisaftalen trådte i kraft den 4. november 2016, og at 160 af de 197 parter i konventionen har deponeret deres ratifikations-, accept-, godkendelses- eller tiltrædelsesinstrumenter hos FN (pr. 8. september 2017);

| B. | der henviser til, at forslaget til reform af emissionshandelsordningen (ETS) fra juli 2015 og klimapakken fra juli 2016 (der omfatter indsatsfordeling, arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (LULUCF) og en europæisk strategi for lavemissionsmobilitet) er de vigtigste instrumenter til at opfylde disse forpligtelser og bekræfte EU's position som førende på verdensplan inden for bekæmpelse af klimaændringer; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at forslaget til reform af emissionshandelsordningen (ETS) fra juli 2015 og klimapakken fra juli 2016 (der omfatter indsatsfordeling, arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (LULUCF) og en europæisk strategi for lavemissionsmobilitet) er de vigtigste instrumenter til at opfylde disse forpligtelser og bekræfte EU's position som førende på verdensplan inden for bekæmpelse af klimaændringer;

| C. | der henviser til, at indsatsen for at afbøde den globale opvarmning ikke bør ses som en hindring for bestræbelserne på at opnå økonomisk vækst, men derimod som en drivkraft i opnåelsen af ny og bæredygtig vækst og beskæftigelse; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at indsatsen for at afbøde den globale opvarmning ikke bør ses som en hindring for bestræbelserne på at opnå økonomisk vækst, men derimod som en drivkraft i opnåelsen af ny og bæredygtig vækst og beskæftigelse;

| D. | der henviser til, at de alvorligste konsekvenser af klimaændringerne vil kunne mærkes i udviklingslandene, navnlig i de mindst udviklede lande og små udviklingsøstater, der ikke har tilstrækkelige ressourcer til at forberede sig på og tilpasse sig de klimaforandringer, som indtræffer; der henviser til, at Afrika ifølge Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) er særligt sårbar over for denne udfordring og derfor er særligt udsat for vandknaphed, ekstremt voldsomme vejrfænomener og manglende fødevaresikkerhed som følge af tørke og ørkendannelse; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at de alvorligste konsekvenser af klimaændringerne vil kunne mærkes i udviklingslandene, navnlig i de mindst udviklede lande og små udviklingsøstater, der ikke har tilstrækkelige ressourcer til at forberede sig på og tilpasse sig de klimaforandringer, som indtræffer; der henviser til, at Afrika ifølge Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) er særligt sårbar over for denne udfordring og derfor er særligt udsat for vandknaphed, ekstremt voldsomme vejrfænomener og manglende fødevaresikkerhed som følge af tørke og ørkendannelse;

| E. | der henviser til, at klimaændringer kan skærpe konkurrencen om ressourcer, såsom fødevarer, vand og græsningsarealer, og forværre økonomisk modgang og politisk ustabilitet og inden for en ikke alt for fjern fremtid kan blive den væsentligste årsag til folkevandringer, både inden for og på tværs af de nationale grænser; der henviser til, at migrationsproblematikken derfor bør sættes højt på den internationale dagsorden; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at klimaændringer kan skærpe konkurrencen om ressourcer, såsom fødevarer, vand og græsningsarealer, og forværre økonomisk modgang og politisk ustabilitet og inden for en ikke alt for fjern fremtid kan blive den væsentligste årsag til folkevandringer, både inden for og på tværs af de nationale grænser; der henviser til, at migrationsproblematikken derfor bør sættes højt på den internationale dagsorden;

| F. | der henviser til, at EU den 6. marts 2015 fremsendte EU's og dets medlemsstaters tilsigtede nationalt bestemte bidrag til UNFCCC og derved forpligtede sig til et bindende mål om mindst 40 % national reduktion af drivhusgasemissionerne senest i 2030 i forhold til 1990-niveauet; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at EU den 6. marts 2015 fremsendte EU's og dets medlemsstaters tilsigtede nationalt bestemte bidrag til UNFCCC og derved forpligtede sig til et bindende mål om mindst 40 % national reduktion af drivhusgasemissionerne senest i 2030 i forhold til 1990-niveauet;

| G. | der henviser til, at en ambitiøs politik for afbødning af klimaændringer kan skabe vækst og beskæftigelse; der imidlertid henviser til, at visse bestemte sektorer med høj kulstofintensitet og høj handelsintensitet kan udsættes for kulstoflækage, hvis der ikke findes et tilsvarende ambitionsniveau på andre markeder; der henviser til, at det derfor er nødvendigt med passende beskyttelse mod kulstoflækage for at beskytte beskæftigelsen i disse specifikke sektorer; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at en ambitiøs politik for afbødning af klimaændringer kan skabe vækst og beskæftigelse; der imidlertid henviser til, at visse bestemte sektorer med høj kulstofintensitet og høj handelsintensitet kan udsættes for kulstoflækage, hvis der ikke findes et tilsvarende ambitionsniveau på andre markeder; der henviser til, at det derfor er nødvendigt med passende beskyttelse mod kulstoflækage for at beskytte beskæftigelsen i disse specifikke sektorer;

1.

minder om, at klimaændringerne er en af de største udfordringer for menneskeheden, og at alle stater og alle aktører i hele verden er nødt til at gøre deres yderste for at begrænse problemerne; understreger, at Parisaftalen er et stort skridt i denne retning, selv om der fortsat skal gøres meget mere;

Videnskabeligt grundlag for klimaindsatsen

Videnskabeligt grundlag for klimaindsatsen

| 2. | minder om, at det i henhold til den videnskabelige dokumentation, som blev forelagt i IPCC AR 5 fra 2014, er ubestrideligt, at der sker en opvarmning af klimasystemet, at klimaet er under forandring, og at menneskelige aktiviteter har været den fremherskende årsag til den opvarmning, der er blevet konstateret siden midten af det 20. århundrede; er bekymret over, at de udbredte og dybtgående konsekvenser af klimaændringerne allerede er åbenbare i naturlige og menneskeskabte systemer i alle verdensdele og i verdenshavene; |
| --- | --- |

2.

minder om, at det i henhold til den videnskabelige dokumentation, som blev forelagt i IPCC AR 5 fra 2014, er ubestrideligt, at der sker en opvarmning af klimasystemet, at klimaet er under forandring, og at menneskelige aktiviteter har været den fremherskende årsag til den opvarmning, der er blevet konstateret siden midten af det 20. århundrede; er bekymret over, at de udbredte og dybtgående konsekvenser af klimaændringerne allerede er åbenbare i naturlige og menneskeskabte systemer i alle verdensdele og i verdenshavene;

| 3. | henviser til de globale kulstofbudgetter, som IPCC har fremlagt i sin femte vurderingsrapport og konkluderer, at fortsættelse af det nuværende niveau af globale drivhusgasemissioner vil forbruge det resterende kulstofbudget, som skal begrænse stigningen i den globale gennemsnitstemperatur til 1,5 oC i løbet af de næste fire år; understreger, at alle lande for at undgå de værste konsekvenser af den globale opvarmning bør fremskynde overgangen til CO2-neutrale drivhusgasemissioner og modstandsdygtighed over for klimaændringer, således som det er aftalt i Parisaftalen; |
| --- | --- |

3.

henviser til de globale kulstofbudgetter, som IPCC har fremlagt i sin femte vurderingsrapport og konkluderer, at fortsættelse af det nuværende niveau af globale drivhusgasemissioner vil forbruge det resterende kulstofbudget, som skal begrænse stigningen i den globale gennemsnitstemperatur til 1,5 o

2

| 4. | gentager, at det er vigtigt at basere den globale klimaindsats på den bedst tilgængelige viden, og ser frem til den forberedende dialog i 2018, der går forud for UNFCCC's frist i 2020 for genindsendelsen af de nationalt bestemte bidrag (NDC'er) for 2030, og til den første globale statusopgørelse i 2023 som en mulighed for at føre dette princip ud i livet; |
| --- | --- |

4.

gentager, at det er vigtigt at basere den globale klimaindsats på den bedst tilgængelige viden, og ser frem til den forberedende dialog i 2018, der går forud for UNFCCC's frist i 2020 for genindsendelsen af de nationalt bestemte bidrag (NDC'er) for 2030, og til den første globale statusopgørelse i 2023 som en mulighed for at føre dette princip ud i livet;

| 5. | opfordrer til dialog mellem IPCC's eksperter og aftalens parter mens resultaterne af den sjette vurderingscyklus udarbejdes og offentliggøres; udtrykker tilfredshed med IPCC's beslutning om at udarbejde en særlig rapport i 2018 om virkningerne af en global opvarmning på 1,5 oC over det førindustrielle niveau og dertil knyttede globale drivhusgasemissionstilgange; |
| --- | --- |

5.

opfordrer til dialog mellem IPCC's eksperter og aftalens parter mens resultaterne af den sjette vurderingscyklus udarbejdes og offentliggøres; udtrykker tilfredshed med IPCC's beslutning om at udarbejde en særlig rapport i 2018 om virkningerne af en global opvarmning på 1,5 o

Parisaftalen — ratificeringen og gennemførelsen af forpligtelser

Parisaftalen — ratificeringen og gennemførelsen af forpligtelser

| 6. | glæder sig over det ualmindeligt hurtige ratifikationstempo og den hurtige ikrafttræden af Parisaftalen samt den globale vilje til en fuldstændig og hurtig gennemførelse heraf, således som det udtrykkes i Marrakeshhandlingserklæringen; opfordrer indtrængende alle parter til hurtigst muligt at ratificere aftalen; |
| --- | --- |

6.

glæder sig over det ualmindeligt hurtige ratifikationstempo og den hurtige ikrafttræden af Parisaftalen samt den globale vilje til en fuldstændig og hurtig gennemførelse heraf, således som det udtrykkes i Marrakeshhandlingserklæringen; opfordrer indtrængende alle parter til hurtigst muligt at ratificere aftalen;

| 7. | udtrykker tilfredshed med det forhold, at alle parter på COP 22 i Marrakesh forpligtede sig til en fortsat indsats på grundlag af Parisforpligtelserne, uafhængigt af ændringer i de politiske forhold; |
| --- | --- |

7.

udtrykker tilfredshed med det forhold, at alle parter på COP 22 i Marrakesh forpligtede sig til en fortsat indsats på grundlag af Parisforpligtelserne, uafhængigt af ændringer i de politiske forhold;

| 8. | udtrykker sin skuffelse over den amerikanske præsident Donald Trumps bekendtgørelse om, at han har til hensigt at trække USA fra Parisaftalen; beklager denne beslutning, da den udgør et skridt i den forkerte retning; påpeger, at den formelle tilbagetrækning tidligst kan træde i kraft efter det næste amerikanske præsidentvalg i 2020; glæder sig over de stærke reaktioner fra regeringerne i hele verden og deres fortsatte og styrkede støtte til den fulde gennemførelse af Parisaftalen; bemærker med tilfredshed at nogle amerikanske stater og større byer samt private virksomheder har givet tilsagn om fortsat at overholde de amerikanske forpligtelser i henhold til Parisaftalen; |
| --- | --- |

8.

udtrykker sin skuffelse over den amerikanske præsident Donald Trumps bekendtgørelse om, at han har til hensigt at trække USA fra Parisaftalen; beklager denne beslutning, da den udgør et skridt i den forkerte retning; påpeger, at den formelle tilbagetrækning tidligst kan træde i kraft efter det næste amerikanske præsidentvalg i 2020; glæder sig over de stærke reaktioner fra regeringerne i hele verden og deres fortsatte og styrkede støtte til den fulde gennemførelse af Parisaftalen; bemærker med tilfredshed at nogle amerikanske stater og større byer samt private virksomheder har givet tilsagn om fortsat at overholde de amerikanske forpligtelser i henhold til Parisaftalen;

| 9. | udtrykker sin tilfredshed med, at alle større parter har bekræftet deres engagement i Parisaftalen efter meddelelsen fra præsident Trump; |
| --- | --- |

9.

udtrykker sin tilfredshed med, at alle større parter har bekræftet deres engagement i Parisaftalen efter meddelelsen fra præsident Trump;

| 10. | understreger, at Europa nu skal tage lederskab i forsvaret af Parisaftalen for at sikre fremtiden for både vores miljø og vores industrier; bifalder, at EU vil styrke eksisterende partnerskaber og søge nye alliancer; |
| --- | --- |

10.

understreger, at Europa nu skal tage lederskab i forsvaret af Parisaftalen for at sikre fremtiden for både vores miljø og vores industrier; bifalder, at EU vil styrke eksisterende partnerskaber og søge nye alliancer;

| 11. | påpeger de hurtige fremskridt, der hidtil er gjort med at omsætte EU's internationale engagement i EU-lovgivning om en robust 2030-ramme for klima- og energipolitikken, og understreger, at den agter at afslutte denne lovgivningsproces inden udgangen af 2017; |
| --- | --- |

11.

påpeger de hurtige fremskridt, der hidtil er gjort med at omsætte EU's internationale engagement i EU-lovgivning om en robust 2030-ramme for klima- og energipolitikken, og understreger, at den agter at afslutte denne lovgivningsproces inden udgangen af 2017;

| 12. | insisterer på, at det især efter præsident Trumps meddelelse er vigtigt at have hensigtsmæssige bestemmelser mod kulstoflækage og sikre, at virksomheder, der er blandt de mest effektive, og som har en høj kulstofintensitet og stor handelsintensitet, får de kvoter, de har behov for, gratis; anmoder Kommissionen om at undersøge effektiviteten og lovligheden af supplerende foranstaltninger til beskyttelse af industrier med risiko for kulstoflækage, f.eks. CO2-afgiftsjustering ved grænsen og forbrugsafgifter, navnlig for varer fra lande, der ikke opfylder deres forpligtelser i henhold til Parisaftalen; |
| --- | --- |

12.

insisterer på, at det især efter præsident Trumps meddelelse er vigtigt at have hensigtsmæssige bestemmelser mod kulstoflækage og sikre, at virksomheder, der er blandt de mest effektive, og som har en høj kulstofintensitet og stor handelsintensitet, får de kvoter, de har behov for, gratis; anmoder Kommissionen om at undersøge effektiviteten og lovligheden af supplerende foranstaltninger til beskyttelse af industrier med risiko for kulstoflækage, f.eks. CO2

| 13. | understreger, at tilsagn i henhold til Parisaftalen om at begrænse stigningen i den globale gennemsnitstemperatur til et godt stykke under 2 oC over det førindustrielle niveau og fortsætte bestræbelserne på at begrænse temperaturstigningen til 1,5 oC samt målet om at nå en balance mellem menneskeskabte emissioner fra kilder og optag gennem dræn af drivhusgasser (»kulstofneutralitet«) i anden halvdel af dette århundrede på et retfærdigt grundlag udgør et afgørende gennembrud i den kollektive globale indsats i retning af en overgang til en klimarobust og klimaneutral global økonomi; |
| --- | --- |

13.

understreger, at tilsagn i henhold til Parisaftalen om at begrænse stigningen i den globale gennemsnitstemperatur til et godt stykke under 2 o

o

| 14. | minder om, at en begrænsning af stigningen i den globale gennemsnitlige temperatur til et godt stykke under 2 oC ikke er nogen garanti for, at det er muligt at undgå betydelige uønskede klimapåvirkninger; erkender, at de nuværende tilsagn endnu ikke er tilstrækkelige til at nå Parisaftalens mål; understreger derfor, at globale drivhusgasemissioner skal toppe så hurtigt som muligt, og at alle parter, især alle G20-landene, bør øge deres indsats og opgradere deres nationalt bestemte bidrag inden 2020 inden for rammerne af den forberedende dialog i 2018; minder om, at globale kulstofemissioner skal udfases senest i 2050; mener, at indførelse af politikker og foranstaltninger til opfyldelse og eventuel overskridelse af de nationalt bestemte bidrag bør være en central national prioritet for alle lande, og at disse bør revideres hvert femte år i overensstemmelse med ambitionsmekanismen i Parisaftalen; anerkender ikke desto mindre, at stringensen og ambitionsniveauet for indenlandske emissionsreduktionsstrategier ikke er betinget af, at der forelægges et opdateret nationalt bestemt bidrag; |
| --- | --- |

14.

minder om, at en begrænsning af stigningen i den globale gennemsnitlige temperatur til et godt stykke under 2 o

| 15. | opfordrer alle parter til at sikre, at deres nationalt bestemte bidrag er i overensstemmelse med det langsigtede temperaturmål i Parisaftalen; understreger, at der bør tages højde for arbejdet i forbindelse med IPCC's særberetning om virkningerne af temperaturstigningen på 1,5 oC og tilgangene hertil samt konklusionerne fra den forberedende dialog i 2018; minder i den forbindelse om G7-forpligtelsen til langt forud for den aftalte frist i 2020 at præsentere udviklingsstrategier for lave drivhusgasemissioner frem til midten af dette århundrede; udtrykker sin vilje til at deltage fuldt ud i udviklingen af EU's strategi på grundlag af Kommissionens analyse som bebudet i sin meddelelse »Vejen fra Paris« af 2. marts 2016 (COM(2016)0110); |
| --- | --- |

15.

opfordrer alle parter til at sikre, at deres nationalt bestemte bidrag er i overensstemmelse med det langsigtede temperaturmål i Parisaftalen; understreger, at der bør tages højde for arbejdet i forbindelse med IPCC's særberetning om virkningerne af temperaturstigningen på 1,5 o

| 16. | understreger det særlige ansvar for alle større økonomier, der samlet set tegner sig for tre fjerdedele af verdens emissioner, og mener, at klimaindsatsen fortsat bør være et centralt spørgsmål i G7 og G20, især inden for områder som gennemførelsen af nationalt bestemt bidrag, strategier frem til 2050, reform af fossil brændstofstøtte, udledning af kulstof, ren energi m.m.; understreger behovet for at fortsætte med inddragelsen af de større økonomier på ministerplan i fora som f.eks. Clean Energy Ministerial; |
| --- | --- |

16.

understreger det særlige ansvar for alle større økonomier, der samlet set tegner sig for tre fjerdedele af verdens emissioner, og mener, at klimaindsatsen fortsat bør være et centralt spørgsmål i G7 og G20, især inden for områder som gennemførelsen af nationalt bestemt bidrag, strategier frem til 2050, reform af fossil brændstofstøtte, udledning af kulstof, ren energi m.m.; understreger behovet for at fortsætte med inddragelsen af de større økonomier på ministerplan i fora som f.eks. Clean Energy Ministerial;

| 17. | opfordrer Den Europæiske Union til at forpligte sig til yderligere emissionsreduktioner i dens NDC for 2030 efter den forberedende dialog i 2018; |
| --- | --- |

17.

opfordrer Den Europæiske Union til at forpligte sig til yderligere emissionsreduktioner i dens NDC for 2030 efter den forberedende dialog i 2018;

| 18. | understreger vigtigheden af at demonstrere EU's overholdelse af Parisaftalen, bl.a. ved at gennemføre aftalen med EU-lovgivning, herunder en hurtig vedtagelse af EU's klimaforordning og revisionen af EU's emissionshandelsdirektiv fra medlovgivernes side, samt en rettidig skærpelse af EU's mål og politiske instrumenter; minder om, at alle parter er blevet opfordret til senest i 2020 at forelægge UNFCCC's sekretariat langfristede udviklingsstrategier for lave drivhusgasemissioner frem til midten af århundredet; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til med henblik på at overholde aftalens forpligtelser inden COP 24 at forberede en strategi for EU med det mål at opnå kulstofneutralitet i midten af århundredet, hvori der sikres en omkostningseffektiv vej hen imod opfyldelsen af målet om kulstofneutralitet som vedtaget i Parisaftalen med henblik på at holde den globale gennemsnitlige temperaturstigning et godt stykke under 2 oC og fortsætte indsatsen for at begrænse stigningen til 1,5 oC; mener, at denne proces bør indledes så tidligt som muligt for at give mulighed for en omfattende debat, hvori Parlamentet bør spille en afgørende rolle sammen med repræsentanter for nationale, regionale og lokale myndigheder samt civilsamfundet og erhvervslivet; minder om, at indsatsen i EU alene imidlertid ikke vil være tilfredsstillende, og kræver derfor, at Kommissionen og Rådet øger deres aktiviteter for at tilskynde andre partnere til at gøre det samme; |
| --- | --- |

18.

understreger vigtigheden af at demonstrere EU's overholdelse af Parisaftalen, bl.a. ved at gennemføre aftalen med EU-lovgivning, herunder en hurtig vedtagelse af EU's klimaforordning og revisionen af EU's emissionshandelsdirektiv fra medlovgivernes side, samt en rettidig skærpelse af EU's mål og politiske instrumenter; minder om, at alle parter er blevet opfordret til senest i 2020 at forelægge UNFCCC's sekretariat langfristede udviklingsstrategier for lave drivhusgasemissioner frem til midten af århundredet; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til med henblik på at overholde aftalens forpligtelser inden COP 24 at forberede en strategi for EU med det mål at opnå kulstofneutralitet i midten af århundredet, hvori der sikres en omkostningseffektiv vej hen imod opfyldelsen af målet om kulstofneutralitet som vedtaget i Parisaftalen med henblik på at holde den globale gennemsnitlige temperaturstigning et godt stykke under 2 o

o

| 19. | glæder sig over Parisaftalens tilsagn om at reducere de globale emissioner til nul i løbet af anden halvdel af dette århundrede; erkender, at dette betyder, at de fleste sektorer i EU skal nå målet om CO2-neutralitet betydeligt tidligere; |
| --- | --- |

19.

glæder sig over Parisaftalens tilsagn om at reducere de globale emissioner til nul i løbet af anden halvdel af dette århundrede; erkender, at dette betyder, at de fleste sektorer i EU skal nå målet om CO2

| 20. | mener, at der bør ske fremskridt i forhandlingerne om de vigtigste elementer i Parisaftalen, herunder en udvidet ramme for gennemsigtighed, oplysninger om status på verdensplan, yderligere retningslinjer for tilsigtede nationalt bestemte bidrag, forståelse for differentiering, tab og skade, klimafinansiering og kapacitetsstøtte, inklusive forvaltning på flere niveauer, samt en mekanisme til at lette gennemførelsen og fremme overholdelsen; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at overholde de forpligtelser, der blev vedtaget inden for rammerne af Parisaftalen, navnlig vedrørende EU's bidrag til afbødning og tilpasning samt støtte til finansiering, teknologioverførsel og kapacitetsopbygning; |
| --- | --- |

20.

mener, at der bør ske fremskridt i forhandlingerne om de vigtigste elementer i Parisaftalen, herunder en udvidet ramme for gennemsigtighed, oplysninger om status på verdensplan, yderligere retningslinjer for tilsigtede nationalt bestemte bidrag, forståelse for differentiering, tab og skade, klimafinansiering og kapacitetsstøtte, inklusive forvaltning på flere niveauer, samt en mekanisme til at lette gennemførelsen og fremme overholdelsen; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at overholde de forpligtelser, der blev vedtaget inden for rammerne af Parisaftalen, navnlig vedrørende EU's bidrag til afbødning og tilpasning samt støtte til finansiering, teknologioverførsel og kapacitetsopbygning;

| 21. | understreger, at tiden er en afgørende faktor for så vidt angår den fælles indsats for at bekæmpe klimaændringer og opfylde Parisaftalen; understreger, at EU både har kapaciteten til og ansvaret for at gå forrest med et godt eksempel og straks påbegynde arbejdet med at bringe sine klima- og energimål i overensstemmelse med det internationalt aftalte mål om at begrænse stigningen i den globale gennemsnitstemperatur til under 2 oC, samtidig med at der fortsat gøres en indsats for at begrænse denne stigning til 1,5 oC; |
| --- | --- |

21.

understreger, at tiden er en afgørende faktor for så vidt angår den fælles indsats for at bekæmpe klimaændringer og opfylde Parisaftalen; understreger, at EU både har kapaciteten til og ansvaret for at gå forrest med et godt eksempel og straks påbegynde arbejdet med at bringe sine klima- og energimål i overensstemmelse med det internationalt aftalte mål om at begrænse stigningen i den globale gennemsnitstemperatur til under 2 o

o

| 22. | minder om, at tidlig dekarbonisering er nødvendig, hvis dette globale gennemsnitstemperaturmål skal nås, og at globale drivhusgasemissioner skal toppe så hurtigt som muligt; minder om, at globale emissioner skal udfases senest i 2050 eller kort derefter for at holde verden på en omkostningseffektiv emissionsrute, der er forenelig med temperaturmålene i Parisaftalen; opfordrer alle de parter, der er i stand til det, til at forfølge deres nationale dekarboniseringsmål og -strategier ved at prioritere udfasningen af emissioner fra kul, som er den mest forurenende energikilde, og opfordrer EU til at arbejde sammen med sine internationale partnere med dette for øje og vise et godt eksempel på god praksis; |
| --- | --- |

22.

minder om, at tidlig dekarbonisering er nødvendig, hvis dette globale gennemsnitstemperaturmål skal nås, og at globale drivhusgasemissioner skal toppe så hurtigt som muligt; minder om, at globale emissioner skal udfases senest i 2050 eller kort derefter for at holde verden på en omkostningseffektiv emissionsrute, der er forenelig med temperaturmålene i Parisaftalen; opfordrer alle de parter, der er i stand til det, til at forfølge deres nationale dekarboniseringsmål og -strategier ved at prioritere udfasningen af emissioner fra kul, som er den mest forurenende energikilde, og opfordrer EU til at arbejde sammen med sine internationale partnere med dette for øje og vise et godt eksempel på god praksis;

| 23. | hilser UNFCCC-processens inklusive tilgang velkommen; mener, at spørgsmålet om erhvervede eller modstridende interesser skal behandles for at sikre effektiv deltagelse; opfordrer i denne forbindelse til, at alle deltagerne i processen indfører retningslinjer eller procedurer, der fremmer åbenhed, gennemsigtighed og inklusivitet uden at gå på kompromis med formålene og målene i UNFCCC og Paris-aftalen; |
| --- | --- |

23.

hilser UNFCCC-processens inklusive tilgang velkommen; mener, at spørgsmålet om erhvervede eller modstridende interesser skal behandles for at sikre effektiv deltagelse; opfordrer i denne forbindelse til, at alle deltagerne i processen indfører retningslinjer eller procedurer, der fremmer åbenhed, gennemsigtighed og inklusivitet uden at gå på kompromis med formålene og målene i UNFCCC og Paris-aftalen;

| 24. | opfordrer alle medlemsstater til at ratificere Dohatillægget til Kyotoprotokollen; |
| --- | --- |

24.

opfordrer alle medlemsstater til at ratificere Dohatillægget til Kyotoprotokollen;

COP 23 i Bonn

COP 23 i Bonn

| 25. | glæder sig over det tilsagn, der blev givet i Marrakesh, om at færdiggøre arbejdsprogrammet med henblik på at udarbejde detaljerede gennemførelsesbestemmelser til Parisaftalen senest i 2018; mener, at COP 23 er en vigtig milepæl i dette tekniske arbejde; |
| --- | --- |

25.

glæder sig over det tilsagn, der blev givet i Marrakesh, om at færdiggøre arbejdsprogrammet med henblik på at udarbejde detaljerede gennemførelsesbestemmelser til Parisaftalen senest i 2018; mener, at COP 23 er en vigtig milepæl i dette tekniske arbejde;

| 26. | ser frem til at opnå præcisering af strukturen af den forberedende dialog i 2018 under COP 23, som vil være en vigtig lejlighed til at gøre status over fremskridtene i forhold til aftalens begrænsningsmål og som grundlag for forberedelsen og revisionen af parternes nationalt bestemte bidrag for 2030 senest i 2020 for at nå aftalens mål; mener, at EU bør spille en proaktiv rolle i denne første forberedende dialog for at gøre status over den fælles ambition og fremskridtene med opfyldelsen af forpligtelserne; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i god tid forud for den forberedende dialog at fremlægge yderligere forpligtelser om drivhusgasreduktioner, der går ud over de nuværende forpligtelser i henhold til Parisaftalen og bidrager behørigt til at lukke afbødningshullet i overensstemmelse med EU's evner; |
| --- | --- |

26.

ser frem til at opnå præcisering af strukturen af den forberedende dialog i 2018 under COP 23, som vil være en vigtig lejlighed til at gøre status over fremskridtene i forhold til aftalens begrænsningsmål og som grundlag for forberedelsen og revisionen af parternes nationalt bestemte bidrag for 2030 senest i 2020 for at nå aftalens mål; mener, at EU bør spille en proaktiv rolle i denne første forberedende dialog for at gøre status over den fælles ambition og fremskridtene med opfyldelsen af forpligtelserne; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i god tid forud for den forberedende dialog at fremlægge yderligere forpligtelser om drivhusgasreduktioner, der går ud over de nuværende forpligtelser i henhold til Parisaftalen og bidrager behørigt til at lukke afbødningshullet i overensstemmelse med EU's evner;

| 27. | minder om, at en øget afbødningsindsats i perioden før 2020 er en absolut forudsætning for at nå de langsigtede mål i Parisaftalen, og kræver, at EU sikrer, at handling på mellemkort sigt fortsat er på dagsordenen for COP 23; |
| --- | --- |

27.

minder om, at en øget afbødningsindsats i perioden før 2020 er en absolut forudsætning for at nå de langsigtede mål i Parisaftalen, og kræver, at EU sikrer, at handling på mellemkort sigt fortsat er på dagsordenen for COP 23;

Klimafinansiering og andre gennemførelsesmidler

Klimafinansiering og andre gennemførelsesmidler

| 28. | glæder sig over »Roadmap to $100 Billion« (køreplan for 100 mia. USD) til at nå målet om at mobilisere 100 mia. USD inden udgangen af 2020 til klimaindsatsen i udviklingslandene; understreger, at mobiliseringsmålene er blevet videreført indtil 2025 som vedtaget af COP 21; |
| --- | --- |

28.

glæder sig over »Roadmap to $100 Billion« (køreplan for 100 mia. USD) til at nå målet om at mobilisere 100 mia. USD inden udgangen af 2020 til klimaindsatsen i udviklingslandene; understreger, at mobiliseringsmålene er blevet videreført indtil 2025 som vedtaget af COP 21;

| 29. | glæder sig over parternes forpligtelse i Parisaftalen til at gøre al økonomisk bistand afhængig af en stræben mod lave drivhusgasemissioner og klimabestandig udvikling; mener derfor, at EU omgående skal sætte ind over for de finansielle strømme til fossile brændstoffer og kulstofintensiv infrastruktur; |
| --- | --- |

29.

glæder sig over parternes forpligtelse i Parisaftalen til at gøre al økonomisk bistand afhængig af en stræben mod lave drivhusgasemissioner og klimabestandig udvikling; mener derfor, at EU omgående skal sætte ind over for de finansielle strømme til fossile brændstoffer og kulstofintensiv infrastruktur;

| 30. | anerkender, at det er vigtigt at se på mekanismen for tab og skade i Parisaftalen og støtter kraftigt, at mekanismen drøftes under COP 23 i Bonn; |
| --- | --- |

30.

anerkender, at det er vigtigt at se på mekanismen for tab og skade i Parisaftalen og støtter kraftigt, at mekanismen drøftes under COP 23 i Bonn;

| 31. | understreger betydningen af fortsat at sætte menneskerettighederne i centrum for klimaindsatsen og kræver, at Kommissionen og medlemsstaterne sikrer, at man under forhandlingerne om tilpasningstiltag erkender nødvendigheden af at respektere, beskytte og fremme menneskerettighederne, herunder bl.a. ligestilling, kvinders fuldgyldige og ligeværdige medvirken og aktiv fremme af en retfærdig omskoling af arbejdskraften, som fremmer ordentlige arbejdsforhold og kvalitetsarbejdspladser for alle; |
| --- | --- |

31.

understreger betydningen af fortsat at sætte menneskerettighederne i centrum for klimaindsatsen og kræver, at Kommissionen og medlemsstaterne sikrer, at man under forhandlingerne om tilpasningstiltag erkender nødvendigheden af at respektere, beskytte og fremme menneskerettighederne, herunder bl.a. ligestilling, kvinders fuldgyldige og ligeværdige medvirken og aktiv fremme af en retfærdig omskoling af arbejdskraften, som fremmer ordentlige arbejdsforhold og kvalitetsarbejdspladser for alle;

| 32. | glæder sig over det stadigt stigende niveau af EU-klimafinansiering, men understreger, at det er nødvendigt med en yderligere indsats; understreger, at det er afgørende at sikre, at andre udviklede parter yder deres bidrag til målet om de 100 mia. USD; efterlyser konkrete EU-tilsagn og internationale tilsagn om at skaffe yderligere finansieringskilder; |
| --- | --- |

32.

glæder sig over det stadigt stigende niveau af EU-klimafinansiering, men understreger, at det er nødvendigt med en yderligere indsats; understreger, at det er afgørende at sikre, at andre udviklede parter yder deres bidrag til målet om de 100 mia. USD; efterlyser konkrete EU-tilsagn og internationale tilsagn om at skaffe yderligere finansieringskilder;

| 33. | kræver et ambitiøst engagement fra regeringer og offentlige og private finansielle institutioner, herunder banker, pensionsfonde og forsikringsselskaber, i at tilpasse udlåns- og investeringspraksis til det globale gennemsnitstemperaturmål på et godt stykke under 2o C på linje med artikel 2, stk. 1, litra c), i Parisaftalen, og frigøre sig fra fossile brændstoffer, ved bl.a. at udfase eksportkreditter til investeringer i fossile brændstoffer; opfordrer til, at der indføres særlige offentlige garantier for at fremme grønne investeringer, miljømærker og skattefordele for grønne investeringsfonde og i forbindelse med udstedelse af grønne obligationer; |
| --- | --- |

33.

kræver et ambitiøst engagement fra regeringer og offentlige og private finansielle institutioner, herunder banker, pensionsfonde og forsikringsselskaber, i at tilpasse udlåns- og investeringspraksis til det globale gennemsnitstemperaturmål på et godt stykke under 2o

| 34. | erkender, at ændringer af de nationale og internationale skatte- og afgiftssystemer, herunder overførsel af skattebyrden fra arbejde til kapital, princippet om, at forureneren betaler, udfasning af investeringer i fossile energikilder og en passende kulstofpris, er afgørende for at skabe et økonomisk miljø, der fremmer offentlige og private investeringer, som vil gøre det muligt at opfylde målene for bæredygtig udvikling under industripolitikkerne; |
| --- | --- |

34.

erkender, at ændringer af de nationale og internationale skatte- og afgiftssystemer, herunder overførsel af skattebyrden fra arbejde til kapital, princippet om, at forureneren betaler, udfasning af investeringer i fossile energikilder og en passende kulstofpris, er afgørende for at skabe et økonomisk miljø, der fremmer offentlige og private investeringer, som vil gøre det muligt at opfylde målene for bæredygtig udvikling under industripolitikkerne;

| 35. | tilskynder til øget samarbejde mellem udviklede lande og udviklingslande, bl.a. inden for rammerne af NDC-partnerskabet, således at landene får mere effektiv adgang til den tekniske viden og den økonomiske støtte, der er nødvendig for at indføre politikker for at opfylde og overstige deres nationalt bestemte bidrag; |
| --- | --- |

35.

tilskynder til øget samarbejde mellem udviklede lande og udviklingslande, bl.a. inden for rammerne af NDC-partnerskabet, således at landene får mere effektiv adgang til den tekniske viden og den økonomiske støtte, der er nødvendig for at indføre politikker for at opfylde og overstige deres nationalt bestemte bidrag;

| 36. | opfordrer Kommissionen til at foretage en fuldstændig evaluering af Parisaftalens eventuelle konsekvenser for EU-budgettet og til at udvikle en specifik og automatisk EU-finansieringsmekanisme, som yder supplerende og tilstrækkelige midler for at sikre, at EU bidrager med sin rimelige andel af det internationale klimafinansieringsmål på 100 mia. USD; |
| --- | --- |

36.

opfordrer Kommissionen til at foretage en fuldstændig evaluering af Parisaftalens eventuelle konsekvenser for EU-budgettet og til at udvikle en specifik og automatisk EU-finansieringsmekanisme, som yder supplerende og tilstrækkelige midler for at sikre, at EU bidrager med sin rimelige andel af det internationale klimafinansieringsmål på 100 mia. USD;

| 37. | opfordrer til konkrete tilsagn om at skabe yderligere kilder til klimafinansiering, bl.a. ved at indføre en afgift på finansielle transaktioner, henlæggelse af visse af EU's ETS-emissionskvoter i perioden 2021-2030 samt afsættelse af indtægter fra EU-indgreb og andre internationale indgreb over for emissioner fra luft- og skibsfarten til internationale klimafinansieringsformål og den grønne klimafond; |
| --- | --- |

37.

opfordrer til konkrete tilsagn om at skabe yderligere kilder til klimafinansiering, bl.a. ved at indføre en afgift på finansielle transaktioner, henlæggelse af visse af EU's ETS-emissionskvoter i perioden 2021-2030 samt afsættelse af indtægter fra EU-indgreb og andre internationale indgreb over for emissioner fra luft- og skibsfarten til internationale klimafinansieringsformål og den grønne klimafond;

Ikkestatslige aktørers rolle

Ikkestatslige aktørers rolle

| 38. | understreger indsatsen fra et stadig bredere udvalg af ikkestatslige aktører for at dekarbonisere og blive mere modstandsdygtige over for klimaændringer; understreger derfor vigtigheden af en struktureret og konstruktiv dialog mellem regeringer, erhvervslivet, byer, regioner, internationale organisationer, civilsamfundet og højere læreanstalter og af at sikre, at de bliver inddraget i planlægningen og gennemførelsen af skalerbare klimaforanstaltninger med henblik på at fremme en solid global indsats for at skabe et samfund, der har lave CO2-emissioner og er modstandsdygtige, og vise fremskridt hen imod opfyldelsen af målene i Parisaftalen; |
| --- | --- |

38.

understreger indsatsen fra et stadig bredere udvalg af ikkestatslige aktører for at dekarbonisere og blive mere modstandsdygtige over for klimaændringer; understreger derfor vigtigheden af en struktureret og konstruktiv dialog mellem regeringer, erhvervslivet, byer, regioner, internationale organisationer, civilsamfundet og højere læreanstalter og af at sikre, at de bliver inddraget i planlægningen og gennemførelsen af skalerbare klimaforanstaltninger med henblik på at fremme en solid global indsats for at skabe et samfund, der har lave CO2

| 39. | opfordrer EU og dens medlemsstater til sammen med andre parter i UNFCCC at fremme en proces, der aktivt involverer ikkestatslige aktører i forhandlingerne om gennemførelsen af Parisaftalen, og støtter deres bestræbelser på at bidrage til opfyldelsen af en stats NDC på trods af nationale politiske forandringer og sætter dem i stand til at udforske nye former for deltagelse og associering inden for rammerne af UNFCCC; |
| --- | --- |

39.

opfordrer EU og dens medlemsstater til sammen med andre parter i UNFCCC at fremme en proces, der aktivt involverer ikkestatslige aktører i forhandlingerne om gennemførelsen af Parisaftalen, og støtter deres bestræbelser på at bidrage til opfyldelsen af en stats NDC på trods af nationale politiske forandringer og sætter dem i stand til at udforske nye former for deltagelse og associering inden for rammerne af UNFCCC;

| 40. | understreger den vigtige rolle, som platformen for ikkestatslige aktørers klimaindsats (NAZCA) spiller for at fremme og spore ikkestatslige aktørers indsats, såsom den globale borgmesteraftale, Mission Innovation, InsuResilience, Sustainable Energy for All og NDC-partnerskabet; |
| --- | --- |

40.

understreger den vigtige rolle, som platformen for ikkestatslige aktørers klimaindsats (NAZCA) spiller for at fremme og spore ikkestatslige aktørers indsats, såsom den globale borgmesteraftale, Mission Innovation, InsuResilience, Sustainable Energy for All og NDC-partnerskabet;

| 41. | glæder sig over indsatsen fra klimaforkæmpere under Marrakesh-partnerskabet for klimaindsats; |
| --- | --- |

41.

glæder sig over indsatsen fra klimaforkæmpere under Marrakesh-partnerskabet for klimaindsats;

| 42. | opfordrer EU og medlemsstaterne til i samarbejde med alle civilsamfundets aktører (institutioner, den private sektor, NGO'er og lokalsamfund) at udvikle nedbringelsesinitiativer inden for nøglesektorer (energi, teknologier, byer, transport) samt initiativer vedrørende tilpasning og modstandsdygtighed, navnlig for adgang til vand, fødevaresikkerhed eller risikoforebyggelse; opfordrer alle regeringer og alle civilsamfundsaktører til at støtte og styrke denne handlingsdagsorden; |
| --- | --- |

42.

opfordrer EU og medlemsstaterne til i samarbejde med alle civilsamfundets aktører (institutioner, den private sektor, NGO'er og lokalsamfund) at udvikle nedbringelsesinitiativer inden for nøglesektorer (energi, teknologier, byer, transport) samt initiativer vedrørende tilpasning og modstandsdygtighed, navnlig for adgang til vand, fødevaresikkerhed eller risikoforebyggelse; opfordrer alle regeringer og alle civilsamfundsaktører til at støtte og styrke denne handlingsdagsorden;

| 43. | minder FN og parterne i UNFCCC om, at individuelle tiltag er lige så vigtige som regeringernes og institutionernes tiltag; opfordrer derfor til, at der udvises større handlingskraft med hensyn til at gennemføre oplysningskampagner og aktiviteter for at øge bevidstheden og informere offentligheden om små og store tiltag, der kan bidrage til at bekæmpe klimaændringerne i de udviklede lande samt i udviklingslandene; |
| --- | --- |

43.

minder FN og parterne i UNFCCC om, at individuelle tiltag er lige så vigtige som regeringernes og institutionernes tiltag; opfordrer derfor til, at der udvises større handlingskraft med hensyn til at gennemføre oplysningskampagner og aktiviteter for at øge bevidstheden og informere offentligheden om små og store tiltag, der kan bidrage til at bekæmpe klimaændringerne i de udviklede lande samt i udviklingslandene;

Samlet indsats fra alle sektorer

Samlet indsats fra alle sektorer

| 44. | bifalder udviklingen af emissionshandelssystemer på verdensplan, herunder 18 emissionshandelssystemer, der opererer på tværs af fire kontinenter og tegner sig for 40 % af verdens samlede BNP; tilskynder Kommissionen til at fremme sammenkoblinger mellem EU's emissionshandelssystem og andre emissionshandelssystemer for at etablere internationale kulstofmarkedsmekanismer med henblik på at øge klimaambitionerne og samtidig bidrage til at mindske risikoen for kulstoflækage ved at skabe lige vilkår; opfordrer Kommissionen til at indføre sikkerhedsmekanismer med henblik på at sikre, at en sammenkobling af EU's emissionshandelssystem (ETS) fører til permanente reduktioner og ikke undergraver EU's egne mål for drivhusgasemissioner; |
| --- | --- |

44.

bifalder udviklingen af emissionshandelssystemer på verdensplan, herunder 18 emissionshandelssystemer, der opererer på tværs af fire kontinenter og tegner sig for 40 % af verdens samlede BNP; tilskynder Kommissionen til at fremme sammenkoblinger mellem EU's emissionshandelssystem og andre emissionshandelssystemer for at etablere internationale kulstofmarkedsmekanismer med henblik på at øge klimaambitionerne og samtidig bidrage til at mindske risikoen for kulstoflækage ved at skabe lige vilkår; opfordrer Kommissionen til at indføre sikkerhedsmekanismer med henblik på at sikre, at en sammenkobling af EU's emissionshandelssystem (ETS) fører til permanente reduktioner og ikke undergraver EU's egne mål for drivhusgasemissioner;

| 45. | understreger behovet for et højere ambitionsniveau og en større indsats for at sikre et tilstrækkeligt incitament til de reduktioner af drivhusgasemissionerne, der er nødvendige for at nå EU's klima- og energimål for 2050; understreger, at der ikke er gjort tilstrækkelige fremskridt i forbindelse med reduktionen af drivhusgasemissionerne i transport- og landbrugssektoren i forhold til 2020-målene, og at indsatsen skal øges, hvis disse sektorer skal opfylde deres mål for emissionsreduktionsbidrag frem til 2030; |
| --- | --- |

45.

understreger behovet for et højere ambitionsniveau og en større indsats for at sikre et tilstrækkeligt incitament til de reduktioner af drivhusgasemissionerne, der er nødvendige for at nå EU's klima- og energimål for 2050; understreger, at der ikke er gjort tilstrækkelige fremskridt i forbindelse med reduktionen af drivhusgasemissionerne i transport- og landbrugssektoren i forhold til 2020-målene, og at indsatsen skal øges, hvis disse sektorer skal opfylde deres mål for emissionsreduktionsbidrag frem til 2030;

| 46. | understreger vigtigheden af miljømæssig integritet i fremtidige markedstilgange, både inden for og uden for Parisaftalen, idet der tages hensyn til risici som smuthuller, der muliggør dobbelttælling, problemer med hensyn til bestandighed og additionaliteten af emissionsreduktioner, potentielle negative virkninger for bæredygtig udvikling og uhensigtsmæssige incitamenter til at sænke ambitionsniveauet for nationalt bestemte bidrag; |
| --- | --- |

46.

understreger vigtigheden af miljømæssig integritet i fremtidige markedstilgange, både inden for og uden for Parisaftalen, idet der tages hensyn til risici som smuthuller, der muliggør dobbelttælling, problemer med hensyn til bestandighed og additionaliteten af emissionsreduktioner, potentielle negative virkninger for bæredygtig udvikling og uhensigtsmæssige incitamenter til at sænke ambitionsniveauet for nationalt bestemte bidrag;

| 47. | understreger, at 20-20-20-målene for drivhusgasemissioner, vedvarende energi og energibesparelser har spillet en central rolle med hensyn til at drive denne proces fremad og bevare beskæftigelsen for mere end 4,2 millioner mennesker i forskellige miljøbrancher med konstant vækst under den økonomiske krise; |
| --- | --- |

47.

understreger, at 20-20-20-målene for drivhusgasemissioner, vedvarende energi og energibesparelser har spillet en central rolle med hensyn til at drive denne proces fremad og bevare beskæftigelsen for mere end 4,2 millioner mennesker i forskellige miljøbrancher med konstant vækst under den økonomiske krise;

| 48. | noterer sig ICAO-Forsamlingens beslutning i 2016 om oprettelse af kulstofreduktionsprogrammet for international luftfart (Carbon Offsetting and Reduction Scheme for International Aviation (CORSIA)); |
| --- | --- |

48.

noterer sig ICAO-Forsamlingens beslutning i 2016 om oprettelse af kulstofreduktionsprogrammet for international luftfart (Carbon Offsetting and Reduction Scheme for International Aviation (CORSIA));

| 49. | udtrykker imidlertid sin skuffelse over, at ICAO med indførelsen af CORSIA ikke nåede til enighed om en reduktion af emissionerne og i stedet hovedsageligt fokuserer på udligninger; beklager, at kvaliteten af udligningerne slet ikke er garanteret, at anvendelsen af CORSIA kun er retligt bindende fra 2027, og at de store medlemmer af ICAO endnu ikke har forpligtet sig til at deltage i den frivillige fase, mens andre større udledere ikke har forpligtet sig til CO2-neutral vækst, hvilket rejser en lang række spørgsmål om den virkelige effekt for klimaet, da resultatet ikke lever op til de forventninger, som EU havde, da den besluttede at sætte EU's emissionshandelsordning i bero; kræver en hurtig gennemførelse af et robust regelsæt for operationaliseringen af CORSIA, dets rettidige gennemførelse på nationalt og regionalt plan og korrekte håndhævelse af alle parter; opfordrer desuden til en forbedring af al teknologisk innovation inden for motorydelse og brændstofkvalitet; |
| --- | --- |

49.

udtrykker imidlertid sin skuffelse over, at ICAO med indførelsen af CORSIA ikke nåede til enighed om en reduktion af emissionerne og i stedet hovedsageligt fokuserer på udligninger; beklager, at kvaliteten af udligningerne slet ikke er garanteret, at anvendelsen af CORSIA kun er retligt bindende fra 2027, og at de store medlemmer af ICAO endnu ikke har forpligtet sig til at deltage i den frivillige fase, mens andre større udledere ikke har forpligtet sig til CO2

| 50. | minder om, at flyvninger inden for Europa fortsat vil være omfattet af EU's emissionshandelsordning, og at enhver ændring af den eksisterende lovgivning og den planlagte ibrugtagning af CORSIA kun kan komme i betragtning i takt med systemets ambitionsniveau og gennemførelsesforanstaltninger, som endnu ikke udviklet; |
| --- | --- |

50.

minder om, at flyvninger inden for Europa fortsat vil være omfattet af EU's emissionshandelsordning, og at enhver ændring af den eksisterende lovgivning og den planlagte ibrugtagning af CORSIA kun kan komme i betragtning i takt med systemets ambitionsniveau og gennemførelsesforanstaltninger, som endnu ikke udviklet;

| 51. | noterer sig den køreplan for udvikling af en »omfattende IMO-strategi for nedbringelse af drivhusgasemissioner fra skibe«, der blev vedtaget på det 70. møde i Havmiljøbeskyttelsesudvalget under Den Internationale Søfartsorganisation (IMO); opfordrer indtrængende IMO til at udvikle en global mekanisme i overensstemmelse med Parisaftalens mål ved at opstille et ambitiøst emissionsreduktionsmål og en konkret tidsplan som en del af IMO's første drivhusgasstrategi, der skal vedtages i foråret 2018; |
| --- | --- |

51.

noterer sig den køreplan for udvikling af en »omfattende IMO-strategi for nedbringelse af drivhusgasemissioner fra skibe«, der blev vedtaget på det 70. møde i Havmiljøbeskyttelsesudvalget under Den Internationale Søfartsorganisation (IMO); opfordrer indtrængende IMO til at udvikle en global mekanisme i overensstemmelse med Parisaftalens mål ved at opstille et ambitiøst emissionsreduktionsmål og en konkret tidsplan som en del af IMO's første drivhusgasstrategi, der skal vedtages i foråret 2018;

| 52. | glæder sig over Kigali-ændringen om en global udfasning af hydrofluorcarbon (HFC), der bidrager til klimaopvarmning; mener, at den udgør et konkret skridt hen imod gennemførelsen af Parisaftalen, som kunne forhindre emissioner på godt 70 milliarder ton CO2-ækvivalenter inden 2050, hvilket svarer til 11 gange USA's årlige emissioner, og opfordrer derfor alle parter i Montreal-protokollen til at tage alle nødvendige skridt hen imod hurtig ratificering; minder om, at EU har vedtaget en ambitiøs lovgivning med henblik på at udfase 79 % af alle HFC'er senest i 2030, idet klimavenlige alternativer er nemt tilgængelige, og deres potentiale bør udnyttes fuldt ud; |
| --- | --- |

52.

glæder sig over Kigali-ændringen om en global udfasning af hydrofluorcarbon (HFC), der bidrager til klimaopvarmning; mener, at den udgør et konkret skridt hen imod gennemførelsen af Parisaftalen, som kunne forhindre emissioner på godt 70 milliarder ton CO2

Modstandsdygtighed over for klimaændringer gennem tilpasning

Modstandsdygtighed over for klimaændringer gennem tilpasning

| 53. | bemærker, at prioriteterne for Fiji-formandskabet for COP 23 omfatter områder, hvor tilpasnings- og modstandsdygtighedstiltag indtager en fremtrædende plads; minder om, at tilpasningstiltag er en uundgåelig nødvendighed for alle lande, hvis de skal mindske de negative konsekvenser mest muligt og fuldt ud udnytte mulighederne for klimarobust vækst og bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

53.

bemærker, at prioriteterne for Fiji-formandskabet for COP 23 omfatter områder, hvor tilpasnings- og modstandsdygtighedstiltag indtager en fremtrædende plads; minder om, at tilpasningstiltag er en uundgåelig nødvendighed for alle lande, hvis de skal mindske de negative konsekvenser mest muligt og fuldt ud udnytte mulighederne for klimarobust vækst og bæredygtig udvikling;

| 54. | opfordrer til, at der på denne baggrund fastsættes langsigtede tilpasningsmål; minder om, at udviklingslandene, særligt de mindst udviklede lande og små udviklingsøstater, har bidraget mindst til klimaændringerne, men er de mest sårbare over for de negative konsekvenser af klimaændringerne og er dårligst i stand til at tilpasse sig; |
| --- | --- |

54.

opfordrer til, at der på denne baggrund fastsættes langsigtede tilpasningsmål; minder om, at udviklingslandene, særligt de mindst udviklede lande og små udviklingsøstater, har bidraget mindst til klimaændringerne, men er de mest sårbare over for de negative konsekvenser af klimaændringerne og er dårligst i stand til at tilpasse sig;

| 55. | understreger, at der er behov for fuldt ud at integrere tilpasning til klimaændringer i nationale udviklingsstrategier, herunder finansiel planlægning, og samtidig forbedre koordineringskanalerne mellem forskellige forvaltningsniveauer og interessenter; mener ligeledes, at det er vigtigt at have sammenhæng med strategier og planer til mindskelse af katastroferisici; |
| --- | --- |

55.

understreger, at der er behov for fuldt ud at integrere tilpasning til klimaændringer i nationale udviklingsstrategier, herunder finansiel planlægning, og samtidig forbedre koordineringskanalerne mellem forskellige forvaltningsniveauer og interessenter; mener ligeledes, at det er vigtigt at have sammenhæng med strategier og planer til mindskelse af katastroferisici;

| 56. | understreger vigtigheden af specifikt at vurdere klimaændringernes indvirkning på byer og deres unikke udfordringer og muligheder for tilpasning og modvirkning; mener, at en styrkelse af byernes og de lokale myndigheders evne til at engagere sig i og arbejde hen imod at gøre deres samfund modstandsdygtige er afgørende med henblik på at håndtere den lokale dimension af klimaændringerne; |
| --- | --- |

56.

understreger vigtigheden af specifikt at vurdere klimaændringernes indvirkning på byer og deres unikke udfordringer og muligheder for tilpasning og modvirkning; mener, at en styrkelse af byernes og de lokale myndigheders evne til at engagere sig i og arbejde hen imod at gøre deres samfund modstandsdygtige er afgørende med henblik på at håndtere den lokale dimension af klimaændringerne;

| 57. | mener, at klimapolitikkerne kan få tilstrækkelig opbakning, forudsat at de ledsages af sociale foranstaltninger, herunder en fond for retfærdig omstilling, for at sammenkæde de nuværende problemer med bekæmpelsen af klimaforandringer med bekæmpelsen af arbejdsløshed og usikre ansættelsesforhold; |
| --- | --- |

57.

mener, at klimapolitikkerne kan få tilstrækkelig opbakning, forudsat at de ledsages af sociale foranstaltninger, herunder en fond for retfærdig omstilling, for at sammenkæde de nuværende problemer med bekæmpelsen af klimaforandringer med bekæmpelsen af arbejdsløshed og usikre ansættelsesforhold;

| 58. | opfordrer Kommissionen til at revurdere EU-tilpasningsstrategien fra 2013 for at sætte mere fokus på og skabe merværdi i tilpasningsarbejdet på overordnet EU-plan ved at styrke forbindelserne med Parisaftalen og støtte en yderligere udvikling af en effektiv udveksling af god praksis, eksempler og oplysninger om tilpasningsarbejdet; understreger, at der er behov for at udvikle systemer og værktøjer til overvågning af fremskridtene i og effektiviteten af nationale tilpasningsplaner og -tiltag; |
| --- | --- |

58.

opfordrer Kommissionen til at revurdere EU-tilpasningsstrategien fra 2013 for at sætte mere fokus på og skabe merværdi i tilpasningsarbejdet på overordnet EU-plan ved at styrke forbindelserne med Parisaftalen og støtte en yderligere udvikling af en effektiv udveksling af god praksis, eksempler og oplysninger om tilpasningsarbejdet; understreger, at der er behov for at udvikle systemer og værktøjer til overvågning af fremskridtene i og effektiviteten af nationale tilpasningsplaner og -tiltag;

| 59. | minder om, at landbrugsjord, vådområder og skov, der dækker mere end 90 % af EU's areal, vil blive hårdt ramt af klimaændringer; understreger, at denne sektor, der går under betegnelsen LULUCF (arealanvendelse, ændret arealanvendelse og skovbrug) både er et dræn for og en kilde til emissioner og er afgørende for afbødning og fremme af modstandsdygtighed; |
| --- | --- |

59.

minder om, at landbrugsjord, vådområder og skov, der dækker mere end 90 % af EU's areal, vil blive hårdt ramt af klimaændringer; understreger, at denne sektor, der går under betegnelsen LULUCF (arealanvendelse, ændret arealanvendelse og skovbrug) både er et dræn for og en kilde til emissioner og er afgørende for afbødning og fremme af modstandsdygtighed;

| 60. | minder om, at Parisaftalen af 4. november 2016 ifølge dens artikel 2 blandt andet har som mål at øge evnen til at tilpasse sig de skadelige virkninger af klimaændringer og fremme modstandsdygtigheden over for klimaændringer såvel som en udvikling med lave drivhusgasemissioner, på en måde der ikke er til fare for fødevareproduktionen, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at bringe de finansielle strømme i overensstemmelse med dette mål; |
| --- | --- |

60.

minder om, at Parisaftalen af 4. november 2016 ifølge dens artikel 2 blandt andet har som mål at øge evnen til at tilpasse sig de skadelige virkninger af klimaændringer og fremme modstandsdygtigheden over for klimaændringer såvel som en udvikling med lave drivhusgasemissioner, på en måde der ikke er til fare for fødevareproduktionen, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at bringe de finansielle strømme i overensstemmelse med dette mål;

| 61. | fremhæver de alvorlige negative og ofte uoprettelige konsekvenser af manglende handling, i betragtning af at klimaændringerne påvirker samtlige regioner i hele verden på forskellige, men stærkt skadelige, måder, hvilket fører til migrationsstrømme og tab af menneskeliv såvel som økonomiske, miljømæssige og sociale tab; understreger, at et fælles globalt politisk og økonomisk skub for at fremme innovation inden for ren og vedvarende energi er afgørende for at opfylde vores klimamål og fremme væksten; |
| --- | --- |

61.

fremhæver de alvorlige negative og ofte uoprettelige konsekvenser af manglende handling, i betragtning af at klimaændringerne påvirker samtlige regioner i hele verden på forskellige, men stærkt skadelige, måder, hvilket fører til migrationsstrømme og tab af menneskeliv såvel som økonomiske, miljømæssige og sociale tab; understreger, at et fælles globalt politisk og økonomisk skub for at fremme innovation inden for ren og vedvarende energi er afgørende for at opfylde vores klimamål og fremme væksten;

| 62. | anerkender de mange vanskeligheder, der er forbundet med at etablere en accepteret universel definition af klimaflygtning, men opfordrer til, at arten og omfanget af klimafremkaldt fordrivelse og migration som følge af katastrofer forårsaget af den globale opvarmning tages alvorligt; bemærker med bekymring, at 166 millioner mennesker mellem 2008 og 2013 er blevet tvunget til at forlade deres hjem på grund af naturkatastrofer, stigende havniveauer, ekstreme vejrfænomener, ørkendannelse, vandmangel og spredning af tropiske og vektorbårne sygdomme; minder navnlig om, at klimarelateret udvikling i dele af Afrika og Mellemøsten kan bidrage til politisk ustabilitet, økonomisk modgang og optrapning af flygtningekrisen i Middelhavsområdet; |
| --- | --- |

62.

anerkender de mange vanskeligheder, der er forbundet med at etablere en accepteret universel definition af klimaflygtning, men opfordrer til, at arten og omfanget af klimafremkaldt fordrivelse og migration som følge af katastrofer forårsaget af den globale opvarmning tages alvorligt; bemærker med bekymring, at 166 millioner mennesker mellem 2008 og 2013 er blevet tvunget til at forlade deres hjem på grund af naturkatastrofer, stigende havniveauer, ekstreme vejrfænomener, ørkendannelse, vandmangel og spredning af tropiske og vektorbårne sygdomme; minder navnlig om, at klimarelateret udvikling i dele af Afrika og Mellemøsten kan bidrage til politisk ustabilitet, økonomisk modgang og optrapning af flygtningekrisen i Middelhavsområdet;

| 63. | bemærker, at skovrydning og skovforringelse bærer ansvaret for 20 % af de samlede drivhusgasemissioner i verden, og understreger skovenes og en aktiv bæredygtig skovforvaltnings betydning for modvirkning af klimaændringer og behovet for at styrke skovenes tilpasningsevner og modstandsdygtighed over for klimaændringer; understreger behovet for en afbødningsindsats med fokus på tropeskovsektoren (REDD +); understreger, at målet om at begrænse den globale opvarmning til under 2 oC sandsynligvis vil være umuligt uden denne afbødningsindsats; opfordrer endvidere EU til at øge den internationale finansiering til nedbringelse af skovrydning i udviklingslande; |
| --- | --- |

63.

bemærker, at skovrydning og skovforringelse bærer ansvaret for 20 % af de samlede drivhusgasemissioner i verden, og understreger skovenes og en aktiv bæredygtig skovforvaltnings betydning for modvirkning af klimaændringer og behovet for at styrke skovenes tilpasningsevner og modstandsdygtighed over for klimaændringer; understreger behovet for en afbødningsindsats med fokus på tropeskovsektoren (REDD +); understreger, at målet om at begrænse den globale opvarmning til under 2 o

Støtte til udviklingslande

Støtte til udviklingslande

| 64. | understreger den vigtige rolle, som udviklingslandene også spiller for at opfylde målene i Parisaftalen og behovet for at hjælpe disse lande med at gennemføre deres klimaplaner ved at udnytte synergierne med de relative mål for bæredygtig udvikling fuldt ud og de allerede gennemførte klimaforanstaltninger, Addis Ababa-handlingsplanen og Agenda 2030; |
| --- | --- |

64.

understreger den vigtige rolle, som udviklingslandene også spiller for at opfylde målene i Parisaftalen og behovet for at hjælpe disse lande med at gennemføre deres klimaplaner ved at udnytte synergierne med de relative mål for bæredygtig udvikling fuldt ud og de allerede gennemførte klimaforanstaltninger, Addis Ababa-handlingsplanen og Agenda 2030;

| 65. | understreger, at det er nødvendigt at fremme universel adgang til bæredygtig energi i udviklingslandene, især i Afrika, gennem øget anvendelse af vedvarende energi; påpeger, at Afrika har enorme naturressourcer, som kan sikre dets energisikkerhed; understreger, at en del af EU's energi i sidste ende ville kunne komme fra Afrika, hvis der sker en vellykket etablering af elsammenkoblingerne; |
| --- | --- |

65.

understreger, at det er nødvendigt at fremme universel adgang til bæredygtig energi i udviklingslandene, især i Afrika, gennem øget anvendelse af vedvarende energi; påpeger, at Afrika har enorme naturressourcer, som kan sikre dets energisikkerhed; understreger, at en del af EU's energi i sidste ende ville kunne komme fra Afrika, hvis der sker en vellykket etablering af elsammenkoblingerne;

| 66. | understreger, at EU har erfaringen, kapaciteten og den globale formåen til at blive førende i opbygningen af den mere intelligente, renere og mere modstandsdygtige infrastruktur, der er nødvendig for at tilvejebringe den globale overgang, som blev sat i gang med Parisaftalen; opfordrer EU til at understøtte udviklingslandenes bestræbelser med henblik på overgangen til lavemissionssamfund, som er mere inklusive, socialt og miljømæssigt bæredygtige, velstående og sikre; |
| --- | --- |

66.

understreger, at EU har erfaringen, kapaciteten og den globale formåen til at blive førende i opbygningen af den mere intelligente, renere og mere modstandsdygtige infrastruktur, der er nødvendig for at tilvejebringe den globale overgang, som blev sat i gang med Parisaftalen; opfordrer EU til at understøtte udviklingslandenes bestræbelser med henblik på overgangen til lavemissionssamfund, som er mere inklusive, socialt og miljømæssigt bæredygtige, velstående og sikre;

Industri og konkurrenceevne

Industri og konkurrenceevne

| 67. | glæder sig over de fortsatte bestræbelser og fremskridt, som den europæiske industri har gjort i opfyldelsen af sine forpligtelser og udnyttelsen af de muligheder, som Parisaftalen giver, hvilket kan resultere i en vellykket og omkostningseffektiv klimaindsats; |
| --- | --- |

67.

glæder sig over de fortsatte bestræbelser og fremskridt, som den europæiske industri har gjort i opfyldelsen af sine forpligtelser og udnyttelsen af de muligheder, som Parisaftalen giver, hvilket kan resultere i en vellykket og omkostningseffektiv klimaindsats;

| 68. | understreger, at bekæmpelse af klimaændringer er en global prioritet og bør forfølges som en virkelig verdensomspændende indsats, samtidig med at energisikkerheden og en bæredygtig økonomi sikres; |
| --- | --- |

68.

understreger, at bekæmpelse af klimaændringer er en global prioritet og bør forfølges som en virkelig verdensomspændende indsats, samtidig med at energisikkerheden og en bæredygtig økonomi sikres;

| 69. | understreger, at en stabil og forudsigelig retlig ramme og klare politiske signaler både på EU-plan og globalt plan vil lette og øge de klimarelaterede investeringer; |
| --- | --- |

69.

understreger, at en stabil og forudsigelig retlig ramme og klare politiske signaler både på EU-plan og globalt plan vil lette og øge de klimarelaterede investeringer;

| 70. | understreger, at fortsat engagement, især fra de vigtigste globale udledere, er afgørende for klimaforanstaltninger og Parisaftalen; beklager dybt budskabet fra den amerikanske regering om dennes holdning til Parisaftalen; bifalder imidlertid i høj grad den fortsatte støtte fra store amerikanske virksomheder, der klart forstår de risici, der er forbundet med klimaændringer, og de mulighederne, der er forbundet med klimaindsatsen; |
| --- | --- |

70.

understreger, at fortsat engagement, især fra de vigtigste globale udledere, er afgørende for klimaforanstaltninger og Parisaftalen; beklager dybt budskabet fra den amerikanske regering om dennes holdning til Parisaftalen; bifalder imidlertid i høj grad den fortsatte støtte fra store amerikanske virksomheder, der klart forstår de risici, der er forbundet med klimaændringer, og de mulighederne, der er forbundet med klimaindsatsen;

| 71. | mener, at det, hvis andre store økonomier undlader at afgive tilsagn om nedbringelse af drivhusgasemissioner, der er sammenlignelige med EU's, vil være nødvendigt at opretholde bestemmelser om kulstoflækage, navnlig dem der er rettet mod sektorer, der både er udsat for en høj handelsintensitet og en høj andel af kulstofomkostninger i produktionen, for at sikre den europæiske industris globale konkurrenceevne; |
| --- | --- |

71.

mener, at det, hvis andre store økonomier undlader at afgive tilsagn om nedbringelse af drivhusgasemissioner, der er sammenlignelige med EU's, vil være nødvendigt at opretholde bestemmelser om kulstoflækage, navnlig dem der er rettet mod sektorer, der både er udsat for en høj handelsintensitet og en høj andel af kulstofomkostninger i produktionen, for at sikre den europæiske industris globale konkurrenceevne;

| 72. | glæder sig over, at Kina og andre store konkurrenter til EU's energiintensive industrier indfører emissionshandelsmekanismer eller andre prisfastsættelsesmekanismer; mener, at EU, indtil der er opnået lige konkurrencevilkår, bør opretholde passende og forholdsmæssige foranstaltninger for at sikre industriens konkurrenceevne og forebygge kulstoflækage, hvor det er nødvendigt, idet der tages hensyn til, at energi, industri og klimapolitik går hånd i hånd; |
| --- | --- |

72.

glæder sig over, at Kina og andre store konkurrenter til EU's energiintensive industrier indfører emissionshandelsmekanismer eller andre prisfastsættelsesmekanismer; mener, at EU, indtil der er opnået lige konkurrencevilkår, bør opretholde passende og forholdsmæssige foranstaltninger for at sikre industriens konkurrenceevne og forebygge kulstoflækage, hvor det er nødvendigt, idet der tages hensyn til, at energi, industri og klimapolitik går hånd i hånd;

| 73. | understreger vigtigheden af at øge antallet af kvalificerede arbejdstagere i industrien og fremme kendskabet og bedste praksis for at stimulere skabelsen af kvalitetsjob, samtidig med at arbejdskraftens mobilitet understøttes, hvor dette er nødvendigt; |
| --- | --- |

73.

understreger vigtigheden af at øge antallet af kvalificerede arbejdstagere i industrien og fremme kendskabet og bedste praksis for at stimulere skabelsen af kvalitetsjob, samtidig med at arbejdskraftens mobilitet understøttes, hvor dette er nødvendigt;

Energipolitik

Energipolitik

| 74. | opfordrer EU til at lægge pres på det internationale samfund for hurtigst muligt af få vedtaget konkrete foranstaltninger, herunder en tidsplan, for gradvis udfasning af miljømæssigt eller økonomisk skadelige subsidier, som omfatter fossile brændstoffer, der forvrider konkurrencen, modvirker internationalt samarbejde og forhindrer innovation; |
| --- | --- |

74.

opfordrer EU til at lægge pres på det internationale samfund for hurtigst muligt af få vedtaget konkrete foranstaltninger, herunder en tidsplan, for gradvis udfasning af miljømæssigt eller økonomisk skadelige subsidier, som omfatter fossile brændstoffer, der forvrider konkurrencen, modvirker internationalt samarbejde og forhindrer innovation;

| 75. | understreger vigtigheden af den rolle, som energispareforanstaltninger, energieffektivitet og vedvarende energi spiller med hensyn til at reducere emissioner, foretage økonomiske besparelser, sikre energiforsyningen og forebygge og afbøde energifattigdom med sigte på at beskytte og hjælpe sårbare og fattige husholdninger; opfordrer til global fremme af energieffektivitets og energispareforanstaltninger og udvikling af vedvarende energi (f.eks. ved at stimulere egenproduktion og forbrug af vedvarende energikilder) samt deres effektive indførelse; minder om, at prioriteringen af energieffektivitet og globalt lederskab inden for vedvarende energi er to af de vigtigste mål i EU's energiunion; |
| --- | --- |

75.

understreger vigtigheden af den rolle, som energispareforanstaltninger, energieffektivitet og vedvarende energi spiller med hensyn til at reducere emissioner, foretage økonomiske besparelser, sikre energiforsyningen og forebygge og afbøde energifattigdom med sigte på at beskytte og hjælpe sårbare og fattige husholdninger; opfordrer til global fremme af energieffektivitets og energispareforanstaltninger og udvikling af vedvarende energi (f.eks. ved at stimulere egenproduktion og forbrug af vedvarende energikilder) samt deres effektive indførelse; minder om, at prioriteringen af energieffektivitet og globalt lederskab inden for vedvarende energi er to af de vigtigste mål i EU's energiunion;

| 76. | understreger betydningen af at udvikle energioplagringsteknologier, intelligente net og en styring af efterspørgslen, som vil bidrage til at styrke en effektiv anvendelse af vedvarende energi i elproduktion og opvarmning og køling af husholdninger; |
| --- | --- |

76.

understreger betydningen af at udvikle energioplagringsteknologier, intelligente net og en styring af efterspørgslen, som vil bidrage til at styrke en effektiv anvendelse af vedvarende energi i elproduktion og opvarmning og køling af husholdninger;

Forskning, innovation og digitale teknologier

Forskning, innovation og digitale teknologier

| 77. | understreger, at en fortsat og styrket forskning og innovation inden for modvirkning af klimaændringer, tilpasningspolitikker, ressourceeffektivitet, lavemissionsteknologier og bæredygtig anvendelse af sekundære råstoffer (»cirkulær økonomi«) er nøglen til at bekæmpe klimaændringerne på en omkostningseffektiv måde og reducere afhængigheden af fossile brændstoffer; opfordrer derfor til et globalt engagement for at fremme og koncentrere investeringerne på dette område; |
| --- | --- |

77.

understreger, at en fortsat og styrket forskning og innovation inden for modvirkning af klimaændringer, tilpasningspolitikker, ressourceeffektivitet, lavemissionsteknologier og bæredygtig anvendelse af sekundære råstoffer (»cirkulær økonomi«) er nøglen til at bekæmpe klimaændringerne på en omkostningseffektiv måde og reducere afhængigheden af fossile brændstoffer; opfordrer derfor til et globalt engagement for at fremme og koncentrere investeringerne på dette område;

| 78. | understreger, at fremskridt inden for de teknologier, der er nødvendige for dekarbonisering vil kræve klare politiske signaler, herunder nedbringelse af markedsmæssige og reguleringsmæssige barrierer for nye teknologier og forretningsmodeller samt målrettede offentlige udgifter; |
| --- | --- |

78.

understreger, at fremskridt inden for de teknologier, der er nødvendige for dekarbonisering vil kræve klare politiske signaler, herunder nedbringelse af markedsmæssige og reguleringsmæssige barrierer for nye teknologier og forretningsmodeller samt målrettede offentlige udgifter;

| 79. | minder om, at forskning, innovation og konkurrenceevne er blandt de fem søjler i EU's strategi for en energiunion; bemærker, at EU er fast besluttet på fortsat at være førende på verdensplan på disse områder, idet det samtidig udvikler et tæt videnskabeligt samarbejde med internationale partnere; understreger betydningen af at opbygge og fastholde en stærk innovationskapacitet både i udviklede lande og nye vækstlande til udvikling af rene og bæredygtige energiteknologier; |
| --- | --- |

79.

minder om, at forskning, innovation og konkurrenceevne er blandt de fem søjler i EU's strategi for en energiunion; bemærker, at EU er fast besluttet på fortsat at være førende på verdensplan på disse områder, idet det samtidig udvikler et tæt videnskabeligt samarbejde med internationale partnere; understreger betydningen af at opbygge og fastholde en stærk innovationskapacitet både i udviklede lande og nye vækstlande til udvikling af rene og bæredygtige energiteknologier;

| 80. | minder om de digitale teknologiers fundamentale rolle i at fremme energiomstillingen, skabe nye bæredygtige forretningsmodeller og forbedre energieffektivitet og -besparelser; understreger de miljømæssige fordele, som digitaliseringen af den europæiske industri kan medføre gennem effektiv ressourceudnyttelse og reduktion af materialeintensitet; |
| --- | --- |

80.

minder om de digitale teknologiers fundamentale rolle i at fremme energiomstillingen, skabe nye bæredygtige forretningsmodeller og forbedre energieffektivitet og -besparelser; understreger de miljømæssige fordele, som digitaliseringen af den europæiske industri kan medføre gennem effektiv ressourceudnyttelse og reduktion af materialeintensitet;

| 81. | understreger betydningen af at gøre fuld brug af de eksisterende EU-programmer og -instrumenter, såsom Horisont 2020, der er åbne for tredjelandes deltagelse, især på områderne for energi, klimaændringer og bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

81.

understreger betydningen af at gøre fuld brug af de eksisterende EU-programmer og -instrumenter, såsom Horisont 2020, der er åbne for tredjelandes deltagelse, især på områderne for energi, klimaændringer og bæredygtig udvikling;

| 82. | slår til lyd for en bedre anvendelse af teknologier, såsom rumsatellitter, til nøjagtig indsamling af data om emissioner, temperatur og klimaændringer; fremhæver især bidraget fra Copernicusprogrammet; opfordrer også til et åbent samarbejde og udveksling af oplysninger mellem lande og til, at forskere får uhindret adgang til data; |
| --- | --- |

82.

slår til lyd for en bedre anvendelse af teknologier, såsom rumsatellitter, til nøjagtig indsamling af data om emissioner, temperatur og klimaændringer; fremhæver især bidraget fra Copernicusprogrammet; opfordrer også til et åbent samarbejde og udveksling af oplysninger mellem lande og til, at forskere får uhindret adgang til data;

Klimadiplomati

Klimadiplomati

| 83. | støtter kraftigt EU's fortsatte fokus på klimadiplomati, der er af afgørende betydning for at øge opmærksomheden om klimaforanstaltninger i partnerlande og i den globale offentlighed; understreger, at der er behov for at fastholde klimaændringer som en strategisk prioritet i diplomatiske dialoger og tage højde for den seneste udvikling og det skiftende geopolitiske landskab; understreger det faktum, at Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) og medlemsstaterne har en enorm udenrigspolitisk kapacitet og må udvise lederskab i klimafora; understreger, at ambitiøse og presserende klimatiltag og gennemførelsen af COP 21-forpligtelser fortsat skal være en særlig prioritet i EU's bilaterale og biregionale dialoger på højt plan med partnerlande, G7, G20, FN og andre internationale fora; |
| --- | --- |

83.

støtter kraftigt EU's fortsatte fokus på klimadiplomati, der er af afgørende betydning for at øge opmærksomheden om klimaforanstaltninger i partnerlande og i den globale offentlighed; understreger, at der er behov for at fastholde klimaændringer som en strategisk prioritet i diplomatiske dialoger og tage højde for den seneste udvikling og det skiftende geopolitiske landskab; understreger det faktum, at Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) og medlemsstaterne har en enorm udenrigspolitisk kapacitet og må udvise lederskab i klimafora; understreger, at ambitiøse og presserende klimatiltag og gennemførelsen af COP 21-forpligtelser fortsat skal være en særlig prioritet i EU's bilaterale og biregionale dialoger på højt plan med partnerlande, G7, G20, FN og andre internationale fora;

| 84. | gentager, at klimapolitiske mål skal være centrale i EU's udenrigspolitiske indsats og globale dagsorden; opfordrer indtrængende EU og medlemsstaterne til at vise lederskab i den globale indsats mod klimaændringerne ved fortsat engagement i Parisaftalen og ved aktivt at række ud til strategiske partnere på både nationalt og subnationalt plan med henblik på at danne eller styrke klimaalliancer for at holde tempoet hen imod en ambitiøs klimabeskyttelsesstrategi; |
| --- | --- |

84.

gentager, at klimapolitiske mål skal være centrale i EU's udenrigspolitiske indsats og globale dagsorden; opfordrer indtrængende EU og medlemsstaterne til at vise lederskab i den globale indsats mod klimaændringerne ved fortsat engagement i Parisaftalen og ved aktivt at række ud til strategiske partnere på både nationalt og subnationalt plan med henblik på at danne eller styrke klimaalliancer for at holde tempoet hen imod en ambitiøs klimabeskyttelsesstrategi;

| 85. | opfordrer indtrængende EU og medlemsstaterne til at arbejde hen imod at opnå en større opmærksomhed, analyse og forvaltning af klimarisici og støtte EU's partnere rundt om i verden i deres bestræbelser på bedre at forstå, integrere, foregribe og håndtere klimaændringernes indvirkning på den indenlandske stabilitet, den internationale sikkerhed og den interne fordrivelse af mennesker; |
| --- | --- |

85.

opfordrer indtrængende EU og medlemsstaterne til at arbejde hen imod at opnå en større opmærksomhed, analyse og forvaltning af klimarisici og støtte EU's partnere rundt om i verden i deres bestræbelser på bedre at forstå, integrere, foregribe og håndtere klimaændringernes indvirkning på den indenlandske stabilitet, den internationale sikkerhed og den interne fordrivelse af mennesker;

| 86. | forpligter sig til at bruge sin internationale rolle og sit medlemskab af internationale parlamentariske netværk til konsekvent at søge fremskridt hen imod en hurtig gennemførelse af Parisaftalen; |
| --- | --- |

86.

forpligter sig til at bruge sin internationale rolle og sit medlemskab af internationale parlamentariske netværk til konsekvent at søge fremskridt hen imod en hurtig gennemførelse af Parisaftalen;

Europa-Parlamentets rolle

Europa-Parlamentets rolle

| 87. | mener, da Europa-Parlamentet skal give sit samtykke til internationale aftaler og spiller en central rolle i den indenlandske gennemførelse af Parisaftalen som medlovgiver, at Parlamentet skal være godt integreret i EU's delegation; forventer derfor, at det får mulighed for at deltage i EU's koordineringsmøder i Bonn, og at det garanteres adgang til alle forberedende dokumenter fra det øjeblik, forhandlingerne begynder; |
| --- | --- |

87.

mener, da Europa-Parlamentet skal give sit samtykke til internationale aftaler og spiller en central rolle i den indenlandske gennemførelse af Parisaftalen som medlovgiver, at Parlamentet skal være godt integreret i EU's delegation; forventer derfor, at det får mulighed for at deltage i EU's koordineringsmøder i Bonn, og at det garanteres adgang til alle forberedende dokumenter fra det øjeblik, forhandlingerne begynder;

o

o o

| 88. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og UNFCCC's sekretariat med anmodning om, at den bliver fremsendt til alle parter uden for EU. |
| --- | --- |

88.

pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og UNFCCC's sekretariat med anmodning om, at den bliver fremsendt til alle parter uden for EU.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0383.

1

---

Torsdag den 5. oktober 2017

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/82 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/82

---

P8_TA(2017)0381

Situationen for personer med albinisme i Malawi og andre afrikanske lande

Europa-Parlamentets beslutning af 5. oktober 2017 om situationen for personer med albinisme i Afrika, navnlig i Malawi (2017/2868(RSP))

(2018/C 346/11)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om albinisme i Afrika, særlig beslutning af 7. juli 2016 om situationen for personer med albinisme i Afrika, navnlig i Malawi (1), og af 4. september 2008 om drabene på albinoer i Tanzania (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om albinisme i Afrika, særlig beslutning af 7. juli 2016 om situationen for personer med albinisme i Afrika, navnlig i Malawi (1), og af 4. september 2008 om drabene på albinoer i Tanzania (2),

| — | der henviser til rapporterne fra FN's uafhængige ekspert vedrørende respekt for menneskerettighederne for personer med albinisme af 24. marts 2017 og 18. januar 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporterne fra FN's uafhængige ekspert vedrørende respekt for menneskerettighederne for personer med albinisme af 24. marts 2017 og 18. januar 2016,

| — | der henviser til erklæring af 13. juni 2017 fra Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) om en international dag for albinisme, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæring af 13. juni 2017 fra Tjenesten for EU's Optræden Udadtil (EU-Udenrigstjenesten) om en international dag for albinisme,

| — | der henviser til FN's Højkommissariat for Menneskerettigheders (OHCHR's) pressemeddelelser af 19. september 2017 med titlen »Ground-breaking step to tackle impunity for witchcraft related human rights violations«, og af 28. juli 2017 med titlen »Tanzania: »Reported attacks against persons with albinism decline, but root causes still rife in rural areas« — UN expert«, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Højkommissariat for Menneskerettigheders (OHCHR's) pressemeddelelser af 19. september 2017 med titlen »Ground-breaking step to tackle impunity for witchcraft related human rights violations«, og af 28. juli 2017 med titlen »Tanzania: »Reported attacks against persons with albinism decline, but root causes still rife in rural areas« — UN expert«,

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 69/170 af 18. december 2014 om en international dag for albinisme, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 69/170 af 18. december 2014 om en international dag for albinisme,

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 70/229 af 23. december 2015 om personer med albinisme, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 70/229 af 23. december 2015 om personer med albinisme,

| — | der henviser til Den Afrikanske Menneskerettighedskommissions resolution 263 af 5. november 2013 om forebyggelse af angreb på og forskelsbehandling af personer med albinisme, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Afrikanske Menneskerettighedskommissions resolution 263 af 5. november 2013 om forebyggelse af angreb på og forskelsbehandling af personer med albinisme,

| — | der henviser til den regionale handlingsplan for at sætte en stopper for angreb på personer med albinisme i Afrika for perioden 2017-2021, og Den Afrikanske Menneskerettighedskommissions resolution 373 af 22. maj 2017 herom, |
| --- | --- |

—

der henviser til den regionale handlingsplan for at sætte en stopper for angreb på personer med albinisme i Afrika for perioden 2017-2021, og Den Afrikanske Menneskerettighedskommissions resolution 373 af 22. maj 2017 herom,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne af 10. december 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne af 10. december 1948,

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder,

| — | der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder,

| — | der henviser til FN's konvention om rettigheder for personer med handicap, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om rettigheder for personer med handicap,

| — | der henviser til den internationale konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om afskaffelse af alle former for racediskrimination,

| — | der henviser til FN's erklæring af 18. december 1992 om rettigheder for personer, der tilhører nationale eller etniske, religiøse eller sproglige minoriteter, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's erklæring af 18. december 1992 om rettigheder for personer, der tilhører nationale eller etniske, religiøse eller sproglige minoriteter,

| — | der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til det afrikanske charter om menneskers og folks rettigheder,

| — | der henviser til Cotonoupartnerskabsaftalen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Cotonoupartnerskabsaftalen,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4,

| A. | der henviser til, at albinisme er en arvelig genetisk betinget sygdom, der berører ca. én ud af 20 000 personer på verdensplan og en betydeligt højere andel af befolkningen i landene syd for Sahara, særligt i Tanzania, Malawi og Burundi, der har de højeste koncentrationer af personer med albinisme; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at albinisme er en arvelig genetisk betinget sygdom, der berører ca. én ud af 20 000 personer på verdensplan og en betydeligt højere andel af befolkningen i landene syd for Sahara, særligt i Tanzania, Malawi og Burundi, der har de højeste koncentrationer af personer med albinisme;

| B. | der henviser til, at den største trussel mod personer med albinisme i størstedelen af Afrika udgøres af vildledende og overtroiske overbevisninger om tilstanden; der henviser til, at falske associationer mellem albinisme og magiske kræfter udgør den mest alvorlige trussel mod personer med albinisme; der henviser til, at sådanne myter motiverer til vold og handel med disse personers kropsdele til at bringe lykke, sundhed og rigdom; der henviser til, at kvinder med albinisme udsættes for voldtægt på grund af den fejlagtige opfattelse, at samleje med dem kan helbrede hiv/aids; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at den største trussel mod personer med albinisme i størstedelen af Afrika udgøres af vildledende og overtroiske overbevisninger om tilstanden; der henviser til, at falske associationer mellem albinisme og magiske kræfter udgør den mest alvorlige trussel mod personer med albinisme; der henviser til, at sådanne myter motiverer til vold og handel med disse personers kropsdele til at bringe lykke, sundhed og rigdom; der henviser til, at kvinder med albinisme udsættes for voldtægt på grund af den fejlagtige opfattelse, at samleje med dem kan helbrede hiv/aids;

| C. | der henviser til, at der ifølge menneskerettighedsgrupper er blevet indberettet mere end 600 angreb mod personer med albinisme i Afrika i det seneste årti, selv om dette tal sandsynligvis er undervurderet; der henviser til, at disse angreb er blevet markant hyppigere i de seneste år, navnlig i Malawi, Tanzania og Mozambique; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at der ifølge menneskerettighedsgrupper er blevet indberettet mere end 600 angreb mod personer med albinisme i Afrika i det seneste årti, selv om dette tal sandsynligvis er undervurderet; der henviser til, at disse angreb er blevet markant hyppigere i de seneste år, navnlig i Malawi, Tanzania og Mozambique;

| D. | der henviser til, at der i 2016 forekom 172 mord og 276 andre angreb mod personer med albinisme i 25 afrikanske lande; der henviser til, at der i år ud over tilfældene i Malawi også er blevet rapporteret om sager med angreb på personer med albinisme i Burundi, Mozambique, Zambia og Tanzania, hvor størstedelen af ofrene angiveligt var børn; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der i 2016 forekom 172 mord og 276 andre angreb mod personer med albinisme i 25 afrikanske lande; der henviser til, at der i år ud over tilfældene i Malawi også er blevet rapporteret om sager med angreb på personer med albinisme i Burundi, Mozambique, Zambia og Tanzania, hvor størstedelen af ofrene angiveligt var børn;

| E. | der henviser til, at en ny bølge af mord og angreb på personer med albinisme siden begyndelsen af 2017 har fået næring af systemiske fejl i Malawis strafferetlige system, som gør, at medlemmer af denne sårbare gruppe er prisgivet kriminelle bander; der henviser til, at mindst to personer med albinisme er blevet dræbt siden januar 2017, mens syv andre har anmeldt forbrydelser såsom forsøg på mord eller bortførelse; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at en ny bølge af mord og angreb på personer med albinisme siden begyndelsen af 2017 har fået næring af systemiske fejl i Malawis strafferetlige system, som gør, at medlemmer af denne sårbare gruppe er prisgivet kriminelle bander; der henviser til, at mindst to personer med albinisme er blevet dræbt siden januar 2017, mens syv andre har anmeldt forbrydelser såsom forsøg på mord eller bortførelse;

| F. | der henviser til, at der ganske vist blev indført strengere lovgivning i Malawi i 2016, herunder reformer af straffeloven og anatomiloven, men at dette ikke har forhindret en genopblussen i antallet af drab og angreb på denne sårbare gruppe, primært på grund af utilstrækkelig retshåndhævelse og retsvæsenskapacitet, underliggende årsager og det sociale og kulturelle miljø, samt at gerningsmænd sjældent identificeres, retsforfølges eller dømmes; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der ganske vist blev indført strengere lovgivning i Malawi i 2016, herunder reformer af straffeloven og anatomiloven, men at dette ikke har forhindret en genopblussen i antallet af drab og angreb på denne sårbare gruppe, primært på grund af utilstrækkelig retshåndhævelse og retsvæsenskapacitet, underliggende årsager og det sociale og kulturelle miljø, samt at gerningsmænd sjældent identificeres, retsforfølges eller dømmes;

| G. | der henviser til, at personer med albinisme udsættes for ekstreme menneskerettighedskrænkelser, lige fra chikane, forfølgelse, samfundsmæssig diskrimination og udstødelse til bortførelse, voldtægt og mord; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at personer med albinisme udsættes for ekstreme menneskerettighedskrænkelser, lige fra chikane, forfølgelse, samfundsmæssig diskrimination og udstødelse til bortførelse, voldtægt og mord;

| H. | der henviser til, at kvinder og børn med albinisme er særligt sårbare over for social udstødelse; der henviser til, at spædbørn efterlades som følge af tilstanden; der henviser til, at børns uddannelse lider som følge af mobning, stigmatisering og overordnet frygt for angreb; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at kvinder og børn med albinisme er særligt sårbare over for social udstødelse; der henviser til, at spædbørn efterlades som følge af tilstanden; der henviser til, at børns uddannelse lider som følge af mobning, stigmatisering og overordnet frygt for angreb;

| I. | der henviser til, at myndighederne i Tanzania har foretaget alvorlige og håndgribelige foranstaltninger for at gribe ind over for hekseri i landet, herunder suspendering af traditionelle naturlægers autorisationer og talrige anholdelser af heksedoktorer; der henviser til, at Tanzanias præsident udnævnte det første parlamentsmedlem med albinisme i 2008, og den første viceminister med albinisme i december 2015; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at myndighederne i Tanzania har foretaget alvorlige og håndgribelige foranstaltninger for at gribe ind over for hekseri i landet, herunder suspendering af traditionelle naturlægers autorisationer og talrige anholdelser af heksedoktorer; der henviser til, at Tanzanias præsident udnævnte det første parlamentsmedlem med albinisme i 2008, og den første viceminister med albinisme i december 2015;

| J. | der henviser til, at Mozambique, Nigeria og Kenya har vedtaget en handlingsplan til imødegåelse af angreb, der fokuserer på at fremme folkeoplysning om albinisme og skabe større bevidsthed om spørgsmålet blandt familier og samfund og dermed sikre beskyttelse og social bistand til personer med albinisme, sikre juridisk bistand, hurtige procedurer og forebyggelse af angreb, udveksle og offentliggøre retsafgørelser som et middel til afskrækkelse, og gennemføre yderligere forskning for at forbedre foranstaltninger, der er identificeret i planen og støtte evidensbaseret politikudformning; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Mozambique, Nigeria og Kenya har vedtaget en handlingsplan til imødegåelse af angreb, der fokuserer på at fremme folkeoplysning om albinisme og skabe større bevidsthed om spørgsmålet blandt familier og samfund og dermed sikre beskyttelse og social bistand til personer med albinisme, sikre juridisk bistand, hurtige procedurer og forebyggelse af angreb, udveksle og offentliggøre retsafgørelser som et middel til afskrækkelse, og gennemføre yderligere forskning for at forbedre foranstaltninger, der er identificeret i planen og støtte evidensbaseret politikudformning;

| K. | der henviser til, at Den Afrikanske Menneskerettighedskommission i juni 2017 vedtog en regional handlingsplan for at sætte en stopper for angreb på personer med albinisme for perioden 2017-2021, der blev godkendt af FN og forskellige regionale og internationale aktører; der henviser til, at denne handlingsplan tager sigte på at fremme fælles bestræbelser og tiltag til at bekæmpe vold mod personer med albinisme og beskytte deres og deres familiers rettigheder; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Den Afrikanske Menneskerettighedskommission i juni 2017 vedtog en regional handlingsplan for at sætte en stopper for angreb på personer med albinisme for perioden 2017-2021, der blev godkendt af FN og forskellige regionale og internationale aktører; der henviser til, at denne handlingsplan tager sigte på at fremme fælles bestræbelser og tiltag til at bekæmpe vold mod personer med albinisme og beskytte deres og deres familiers rettigheder;

| L. | der henviser til, at antallet af retsforfølgelser og domfældelser — på trods af voksende international synlighed og vedtagelse af ny lovgivning i de berørte lande — stadig er meget lavt, og at der fortsat begås forbrydelser og tortur under total straffrihed i mange afrikanske lande; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at antallet af retsforfølgelser og domfældelser — på trods af voksende international synlighed og vedtagelse af ny lovgivning i de berørte lande — stadig er meget lavt, og at der fortsat begås forbrydelser og tortur under total straffrihed i mange afrikanske lande;

| M. | der henviser til, at drab, lemlæstelse, forskelsbehandling, chikane og stigmatisering har fordrevet hundredevis af personer med albinisme til midlertidige tilflugtssteder; der henviser til, at denne situation har skabt større utryghed og usikkerhed for personer med albinisme og begrænset deres adgang til grundlæggende tjenesteydelser som sundhedspleje og uddannelse, beskæftigelsesmuligheder og deltagelse i samfundet; der henviser til, at passende lægehjælp, herunder medicin, der forebygger mod hudkræft, begrænses af de udfordringer, personer med albinisme står over for, og som kunne overvindes ved udvikling af medicinske faciliteter og viden i regionen; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at drab, lemlæstelse, forskelsbehandling, chikane og stigmatisering har fordrevet hundredevis af personer med albinisme til midlertidige tilflugtssteder; der henviser til, at denne situation har skabt større utryghed og usikkerhed for personer med albinisme og begrænset deres adgang til grundlæggende tjenesteydelser som sundhedspleje og uddannelse, beskæftigelsesmuligheder og deltagelse i samfundet; der henviser til, at passende lægehjælp, herunder medicin, der forebygger mod hudkræft, begrænses af de udfordringer, personer med albinisme står over for, og som kunne overvindes ved udvikling af medicinske faciliteter og viden i regionen;

| N. | der henviser til, at livslang frygt og forskelsbehandling fører til langvarig og endog permanent psykosocial skade; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at livslang frygt og forskelsbehandling fører til langvarig og endog permanent psykosocial skade;

| O. | der henviser til, at FN i marts 2015 udpegede sin første uafhængige ekspert vedrørende menneskerettigheder for personer med albinisme, Ikponwosa Ero, og officielt erklærede den 13. juni for international dag for albinisme; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at FN i marts 2015 udpegede sin første uafhængige ekspert vedrørende menneskerettigheder for personer med albinisme, Ikponwosa Ero, og officielt erklærede den 13. juni for international dag for albinisme;

| P. | der henviser til, at EU har gennemført offentlige oplysningskampagner for at skabe større bevidsthed om sagen og har støttet inddragelsen af civilsamfundsorganisationer og lokale myndigheders kapacitetsopbygningstiltag i kampen mod drab på personer med albinisme; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at EU har gennemført offentlige oplysningskampagner for at skabe større bevidsthed om sagen og har støttet inddragelsen af civilsamfundsorganisationer og lokale myndigheders kapacitetsopbygningstiltag i kampen mod drab på personer med albinisme;

| Q. | der henviser til, at personer med albinisme er uforholdsmæssigt hårdt ramt af fattigdom på grund af den vold, diskrimination og marginalisering, de udsættes for; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at personer med albinisme er uforholdsmæssigt hårdt ramt af fattigdom på grund af den vold, diskrimination og marginalisering, de udsættes for;

| 1. | udtrykker dyb bekymring over den fortsatte og udbredte forskelsbehandling og forfølgelse, som personer med albinisme er udsat for i Afrika, navnlig efter den seneste stigning i volden i Malawi; fordømmer skarpt alle drab, bortførelser, lemlæstelser og anden umenneskelig og nedværdigende behandling, som personer med albinisme udsættes for, og udtrykker sin medfølelse og solidaritet med ofrenes familier; fordømmer ligeledes enhver spekulativ handel med kropsdele fra personer med albinisme; |
| --- | --- |

1.

| 2. | er fortsat meget bekymret over, at indførelsen af strengere lovgivning i Malawi ikke har forhindret en nylig genopblussen i angrebene på personer med albinisme; glæder sig over reformerne af straffeloven og anatomiloven; opfordrer imidlertid Malawis myndigheder til fuldt ud at efterforske den seneste bølge af forbrydelser mod personer med albinisme og bringe gerningsmændene til albinismerelaterede forbrydelser for en domstol; |
| --- | --- |

2.

| 3. | minder om, at en stats primære ansvar er at beskytte sine borgere, herunder sårbare grupper, og opfordrer regeringen i Malawi til at tilbyde effektiv beskyttelse til personer med albinisme med henblik på at værne om deres ret til livet og til personlig sikkerhed i overensstemmelse med Malawis internationale forpligtelser og tilsagn på menneskerettighedsområdet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer indtrængende Malawis myndigheder til at handle proaktivt mod enhver kriminel organisation, der beskæftiger sig med hekseri og menneskehandel, give politiet tilstrækkelig uddannelse og tilstrækkelige ressourcer, foretage en grundig undersøgelse af forbrydelser i forbindelse med albinisme, sætte en stopper for straffrihed og som et hasteanliggende søge international støtte til at gennemføre en upartisk og effektiv efterforskning af alle rapporterede angreb på personer med albinisme med henblik på at retsforfølge de ansvarlige og drage dem til ansvar; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer de afrikanske lande til at udbygge lovgivningen, hvor dette er nødvendigt, for at kriminalisere besiddelse af og handel med kropsdele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Malawis regering til mere effektivt at opfylde personer med albinismes medicinske, psykologiske og sociale behov ved at garantere dem lige adgang til sundhedspleje og uddannelse som led i inklusionspolitikker; minder om, at adgangen til sundhedspleje og uddannelse fortsat er en betydelig udfordring for personer med albinisme, som skal håndteres; opfordrer til større investeringer i at skabe passende sociale strukturer, pleje- og rådgivningsstrukturer for ofre, navnlig for kvinder og børn, og bedre imødekommelse af deres medicinske og psykologiske behov; insisterer på, at der bør indføres politikker til at lette deres reintegration i samfundene; |
| --- | --- |

6.

| 7. | understreger, at den generelle mangel på forståelse og sundhedsinformation om albinisme har tendens til at forværre sundhedstilstanden hos personer med albinisme; understreger behovet for at sikre, at de har adgang til sundhedsydelser, navnlig i landdistrikter og fjerntliggende områder; mener, at sundhedspersonale bør uddannes og bevidstgøres om albinisme; opfordrer til, at lærere og skoleadministrationer gøres mere bevidste om albinisme, og til at Malawis myndigheder letter adgangen til uddannelse for personer med albinisme; |
| --- | --- |

7.

| 8. | glæder sig over de bestræbelser, som regeringen i Tanzania har gjort for at bekæmpe forskelsbehandling af personer med albinisme, og dens beslutning om at forbyde heksedoktorer i et forsøg på at standse drabene på personer med albinisme, men erkender, at for få sager bringes for en domstol; glæder sig desuden over den indsats, der gøres af Mozambique, Kenya og Nigeria; |
| --- | --- |

8.

| 9. | gentager, at der bør gøres en større indsats for at rette op på de underliggende årsager til denne forskelsbehandling og vold mod personer med albinisme gennem offentlige oplysningskampagner; understreger den afgørende rolle, som lokale myndigheder og civilsamfundsorganisationer spiller i at fremme personer med albinismes rettigheder samt oplyse og undervise befolkningen og knuse myter og fordomme om albinisme; |
| --- | --- |

9.

| 10. | er bekymret over de særlige udfordringer, som kvinder og børn med albinisme står over for, og som gør dem mere udsatte for fattigdom, usikkerhed og isolation; insisterer på, at alle ofre bør have adgang til tilstrækkelig læge- og psykologhjælp, og at der bør indføres passende politikker til at lette deres reintegration i samfundene; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer myndighederne i de berørte lande til i samarbejde med deres internationale og regionale partnere at forpligte sig til at bekæmpe de skadelige overtroiske overbevisninger, der fortsat ligger til grund for overgreb mod personer med albinisme, træffe alle nødvendige foranstaltninger til at forebygge og bekæmpe den ulovlige handel med kropsdele fra personer med albinisme, gennemgå sager med mistanke om gravrøverier på ny, opspore og identificere kilden til efterspørgsel efter sådanne kropsdele, og bringe »albinojægere« for en domstol; |
| --- | --- |

11.

| 12. | minder om, at vold mod personer med albinisme ofte er af grænseoverskridende karakter og insisterer på behovet for at styrke det regionale samarbejde på dette område; glæder sig derfor over alle de initiativer, der træffes på regionalt og internationalt plan for at bekæmpe vold mod personer med albinisme, og navnlig Den Afrikanske Unions og FN's nylige vedtagelse af den regionale handlingsplan om albinisme for perioden 2017-2021, hvilket er et positivt og konkret tegn på engagement fra afrikanske ledere; opfordrer til øjeblikkelig og effektiv gennemførelse af planen; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer EU og dets medlemsstater til fortsat at samarbejde med de berørte lande med henblik på at yde effektiv støtte til deres bestræbelser på at udforme politikker, der tager hånd om albinoers særlige behov og rettigheder på grundlag af ikke-forskelsbehandling og social inklusion, ved at yde den nødvendige finansielle og tekniske bistand; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer EU til nøje at overvåge menneskerettighedssituationen for personer med albinisme i Afrika, navnlig gennem regelmæssig rapportering og opfølgning fra dets delegationers side, og til fortsat at fremme betydelige forbedringer i deres beskyttelse og sociale integration; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, regeringerne og parlamenterne i Malawi og Tanzania, Den Afrikanske Union og FN's generalsekretær. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0314.

(2)  EUT C 295 E af 4.12.2009, s. 94.

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/86 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/86

---

P8_TA(2017)0382

Sagerne vedrørende krimtatarlederne Akhtem Chiygoz og Ilmi Umerov og journalist Mykola Semena

Europa-Parlamentets beslutning af 5. oktober 2017 om sagerne vedrørende krimtatarlederne Akhtem Chiygoz og Ilmi Umerov og journalist Mykola Semena (2017/2869(RSP))

(2018/C 346/12)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til associeringsaftalen mellem EU og Ukraine og det vidtgående og brede frihandelsområde, |
| --- | --- |

—

der henviser til associeringsaftalen mellem EU og Ukraine og det vidtgående og brede frihandelsområde,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om Ukraine og Krim, om den europæiske naboskabspolitik og om det østlige partnerskab, navnlig til sin beslutning af 21. januar 2016 om associeringsaftaler/vidtgående og brede frihandelsområder med Georgien, Moldova og Ukraine (1), sin beslutning af 4. februar 2016 om menneskerettighedssituationen på Krim, navnlig for krimtatarerne (2), sin beslutning af 12. maj 2016 om krimtatarerne (3) og sin beslutning af 16. marts 2017 om ukrainske politiske fanger i Rusland og situationen på Krim (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om Ukraine og Krim, om den europæiske naboskabspolitik og om det østlige partnerskab, navnlig til sin beslutning af 21. januar 2016 om associeringsaftaler/vidtgående og brede frihandelsområder med Georgien, Moldova og Ukraine (1), sin beslutning af 4. februar 2016 om menneskerettighedssituationen på Krim, navnlig for krimtatarerne (2), sin beslutning af 12. maj 2016 om krimtatarerne (3) og sin beslutning af 16. marts 2017 om ukrainske politiske fanger i Rusland og situationen på Krim (4),

| — | der henviser til rapporten fra Kontoret for FN's Højkommissær for Menneskerettigheder af 25. september 2017 om menneskerettighedssituationen i den midlertidigt besatte Autonome Republik Krim og byen Sevastopol (Ukraine), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Kontoret for FN's Højkommissær for Menneskerettigheder af 25. september 2017 om menneskerettighedssituationen i den midlertidigt besatte Autonome Republik Krim og byen Sevastopol (Ukraine),

| — | der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 68/262 af 27. marts 2014 om Ukraines territoriale integritet og til FN's Generalforsamlings resolution 71/205 af 19. december 2016 om menneskerettighedssituationen i Den Autonome Republik Krim og byen Sevastopol (Ukraine), |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's Generalforsamlings resolution 68/262 af 27. marts 2014 om Ukraines territoriale integritet og til FN's Generalforsamlings resolution 71/205 af 19. december 2016 om menneskerettighedssituationen i Den Autonome Republik Krim og byen Sevastopol (Ukraine),

| — | der henviser til Rådets beslutninger om fortsatte sanktioner mod Den Russiske Føderation i forbindelse med den ulovlige annektering af Krimhalvøen, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets beslutninger om fortsatte sanktioner mod Den Russiske Føderation i forbindelse med den ulovlige annektering af Krimhalvøen,

| — | der henviser til den humanitære folkeret og især til dens bestemmelser om besatte områder og behandling og beskyttelse af civile, |
| --- | --- |

—

der henviser til den humanitære folkeret og især til dens bestemmelser om besatte områder og behandling og beskyttelse af civile,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4,

| A. | der henviser til, at der i mange troværdige rapporter, herunder den seneste fra FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder, fremlægges dokumentation for det stigende misbrug af menneskerettighederne på Krim, der påvirker repræsentanter for krimtatarerne, journalister, mediefolk, bloggere og almindelige mennesker, der går til kamp mod den russiske besættelse eller blot forsøger at dokumentere de facto-myndighedernes grusomheder; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der i mange troværdige rapporter, herunder den seneste fra FN's Højkommissariat for Menneskerettigheder, fremlægges dokumentation for det stigende misbrug af menneskerettighederne på Krim, der påvirker repræsentanter for krimtatarerne, journalister, mediefolk, bloggere og almindelige mennesker, der går til kamp mod den russiske besættelse eller blot forsøger at dokumentere de facto-myndighedernes grusomheder;

| B. | der henviser til, at det af rapporten af 25. september 2017 fra FN's Kontor for Menneskerettigheder om menneskerettighedssituationen i den midlertidigt besatte Autonome Republik Krim og byen Sevastopol (Ukraine) fremgår, at der er blevet dokumenteret alvorlige krænkelser af menneskerettighederne såsom vilkårlige anholdelser og tilbageholdelser, tvungne forsvindinger, mishandling og tortur samt mindst én udenretslig henrettelse; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det af rapporten af 25. september 2017 fra FN's Kontor for Menneskerettigheder om menneskerettighedssituationen i den midlertidigt besatte Autonome Republik Krim og byen Sevastopol (Ukraine) fremgår, at der er blevet dokumenteret alvorlige krænkelser af menneskerettighederne såsom vilkårlige anholdelser og tilbageholdelser, tvungne forsvindinger, mishandling og tortur samt mindst én udenretslig henrettelse;

| C. | der henviser til, at Ilmi Umerov, krimtatarernes leder og næstformand for Mejlis, blev idømt to års fængsel for at gå imod den ulovlige annektering af Krimhalvøen i henhold til artikel 280.1 i den russiske straffelov om offentlige opfordringer til handling, der har til formål at krænke Ruslands territoriale integritet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Ilmi Umerov, krimtatarernes leder og næstformand for Mejlis, blev idømt to års fængsel for at gå imod den ulovlige annektering af Krimhalvøen i henhold til artikel 280.1 i den russiske straffelov om offentlige opfordringer til handling, der har til formål at krænke Ruslands territoriale integritet;

| D. | der henviser til, at Akhtem Chiygoz, næstformand for Mejlis, blev idømt otte års fængsel for at »organisere masseuroligheder« den 26. februar 2014; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Akhtem Chiygoz, næstformand for Mejlis, blev idømt otte års fængsel for at »organisere masseuroligheder« den 26. februar 2014;

| E. | der henviser til, at journalist Mykola Semena blev idømt en betinget fængselsdom på to et halvt år og et treårigt forbud mod at udføre journalistisk arbejde på grundlag af artikel 280.1 i den russiske straffelov om offentlige opfordringer til handling, der har til formål at krænke Ruslands territoriale integritet; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at journalist Mykola Semena blev idømt en betinget fængselsdom på to et halvt år og et treårigt forbud mod at udføre journalistisk arbejde på grundlag af artikel 280.1 i den russiske straffelov om offentlige opfordringer til handling, der har til formål at krænke Ruslands territoriale integritet;

| F. | der henviser til, at nylige domstolsafgørelser beviser, at retssystemet udnyttes som et politisk redskab til at undertrykke dem, der er modstandere af den russiske annektering af Krimhalvøen; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at nylige domstolsafgørelser beviser, at retssystemet udnyttes som et politisk redskab til at undertrykke dem, der er modstandere af den russiske annektering af Krimhalvøen;

| G. | der henviser til, at der i forskellige sager er blevet rapporteret om bortførelser, tvungne forsvindinger samt anvendelse af tortur og anden grusom og nedværdigende behandling i tilbageholdelsescentre; der henviser til, at tortur er blevet anvendt til at opnå falsk bevismateriale; der henviser til, at disse påstande stadig ikke er blevet behørigt undersøgt; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der i forskellige sager er blevet rapporteret om bortførelser, tvungne forsvindinger samt anvendelse af tortur og anden grusom og nedværdigende behandling i tilbageholdelsescentre; der henviser til, at tortur er blevet anvendt til at opnå falsk bevismateriale; der henviser til, at disse påstande stadig ikke er blevet behørigt undersøgt;

| H. | der henviser til, at der på Krim er blevet gennemført omfattende ekspropriering af offentlig og privat ejendom uden kompensation eller respekt for bestemmelserne i den humanitære folkeret om beskyttelse af ejendom mod beslaglæggelse eller destruktion; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der på Krim er blevet gennemført omfattende ekspropriering af offentlig og privat ejendom uden kompensation eller respekt for bestemmelserne i den humanitære folkeret om beskyttelse af ejendom mod beslaglæggelse eller destruktion;

| I. | der henviser til, at civilsamfundets råderum til at operere på Krim er blevet væsentligt reduceret, idet medieforetagender er blevet lukket, hvilket i uforholdsmæssig høj grad rammer krimtatarsamfundet, deres ret til information og deres ret til at bevare deres kultur og identitet; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at civilsamfundets råderum til at operere på Krim er blevet væsentligt reduceret, idet medieforetagender er blevet lukket, hvilket i uforholdsmæssig høj grad rammer krimtatarsamfundet, deres ret til information og deres ret til at bevare deres kultur og identitet;

| J. | der henviser til, at Den Russiske Føderations annektering af Krim er ulovlig og i strid med folkeretten og europæiske aftaler, som er indgået af både Den Russiske Føderation og Ukraine, navnlig De Forenede Nationers pagt, Helsingforsslutakten og Budapestmemorandummet fra 1994 og traktaten om venskab, samarbejde og partnerskab mellem Ukraine og Den Russiske Føderation fra 1997; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Den Russiske Føderations annektering af Krim er ulovlig og i strid med folkeretten og europæiske aftaler, som er indgået af både Den Russiske Føderation og Ukraine, navnlig De Forenede Nationers pagt, Helsingforsslutakten og Budapestmemorandummet fra 1994 og traktaten om venskab, samarbejde og partnerskab mellem Ukraine og Den Russiske Føderation fra 1997;

| K. | der henviser til, at i annekteringsperioden er Den Russiske Føderation ansvarlig for beskyttelsen af befolkningerne og borgerne på Krim gennem de myndigheder, der er tilstede de facto i regionen; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at i annekteringsperioden er Den Russiske Føderation ansvarlig for beskyttelsen af befolkningerne og borgerne på Krim gennem de myndigheder, der er tilstede de facto i regionen;

| 1. | fordømmer domsafsigelsen over Ilmi Umerov, krimtatarernes leder og næstformand for Mejlis, Akhtem Chiygoz, næstformand for Mejlis, og journalist Mykola Semena; kræver, at disse domme ophæves, at Umerov og Chiygoz øjeblikkeligt og betingelsesløst løslades, og at alle anklager mod Semena øjeblikkeligt og betingelsesløst frafaldes; |
| --- | --- |

1.

| 2. | fordømmer på det kraftigste de hårde straffe, som er blevet idømt ledere af krimtatarsamfundet og andre, der modsætter sig den russiske annektering, såsom Uzair Abdullaev, Teymur Abdullaev, Zevri Abseutov, Rustem Abiltarov, Muslim Aliyev, Refat Alimov, Ali Asanov, Volodymyr Balukh, Enver Bekirov, Oleksiy Bessarabov, Hlib Shabliy, Oleksiy Chirniy, Mustafa Degermenji, Emil Dzhemadenov, Arsen Dzheparov, Volodymyr Dudka, Pavlo Gryb, Rustem Ismailov, Mykola Karpyuk, Stanislav Klykh, Andriy Kolomiyets, Oleksandr Kolchenko, Oleksandr Kostenko, Emir-Usein Kuku, Sergey Litvinov, Enver Mamutov, Remzi Memethov, Yevhen Panov, Yuri Primov, Volodymyr Prisich, Ferat Sayfullayev, Eider Saledinov, Oleg Sentsov, Vadym Siruk, Oleksiy Stogniy, Redvan Suleymanov, Roman Sushchenko, Mykola Shiptur, Dmytro Shtyblikov, Viktor Shchur, Rustem Vaitov, Valentyn Vygovsky, Andriy Zakhtey og Ruslan Zeytullaev efter farceagtige retssager og tvivlsomme anklager; kræver, at deres retsafgørelser ophæves, og at de, der tilbageholdes, øjeblikkeligt løslades; |
| --- | --- |

2.

| 3. | fordømmer de diskriminerende politikker, som de såkaldte myndigheder har pålagt især det oprindelige krimtatarsamfund, krænkelsen af deres ejendomsret, den stadig mere udbredte intimidering af dette samfunds politiske, sociale og økonomiske liv og af alle, der modsætter sig den russiske annektering; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mener, at krimtatarernes rettigheder er blevet alvorligt krænket med forbuddet mod de aktiviteter, som varetages af Mejlis, og ved at erklære det for en ekstremistisk organisation den 26. april 2016, og ved at give deres ledere forbud mod genindrejse på halvøen; gentager på det kraftigste sin opfordring til omgående ophævelse af de relevante afgørelser og deres virkninger og til overholdelse af Den Internationale Domstols kendelse af 19. april 2017 om foreløbige foranstaltninger i sager anlagt af Ukraine mod Den Russiske Føderation, hvori det konkluderes, at Den Russiske Føderation skal afstå fra at opretholde eller indføre begrænsninger af krimtatarsamfundets mulighed for at bevare dets repræsentative institutioner, herunder Mejlis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | minder om, at eksistensen af undertrykkelse og anvendelsen af lovgivningen om ekstremisme, separatisme og terrorisme har ført til en alvorlig forværring af menneskerettighedssituationen på Krimhalvøen og til udbredt krænkelse af ytringsfriheden og forsamlingsfriheden, at tvungen indførelse af russisk statsborgerskab er blevet systematisk, og at grundlæggende frihedsrettigheder er ikke garanteret på Krimhalvøen; kræver, at diskriminerende lovgivning ophæves, og fremhæver det presserende behov for ansvarliggørelse for menneskerettighedskrænkelser og overgreb på halvøen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | fordømmer kraftigt den fremherskende praksis for overførsel af fanger til fjerntliggende regioner i Rusland, da dette i alvorlig grad hæmmer deres kommunikationsmuligheder med deres familiemedlemmer og venner og menneskerettighedsorganisationers muligheder for at holde øje med deres trivsel; understreger, at denne praksis er en overtrædelse af den russiske lovgivning, navnlig artikel 73 i loven om fuldbyrdelse af strafferetlige domme, hvorefter straffe bør afsones i det område, hvor den dømte har fast bopæl, eller hvor dommen er blevet afsagt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer EU-Udenrigstjenesten og EU's delegation i Rusland til nøje at følge de igangværende retssager og til at være opmærksomme på behandlingen af de tilbageholdte; udtrykker særlig bekymring over beretninger om anvendelse af straffende psykiatriske behandlinger; forventer, at EU-delegationen, EU-Udenrigstjenesten og medlemsstaternes ambassader nøje følge disse sager og søger adgang til de personer, der tilbageholdes før, under og efter deres retssager; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol til at behandle alle ansøgninger om domstolsprøvelse fra Krim med højest mulige prioritet, idet det russiske retssystem ikke kan og ikke tilvejebringer retsmidler i disse sager; |
| --- | --- |

8.

| 9. | fordømmer undertrykkelsen af uafhængige medieforetagender, der repræsenterer mindretalssamfund, og opfordrer indtrængende de russiske myndigheder til at afholde sig fra at lægge retlige og administrative hindringer i vejen for deres drift; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kræver, at internationale menneskerettighedsobservatører, herunder specialiserede strukturer af FN, OSCE og Europarådet, har uhindret adgang til Krimhalvøen for at undersøge situationen på halvøen, og kræver, at der oprettes uafhængige overvågningsmekanismer; støtter de initiativer, som ledes af Ukraine, med henblik på at behandle disse spørgsmål i Menneskerettighedsrådet og Generalforsamlingen; opfordrer EU-Udenrigstjenesten og EU's særlige repræsentant for menneskerettigheder til konstant at holde øje med menneskerettighedssituationen på Krimhalvøen og til at holde Parlamentet underrettet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer Kommissionen til at støtte projekter og udvekslinger med henblik på at forbedre de mellemfolkelige kontakter og fremme fredsopbygning, konfliktløsning, forsoning og interkulturel dialog, herunder på Krim; tilskynder til, at man undgår bureaukratiske hindringer, og tilskynder til mere fleksible ordninger, som vil muliggøre lettere adgang for internationale observatører på halvøen, herunder parlamentarikere, efter aftale med Kiev, og uden at dette fortolkes som en anerkendelse af annekteringen; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at restriktive foranstaltninger bør pålægges alle personer, der er ansvarlige for alvorlige krænkelser af menneskerettighederne, herunder embedsmænd fra Krim og Rusland, som er direkte ansvarlige for anklagerne mod og domsafsigelsen over Akhtem Chiygoz, Mykola Semena og Ilmi Umerov, og disse bør omfatte indefrysning af aktiver i EU-banker og rejseforbud; gentager sin støtte til EU's beslutning om at forbyde import af varer fra Krim og eksport af visse varer og teknologier, investeringer, handel og tjenesteydelser til Krim; |
| --- | --- |

12.

| 13. | beklager dybt de forhold, som børn på Krim lider under, og at de vokser op uden deres fædre, der ulovligt er blevet berøvet deres frihed som politiske de facto-fanger, herunder dem, der er blevet overført til fjerntliggende dele af Den Russiske Føderation; anser dette for at være en åbenlys krænkelse af internationale menneskerettigheder, børns rettigheder og Den Russiske Føderations internationale forpligtelser såsom FN's konvention om barnets rettigheder; opfordrer de russiske myndigheder og de facto-myndighederne på Krim til at lade ovennævnte personer have regelmæssig kontakt med medlemmer af deres familier, navnlig mindreårige; |
| --- | --- |

13.

| 14. | minder de russiske myndigheder om, at de i deres de facto-kapacitet som en okkupationsmagt, der udøver effektiv kontrol over Krim, er fuldt ud ansvarlige for beskyttelsen af borgerne mod vilkårlige retlige eller administrative foranstaltninger, og at de i samme kapacitet er bundet af den humanitære folkeret til at sikre beskyttelse af menneskerettighederne på halvøen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | støtter Ukraines suverænitet, uafhængighed, enhed og territoriale integritet inden for dets internationalt anerkendte grænser og gentager sin fordømmelse af Den Russiske Føderations ulovlige annektering af Den Autonome Republik Krim og byen Sevastopol; støtter EU's og dets medlemsstaters politik om ikke at anerkende den ulovlige annektering af Krimhalvøen og at indføre de restriktive foranstaltninger, der er truffet i denne henseende; udtrykker sin dybe bekymring over Ruslands igangværende omfattende militarisering af Krimhalvøen, som truer regional og paneuropæisk sikkerhed; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, medlemsstaterne, Ukraines præsident, Ukraines og Den Russiske Føderations regeringer og parlamenter, Europarådets Parlamentariske Forsamling og Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa, krimtatarernes Mejlis og FN's generalsekretær. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0018.

(2)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0043.

(3)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0218.

(4)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0087.

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/90 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/90

---

P8_TA(2017)0383

Situationen i Maldiverne

Europa-Parlamentets beslutning af 5. oktober 2017 om situationen i Maldiverne (2017/2870(RSP))

(2018/C 346/13)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger om maldiverne, særlig af 16. september 2004 (1), 30. april 2015 (2) og 17. december 2015 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger om maldiverne, særlig af 16. september 2004 (1), 30. april 2015 (2) og 17. december 2015 (3),

| — | der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som Maldiverne har tiltrådt, |
| --- | --- |

—

der henviser til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, som Maldiverne har tiltrådt,

| — | der henviser til De Forenede Nationers erklæring om afskaffelse af alle former for intolerance og forskelsbehandling på grundlag af religion eller tro fra 1981, |
| --- | --- |

—

der henviser til De Forenede Nationers erklæring om afskaffelse af alle former for intolerance og forskelsbehandling på grundlag af religion eller tro fra 1981,

| — | der henviser til EU's retningslinjer vedrørende dødsstraf, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's retningslinjer vedrørende dødsstraf,

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne fra 1948, særlig artikel 2, 7 og 19, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettighederne fra 1948, særlig artikel 2, 7 og 19,

| — | der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder fra 1989, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder fra 1989,

| — | der henviser til konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder, |
| --- | --- |

—

der henviser til konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder,

| — | der henviser til den erklæring, som FN's generalsekretær, António Guterres, fremsatte den 27. juli 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til den erklæring, som FN's generalsekretær, António Guterres, fremsatte den 27. juli 2017,

| — | der henviser til rapporten fra rejsen til den femte interparlamentariske forsamling EU-Maldiverne den 8.-9. februar 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra rejsen til den femte interparlamentariske forsamling EU-Maldiverne den 8.-9. februar 2016,

| — | der henviser til erklæringen af 25. juli 2017 fra EU-delegationen til Maldiverne, sammen med EU-medlemsstaternes ambassader og Canadas, Norges, Schweiz' og USA's ambassader, som er akkrediteret til Maldiverne, om situationen i Maldiverne, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 25. juli 2017 fra EU-delegationen til Maldiverne, sammen med EU-medlemsstaternes ambassader og Canadas, Norges, Schweiz' og USA's ambassader, som er akkrediteret til Maldiverne, om situationen i Maldiverne,

| — | der henviser til den erklæring, der den 14. marts 2016 blev afgivet af talsmanden for næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, om dommen over Maldivernes tidligere præsident, Mohamed Nasheed, |
| --- | --- |

—

der henviser til den erklæring, der den 14. marts 2016 blev afgivet af talsmanden for næstformanden for Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, om dommen over Maldivernes tidligere præsident, Mohamed Nasheed,

| — | der henviser til erklæringen af 3. august 2017 fra FN's særlige rapportør om udenretlige, summariske eller vilkårlige henrettelser, Agnes Callamard, om »truende« genoptagelse af henrettelser i Maldiverne, |
| --- | --- |

—

der henviser til erklæringen af 3. august 2017 fra FN's særlige rapportør om udenretlige, summariske eller vilkårlige henrettelser, Agnes Callamard, om »truende« genoptagelse af henrettelser i Maldiverne,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 135, stk. 5, og artikel 123, stk. 4,

| A. | der henviser til, at EU har haft mangeårige forbindelser med Maldiverne, og at hundredtusindvis af europæiske turister hvert år rejser til Maldiverne; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU har haft mangeårige forbindelser med Maldiverne, og at hundredtusindvis af europæiske turister hvert år rejser til Maldiverne;

| B. | der henviser til, at menneskerettighedssituationen i Maldiverne er blevet dramatisk forværret siden det første demokratiske valg i 2008 og siden den første demokratisk valgte præsident, Mohamed Nasheed, blev væltet i 2012; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at menneskerettighedssituationen i Maldiverne er blevet dramatisk forværret siden det første demokratiske valg i 2008 og siden den første demokratisk valgte præsident, Mohamed Nasheed, blev væltet i 2012;

| C. | der henviser til, at de politiske og borgerlige frihedsrettigheder er blevet udhulet, oppositionsledere er blevet vilkårligt anholdt, medier er blevet angrebet og en voksende religiøs konservatisme beskyldes for at begrænse religionsfriheden og tolerancen, imens præsident Abdulla Yameen, der er forhenværende leder af det progressive parti i Maldiverne, og hans regering forsøger at stramme deres greb om magten; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at de politiske og borgerlige frihedsrettigheder er blevet udhulet, oppositionsledere er blevet vilkårligt anholdt, medier er blevet angrebet og en voksende religiøs konservatisme beskyldes for at begrænse religionsfriheden og tolerancen, imens præsident Abdulla Yameen, der er forhenværende leder af det progressive parti i Maldiverne, og hans regering forsøger at stramme deres greb om magten;

| D. | der henviser til, at sikkerhedsstyrker den 22. august 2017 med magt lukkede parlament (Majlis), i hvad medlemmer af oppositionen beskriver som et forsøg på at blokere et forslag om at anklage formanden for parlamentet; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at sikkerhedsstyrker den 22. august 2017 med magt lukkede parlament (Majlis), i hvad medlemmer af oppositionen beskriver som et forsøg på at blokere et forslag om at anklage formanden for parlamentet;

| E. | der henviser til, at medlemmer af oppositionspartier, uafhængige journalister og menneskerettighedsforkæmpere beretter om flere trusler og angreb fra myndigheder, politi og ekstremistiske grupper; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at medlemmer af oppositionspartier, uafhængige journalister og menneskerettighedsforkæmpere beretter om flere trusler og angreb fra myndigheder, politi og ekstremistiske grupper;

| F. | der henviser til, at Mohamed Nasheed — den første demokratisk valgte præsident i Maldiverne — i marts 2015 blev idømt 13 års fængsel efter terroranklager; der henviser til, at ud af de 85 medlemmer af parlamentet er der indledt retssager mod 12, mindst tre har fået konfiskeret deres pas, og mindst en tilbageholdes vilkårligt; der henviser til, at der er planlagt præsidentvalg i 2018; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Mohamed Nasheed — den første demokratisk valgte præsident i Maldiverne — i marts 2015 blev idømt 13 års fængsel efter terroranklager; der henviser til, at ud af de 85 medlemmer af parlamentet er der indledt retssager mod 12, mindst tre har fået konfiskeret deres pas, og mindst en tilbageholdes vilkårligt; der henviser til, at der er planlagt præsidentvalg i 2018;

| G. | der henviser til, at der er blevet udtrykt bekymring over den stærkt politiserede maldiviske dommerstand, som i årenes løb har misbrugt deres beføjelser og handlet til fordel for det regerende parti og imod oppositionspolitikere; der henviser til, at retten til en retfærdig rettergang stadig ikke er sikret, og at disse principper udgør grundlæggende elementer i retsstaten; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der er blevet udtrykt bekymring over den stærkt politiserede maldiviske dommerstand, som i årenes løb har misbrugt deres beføjelser og handlet til fordel for det regerende parti og imod oppositionspolitikere; der henviser til, at retten til en retfærdig rettergang stadig ikke er sikret, og at disse principper udgør grundlæggende elementer i retsstaten;

| H. | der henviser til, at det maldiviske parlament den 9. august 2016 vedtog loven om beskyttelse af ære og rygte og ytringsfrihed, der indfører en række begrænsninger af ytringsfriheden og giver den maldiviske regering beføjelse til at tilbagekalde eller suspendere licenser for radio- og tv-selskaber, publikationer, websteder og andre medier; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at det maldiviske parlament den 9. august 2016 vedtog loven om beskyttelse af ære og rygte og ytringsfrihed, der indfører en række begrænsninger af ytringsfriheden og giver den maldiviske regering beføjelse til at tilbagekalde eller suspendere licenser for radio- og tv-selskaber, publikationer, websteder og andre medier;

| I. | der henviser til, at Maldivernes præsident i august 2016 i Maldiverne ratificerede en række ændringer til loven om forsamlingsfrihed, som begrænsede de områder, hvor det er lovligt at demonstrere; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Maldivernes præsident i august 2016 i Maldiverne ratificerede en række ændringer til loven om forsamlingsfrihed, som begrænsede de områder, hvor det er lovligt at demonstrere;

| J. | der henviser til, at Den Interparlamentariske Unions udvalg om parlamentsmedlemmers menneskerettigheder har udpeget Maldiverne som et af de værste lande i verden med hensyn til angreb på oppositionspolitikere, der rutinemæssigt trues, arresteres og fængsles; der henviser til, at ytringsfriheden, mediefriheden, forsamlingsfriheden og den demokratiske pluralisme i stigende grad trues, og at hundredvis af regeringsfjendtlige demonstranter er blevet anholdt og stillet over for anklager; der henviser til, at der er stadig flere tegn på, at strafferetlige anklager mod politiske modstandere af præsident Yameen kan have været politisk motiverede; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Den Interparlamentariske Unions udvalg om parlamentsmedlemmers menneskerettigheder har udpeget Maldiverne som et af de værste lande i verden med hensyn til angreb på oppositionspolitikere, der rutinemæssigt trues, arresteres og fængsles; der henviser til, at ytringsfriheden, mediefriheden, forsamlingsfriheden og den demokratiske pluralisme i stigende grad trues, og at hundredvis af regeringsfjendtlige demonstranter er blevet anholdt og stillet over for anklager; der henviser til, at der er stadig flere tegn på, at strafferetlige anklager mod politiske modstandere af præsident Yameen kan have været politisk motiverede;

| K. | der henviser til, at præsident Yameen gentagne gange har erklæret sin hensigt om at genoptage statssanktionerede henrettelser og dermed bringe et 60-årigt moratorium til ophør; der henviser til, at tyve stater i Asien og Stillehavsregionen har afskaffet dødsstraffen, og yderligere syv de facto har afskaffet den; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at præsident Yameen gentagne gange har erklæret sin hensigt om at genoptage statssanktionerede henrettelser og dermed bringe et 60-årigt moratorium til ophør; der henviser til, at tyve stater i Asien og Stillehavsregionen har afskaffet dødsstraffen, og yderligere syv de facto har afskaffet den;

| L. | der henviser til, at mindst 20 personer på nuværende tidspunkt er idømt dødsstraf i Maldiverne, hvoraf mindst fem var under 18 år på det tidspunkt, hvor de bliver anholdt; der henviser til, at Maldiverne i strid med folkeretten tillader at idømme mindreårige dødsstraf, som skal eksekveres, når de fylder 18 år; der henviser til, at FN's særlige rapportør om udenretslige, summariske eller vilkårlige henrettelser, Agnes Callamard, har opfordret regeringen i Maldiverne til ikke at genoptage henrettelser; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at mindst 20 personer på nuværende tidspunkt er idømt dødsstraf i Maldiverne, hvoraf mindst fem var under 18 år på det tidspunkt, hvor de bliver anholdt; der henviser til, at Maldiverne i strid med folkeretten tillader at idømme mindreårige dødsstraf, som skal eksekveres, når de fylder 18 år; der henviser til, at FN's særlige rapportør om udenretslige, summariske eller vilkårlige henrettelser, Agnes Callamard, har opfordret regeringen i Maldiverne til ikke at genoptage henrettelser;

| M. | der henviser til, at Maldivernes højesteret i mindst tre tilfælde, nemlig i sagerne vedrørende Hussein Humaam Ahmed, Ahmed Murrath og Mohamed Nabeel, har bekræftet deres dødsdomme efter retssager, som påviseligt ikke overholdt de internationalt anerkendte standarder; der henviser til, at disse tre nu er i overhængende fare for at blive henrettet; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Maldivernes højesteret i mindst tre tilfælde, nemlig i sagerne vedrørende Hussein Humaam Ahmed, Ahmed Murrath og Mohamed Nabeel, har bekræftet deres dødsdomme efter retssager, som påviseligt ikke overholdt de internationalt anerkendte standarder; der henviser til, at disse tre nu er i overhængende fare for at blive henrettet;

| N. | der henviser til, at Den Internationale Juristkommission for nylig har fordømt suspension af 56 maldiviske advokater — en tredjedel af landets praktiserende advokater — der alle havde appelleret om retsreformer for at sikre retsvæsenets uafhængighed; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Den Internationale Juristkommission for nylig har fordømt suspension af 56 maldiviske advokater — en tredjedel af landets praktiserende advokater — der alle havde appelleret om retsreformer for at sikre retsvæsenets uafhængighed;

| O. | der henviser til, at der også hersker bekymring over tiltagende radikal islamisk militarisme og over antallet af radikaliserede unge mænd og kvinder, der angiveligt har tilsluttet sig IS/Da'esh; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at der også hersker bekymring over tiltagende radikal islamisk militarisme og over antallet af radikaliserede unge mænd og kvinder, der angiveligt har tilsluttet sig IS/Da'esh;

| P. | der henviser til, at den stærkt regeringskritiske blogger Yameen Rasheed blev myrdet den 23. april 2017; der henviser til, at journalisten Ahmen Rilwan har været forsvundet siden august 2014 og frygtes omkommet; der henviser til, at bloggeren Ismail Rasheed blev stukket ned og såret i 2012; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at den stærkt regeringskritiske blogger Yameen Rasheed blev myrdet den 23. april 2017; der henviser til, at journalisten Ahmen Rilwan har været forsvundet siden august 2014 og frygtes omkommet; der henviser til, at bloggeren Ismail Rasheed blev stukket ned og såret i 2012;

| 1. | udtrykker dyb beklagelse over den forværrede politiske situation og menneskerettighedssituationen i Maldiverne og præsident Abdulla Yameens og hans regerings stadig mere autoritære styre, der har skabt et klima af frygt og bragt de resultater, som er opnået i landet i de senere år på områderne menneskerettigheder, demokrati og retsstatsprincippet, i fare, særlig i lyset af det forestående valg i 2018; |
| --- | --- |

1.

| 2. | fordømmer vedtagelsen i 2016 af loven om ærekrænkelse og ytringsfrihed, der har til formål at slå ned på ytringsfrihed, og ændringerne i 2016 til loven om forsamlingsfrihed, der begrænser forsamlingsfriheden; opfordrer Maldivernes regering til at bringe alle nationale love på linje med international lovgivning på menneskerettighedsområdet og til at ophæve eller reformere ovennævnte love; |
| --- | --- |

2.

| 3. | beklager undertrykkelsen af politiske modstandere i Maldiverne og opfordrer Maldivernes regering til at frafalde alle anklager mod den tidligere præsident Mohamed Nasheed og umiddelbart og betingelsesløst at løslade alle dem, der tilbageholdes af politiske grunde, herunder lederen af partiet Jumhoory, Qasim Ibrahim; minder regeringen om dens internationale forpligtelser til at respektere grundlæggende frihedsrettigheder og rettigheder i henhold til den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder, der som minimum omfatter retten til en retfærdig rettergang; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Maldivernes højesteret til øjeblikkeligt at ophæve suspensionen af de advokater, der stadig er omfattet af den suspensionen af 56 advokater, der blev indført i september 2017; gentager sin opfordring til regeringen om at sikre dommerstandens fulde uafhængighed og upartiskhed og til at garantere alle borgere adgang til et retfærdigt og gennemsigtigt retsvæsen uden politisk indblanding; |
| --- | --- |

4.

| 5. | gentager EU's stærke modstand mod dødsstraf, uanset forbrydelsens art og under alle omstændigheder; opfordrer til universel afskaffelse af dødsstraffen; fordømmer på det kraftigste meddelelsen om genindførelse af dødsstraf i Maldiverne og opfordrer indtrængende Maldivernes regering og parlament til at overholde det moratorium for dødsstraf, der har været opretholdt i mere end 60 år; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Europa-Kommissionen og medlemsstaterne til offentligt at opfordre præsident Yameen og Maldivernes regering til at gennemgå alle dødsdomme for at sikre, at internationalt anerkendte og forfatningsretligt sikrede garantier for en retfærdig rettergang er overholdt; opfordrer regeringen til omgående at ophæve alle dødsdomme over mindreårige og til at forbyde henrettelse af mindreårige lovovertrædere; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mener, at den eneste måde at løse nedbrydningen af demokrati, menneskerettigheder og frihedsrettigheder i Maldiverne på er gennem en reel dialog med deltagelse af alle politiske parter og andre civile ledere; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer Maldivernes regering til at respektere og fuldt ud støtte retten til at demonstrere, ytringsfriheden, forsamlingsfriheden samt tanke-, samvittigheds-, religions- og trosfrihed, uafhængigt af flertallets tro; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer Maldivernes regering til at sætte en stopper for straffriheden for selvtægtsudøvere, som har brugt vold mod mennesker, der advokerer for religiøs tolerance, fredelige demonstranter, kritiske medier og civilsamfundet; |
| --- | --- |

9.

| 10. | fordømmer den tvungne lukning af det maldiviske parlament (Majlis) for dets medlemmer og chikanen, intimideringen og anholdelsen af udvalgte medlemmer af parlamentet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | fordømmer den fortsatte intimidering af og trusler mod journalister, bloggere og menneskerettighedsforkæmpere i Maldiverne samt anholdelsen af journalister og angreb på og tvungne lukninger af medieorganisationer; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer regeringen til at sikre en upartisk og uafhængig undersøgelse af Yameen Rasheeds død og bortførelsen af Ahmed Rilwan for at identificere alle de ansvarlige og bringe dem for en domstol; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer de maldiviske myndigheder til at sikre, at Maldivernes menneskerettighedskommission, Den nationale integritetskommission og valgkommissionerne kan operere uafhængigt og uden indblanding fra regeringen; opfordrer Maldivernes regering til fuldt ud at samarbejde med FN's menneskerettighedsmekanismer, herunder de særlige procedurer og Højkommissariatet for Menneskerettigheder; |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer EU til fuldt ud at udnytte alle de instrumenter, der er til rådighed til fremme af respekt for menneskerettighederne og de demokratiske principper i Maldiverne, herunder indførelse af midlertidige individuelle målrettede sanktioner mod dem, der krænker menneskerettighederne; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Kommissionens næstformand/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik, Tjenesten for EU's Optræden Udadtil, Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, OSCE/ODIHR, Europarådet og Maldivernes regering. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  EUT C 140 E af 9.6.2005, s. 165.

(2)  EUT C 346 af 21.9.2016, s. 60.

(3)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0464.

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/94 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/94

---

P8_TA(2017)0385

Fængselssystemer og -forhold

Europa-Parlamentets beslutning af 5. oktober 2017 om fængselssystemer og -forhold (2015/2062(INI))

(2018/C 346/14)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artiklerne 2, 6 og 7 i traktaten om Den Europæiske Union og til chartret om grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union, navnlig punkt 4, 19, 47, 48 og 49, |
| --- | --- |

—

der henviser til artiklerne 2, 6 og 7 i traktaten om Den Europæiske Union og til chartret om grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union, navnlig punkt 4, 19, 47, 48 og 49,

| — | der henviser til Den Europæiske Konvention til beskyttelse af Menneskerettigheder og Grundlæggende Frihedsrettigheder (EMRK) (artikel 3 og 8), protokollerne til EMRK og retspraksis fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, den europæiske konvention af 1987 til forebyggelse af tortur og umenneskelig eller vanærende behandling eller straf og rapporterne fra Den Europæiske Komité til Forebyggelse af Tortur (CPT), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Konvention til beskyttelse af Menneskerettigheder og Grundlæggende Frihedsrettigheder (EMRK) (artikel 3 og 8), protokollerne til EMRK og retspraksis fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, den europæiske konvention af 1987 til forebyggelse af tortur og umenneskelig eller vanærende behandling eller straf og rapporterne fra Den Europæiske Komité til Forebyggelse af Tortur (CPT),

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, (artikel 3 og 5), den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder (artikel 7) og konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder, (artikel 3 og 5), den internationale konvention om borgerlige og politiske rettigheder (artikel 7) og konventionen mod tortur og anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf,

| — | der henviser til FN’s konvention om barnets rettigheder, der blev vedtaget i New York den 20. november 1989, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN’s konvention om barnets rettigheder, der blev vedtaget i New York den 20. november 1989,

| — | der henviser til de følgende generelle bemærkninger fremsat af FN's konvention om barnets rettigheder: nr. 10 (2007) om børns rettigheder i forbindelse med ungdomsretspleje, nr. 13 (2011) om barnets ret til frihed fra alle former for vold og nr. 17 (2013) om barnets ret til hvile, fritid, leg, rekreative aktiviteter, kulturliv og kunst (artikel 31), |
| --- | --- |

—

der henviser til de følgende generelle bemærkninger fremsat af FN's konvention om barnets rettigheder: nr. 10 (2007) om børns rettigheder i forbindelse med ungdomsretspleje, nr. 13 (2011) om barnets ret til frihed fra alle former for vold og nr. 17 (2013) om barnets ret til hvile, fritid, leg, rekreative aktiviteter, kulturliv og kunst (artikel 31),

| — | der henviser til FN's minimumsstandardregler for behandling af fængslede samt erklæringer og principper vedtaget af FN's Generalforsamling; der henviser til De Forenede Nationers standardminimumsregler for retspleje over for mindreårige (Beijingreglerne) vedtaget af Generalforsamlingen; der henviser til retningslinjerne for børnevenlig retspleje fra Europarådets ministerkomité; der henviser til Europarådets ministerkomités henstillinger, navnlig henstilling CM/Rec(2006)2 om de europæiske fængselsregler, henstilling CM/Rec(2006)13 om anvendelse af varetægtsfængsling, forhold under varetægtsfængsling og sikkerhedsbestemmelser mod misbrug, henstilling CM/Rec(2008)11 om de europæiske regler for unge lovovertrædere, der er underlagt sanktioner eller foranstaltninger, henstilling CM/Rec(2010)1 om Europarådets regler om prøveløsladelse og henstilling CM/Rec(2017)3 om europæiske regler for fællesskabssanktioner og -foranstaltninger; henviser ligeledes til de henstillinger, der er vedtaget af Europarådets parlamentariske forsamling, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's minimumsstandardregler for behandling af fængslede samt erklæringer og principper vedtaget af FN's Generalforsamling; der henviser til De Forenede Nationers standardminimumsregler for retspleje over for mindreårige (Beijingreglerne) vedtaget af Generalforsamlingen; der henviser til retningslinjerne for børnevenlig retspleje fra Europarådets ministerkomité; der henviser til Europarådets ministerkomités henstillinger, navnlig henstilling CM/Rec(2006)2 om de europæiske fængselsregler, henstilling CM/Rec(2006)13 om anvendelse af varetægtsfængsling, forhold under varetægtsfængsling og sikkerhedsbestemmelser mod misbrug, henstilling CM/Rec(2008)11 om de europæiske regler for unge lovovertrædere, der er underlagt sanktioner eller foranstaltninger, henstilling CM/Rec(2010)1 om Europarådets regler om prøveløsladelse og henstilling CM/Rec(2017)3 om europæiske regler for fællesskabssanktioner og -foranstaltninger; henviser ligeledes til de henstillinger, der er vedtaget af Europarådets parlamentariske forsamling,

| — | der henviser til sine beslutninger af 18. januar 1996 om dårlige forhold i Den Europæiske Unions fængsler (1), af 17. december 1998 om fængselsforholdene i Den Europæiske Union: indretning og alternativer til straf (2), af 25. november 2009 om det flerårige program 2010-2014 for et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (Stockholmprogrammet) (3) og af 15. december 2011 om fængselsforhold i EU (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine beslutninger af 18. januar 1996 om dårlige forhold i Den Europæiske Unions fængsler (1), af 17. december 1998 om fængselsforholdene i Den Europæiske Union: indretning og alternativer til straf (2), af 25. november 2009 om det flerårige program 2010-2014 for et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed (Stockholmprogrammet) (3) og af 15. december 2011 om fængselsforhold i EU (4),

| — | der henviser til Rådets rammeafgørelse 2002/584/RIA af 13. juni 2002 om den europæiske arrestordre og om procedurerne for overgivelse mellem medlemsstaterne (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets rammeafgørelse 2002/584/RIA af 13. juni 2002 om den europæiske arrestordre og om procedurerne for overgivelse mellem medlemsstaterne (5),

| — | der henviser til Rådets rammeafgørelse 2008/909/RIA af 27. november 2008 om anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse på domme i straffesager om idømmelse af frihedsstraf eller frihedsberøvende foranstaltninger med henblik på fuldbyrdelse i Den Europæiske Union (6) (»overførsel af fanger«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets rammeafgørelse 2008/909/RIA af 27. november 2008 om anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse på domme i straffesager om idømmelse af frihedsstraf eller frihedsberøvende foranstaltninger med henblik på fuldbyrdelse i Den Europæiske Union (6) (»overførsel af fanger«),

| — | der henviser til Rådets rammeafgørelse 2008/947/RIA af 27. november 2008 om anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse på domme og afgørelser om prøvetid med tilsyn med henblik på tilsyn med tilsynsforanstaltninger og alternative sanktioner (7) (»prøvetid med tilsyn og alternative sanktioner«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets rammeafgørelse 2008/947/RIA af 27. november 2008 om anvendelse af princippet om gensidig anerkendelse på domme og afgørelser om prøvetid med tilsyn med henblik på tilsyn med tilsynsforanstaltninger og alternative sanktioner (7) (»prøvetid med tilsyn og alternative sanktioner«),

| — | der henviser til Rådets rammeafgørelse 2009/829/RIA af 23. oktober 2009 om anvendelse mellem Den Europæiske Unions medlemsstater af princippet om gensidig anerkendelse på afgørelser om tilsynsforanstaltninger som et alternativ til varetægtsfængsling (8) (»den europæiske kontrolordre«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets rammeafgørelse 2009/829/RIA af 23. oktober 2009 om anvendelse mellem Den Europæiske Unions medlemsstater af princippet om gensidig anerkendelse på afgørelser om tilsynsforanstaltninger som et alternativ til varetægtsfængsling (8) (»den europæiske kontrolordre«),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/800 af 11. maj 2016 om retssikkerhedsgarantier for børn, der er mistænkte eller tiltalte i straffesager (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/800 af 11. maj 2016 om retssikkerhedsgarantier for børn, der er mistænkte eller tiltalte i straffesager (9),

| — | der henviser til rapporten fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder om varetægtsfængsling og alternativer hertil: grundlæggende rettigheder i tilfælde af overførsler mellem medlemsstater, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder om varetægtsfængsling og alternativer hertil: grundlæggende rettigheder i tilfælde af overførsler mellem medlemsstater,

| — | der henviser til Kommissionens grønbog af 14. juni 2011 med titlen »Styrkelse af den gensidige tillid inden for det europæiske retlige område — en grønbog om anvendelse af EU-lovgivningen om frihedsberøvelse på det strafferetlige område« (COM(2011)0327), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens grønbog af 14. juni 2011 med titlen »Styrkelse af den gensidige tillid inden for det europæiske retlige område — en grønbog om anvendelse af EU-lovgivningen om frihedsberøvelse på det strafferetlige område« (COM(2011)0327),

| — | der henviser til dom afsagt af Den Europæiske Unions Domstol i de forenede sager C-404/15 og C-659/15 PPU, Pál Aranyosi og Robert Căldăraru, |
| --- | --- |

—

der henviser til dom afsagt af Den Europæiske Unions Domstol i de forenede sager C-404/15 og C-659/15 PPU, Pál Aranyosi og Robert Căldăraru,

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2015 om forebyggelse af terrororganisationers radikalisering og rekruttering af europæiske borgere (10) og til UNODC's håndbog om håndtering af voldelige ekstremistiske fanger og forebyggelse af voldelig radikalisering i fængsler (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2015 om forebyggelse af terrororganisationers radikalisering og rekruttering af europæiske borgere (10) og til UNODC's håndbog om håndtering af voldelige ekstremistiske fanger og forebyggelse af voldelig radikalisering i fængsler (11),

| — | der henviser til den skriftlige erklæring 0006/2011 af 14. februar 2011 om overtrædelse af indsattes fundamentale rettigheder i Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til den skriftlige erklæring 0006/2011 af 14. februar 2011 om overtrædelse af indsattes fundamentale rettigheder i Den Europæiske Union,

| — | der henviser til Europarådets konventioner, henstillinger og resolutioner om spørgsmål i forbindelse med fængsler, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets konventioner, henstillinger og resolutioner om spørgsmål i forbindelse med fængsler,

| — | der henviser til Europarådets hvidbog om overfyldte fængsler af 28. september 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets hvidbog om overfyldte fængsler af 28. september 2016,

| — | der henviser til henstilling CM/Rec (2012)12 fra Europarådets Ministerkomité til medlemsstaterne om de europæiske regler om europæiske regler om udenlandske fanger vedtaget af Ministerkomitéen den 10. oktober 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling CM/Rec (2012)12 fra Europarådets Ministerkomité til medlemsstaterne om de europæiske regler om europæiske regler om udenlandske fanger vedtaget af Ministerkomitéen den 10. oktober 2012,

| — | der henviser til henstilling CM/Rec (2012)5 fra Europarådets Ministerkomité til medlemsstaterne om det europæiske etiske kodeks for fængselspersonale vedtaget af Ministerkomitéen den 12. april 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling CM/Rec (2012)5 fra Europarådets Ministerkomité til medlemsstaterne om det europæiske etiske kodeks for fængselspersonale vedtaget af Ministerkomitéen den 12. april 2012,

| — | der henviser til Europarådets håndbog for kriminalforsorgen vedrørende radikalisering og voldelig ekstremisme, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets håndbog for kriminalforsorgen vedrørende radikalisering og voldelig ekstremisme,

| — | der henviser til undersøgelser foretaget af European Penal Observatory (EPO): »From national practices to European guidelines: interesting initiatives in prisons management« (Fra national praksis til europæiske retningslinjer: interessante initiativer i fængselsledelse” — 2013) og »National monitoring bodies of prison conditions and the European standards« (Nationale tilsynsorganer for fængselsforhold og de europæiske standarder — 2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelser foretaget af European Penal Observatory (EPO): »From national practices to European guidelines: interesting initiatives in prisons management« (Fra national praksis til europæiske retningslinjer: interessante initiativer i fængselsledelse” — 2013) og »National monitoring bodies of prison conditions and the European standards« (Nationale tilsynsorganer for fængselsforhold og de europæiske standarder — 2015),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0251/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0251/2017),

| A. | der henviser til, at der i 2014 var mere end en halv mio. indsatte i Den Europæiske Unions fængsler, herunder endelig domfældte personer, der afsonede deres straf, og personer, der var anklaget for at have begået en strafbar handling, og som var varetægtsfængslede; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der i 2014 var mere end en halv mio. indsatte i Den Europæiske Unions fængsler, herunder endelig domfældte personer, der afsonede deres straf, og personer, der var anklaget for at have begået en strafbar handling, og som var varetægtsfængslede;

| B. | der henviser til, at fængselsforhold og fængselsforvaltning henhører under EU-medlemsstaternes kompetence, men at EU også har en nødvendig rolle at spille for at sikre de fængsledes grundlæggende rettigheder og i oprettelsen af det europæiske område med frihed, sikkerhed og retfærdighed; der henviser til, at det er op til EU at tilskynde medlemsstaterne til at udveksle bedste praksis for at tackle de fælles problemer, som rejser reelle sikkerhedsspørgsmål i hele Europa; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at fængselsforhold og fængselsforvaltning henhører under EU-medlemsstaternes kompetence, men at EU også har en nødvendig rolle at spille for at sikre de fængsledes grundlæggende rettigheder og i oprettelsen af det europæiske område med frihed, sikkerhed og retfærdighed; der henviser til, at det er op til EU at tilskynde medlemsstaterne til at udveksle bedste praksis for at tackle de fælles problemer, som rejser reelle sikkerhedsspørgsmål i hele Europa;

| C. | der henviser til, at situationen i fængslerne og de til tider uværdige og umenneskelige fængselsforhold i visse medlemsstater giver anledning til dyb bekymring, hvilket afspejles i rapporter fra f.eks. Den Europæiske Komité til Forebyggelse af Tortur under Europarådet; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at situationen i fængslerne og de til tider uværdige og umenneskelige fængselsforhold i visse medlemsstater giver anledning til dyb bekymring, hvilket afspejles i rapporter fra f.eks. Den Europæiske Komité til Forebyggelse af Tortur under Europarådet;

| D. | der henviser til, at overfyldte fængsler er et tilbagevendende problem i Unionen, hvilket er anerkendt af mere end en tredjedel af medlemsstaterne og fremgår af rapporter som f.eks. den seneste udgave af Europarådets årlige kriminalstatistikker (SPACE), der blev offentliggjort den 14. marts 2017; der henviser til, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol betragter overbelægning som en overtrædelse af artikel 3 i EMRK; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at overfyldte fængsler er et tilbagevendende problem i Unionen, hvilket er anerkendt af mere end en tredjedel af medlemsstaterne og fremgår af rapporter som f.eks. den seneste udgave af Europarådets årlige kriminalstatistikker (SPACE), der blev offentliggjort den 14. marts 2017; der henviser til, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol betragter overbelægning som en overtrædelse af artikel 3 i EMRK;

| E. | der henviser til, at overbelægning hindrer udlevering eller overførsel af domfældte på grund af bekymringer over dårlige fængselsforhold i den modtagende stat; der henviser til, at situationen i visse medlemsstater fortsætter med at forværres og er ved at blive uholdbare i nogle af deres fængsler; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at overbelægning hindrer udlevering eller overførsel af domfældte på grund af bekymringer over dårlige fængselsforhold i den modtagende stat; der henviser til, at situationen i visse medlemsstater fortsætter med at forværres og er ved at blive uholdbare i nogle af deres fængsler;

| F. | der henviser til, at overfyldte fængsler er til alvorlig skade for kvaliteten af fængselsforholdene, kan bidrage til radikalisering, har negative virkninger for de fængsledes sundhed og velvære, er en hindring for social rehabilitering og bidrager til et usikkert, kompliceret og usundt arbejdsmiljø for fængselspersonalet; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at overfyldte fængsler er til alvorlig skade for kvaliteten af fængselsforholdene, kan bidrage til radikalisering, har negative virkninger for de fængsledes sundhed og velvære, er en hindring for social rehabilitering og bidrager til et usikkert, kompliceret og usundt arbejdsmiljø for fængselspersonalet;

| G. | der henviser til, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i sin dom af 6. oktober 2005 i sagen Hirst mod Det Forenede Kongerige fastslog, at en generel og automatisk fratagelse af stemmeretten for indsatte ikke var forenelig med demokrati; der henviser til, at i Polen deltog 58,7 % af de fængslede, som havde stemmeret, i parlamentsvalgene i 2011; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol i sin dom af 6. oktober 2005 i sagen Hirst mod Det Forenede Kongerige fastslog, at en generel og automatisk fratagelse af stemmeretten for indsatte ikke var forenelig med demokrati; der henviser til, at i Polen deltog 58,7 % af de fængslede, som havde stemmeret, i parlamentsvalgene i 2011;

| H. | der henviser til, at der ikke er nogen sammenhæng mellem strengere straffe og faldende kriminalitet; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der ikke er nogen sammenhæng mellem strengere straffe og faldende kriminalitet;

| I. | der henviser til, at fængsling er særligt uegnet for visse sårbare personer, såsom mindreårige, ældre, gravide og personer, der lider af alvorlige psykiske sygdomme eller handicap; der henviser til, at sådanne personer kræver en passende individuel behandling; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at fængsling er særligt uegnet for visse sårbare personer, såsom mindreårige, ældre, gravide og personer, der lider af alvorlige psykiske sygdomme eller handicap; der henviser til, at sådanne personer kræver en passende individuel behandling;

| J. | der henviser til, at artikel 37 i FN's konvention om barnets rettigheder bestemmer, at frihedsberøvelse af et barn kun må bruges som en sidste udvej og for det kortest mulige passende tidsrum, og at børn bør holdes adskilt fra voksne, medmindre det er i deres interesse ikke at gøre det; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at artikel 37 i FN's konvention om barnets rettigheder bestemmer, at frihedsberøvelse af et barn kun må bruges som en sidste udvej og for det kortest mulige passende tidsrum, og at børn bør holdes adskilt fra voksne, medmindre det er i deres interesse ikke at gøre det;

| K. | der henviser til, at ifølge data fra Eurostat var over 20 % af alle indsatte i fængslerne i 2014 varetægtsfængslede; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at ifølge data fra Eurostat var over 20 % af alle indsatte i fængslerne i 2014 varetægtsfængslede;

| L. | der henviser til, at varetægtsfængsling kun bør anvendes som en sidste udvej; der henviser til, at børn aldrig bør anbringes i en facilitet, hvor de er sårbare over for negative påvirkninger; der henviser til, at der altid bør tages hensyn til de behov, der er specifikke for barnets udviklingsfase; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at varetægtsfængsling kun bør anvendes som en sidste udvej; der henviser til, at børn aldrig bør anbringes i en facilitet, hvor de er sårbare over for negative påvirkninger; der henviser til, at der altid bør tages hensyn til de behov, der er specifikke for barnets udviklingsfase;

| M. | der henviser til, at fængsling, herunder varetægtsfængsling, kun bør anvendes i retligt begrundede sager, og anvendelse af alternative sanktioner til fængsling — som f.eks. husarrest eller andre foranstaltninger — bør prioriteres i de tilfælde, hvor de fængslede ikke udgør en alvorlig fare for samfundet, således at de kan forblive i et åbent og velkendt miljø og have bedre adgang til sociale ydelser, pleje og reintegration; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at fængsling, herunder varetægtsfængsling, kun bør anvendes i retligt begrundede sager, og anvendelse af alternative sanktioner til fængsling — som f.eks. husarrest eller andre foranstaltninger — bør prioriteres i de tilfælde, hvor de fængslede ikke udgør en alvorlig fare for samfundet, således at de kan forblive i et åbent og velkendt miljø og have bedre adgang til sociale ydelser, pleje og reintegration;

| N. | der henviser til, at unge lovovertrædere i princippet altid bør have krav på adgang til andre foranstaltninger end fængsling, uanset hvilken lovovertrædelse de har begået; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at unge lovovertrædere i princippet altid bør have krav på adgang til andre foranstaltninger end fængsling, uanset hvilken lovovertrædelse de har begået;

| O. | der henviser til, at ifølge tal fra Europarådet for 2015 er gennemsnitligt 10,8 % af de fængslede i europæiske fængsler udlændinge –mod 13,7 % i 2014 — og at de oftest er genstand for varetægtsfængsling på grund af den formodede forhøjede flugtrisiko; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at ifølge tal fra Europarådet for 2015 er gennemsnitligt 10,8 % af de fængslede i europæiske fængsler udlændinge –mod 13,7 % i 2014 — og at de oftest er genstand for varetægtsfængsling på grund af den formodede forhøjede flugtrisiko;

| P. | der henviser til, at fængselspersonalet udfører essentielle funktioner i samfundets tjeneste og bør have arbejdsbetingelser, der passer til deres kvalifikationer, og som tager hensyn til den krævende karakter af deres arbejde; der henviser til, at det i betragtning af den vanskelige og delikate karakter af deres aktiviteter er nødvendigt med foranstaltninger, som f.eks. bedre indledende og videregående uddannelse af fængselspersonale, øget øremærket finansiering, udveksling af bedste praksis, anstændige og sikre arbejdsforhold og en forøgelse af bemandingsniveauet for at sikre gode fængselsforhold; der henviser til, at løbende uddannelse vil hjælpe fængselspersonale ved håndteringen af nye udfordringer såsom radikalisering i fængslerne; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at fængselspersonalet udfører essentielle funktioner i samfundets tjeneste og bør have arbejdsbetingelser, der passer til deres kvalifikationer, og som tager hensyn til den krævende karakter af deres arbejde; der henviser til, at det i betragtning af den vanskelige og delikate karakter af deres aktiviteter er nødvendigt med foranstaltninger, som f.eks. bedre indledende og videregående uddannelse af fængselspersonale, øget øremærket finansiering, udveksling af bedste praksis, anstændige og sikre arbejdsforhold og en forøgelse af bemandingsniveauet for at sikre gode fængselsforhold; der henviser til, at løbende uddannelse vil hjælpe fængselspersonale ved håndteringen af nye udfordringer såsom radikalisering i fængslerne;

| Q. | der henviser til, at motiveret, dedikeret og respekteret fængselspersonale er en forudsætning for menneskelige fængselsforhold og således for vellykkede fængselskoncepter, som er udviklet med henblik på at forbedre fængselsledelsen, sikre vellykket reintegration i samfundet og formindske risikoen for radikalisering og recidiv; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at motiveret, dedikeret og respekteret fængselspersonale er en forudsætning for menneskelige fængselsforhold og således for vellykkede fængselskoncepter, som er udviklet med henblik på at forbedre fængselsledelsen, sikre vellykket reintegration i samfundet og formindske risikoen for radikalisering og recidiv;

| R. | der henvises til, at fængsledes selvpåførte skade og voldelige adfærd ofte skyldes overbelægning og elendige fængselsforhold; der henviser til, at en yderligere faktor er, at de ansatte ikke er tilstrækkeligt uddannede eller kvalificerede; der henviser til, at i mange fængsler skaber spændinger særlige vanskelige arbejdsvilkår for personalet, hvilket i flere tilfælde har ført til faglige aktioner i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

R.

der henvises til, at fængsledes selvpåførte skade og voldelige adfærd ofte skyldes overbelægning og elendige fængselsforhold; der henviser til, at en yderligere faktor er, at de ansatte ikke er tilstrækkeligt uddannede eller kvalificerede; der henviser til, at i mange fængsler skaber spændinger særlige vanskelige arbejdsvilkår for personalet, hvilket i flere tilfælde har ført til faglige aktioner i medlemsstaterne;

| S. | der henviser til, at en effektiv fængselsadministration skal have tilstrækkelig finansiering og bemanding, hvis den skal kunne udføre sin sikkerheds- og rehabiliteringsopgave; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at en effektiv fængselsadministration skal have tilstrækkelig finansiering og bemanding, hvis den skal kunne udføre sin sikkerheds- og rehabiliteringsopgave;

| T. | der henviser til, at forbuddet mod tortur eller anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf er en universel standard, der gælder for voksne og børn, og eventuelle krænkelser af de grundlæggende rettigheder for fængslede, som ikke skyldes begrænsninger, der er afgørende for frihedsberøvelsen, er skadelige for den menneskelige værdighed; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at forbuddet mod tortur eller anden grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf er en universel standard, der gælder for voksne og børn, og eventuelle krænkelser af de grundlæggende rettigheder for fængslede, som ikke skyldes begrænsninger, der er afgørende for frihedsberøvelsen, er skadelige for den menneskelige værdighed;

| U. | der henviser til, at selvmordsraten i fængsler i EU er særlig alarmerende; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at selvmordsraten i fængsler i EU er særlig alarmerende;

| V. | der henviser til, at radikalisering i mange fængsler i EU er et fænomen, der giver anledning til alvorlig bekymring, som kræver særlig opmærksomhed, og skal tackles på passende måde på grundlag af fuld respekt for menneskerettighederne og internationale forpligtelser; der henviser til, at de faktorer, der ligger bag stigningen i dette fænomen, kan omfatte umenneskelige fængselsforhold og overbelægning, hvilket kan øge indflydelsen af hververe for voldelig ekstremisme; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at radikalisering i mange fængsler i EU er et fænomen, der giver anledning til alvorlig bekymring, som kræver særlig opmærksomhed, og skal tackles på passende måde på grundlag af fuld respekt for menneskerettighederne og internationale forpligtelser; der henviser til, at de faktorer, der ligger bag stigningen i dette fænomen, kan omfatte umenneskelige fængselsforhold og overbelægning, hvilket kan øge indflydelsen af hververe for voldelig ekstremisme;

| W. | der henviser til, at Unionen har stillet midler til rådighed under den europæiske sikkerhedsdagsorden for at takle radikaliseringen i fængsler; der henviser til, at i betragtning af sikkerhedstruslen i Europa bør hver enkelt medlemsstat hurtigst muligt træffe foranstaltninger til forebyggelse af radikalisering i fængsler; der henviser til, at udvekslingen af god praksis på europæisk niveau er af afgørende betydning; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at Unionen har stillet midler til rådighed under den europæiske sikkerhedsdagsorden for at takle radikaliseringen i fængsler; der henviser til, at i betragtning af sikkerhedstruslen i Europa bør hver enkelt medlemsstat hurtigst muligt træffe foranstaltninger til forebyggelse af radikalisering i fængsler; der henviser til, at udvekslingen af god praksis på europæisk niveau er af afgørende betydning;

| X. | der henviser til, at de nuværende fængselssystemer og -faciliteter samt en betydelig del af de bygninger, der i øjeblikket anvendes som fængsler i flere europæiske lande, stammer fra det nittende århundrede; der henviser til, at nogle af disse bygninger ikke længere egner sig til brug i det 21. århundrede, da forholdene er så elendige, at de krænker grundlæggende menneskerettigheder; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at de nuværende fængselssystemer og -faciliteter samt en betydelig del af de bygninger, der i øjeblikket anvendes som fængsler i flere europæiske lande, stammer fra det nittende århundrede; der henviser til, at nogle af disse bygninger ikke længere egner sig til brug i det 21. århundrede, da forholdene er så elendige, at de krænker grundlæggende menneskerettigheder;

| Y. | der henviser til, at forskning konkluderer, at udviklingen af et repræsentativt demokrati og en konstruktiv dialog inde i fængslerne har været til gavn for de fængslede, personalet og samfundet som helhed og bidrager til at forbedre forholdet mellem de fængslede og personalet; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at forskning konkluderer, at udviklingen af et repræsentativt demokrati og en konstruktiv dialog inde i fængslerne har været til gavn for de fængslede, personalet og samfundet som helhed og bidrager til at forbedre forholdet mellem de fængslede og personalet;

| 1. | er stærkt foruroliget over fængselsforholdene i visse medlemsstater og over flere af de europæiske fængslers tilstand; opfordrer medlemsstaterne til at overholde reglerne for frihedsberøvelse, der følger af folkeretlige instrumenter og Europarådets standarder; påpeger, at frihedsberøvelse ikke er ensbetydende med berøvelse af værdighed; opfordrer medlemsstaterne til at indføre en uafhængig mekanisme til overvågning af fængsler som omhandlet i den valgfrie protokol til konventionen mod tortur; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer medlemsstaterne til at styrke deres retssystemer og investere i uddannelse af dommere; |
| --- | --- |

2.

| 3. | bekræfter, at fængselsforholdene er en afgørende faktor med hensyn til gennemførelsen af princippet om gensidig anerkendelse af retsafgørelser inden for området med frihed, sikkerhed og retfærdighed, således som Domstolen har fastslået i de forenede sager Aranyosi og Căldăraru; minder om den grundlæggende vigtighed af princippet om gensidig anerkendelse af retsafgørelser, der er fastlagt i traktaten om Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

3.

| 4. | beklager den kendsgerning, at overbelægning af fængsler er meget almindeligt i Europa; er stærkt foruroliget over rekordniveauerne for overbelægninger i en række af EU's medlemsstater; understreger, at i henhold til den seneste udgave af Europarådets årlige kriminalstatistikker af 14. marts 2017 fortsætter antallet af fængslede med at overstige antallet af tilgængelige pladser i en tredjedel af de europæiske fængsler; opfordrer medlemsstaterne til at følge henstillingerne i Europarådets hvidbog om overbelægning af fængsler af 28. september 2016 og i Europarådets Ministerudvalgs henstilling R(99)22 af 30. september 1999 om overbelægning af fængsler og hurtigt stigende antal af fængslede; |
| --- | --- |

4.

| 5. | minder om, at medlemsstaterne beregner fængselskapaciteten og følgelig overbelægningsgraden på grundlag af meget forskellige rumlige parametre, som er meget forskellige fra den ene medlemsstat til den anden, hvilket gør det vanskeligt eller ligefrem umuligt at sammenligne på EU-plan; |
| --- | --- |

5.

| 6. | beklager endvidere det forhold, at overfyldte fængsler i mange tilfælde har en alvorlig indvirkning på sikkerheden for personalet og de fængslede og har indflydelse på de fængsledes levevilkår og sundhed, aktiviteter, medicinsk og psykologisk behandling samt på rehabiliteringen og overvågningen af de fængslede; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at udarbejde systemer og databaser til overvågning i realtid af de indsattes fængselsforhold, og til at sikre en effektiv fordeling af fængselsindsatte; |
| --- | --- |

6.

| 7. | fastholder, at forøgelsen af fængselskapaciteten ikke er den eneste løsning på overbelægningen; opfordrer dog medlemsstaterne til at afsætte tilstrækkelige midler til renovering og modernisering af fængsler med henblik på at prioritere små enheder til et begrænset antal indsatte, tilvejebringe værdige fængselsforhold, skabe fælles rum, der opfylder målene for aktivitet og socialisering, fremme rehabilitering og reintegration i samfundet, udvikle yderligere uddannelsesfaciliteter og sikre et mere sikkert miljø for de fængslede og personalet; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mener, at reglerne for frihedsberøvelse, som tilpasses efter de fængslede og den risiko, som de udgør, er en god metode til at forebygge recidiv og fremme reintegration i samfundet; gentager, at reintegrationsforanstaltningerne skal internaliseres og bør starte i fængslet under afsoningen; opfordrer medlemsstaterne til at tage hensyn til hvilken form for kriminalitet, der er begået, ved fordelingen af de fængslede, og undgå, at indsatte, som afsoner korte straffe, samt dem, der er dømt for mindre lovovertrædelser, kommer i kontakt med indsatte, der afsoner lange fængselsstraffe; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer medlemsstaterne til at give alle indsatte et balanceret aktivitetsprogram og give dem mulighed for at tilbringe så mange timer om dagen uden for deres celler, som det kræves for at få et passende omfang af menneskeligt og socialt samvær og reducere frustrationer og vold; understreger, at indkvarteringen af de fængslede, og især soveforholdene, bør respektere menneskelig værdighed, privatlivets fred og overholde sundheds- og hygiejnemæssige krav, idet der skal tages behørigt hensyn til de klimatiske forhold og i særdeleshed gulvarealet, rumindholdet af luft, belysning, støjbeskyttelse, opvarmning og ventilation; opfordrer alle medlemsstaterne til at vedtage en fælles definition af den »minimumsplads«, som hver fængslet skal have til rådighed; minder om, at Kommissionen for nyligt har drøftet muligheden for at give medlemsstater midler fra EU's strukturfonde; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer medlemsstaterne til at overveje at rekruttere frivillige i forbindelse med fuldbyrdelsen af sanktionerne til støtte for fængselspersonalet med henblik på at skabe forbindelser, som kan fremme den enkeltes reintegration i samfundet; finder, at de frivilliges opgaver bør være klart adskilte fra de opgaver, der udføres af det professionelle personale, og ligge inden for rammerne af deres kompetencer; |
| --- | --- |

10.

| 11. | foreslår, at medlemsstaterne bør etablere fængselstilsyn (som det allerede er tilfældet i visse medlemsstater) og dermed blive i stand til at trække på det arbejde, der udføres af uafhængige organer i evalueringen af fængselsforhold; |
| --- | --- |

11.

| 12. | er bekymret over den stigende privatisering af fængselsvæsenet i EU, og minder om, at privatiseringen af fængselsvæsenet ofte efterlader mange ubesvarede spørgsmål, hvad angår dens indvirkning på fængselsforholdene og respekten for de grundlæggende rettigheder; beklager, at der er gennemført meget få sammenlignende undersøgelser med henblik på at vurdere omkostningerne og kvaliteten af driften, hvad angår fængsler i offentlig og privat regi; påpeger, at grundlæggende opgaver som ledelse, overvågning og domstolsforvaltning skal forblive under statens myndighed; |
| --- | --- |

12.

| 13. | minder om, at varetægtsfængsling skal forblive den sidste udvej, der kun anvendes i de tilfælde, hvor det er strengt nødvendigt, og i det kortest mulige tidsrum i overensstemmelse med gældende national lov om strafferetspleje; beklager den kendsgerning, at varetægtsfængsling i praksis bruges systematisk i mange medlemsstater, hvilket i kombination med dårlige fængselsforhold, men ikke udelukkende, kan indebære en krænkelse af de fængsledes grundlæggende rettigheder; mener, at løsningen på problemet med overdreven brug af varetægtsfængsling kræver innovative løsninger, herunder modernisering af strafferetsplejen og styrkelse af den dømmende magt; |
| --- | --- |

13.

| 14. | minder om, at de europæiske fængselsregler, der er vedtaget af Europarådets Ministerkomité, understreger, at de fængslede bør være i stand til at deltage i valg, afstemninger og andre aspekter af det offentlige liv, såfremt deres ret til at gøre dette ikke er indskrænket af national lovgivning; minder om, at deltagelse i vælgeraktiviteter giver fængslede mulighed for at blive aktive medlemmer af samfundet igen, hvilket hjælper dem på deres vej til reintegration; anmoder indtrængende medlemsstaterne om at fremme den praktiske adgang til vælgerrettigheder for fængslede såsom opsætning af stemmebokse inde i fængslerne på valgdage; |
| --- | --- |

14.

| 15. | insisterer på, at der bør gennemføres en effektiv, langsigtet ledelse af fængselsvæsenet med en reducering af antallet af fængslede gennem en hyppigere brug af ikkefrihedsberøvende strafudmålinger, som f.eks. samfundstjeneste eller elektronisk overvågning, og en minimeret anvendelsen af varetægtsfængsling; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer medlemsstater til at sikre, at der ud over straffeaspektet af fængslingen også rettes fokus på udviklingen af praktiske kompetencer og rehabiliteringen af fængslede for at gøre det muligt at forvalte straffen bedre, få en mere vellykket social reintegration og en reduktion af recidiv; påpeger, at ved korte straffe fører fængsling til flere tilfælde af recidiv end alternative foranstaltninger; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer medlemsstaterne til at indføre foranstaltninger for tilpasning af straf, især for de korteste straffe, herunder anvendelse af udgangstilladelser, afsoning under ferie for at undgå, at den fængslede mister sit arbejde, samfundstjeneste eller øget brug af husarrest og elektronisk overvågning; mener ligeledes, at det er relevant at styrke straffens individuelle tilpasning af hensyn til en bedre fuldbyrdelse; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mener, at indførelsen af nye ikkefrihedsberøvende foranstaltninger bør for at være effektive ledsages af andre foranstaltninger såsom strafferetlige, uddannelsesmæssige og sociale reformer, der tager sigte på at fremme reintegration og kontakt med det omgivende samfund og økonomi; mener i denne forbindelse, at kriminalforvaltningerne bør etablere stærke forbindelser med lokalsamfundene, udarbejde forklarende dokumenter og statistisk dokumentation med henblik på at overbevise offentligheden om, at ikkefrihedsberøvende foranstaltninger er nødvendige for at mindske risikoen for recidiv samt for at garantere sikkerhed på lang sigt i vores samfund; gør i denne forbindelse opmærksom på den gode praksis, der findes i de skandinaviske lande; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer Kommissionen til at udføre en komparativ undersøgelse for at analysere medlemsstaters alternative foranstaltninger og støtte udbredelsen af bedste nationale praksis; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer alle medlemsstaterne til at indføre strengere foranstaltninger til overvågning af fængslede efter løsladelsen fra fængslet, hvis de er blevet dømt for alvorlige forbrydelser; foreslår, at der indføres foranstaltninger til opfølgning efter løsladelsen med indkaldelse til at møde for en dommer, der bistås af personer, som behandler sager om prøvetid med tilsyn og reintegration, for at vurdere reintegrationen i samfundet og risikoen for recidiv; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger, at rammeafgørelsen om prøvetid med tilsyn og alternative sanktioner indeholder mekanismer for gensidig anerkendelse, der gælder for de foranstaltninger, der anvendes af medlemsstaterne, som f.eks. rejserestriktioner, samfundstjeneste, kommunikationsbegrænsninger og tilhold, og at rammeafgørelsen om den europæiske kontrolordre fastsætter en tilsvarende regulering for varetægtsfængsling; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer medlemsstaterne til at overholde de særlige henstillinger om fængselsforholdene for sårbare fængslede; beklager, at personer, der lider af psykiske sygdomme, undertiden fortsat er fængslet alene på grund af mangel på passende faciliteter uden for fængslet, og minder om, at i henhold til Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol kan den utilstrækkelige behandling af personer med psykiske sygdomme udgøre en overtrædelse af EMRK’s artikel 3 og af artikel 2 (ret til livet) for så vidt angår fængslede, der er selvmordstruede; |
| --- | --- |

22.

| 23. | beklager den kendsgerning, at der i visse medlemsstater ikke tages fuldt hensyn til den sårbare situation for ældre fængslede og fængslede med handicap; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at ældre fængslede, der mister deres handleevne, løslades, og at fængslede med handicap bliver er udstyret med de nødvendige hjælpemidler; |
| --- | --- |

23.

| 24. | anmoder medlemsstaterne om at bekæmpe enhver form for forskelsbehandling af fængslede på grund af seksuel orientering eller kønsidentitet og om at sikre de fængsledes seksuelle rettigheder; |
| --- | --- |

24.

| 25. | understreger, at fængslede kvinder har særlige behov, og at det er nødvendigt for dem at have adgang til passende sundhedstjenester og helbredsundersøgelser, samt til passende sanitære foranstaltninger; opfordrer medlemsstaterne til at følge de gældende henstillinger om behandling af kvindelige indsatte og undgå enhver form for kønsdiskrimination; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mener, at det er afgørende, at der tages særlig hensyn til kvindelige indsatte under graviditet, og efter at de har født, ved at sikre passende rum til amning og kvalificeret og specialiseret barnepleje; finder det hensigtsmæssigt at overveje alternative modeller, der tager hensyn til børns trivsel i fængsler; fastholder, at den automatiske adskillelse af en mor fra sit barn skaber store følelsesmæssige forstyrrelser hos barnet og kan udgøre en yderligere straf, der påvirker både moderen og barnet; |
| --- | --- |

26.

| 27. | udtrykker sin bekymring over det høje antal selvmord i fængsler; opfordrer medlemsstaterne til på nationalt niveau at fremlægge en handlingsplan til forebyggelse af selvmord blandt frihedsberøvede personer; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at fængslede har regelmæssig kontakt med deres familier og venner ved at give dem mulighed for at afsone deres straf i fængsler i nærheden af deres bopæl og efter tilladelse fra dommeren og under overvågning af fængselsforvaltningen at lette adgangen til besøg, telefonsamtaler og brug af elektronisk kommunikation med henblik på at bevare familiebånd; minder om, at begrebet familie bør fortolkes bredt og bør omfatte ikkeformaliserede forhold; finder, at det er vigtigt at, at der tilvejebringes passende betingelser, således at disse bånd kan bevares; |
| --- | --- |

28.

| 29. | fordømmer den praksis, der anvendes af visse medlemsstater om spredning af fængslede, da det udgør en ekstra straf for de fængsledes familier; opfordrer indtrængende til, at der iværksættes foranstaltninger for at give alle fængslede, der er frihedsberøvet langt fra deres hjem, mulighed for at blive flyttet tættere på, medmindre den retslige myndighed af retligt begrundede årsager beslutter andet; minder om, at i overensstemmelse med Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol kan indespærring af en person i et fængsel, der er så langt fra hans eller hendes familie, at familiebesøg er meget vanskelige eller endda umulige, være et brud på artikel 8 i EMRK (retten til respekt for privatliv og familieliv); |
| --- | --- |

29.

| 30. | bekræfter vigtigheden i at sikre, at børn i fængsler behandles på en måde, som tager hensyn til deres bedste interesser, og at de bl.a. holdes adskilt fra voksne hele tiden, herunder også under fængselstransporter, og har ret til at holde kontakten til deres familier, medmindre retten træffer anden afgørelse; beklager, at unge lovovertrædere i nogle medlemsstater holdes indespærret i faciliteter sammen med voksne og således risikerer at blive udsat for misbrug og vold samt fratages den særlige omsorg, som en sårbar gruppe behøver; minder om, at det i direktiv (EU) 2016/800 om retssikkerhedsgarantier for børn fastsættes, at alternative foranstaltninger bør foretrækkes; opfordrer medlemsstaterne til at etablere omsorgscentre for unge; |
| --- | --- |

30.

| 31. | minder om, at børn i fængsel skal modtage pleje, beskyttelse og al den nødvendige individuelle støtte — herunder den uddannelsesmæssige, erhvervsfaglige, psykologiske, lægelige og fysiske støtte — som de har behov for i betragtning af deres alder, køn og personlighed; opfordrer medlemsstaterne til at fremme lukkede uddannelsesinstitutioner med børnepsykiatriske faciliteter til de vanskeligste mindreårige i stedet for at bruge fængselsstraf; opfordrer medlemsstaterne til at give særlig opmærksomhed og særlig beskyttelse til fængslede børn; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer medlemsstater til at sørge for egnede uddannelsesfaciliteter for unge i fængsel; bemærker, at børn i fængsel skal have adgang til programmer, som inden deres løsladelse forbereder dem til at komme ud i samfundet igen, med fuld opmærksomhed på dem med hensyn til følelsesmæssige og fysiske behov, deres familieforhold, boligforhold, skole samt jobmuligheder og socioøkonomiske status; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer Kommissionen til at etablere specifikke arbejdsgrupper, som er sammensat af repræsentanter fra medlemsstaternes justitsministerier og nationale myndigheder såvel som ikkestatslige organisationer, der arbejder på området med henblik på at fremme udveksling af bedste praksis; |
| --- | --- |

33.

| 34. | bemærker, at børn i fængsel skal have regelmæssig og meningsfuld kontakt med forældre, familie og venner gennem besøg og korrespondance, medmindre der af hensyn til barnets tarv og i retfærdighedens interesse kræves restriktioner; minder om, at restriktioner på dette område aldrig bør anvendes som straf; |
| --- | --- |

34.

| 35. | anmoder om, at Kommissionen fremmer politikker, som har til formål at overvinde den forskelsbehandling, som børn af fængslede forældre kan blive udsat for, for at styrke den sociale integration og opbygge et inklusivt og retfærdigt samfund; |
| --- | --- |

35.

| 36. | anerkender børns ret til at bevare direkte kontakt med deres fængslede forælder, og gentager samtidig den fængsledes ret til at være forælder; mener i denne forbindelse, at fængsler skal være udstyret med et egnet børneområde, hvor børn skal passes af et tilstrækkeligt uddannet fængselspersonale, socialarbejdere og frivillige NGO’er, der kan hjælpe børn og familier under fængselsbesøg; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer Kommissionen til at overveje muligheden for at oprette et aftalememorandum på EU-plan for at sikre bevarelsen af forældreforholdet til fængslede forældre og tillade forældre at være til stede ved vigtige begivenheder i deres børns uddannelse, og således beskytte mindreåriges interesser; |
| --- | --- |

37.

| 38. | understreger, at fængslede, som er fængslet i en anden medlemsstat end deres bopælsmedlemsstat, har vanskeligere ved at holde kontakten med deres familie; |
| --- | --- |

38.

| 39. | opfordrer medlemsstaterne til at følge henstillingerne om behandling af udenlandske fanger, der er baseret på deres ret til ikke at blive forskelsbehandlet, bl.a. ved at tilskynde til at gøre brug af kulturmæglere; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opfordrer medlemsstaterne til kun at bruge isolationsfængsling som en sidste udvej, og kun når den fængslede udgør en fare for andre indsatte eller sig selv, og til at fastsætte alle mulige mekanismer med henblik på at forebygge misbrug; opfordrer medlemsstaterne til at ophøre med at anvende isolationsfængsling til mindreårige; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer medlemsstater til at bekæmpe fænomenet ulovlig handel med stoffer i fængsler mere effektivt; |
| --- | --- |

41.

| 42. | minder om princippet om den grundlæggende ret til sundhed og opfordrer medlemsstaterne til at sikre adgang til passende sundhedstjenester og egnede behandlingsfaciliteter i fængsler og sikre, at de fængslede har adgang til sundhedspleje, når det er nødvendigt, ved at udpege et tilstrækkeligt antal faguddannede praktiserende læger til hvert fængsel; udtrykker bekymring over de vanskeligheder, som fængslede i en række medlemsstater har haft med at få adgang til en læge eller psykologisk støtte; |
| --- | --- |

42.

| 43. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at fængslede, der lider af alvorlige eller kroniske sygdomme, herunder kræft, modtager de specifikke behandlinger, som de har behov for; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer de medlemsstater, som ikke allerede anvender en sådan praksis, til at overveje at tilpasse strafudmålingen for fængslede, der er alvorligt syge, af humanitære grunde, med forbehold af retslig bemyndigelse og under hensyntagen til den fængsledes farlighed og en udtalelse fra et ekspertudvalg; |
| --- | --- |

44.

| 45. | opfordrer medlemsstaterne til at bekæmpe det voksende fænomen med radikalisering i fængsler og samtidig sikre religionsfriheden og undgå forskelsbehandling på grund af udøvelse af en bestemt tro; understreger, at ethvert specifikt program, som er dedikeret til en bestemt gruppe fængslede, såsom de såkaldte »radikaliserede«, skal overholde de samme menneskerettigheder og internationale forpligtelser, der gælder for andre fængslede; anbefaler, at fængselsforvaltningerne underretter de kompetente myndigheder om radikalisering af enkeltpersoner; |
| --- | --- |

45.

| 46. | understreger, at umenneskelige forhold i fængslerne, mishandling og overfyldte fængsler kan udgøre faktorer, som øger risikoen for radikalisering; |
| --- | --- |

46.

| 47. | mener, at radikalisering bl.a. kan imødegås effektivt ved at forbedre afsløring af tidlige tegn på radikalisering (f.eks. ved at uddanne personalet og forbedre fængslernes efterretningsvirksomhed), forbedre mekanismerne for håndtering af ekstremistisk adfærd, udvikle uddannelsesmæssige foranstaltninger og støtte til tværreligiøs dialog og kommunikation; mener, at bedre mentorordninger, mere psykiatrisk pleje og udveksling med afradikaliserede personer, er afgørende i kampen mod radikalisering; minder om, at unge er særlig sårbare over for terrororganisationernes propaganda; opfordrer medlemsstaterne til at udarbejde afradikaliseringsprogrammer; |
| --- | --- |

47.

| 48. | er af den opfattelse, at medlemsstaternes overvågningsaktiviteter bør omfatte indberetning af de farligste radikaliserede indsatte til de retslige myndigheder og/eller de nationale myndigheder med ansvar for terrorbekæmpelse; |
| --- | --- |

48.

| 49. | anmoder medlemsstaterne om at udveksle bedste praksis med henblik på at forebygge og bekæmpe radikalisering i fængsler og forvaringscentre for mindreårige; minder om, at ifølge den europæiske dagsorden om sikkerhed har EU stillet midler til rådighed for at støtte uddannelse af fængselspersonale med henblik på bekæmpelse af radikalisering i fængsler; opfordrer medlemsstaterne til fuldt ud at udnytte netværket til bevidstgørelse omkring radikalisering (RAN) og navnlig til i endnu højere grad at udveksle ekspertise gennem arbejdsgruppen vedrørende fængsling og prøveløsladelse heri; |
| --- | --- |

49.

| 50. | påpeger, at særlige regler for frihedsberøvelse for indsatte, der betragtes som radikaliserede, eller som er blevet rekrutteret af terrororganisationer, udgør en mulig foranstaltning til at begrænse radikalisering i fængsler; advarer imidlertid om, at alle sådanne foranstaltninger bør pålægges efter en vurdering fra sag til sag og bør være baseret på en retslig afgørelse og være underlagt en revision foretaget af de kompetente retsmyndigheder; |
| --- | --- |

50.

| 51. | betoner, at fængselspersonale udfører et meget krævende arbejde i samfundets tjeneste og derfor skal have tilstrækkelig godtgørelse og ordentlige arbejdsbetingelser, som bør omfatte gratis psykologhjælp og dedikerede hjælpelinjer, som er udviklet til at støtte personale, der står over for problemer, som sandsynligvis vil påvirke deres arbejde; |
| --- | --- |

51.

| 52. | minder om, at social anerkendelse og systematisk træning af fængselspersonale er af afgørende betydning med henblik på at sikre sikre og ordentlige fængselsforhold; opfordrer medlemsstaterne til at udveksle oplysninger med henblik på at udveksle og anvende god praksis og til at vedtage en adfærdskodeks og etiske retningslinjer for deres fængselspersonale; kræver i denne forbindelse, at der indkaldes til en generel konference med fængselsadministrationen, som bør omfatte fængselspersonalets repræsentanter; |
| --- | --- |

52.

| 53. | minder om, at den sociale dialog med fængselspersonalet og dettes inddragelse gennem information og konsultation er af central betydning, især hvad angår udvikling af fængselskoncepter, som er designet til at forbedre fængselssystemer og -forhold, herunder de koncepter der sigter mod at dæmme op for radikale trusler; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre regelmæssig dialog mellem de fængslede og fængselspersonalet, da gode forhold mellem personalet og de fængslede er et centralt element i den dynamiske sikkerhed, for deeskalation af potentielle hændelser og for at genoprette ro og orden gennem konstruktiv dialog; |
| --- | --- |

54.

| 55. | opfordrer medlemsstaterne til at tilskynde fængselsinspektører til at forpligte sig til oprettelse af fængselsråd i alle institutioner; |
| --- | --- |

55.

| 56. | opfordrer Kommissionen til at lancere et europæisk forum vedrørende fængselsforhold for at fremme udvekslingen af bedste praksis mellem eksperter og fagfolk i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

56.

| 57. | opfordrer Kommissionen og EU-institutionerne til at træffe de nødvendige foranstaltninger på deres kompetenceområder for at sikre respekten for og beskyttelsen af de fængsledes grundlæggende rettigheder, især sårbare personers, børns, mentalt syges, handicappedes og kvinders, herunder indførelsen af fælles europæiske fængselsnormer og -bestemmelser i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

57.

| 58. | opfordrer Kommissionen om at overvåge og indsamle information og statistikker om fængselsforhold i alle medlemsstater og om ethvert tilfælde af overtrædelse af fængsledes grundlæggende rettigheder, under overholdelse af nærhedsprincippet; opfordrer medlemsstater til at give MEP’er ret til uhindret adgang til fængsler og forvaringscentre; |
| --- | --- |

58.

| 59. | opfordrer medlemsstaterne til at vedtage et europæisk charter om fængsler i overensstemmelse med Europarådets henstilling 1656/2004 af 27. april 2004; |
| --- | --- |

59.

| 60. | opfordrer medlemsstater til at fremme politikker til reintegration af fængslede i det civile liv, især politikker der sigter mod at fjerne strukturelle barrierer, som hindrer reintegration af tidligere straffede personer i samfundet, og til at indføre politikker om opfølgning og tilrettelæggelse af straffen; minder om, at recidiv forekommer mindre hyppigt, hvis de fængslede får en gradvis overgang fra livet i fængslet til livet uden for fængslet; |
| --- | --- |

60.

| 61. | mener, at strafferetlige systemer med fokus på genopretning og beskyttelse automatisk indebærer større respekt for en persons menneskelige værdighed, da sådanne systemer har til formål at beskytte samfundet og rehabilitere, hvilket gør det lettere at opnå det genopdragende mål med straffen, reintegrere de fængslede i samfundet og mindske recidiv; beklager, at udviklingen af mægling og genoprettende metoder i stedet for anvendelsen af disciplinærsager næsten er fuldstændig fraværende i de fleste medlemsstater; opfordrer medlemsstaterne til at prioritere politikker og lovgivning, som fokuserer på genoprettende og mæglingsbaseret retfærdighed, der fortrinsvis anvender sociale, økonomiske og kulturelle værktøjer snarere end udelukkende straffende foranstaltninger; |
| --- | --- |

61.

| 62. | understreger betydningen af at give de fængslede adgang til uddannelses- og erhvervsmæssige kvalifikationsbeviser; opfordrer medlemsstaterne til at tilbyde meningsfulde aktiviteter såsom uddannelse eller jobmuligheder i henhold til internationale standarder for alle fængslede med henblik for resocialisering af indsatte samt tilbyde redskaber for et liv uden kriminalitet efter afsoningen; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at indsatte under afsoningen arbejder, studerer for at opnå et eksamensbevis eller deltager i et uddannelseskursus, således at de udnytter deres tid bedre og forbereder deres reintegration i samfundet; mener, at det er tvingende nødvendigt, at mindreårige har adgang til skoleundervisning og erhvervsuddannelse; |
| --- | --- |

62.

| 63. | opfordrer medlemsstaterne til at udvikle værktøjer til støtte for fængsledes tilbagevenden til arbejdslivet med henblik på at finde jobmuligheder i forhold til lokale behov og tilrettelægge og overvåge uddannelse og arbejde på en så personligt tilpasset måde som muligt og føre en konstant dialog med repræsentanter for arbejdsgiverne; tilskynder medlemsstaterne til at oprette uddannelsesordninger med sigte på at tilskynde arbejdsgivere og private virksomheder til at tilbyde indsatte erhvervsuddannelse med henblik på at ansætte dem efter endt afsoning; opfordrer medlemsstaterne til at skabe incitamenter for arbejdsgivere, der ønsker at ansætte fængslede, eller opmuntre tidligere fængslede til at starte egen virksomhed, herunder finansielle og skattemæssige incitamenter; opfordrer endvidere medlemsstaterne til at etablere kontaktpunkter for tidligere indsatte, hvor der tilbydes information og støtte til jobsøgning samt obligatorisk og nøje overvåget fjernundervisning; |
| --- | --- |

63.

| 64. | minder om, at Den Europæiske Socialfond er et finansielt EU-instrument, der sigter mod at forbedre beskæftigelsessituationen for millioner af europæere, især for dem der har vanskeligt ved at finde arbejde, herunder fængslede og tidligere straffede personer; glæder sig over iværksættelse af projekter, der hjælper fængslede med at blive reintegreret i samfundet og på arbejdsmarkedet, når de har afsonet deres dom; |
| --- | --- |

64.

| 65. | understreger, at intet arbejde, der er udført af en fængslet, bør betragtes som en form for straf, og at eventuelt misbrug skal bekæmpes; understreger, at arbejdsmuligheder, som tilbydes til fængslede, bør være relevante i forhold til moderne arbejdsstandarder og bør tilrettelægges således, at de fungerer inden for moderne ledelsessystemer og produktionsprocesser; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at arbejde i fængsler betales bedre, end det er tilfældet i øjeblikket; opfordrer Kommissionen til at gennemføre en sammenlignende undersøgelse af de fængsledes lønninger i medlemsstaterne, med henblik på at fastsætte retfærdige og passende lønniveauer, som giver alle fængslede mulighed for at arbejde; |
| --- | --- |

65.

| 66. | opfordrer medlemsstaterne til at dele bedste praksis vedrørende uddannelses-, rehabiliterings- og reintegrationsprogrammer, navnlig for at forbedre reintegration efter løsladelse fra fængslet og hjælpe med at forebygge recidiv og yderligere radikalisering; |
| --- | --- |

66.

| 67. | opfordrer EU-institutionerne til så vidt muligt at støtte forbedringer af fængselssystemer og -forhold teknisk og økonomisk, især i medlemsstater der står over for finansielle vanskeligheder; |
| --- | --- |

67.

| 68. | opfordrer Kommissionen til at offentliggøre detaljerede rapporter om situationen i fængslerne i Europa hvert femte år, efter vedtagelsen af denne beslutning, herunder en tilbundsgående analyse af kvaliteten af den uddannelse og erhvervsuddannelse, der udbydes til indsatte, og en vurdering af resultaterne (herunder andelen af recidiv) af alternative foranstaltninger til frihedsberøvelse; |
| --- | --- |

68.

| 69. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter, Europarådet, Europarådets parlamentariske forsamling, Europarådets menneskerettighedskommissær og Den Europæiske Komité til Forebyggelse af Tortur. |
| --- | --- |

69.

---

(1)  EFT C 32 af 5.2.1996, s. 102.

(2)  EFT C 98 af 9.4.1999, s. 299.

(3)  EUT C 285 E af 21.10.2010, s. 12.

(4)  EUT C 168 E af 14.6.2013, s. 82.

(5)  EFT L 190 af 18.7.2002, s. 1.

(6)  EUT L 327 af 5.12.2008, s. 27.

(7)  EUT L 337 af 16.12.2008, s. 102.

(8)  EUT L 294 af 11.11.2009, s. 20.

(9)  EUT L 132 af 21.5.2016, s. 1.

(10)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0410.

(11)  www.unodc.org/documents/brussels/News/2016.10_Handbook_on_VEPs.pdf

---

Tirsdag den 24. oktober 2017

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/105 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/105

---

P8_TA(2017)0390

Kontrol af udgifterne til EU's ungdomsgaranti og overvågning af ordningernes omkostningseffektivitet

Europa-Parlamentets beslutning af 24. oktober 2017 om kontrol af udgifterne til EU's ungdomsgaranti og overvågning af ordningernes omkostningseffektivitet (2016/2242(INI))

(2018/C 346/15)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 145, 147, 165, 166 og artikel 310, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 145, 147, 165, 166 og artikel 310, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til protokol nr. 1 om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

—

der henviser til protokol nr. 1 om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union;

| — | der henviser til protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet,

| — | der henviser til Rådets henstilling af 22. april 2013 om indførelse af en ungdomsgaranti (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling af 22. april 2013 om indførelse af en ungdomsgaranti (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1304/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Socialfond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1081/2006 (2) og til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/779 af 20. maj 2015 om ændring af forordning (EU) nr. 1304/2013 for så vidt angår et yderligere første forfinansieringsbeløb, der udbetales til operationelle programmer støttet under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1304/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Socialfond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1081/2006 (2) og til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2015/779 af 20. maj 2015 om ændring af forordning (EU) nr. 1304/2013 for så vidt angår et yderligere første forfinansieringsbeløb, der udbetales til operationelle programmer støttet under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet (3),

| — | der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 3/2015: »EU’s ungdomsgaranti: De første skridt er taget, men der venter gennemførelsesrisici forude«, nr. 17/2015 »Kommissionens støtte til indsatshold for ungdomsbeskæftigelsen: ESF-finansieringen er blevet omdirigeret, men der fokuseres ikke nok på resultater« og nr. 5/2017 »Ungdomsarbejdsløshed — Har EU's politikker gjort en forskel?«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 3/2015: »EU’s ungdomsgaranti: De første skridt er taget, men der venter gennemførelsesrisici forude«, nr. 17/2015 »Kommissionens støtte til indsatshold for ungdomsbeskæftigelsen: ESF-finansieringen er blevet omdirigeret, men der fokuseres ikke nok på resultater« og nr. 5/2017 »Ungdomsarbejdsløshed — Har EU's politikker gjort en forskel?«,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. oktober 2016 med titlen »Ungdomsgarantien og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet efter tre år« (COM(2016)0646 og SWD(2016)0324), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 4. oktober 2016 med titlen »Ungdomsgarantien og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet efter tre år« (COM(2016)0646 og SWD(2016)0324),

| — | der henviser til Kommissionens hvidbog om Europas fremtid, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens hvidbog om Europas fremtid,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget og til udtalelser fra Budgetudvalget, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Kultur- og Uddannelsesudvalget (A8-0296/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetkontroludvalget og til udtalelser fra Budgetudvalget, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Kultur- og Uddannelsesudvalget (A8-0296/2017),

| A. | der henviser til, at ungdomsarbejdsløsheden har været og fortsat er et alvorligt problem i en række medlemsstater med mere end 4 millioner unge arbejdsløse mellem 15 og 24 i EU i 2016; der henviser til, at situationen i Unionen er uensartet; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at ungdomsarbejdsløsheden har været og fortsat er et alvorligt problem i en række medlemsstater med mere end 4 millioner unge arbejdsløse mellem 15 og 24 i EU i 2016; der henviser til, at situationen i Unionen er uensartet;

| B. | der henviser til, at bekæmpelse af ungdomsarbejdsløsheden er en politisk prioritet, som deles af Parlamentet, Kommissionen og medlemsstaterne, og som bidrager til at nå EU's mål om vækst og beskæftigelse; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at bekæmpelse af ungdomsarbejdsløsheden er en politisk prioritet, som deles af Parlamentet, Kommissionen og medlemsstaterne, og som bidrager til at nå EU's mål om vækst og beskæftigelse;

| C. | der henviser til, at en høj ungdomsarbejdsløshed - 18,8 % i EU i 2016 — er til skade for samfundet og for de berørte personer, med varige negative virkninger for beskæftigelsesegnetheden, indkomststabiliteten og karriereudvikling; der henviser til, at den økonomiske krise i uforholdsmæssig høj grad rammer unge mennesker og i nogle medlemsstater er mere end en fjerdedel af de unge arbejdsløse; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at en høj ungdomsarbejdsløshed - 18,8 % i EU i 2016 — er til skade for samfundet og for de berørte personer, med varige negative virkninger for beskæftigelsesegnetheden, indkomststabiliteten og karriereudvikling; der henviser til, at den økonomiske krise i uforholdsmæssig høj grad rammer unge mennesker og i nogle medlemsstater er mere end en fjerdedel af de unge arbejdsløse;

| D. | der henviser til, at der med varierende resultater er blevet indført en lang række aktive beskæftigelsespolitikker for at tackle den høje ungdomsarbejdsløshed; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der med varierende resultater er blevet indført en lang række aktive beskæftigelsespolitikker for at tackle den høje ungdomsarbejdsløshed;

| E. | der henviser til, at der er en gruppe unge mennesker, hvis antal og sammensætning varierer betydeligt mellem medlemsstaterne, og som hverken er i gang med en almen eller faglig uddannelse eller i beskæftigelse (NEET’er), og som kan inddeles i to kategorier: arbejdsløse NEET'er, der kan påbegynde et job og aktivt søger beskæftigelse, og inaktive NEET'er, unge, som ikke studerer, ikke modtager uddannelse og ikke proaktivt søger beskæftigelse; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der er en gruppe unge mennesker, hvis antal og sammensætning varierer betydeligt mellem medlemsstaterne, og som hverken er i gang med en almen eller faglig uddannelse eller i beskæftigelse (NEET’er), og som kan inddeles i to kategorier: arbejdsløse NEET'er, der kan påbegynde et job og aktivt søger beskæftigelse, og inaktive NEET'er, unge, som ikke studerer, ikke modtager uddannelse og ikke proaktivt søger beskæftigelse;

| F. | der henviser til, at i gennemsnit i EU har kun 41,9 % af NEET'er adgang til ungdomsgarantien; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at i gennemsnit i EU har kun 41,9 % af NEET'er adgang til ungdomsgarantien;

| G. | der henviser til, at Kommissionen siden indførelsen af den europæiske beskæftigelsesstrategi i 1997 har støttet en række foranstaltninger, der skal forbedre de unges beskæftigelses- og uddannelsesperspektiver (4), og siden krisen har EU’s indsats særligt haft fokus på ungdomsgarantien, som blev indført af Rådet i april 2013, og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet (YEI), der blev lanceret i slutningen af 2013; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Kommissionen siden indførelsen af den europæiske beskæftigelsesstrategi i 1997 har støttet en række foranstaltninger, der skal forbedre de unges beskæftigelses- og uddannelsesperspektiver (4), og siden krisen har EU’s indsats særligt haft fokus på ungdomsgarantien, som blev indført af Rådet i april 2013, og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet (YEI), der blev lanceret i slutningen af 2013;

| H. | der henviser til, at ungdomsgarantien og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet allerede har etableret sig som det mest effektive og synlige tiltag på EU-plan med henblik på bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at ungdomsgarantien og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet allerede har etableret sig som det mest effektive og synlige tiltag på EU-plan med henblik på bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed;

| I. | der henviser til, at ungdomsgarantien og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet har bidraget væsentligt til at mindske ungdomsarbejdsløsheden i EU ved at fremme uddannelse og arbejdsmarkedets efterspørgsel efter unge og støtte jobskabelsesforanstaltninger; der henviser til, at en uacceptabelt høj procentandel på 17,2 % af de unge i EU-28 stadig er arbejdsløse (5); |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at ungdomsgarantien og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet har bidraget væsentligt til at mindske ungdomsarbejdsløsheden i EU ved at fremme uddannelse og arbejdsmarkedets efterspørgsel efter unge og støtte jobskabelsesforanstaltninger; der henviser til, at en uacceptabelt høj procentandel på 17,2 % af de unge i EU-28 stadig er arbejdsløse (5);

| J. | der henviser til, at medlemsstaterne i henhold til ungdomsgarantien skal sikre, at alle unge under 25 år (eller under 30 år i nogle medlemsstater) modtager et kvalitetstilbud om beskæftigelse, videreuddannelse, en lærlingeuddannelse eller et praktikophold senest fire måneder efter, at de er blevet arbejdsløse eller har forladt det formelle uddannelsessystem; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at medlemsstaterne i henhold til ungdomsgarantien skal sikre, at alle unge under 25 år (eller under 30 år i nogle medlemsstater) modtager et kvalitetstilbud om beskæftigelse, videreuddannelse, en lærlingeuddannelse eller et praktikophold senest fire måneder efter, at de er blevet arbejdsløse eller har forladt det formelle uddannelsessystem;

| K. | der henviser til, at eksterne faktorer som den særlige økonomiske situation eller produktionsmodellen i den enkelte region har indflydelse på opfyldelsen af de mål, der er fastsat i ungdomsgarantien; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at eksterne faktorer som den særlige økonomiske situation eller produktionsmodellen i den enkelte region har indflydelse på opfyldelsen af de mål, der er fastsat i ungdomsgarantien;

| L. | der henviser til, at ungdomsbeskæftigelsesinitiativet er et initiativ til støtte for NEET'er, unge langtidsledige og unge, som ikke er registreret som jobsøgende, og som bor i regioner, hvor ungdomsarbejdsløsheden var højere end 25 % i 2012; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at ungdomsbeskæftigelsesinitiativet er et initiativ til støtte for NEET'er, unge langtidsledige og unge, som ikke er registreret som jobsøgende, og som bor i regioner, hvor ungdomsarbejdsløsheden var højere end 25 % i 2012;

| M. | der henviser til, at det samlede godkendte budget for ungdomsbeskæftigelsesinitiativet for programperioden 2014-2020 er på 6,4 milliarder EUR, herunder 3,2 milliarder EUR fra en ny særlig post på EU's budget, der skal modsvares af mindst 3,2 milliarder EUR fra de nationale tildelinger under den nuværende Europæiske Socialfond (ESF); der henviser til, at dette vil blive suppleret med yderligere 1 milliard EUR til ungdomsbeskæftigelsesinitiativets specifikke budgettildeling i perioden 2017-2020, som vil blive modsvaret af 1 milliard EUR fra ESF for at fremme ungdomsbeskæftigelsen i de hårdest ramte regioner; der henviser til, at 500 millioner EUR af dette yderligere beløb forventes at blive opført i 2017 via forslag til ændringsbudget nr. 3/2017; der henviser til, at den endelige tildeling til programmet vil blive fastlagt i løbet af de kommende årlige budgetprocedurer; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at det samlede godkendte budget for ungdomsbeskæftigelsesinitiativet for programperioden 2014-2020 er på 6,4 milliarder EUR, herunder 3,2 milliarder EUR fra en ny særlig post på EU's budget, der skal modsvares af mindst 3,2 milliarder EUR fra de nationale tildelinger under den nuværende Europæiske Socialfond (ESF); der henviser til, at dette vil blive suppleret med yderligere 1 milliard EUR til ungdomsbeskæftigelsesinitiativets specifikke budgettildeling i perioden 2017-2020, som vil blive modsvaret af 1 milliard EUR fra ESF for at fremme ungdomsbeskæftigelsen i de hårdest ramte regioner; der henviser til, at 500 millioner EUR af dette yderligere beløb forventes at blive opført i 2017 via forslag til ændringsbudget nr. 3/2017; der henviser til, at den endelige tildeling til programmet vil blive fastlagt i løbet af de kommende årlige budgetprocedurer;

| N. | der henviser til, at den årlige nødvendige investering i gennemførelsen af ungdomsgarantien i Europa vurderes til 50,4 milliarder EUR (6), hvilket er betydeligt lavere end det årlige økonomiske tab på grund af unges frafald fra arbejdsmarkedet i Europa, som kan beløbe sig til mindst 153 milliarder EUR (7). |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at den årlige nødvendige investering i gennemførelsen af ungdomsgarantien i Europa vurderes til 50,4 milliarder EUR (6), hvilket er betydeligt lavere end det årlige økonomiske tab på grund af unges frafald fra arbejdsmarkedet i Europa, som kan beløbe sig til mindst 153 milliarder EUR (7).

| O. | der henviser til, at der i 2015, for at fremskynde iværksættelsen af tiltag under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, blev truffet afgørelse om at øge de midler, der stilles til rådighed til forfinansiering af initiativet med 1 milliard EUR, hvilket svarede til en stigning fra de oprindelige 1-1,5 % til 30 % for de støtteberettigede medlemsstater; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at der i 2015, for at fremskynde iværksættelsen af tiltag under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, blev truffet afgørelse om at øge de midler, der stilles til rådighed til forfinansiering af initiativet med 1 milliard EUR, hvilket svarede til en stigning fra de oprindelige 1-1,5 % til 30 % for de støtteberettigede medlemsstater;

| P. | der henviser til, at hele den oprindelige tildeling til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet blev fremrykket i årene 2014-2015, og at der ikke blev opført nogen nye bevillinger til dette formål i budgettet for 2016; der henviser til, at den manglende kontinuitet i ungdomsbeskæftigelsesinitiativets finansiering har undergravet programmets succes; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at hele den oprindelige tildeling til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet blev fremrykket i årene 2014-2015, og at der ikke blev opført nogen nye bevillinger til dette formål i budgettet for 2016; der henviser til, at den manglende kontinuitet i ungdomsbeskæftigelsesinitiativets finansiering har undergravet programmets succes;

| Q. | der henviser til, at det nuværende niveau af støtte både fra EU's budget og medlemsstaterne ikke er tilstrækkeligt til at dække behovene; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at det nuværende niveau af støtte både fra EU's budget og medlemsstaterne ikke er tilstrækkeligt til at dække behovene;

| R. | der henviser til, at ungdomsgarantien og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet dækker forskellige foranstaltninger, idet ungdomsgarantien har til formål at fremme strukturelle reformer på uddannelsesområdet og fungere som en kortsigtet foranstaltning til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed, mens ungdomsbeskæftigelsesinitiativet er et finansieringsinstrument; der henviser til, at ungdomsgarantien finansieres under ESF, de nationale budgetter og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, mens ungdomsbeskæftigelsesinitiativet kan finansiere direkte tilvejebringelse af job, lærlingeuddannelser, praktikophold eller fortsat uddannelse for målgruppen for ungdomsbeskæftigelsesinitiativet i de støtteberettigede regioner; der henviser til, at ungdomsgarantien gælder for alle 28 medlemsstater, men at kun 20 medlemsstater er berettigede til støtte under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet; der endelig også henviser til, at der ikke er nogen på forhånd fastsat varighed af interventioner under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, mens ungdomsgarantien kræver, at der skal fremsættes et tilbud inden for fire måneder; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at ungdomsgarantien og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet dækker forskellige foranstaltninger, idet ungdomsgarantien har til formål at fremme strukturelle reformer på uddannelsesområdet og fungere som en kortsigtet foranstaltning til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed, mens ungdomsbeskæftigelsesinitiativet er et finansieringsinstrument; der henviser til, at ungdomsgarantien finansieres under ESF, de nationale budgetter og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, mens ungdomsbeskæftigelsesinitiativet kan finansiere direkte tilvejebringelse af job, lærlingeuddannelser, praktikophold eller fortsat uddannelse for målgruppen for ungdomsbeskæftigelsesinitiativet i de støtteberettigede regioner; der henviser til, at ungdomsgarantien gælder for alle 28 medlemsstater, men at kun 20 medlemsstater er berettigede til støtte under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet; der endelig også henviser til, at der ikke er nogen på forhånd fastsat varighed af interventioner under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, mens ungdomsgarantien kræver, at der skal fremsættes et tilbud inden for fire måneder;

| S. | der henviser til, at anvendelsen af ungdomsgarantien set fra en kvantitativ synsvinkel har været uensartet og varierer betydeligt fra land til land; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at anvendelsen af ungdomsgarantien set fra en kvantitativ synsvinkel har været uensartet og varierer betydeligt fra land til land;

| T. | der henviser til, at gennemførelsen af ungdomsgarantien hidtil ikke har ført til ensartede resultater, og at det i nogle tilfælde har været vanskeligt at identificere eller vurdere dens bidrag; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at gennemførelsen af ungdomsgarantien hidtil ikke har ført til ensartede resultater, og at det i nogle tilfælde har været vanskeligt at identificere eller vurdere dens bidrag;

| U. | der henviser til, at der er betydelige forskelle mellem de europæiske regioner; der henviser til, at områder med høj arbejdsløshed i nogle tilfælde ikke vil kunne betragtes som en region, der er berettiget til EU-støtte på NUTS-niveau; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at der er betydelige forskelle mellem de europæiske regioner; der henviser til, at områder med høj arbejdsløshed i nogle tilfælde ikke vil kunne betragtes som en region, der er berettiget til EU-støtte på NUTS-niveau;

| V. | der henviser til, at de integrationsydelser, der er opført under ungdomsgarantien, ofte kun gennemføres delvist og for snævert i forhold til rækken af støtteberettigede deltagere og afhænger af den eksisterende kapacitet og effektivitet i de offentlige arbejdsformidlinger og af hastigheden af de procedurer, der er fastsat på EU-plan; der henviser til, at medlemsstaterne bør fortsætte deres indsats for at styrke og reformere deres offentlige arbejdsformidlinger; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at de integrationsydelser, der er opført under ungdomsgarantien, ofte kun gennemføres delvist og for snævert i forhold til rækken af støtteberettigede deltagere og afhænger af den eksisterende kapacitet og effektivitet i de offentlige arbejdsformidlinger og af hastigheden af de procedurer, der er fastsat på EU-plan; der henviser til, at medlemsstaterne bør fortsætte deres indsats for at styrke og reformere deres offentlige arbejdsformidlinger;

| W. | der henviser til, at der er grund til at fremhæve den rolle, som ungdomsbeskæftigelsesinitiativet kan spille, navnlig i de medlemsstater, som i langt højere grad har været berørt af den økonomiske, finansielle og sociale krise siden 2007; der henviser til, at man bør understrege behovet for at styrke dette program og udvikle yderligere supplerende foranstaltninger både på EU-plan og nationalt plan, som sigter mod at fremme integration og samhørighed, samtidig med at ligestilling mellem kønnene styrkes, og der sikres adgang til uddannelsesprogrammer for at imødegå nye teknologiske udfordringer på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at der er grund til at fremhæve den rolle, som ungdomsbeskæftigelsesinitiativet kan spille, navnlig i de medlemsstater, som i langt højere grad har været berørt af den økonomiske, finansielle og sociale krise siden 2007; der henviser til, at man bør understrege behovet for at styrke dette program og udvikle yderligere supplerende foranstaltninger både på EU-plan og nationalt plan, som sigter mod at fremme integration og samhørighed, samtidig med at ligestilling mellem kønnene styrkes, og der sikres adgang til uddannelsesprogrammer for at imødegå nye teknologiske udfordringer på arbejdsmarkedet;

| X. | der henviser til, at ungdomsgarantien som en investering i unge er et eksempel på budgettering baseret på resultater; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at ungdomsgarantien som en investering i unge er et eksempel på budgettering baseret på resultater;

| Y. | der henviser til Kommissionens hvidbog om Europas fremtid, hvori det anerkendes, at der er »et misforhold mellem forventningerne og det, EU formår at gøre for at leve op til dem« (8); |
| --- | --- |

Y.

der henviser til Kommissionens hvidbog om Europas fremtid, hvori det anerkendes, at der er »et misforhold mellem forventningerne og det, EU formår at gøre for at leve op til dem« (8);

| Z. | der henviser til, at EU bør fremme markedsføringen og offentliggørelsen af sine socialpolitiske foranstaltninger over for målgruppen for at sikre, at dets tiltag er mere synlige for EU’s befolkning; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at EU bør fremme markedsføringen og offentliggørelsen af sine socialpolitiske foranstaltninger over for målgruppen for at sikre, at dets tiltag er mere synlige for EU’s befolkning;

| AA. | der henviser til, at den revision, der er foretaget af Den Europæiske Revisionsret (Revisionsretten), har været forhastet, eftersom den periode, der omfattet af undersøgelsen, er for tæt på igangsættelsen af de nationale garantiordninger og begrænses til visse medlemsstater; der henviser til, at det til dette formål ville have været mere nyttigt at foretage en indledende vurdering af gennemførelsen af dem og derefter foretage revisionen; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at den revision, der er foretaget af Den Europæiske Revisionsret (Revisionsretten), har været forhastet, eftersom den periode, der omfattet af undersøgelsen, er for tæt på igangsættelsen af de nationale garantiordninger og begrænses til visse medlemsstater; der henviser til, at det til dette formål ville have været mere nyttigt at foretage en indledende vurdering af gennemførelsen af dem og derefter foretage revisionen;

Generelle bemærkninger

| 1. | bemærker, at i de fire år, hvor ungdomsgarantien er blevet gennemført fra 2013 til 2017, er ungdomsarbejdsløsheden i EU faldet med mere end 7 procentpoint fra 23,8 % i april 2013 til 16,6 % i april 2017, hvilket betyder, at næsten 2 millioner unge er ophørt med at være arbejdsløse; bemærker, at siden ungdomsgarantien blev gennemført, har mere end 14 millioner unge deltaget i en eller anden form for ordning; beklager, at en for stor del af dette fald i mange tilfælde skyldes, at så mange unge mennesker er blevet tvunget til at søge arbejde uden for EU — et tab, der vil være stærkt mærkbart i de kommende årtier; beklager endvidere, at 4,2 millioner unge i EU medio 2016 fortsat var uden arbejde (18,8 % af den pågældende befolkningsgruppe); opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at anvende den tilgængelige EU-støtte til at løse dette langvarige problem; opfordrer EU og medlemsstaterne til at gennemføre strategier, der opfylder kravene til og behovene på arbejdsmarkedet i de enkelte medlemsstater med henblik på at skabe uddannelsesmuligheder af høj kvalitet og varig beskæftigelse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | understreger, at ungdomsgarantien spiller en vigtig rolle med hensyn til at støtte foranstaltninger, der sikrer arbejdsløse unge de færdigheder og den erfaring, som er nødvendig for at kunne udøve beskæftigelse på lang sigt og blive iværksættere, og også giver mulighed for at tackle misforhold mellem udbudte og efterspurgte færdigheder; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger den væsentlige rolle, som uddannelse og erhvervsvejledning spiller i forbindelse med at udstyre unge med den arbejdsmoral og de kompetencer, som er nødvendige på arbejdsmarkedet; påpeger imidlertid, at uddannelse ikke kun bør tilføre kvalifikationer og kompetencer, der er relevante for arbejdsmarkedets behov, men også skal bidrage til unges personlige udvikling og vækst for at gøre dem til proaktive og ansvarlige borgere; understreger derfor behovet for undervisning i medborgerkundskab i hele uddannelsessystemet, herunder både formelle og ikkeformelle undervisningsmetoder; |
| --- | --- |

3.

| 4. | bemærker, at jo yngre folk er og jo mindre uddannelse de har, jo højere er ungdomsarbejdsløsheden, og denne tendens er blevet forstærket med krisen, der også har ramt unge voksne over 25 år uden kvalifikationer, som er en gruppe, der kan blive særdeles økonomisk sårbar, medmindre der investeres i deres uddannelse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | bemærker, at adgangen for de mest sårbare unge arbejdsløse til de offentlige arbejdsformidlinger — trods de fremskridt, der er gjort — fortsat er utilstrækkelig, og at denne gruppe sammen med unge kandidater, er dem, der er mindst tilbøjelige til at lade sig registrere som arbejdssøgende; |
| --- | --- |

5.

| 6. | er stærkt bekymret over, at NEET'er er adskilt fra uddannelsessystemet og arbejdsmarkedet — i mange tilfælde uden, at det er deres egen skyld; forstår, at denne gruppe er den vanskeligste at nå gennem de eksisterende operationelle programmer til gennemførelse af støtteordningerne til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed, som i mange tilfælde ikke giver en ordentlig løn på længere sigt eller ordentlige arbejdsvilkår; mener, at der for perioden 2017-2020 bør være særlig fokus på denne gruppe, så det sikres, at de vigtigste mål for ungdomsgarantien nås; |
| --- | --- |

6.

| 7. | anfører, at foranstaltninger, der støttes af ungdomsgarantien, også skal tackle de strukturelle udfordringer, som NEET'er står over for med henblik på at sikre, at de har en virkning på lang sigt; er dog bekymret over, at ungdomsgarantiordningerne endnu ikke har nået alle unge, som er gået ud af skolen eller er blevet arbejdsløse; tilskynder medlemsstaterne til i de nationale budgetter at indgå målrettede finansielle forpligtelser for at imødegå disse strukturelle udfordringer; opfordrer de regioner, der ikke er berettiget til EU-medfinansiering, til at deltage i ungdomsgarantien; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger, at integration af NEET'er kræver både, at effektiviteten af de disponible ressourcer øges, og at disse ressourcer styrkes samt større inddragelse og mobilisering af medlemsstaterne; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer til diversificering af finansieringskanalerne på både lokalt, regionalt og nationalt niveau for bedre at nå ud til alle unge; bemærker endvidere, at de lokale og regionale myndigheder allerede er meget aktive og bør understøttes i deres foranstaltninger til fordel for unge gennem inddragelse af forskellige politiske linjer; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger, at ungdomsgarantien har ydet et positivt bidrag til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed siden 2012, men at ungdomsarbejdsløsheden fortsat ligger på et uacceptabelt højt niveau; glæder sig derfor over den aftale, som medlovgiverne har indgået om en forlængelse af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet frem til 2020; bemærker imidlertid, at problemet med ungdomsarbejdsløshed kan vare ved og derfor bør tages med i betragtning i den næste flerårige finansielle ramme (FFR) med henblik på at sikre kontinuitet og omkostningseffektivitet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger, at ungdomsbeskæftigelsesinitiativet ikke kun har til formål at øge jobskabelsen for unge, men også at bistå medlemsstaterne med at etablere passende systemer til at identificere de unges behov og den tilsvarende støtte; understreger derfor, at effektiviteten af ungdomsgarantien og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet i fremtiden bør vurderes på grundlag af resultater hen imod skabelse eller forbedring af medlemsstaternes systemer til støtte for unge mennesker; |
| --- | --- |

11.

| 12. | minder om, at ungdomsgarantien nyder godt af EU’s finansielle støtte fra Den Europæiske Socialfond (ESF) og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, som supplerer de nationale bidrag; støtter det programmeringsarbejde, der er iværksat under Unionens fælles strategiske ramme gennem peerlæring, netværksaktiviteter og teknisk bistand; |
| --- | --- |

12.

| 13. | glæder sig over, at ungdomsbeskæftigelsesinitiativet blev fremrykket i årene 2014 og 2015, og at den første forfinansiering blev forhøjet med henblik på at sikre en hurtig mobilisering af ressourcer; |
| --- | --- |

13.

| 14. | glæder sig over, at foranstaltningerne under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet har ydet støtte til mere end 1,4 millioner unge mennesker og ført til konsolideringstransaktioner i medlemsstaterne til over 4 milliarder EUR; |
| --- | --- |

14.

| 15. | minder om, at ungdomsbeskæftigelsesinitiativets succes hænger sammen med god økonomisk styring i medlemsstaterne, idet der uden et gunstigt erhvervsmiljø til at fremme små og mellemstore virksomheder og et uddannelsesmæssigt og videnskabeligt system tilpasset til økonomiens krav ikke kan skabes arbejdspladser eller findes en langsigtet løsning på problemet med høj ungdomsarbejdsløshed; |
| --- | --- |

15.

| 16. | anerkender Revisionsrettens særberetning om virkningen af ungdomsgarantien og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet på ungdomsarbejdsløshed og bemærker, at tre år efter vedtagelsen af Rådets henstilling har ungdomsgarantien endnu ikke opfyldt forventningerne; bemærker Revisionsrettens udtalelse om, at det ikke er muligt at nå alle NEET’er blot med ressourcer fra EU-budgettet; bemærker, at den øjeblikkelige situation ikke afspejler de forventninger, der blev skabt ved indførelsen af ungdomsgarantien, f.eks. om at sikre, at alle NEET’er modtager et kvalitetstilbud om praktik eller arbejde inden for fire måneder; |
| --- | --- |

16.

| 17. | minder om de udfordringer og muligheder, der er forbundet med at tiltrække unge til arbejdsmarkedet; anbefaler, at Kommissionen, medlemsstaterne og de nationale offentlige arbejdsformidlinger styrker indsatsen for at integrere flere inaktive unge i ungdomsgarantiordninger og holde dem på arbejdsmarkedet efter de relevante støtteforanstaltningers ophør; |
| --- | --- |

17.

| 18. | noterer sig, at ungdomsbeskæftigelsesinitiativet har til formål at støtte unge NEET'er under 25 år, der normalt ikke modtager nogen form for støtte til beskæftigelse eller uddannelse; beklager, at vedtagelsen af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet indvirker på tildelingen af ESF-forpligtelser i andre programmer, og understreger, at midlerne fra den specifikke tildeling til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet mindst bør modsvares af et tilsvarende beløb i ESF-midler; |
| --- | --- |

18.

| 19. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at de midler, der er til rådighed for ungdomsbeskæftigelsesinitiativet/ESF, ikke erstatter medlemsstaternes offentlige udgifter i overensstemmelse med artikel 95 og betragtning 87 i forordningen om fælles bestemmelser (forordning (EU) nr. 1303/2013) og i overensstemmelse med additionalitetsprincippet; understreger, at programmer som ungdomsgarantien ikke må være en erstatning for medlemslandenes egne bestræbelser på at bekæmpe ungdomsarbejdsløshed og på at arbejde mod varig integration på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger betydningen af at styrke samarbejdet mellem alle relevante interessenter, også på regionalt og lokalt plan, herunder offentlige arbejdsformidlinger, og hvor det er relevant, private arbejdsformidlinger, uddannelsesinstitutioner, arbejdsgivere, ungdomsorganisationer og NGO'er, der arbejder med unge, med det formål at nå hele NEET-gruppen; opfordrer til en styrket integration af de berørte parter gennem en partnerskabstilgang i udformningen, gennemførelsen og evalueringen af ungdomsgarantien; opfordrer til øget samarbejde mellem uddannelsesinstitutioner og iværksættere til at afhjælpe kvalifikationsmismatch; gentager den idé, at partnerskabstilgangen sigter på at nå bedre ud til målgruppen og på tilvejebringelsen af kvalitetstilbud; |
| --- | --- |

20.

| 21. | minder om, at ifølge Den Internationale Arbejdsorganisation (ILO) kræver en effektiv ungdomsgaranti en årlig finansiering på ca. 45 milliarder EUR for EU-28; mener, at denne finansiering bør betragtes som en investering, i betragtning af at den, hvis den er effektiv, vil føre til en betydelig reduktion af de omkostninger, der er forbundet med ungdomsbeskæftigelse; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer Kommissionen til at specificere de nationale bidrag til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, som den enkelte medlemsstat skal yde for at implementere ungdomsgarantien effektivt, under hensyntagen til skønnet fra Den Internationale Arbejdsorganisation; |
| --- | --- |

22.

| 23. | noterer sig forsinkelsen i gennemførelsen af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, der blev forårsaget af den forsinkede udpegelse af de relevante forvaltningsmyndigheder, og betragter dette som en mangel i ungdomsbeskæftigelsesinitiativets retsgrundlag, som har undermineret de indledende bestræbelser på hurtig gennemførelse gennem fremskyndet finansiering; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mener, at det er nødvendigt at fremme finansieringens mangfoldighed og tilgængelighed og at fokusere på, at midlerne anvendes effektivt, samtidig med at der gennemføres yderligere reformer af politikker og tjenester; |
| --- | --- |

24.

| 25. | betoner behovet for foranstaltninger, som er skræddersyet til den lokale kontekst, for at øge deres indflydelse, f.eks. gennem nærmere involvering af lokale arbejdsgiverrepræsentanter, lokale uddannelsesudbydere og lokale myndigheder; opfordrer til en diversificering af finansieringskanaler under inddragelse af lokale, regionale og nationale niveauer for bedre at nå ud til alle NEET’er; |
| --- | --- |

25.

| 26. | minder om, at ungdomsbeskæftigelsesinitiativet inden for rammerne af den nuværende FFR bør finansieres med nye bevillinger og ikke gennem omfordeling af de eksisterende budgetbevillinger; forventer en ambitiøs politisk forpligtelse til den næste FFR; |
| --- | --- |

26.

| 27. | mener, at ungdomsgarantien kun kan fungere ordentligt, hvis de lokale offentlige arbejdsformidlinger fungerer effektivt; |
| --- | --- |

27.

| 28. | opfordrer indtrængende til, at der udvikles særlig ekspertise og kapacitet i medlemsstaterne inden for de offentlige arbejdsformidlinger for at hjælpe folk, der ikke kan finde et job inden for fire måneder efter, at de er blevet arbejdsløse eller har forladt det formelle uddannelsessystem; tilskynder til en større inddragelse af virksomheder og industrisammenslutninger i gennemførelsen af programmet; |
| --- | --- |

28.

| 29. | beklager, at flertallet af NEET'er i EU endnu ikke har adgang til ungdomsgarantiordningen, bl.a. fordi de generelt ikke er registreret hos de offentlige arbejdsformidlinger; anmoder Rådet om at overveje at fortsætte udvekslingen af læring inden for det eksisterende netværk af arbejdsformidlinger med henblik på at udvikle strategier på basis af bedste praksis til at nå ud til og støtte unge NEET’er; |
| --- | --- |

29.

| 30. | glæder sig over Revisionsrettens særberetning nr. 5/2017 og opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til fuldt ud at gennemføre dens anbefalinger for at øge dækningen og effektiviteten af ungdomsgarantiordningerne; |
| --- | --- |

30.

| 31. | understreger, at udviklingen af kvikskranker bør understøttes for at øge de positive virkninger af ungdomsgarantien ved at sikre, at alle tjenester og al vejledning er tilgængelige for unge på ét sted; |
| --- | --- |

31.

| 32. | bemærker, at ungdomsgarantiordningernes manglende synlighed kan medføre, at det bliver vanskeligt at nå ud til alle unge; anbefaler, at man øger muligheden for at finansiere lokale kampagner, der tilrettelægges i samarbejde med alle relevante lokale partnere, herunder ungdomsorganisationer, og støtter udviklingen af platforme for, at unge kan tilmelde sig ordningen; anbefaler, at oplysninger vedrørende ungdomsgarantien er tilgængelige og forståelige for alle; |
| --- | --- |

32.

| 33. | anbefaler medlemsstaterne at sikre, at tilbuddene er af høj kvalitet; understreger for eksempel, at de fremsatte forslag bør matche deltagerens profil og imødekomme efterspørgslen efter beskæftigelse med henblik på at muliggøre en bæredygtig og muligvis langsigtet integration på selve arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

33.

| 34. | bemærker med beklagelse, at de fleste medlemsstater ikke har opstillet en definition af et »kvalitetstilbud«; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til inden for rammerne af EU’s Beskæftigelsesudvalg (EMCO) at gøre brug af de eksisterende netværk til at arbejde på at udvikle i fællesskab aftalte karakteristika for dette begreb under hensyntagen til den europæiske kvalitetsramme for praktikophold, den fælles erklæring fra de europæiske arbejdsmarkedsparter med titlen »Mod en fælles vision for lærlingeuddannelser« og EU-Domstolens retspraksis om usikre ansættelsesforhold; opfordrer indtrængende medlemsstaterne og Kommissionen til at sikre, at sådanne karakteristika er baseret på et tilbud, der passer til deltagernes kvalifikationsniveau og profil samt arbejdsmarkedsbehovet, således at der tilbydes beskæftigelsesmuligheder, der giver dem mulighed for at opnå en indkomst, da kan leve af, adgang til social beskyttelse og muligheder for udvikling, hvilket vil føre til bæredygtig og afstemt integration på arbejdsmarkedet; glæder sig over Revisionsrettens anbefaling i særberetning nr. 5/2017 om, at man skal være mere opmærksom på at forbedre kvaliteten af tilbuddene; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opfordrer Kommissionen til i samarbejde med EMCO at fremsætte forslag om kvalitetskriterier for standarder for kommende tilbud under ungdomsgarantien; understreger nødvendigheden af at fastlægge en kvalitetsramme med kvalitetsstandarder for disse tilbud; |
| --- | --- |

35.

| 36. | bemærker, at der for at nå målet om at sikre et kvalitetstilbud og varig beskæftigelse for alle unge under 24 år kræves betydeligt flere ressourcer på menneskeligt, teknisk og finansielt plan; glæder sig over, at flere medlemsstater har hævet den øvre aldersgrænse for unge mennesker, der er berettiget til støtte under ungdomsgarantien, til 30 år; |
| --- | --- |

36.

| 37. | slår til lyd for, at det sikres, at de unge, der er dækket af ungdomsgarantien, fortsætter med at bidrage og have adgang til de gældende sociale og arbejdsmarkedsmæssige beskyttelsesordninger i deres medlemsstat, hvilket vil styrke alle de involveredes, og navnlig de unges og virksomhedernes, fælles ansvar; |
| --- | --- |

37.

| 38. | understreger, at foranstaltningerne under ungdomsgarantien er tilbøjelige til at være mere virkningsfulde og omkostningseffektive, hvis de unge får hjælp til at komme ind på arbejdsmarkedet på en måde, som kan give dem bæredygtige beskæftigelsesmuligheder og lønstigninger; |
| --- | --- |

38.

| 39. | understreger, at NEET'er er en heterogen og blandet gruppe, og at ordninger er mere virkningsfulde og omkostningseffektive, hvis de tager sigte på at tackle identificerede udfordringer; understreger i denne forbindelse nødvendigheden af at udforme omfattende strategier med klare målsætninger, der tager sigte på at nå ud til alle kategorier af NEET'er; fremhæver behovet for at tilbyde skræddersyede løsninger ved at tage hensyn til de lokale og regionale forhold, for eksempel ved at sikre øget inddragelse af lokale repræsentanter for arbejdsgiverne, lokale uddannelsesinstitutioner og lokale myndigheder; opfordrer medlemsstaterne til at udforme individuelle forløb for hver enkelt kandidat, samtidig med at de nationale offentlige arbejdsformidlinger gives den fleksibilitet, de har behov for til at tilpasse profileringsmodeller; |
| --- | --- |

39.

| 40. | opfordrer medlemsstaterne til at etablere passende strategier for opsøgende arbejde og til at øge indsatsen for at identificere NEET-gruppen, navnlig inaktive NEET'er, som ikke er omfattet af eksisterende systemer med henblik på at registrere dem og overvåge situationen for unge, der forlader ungdomsgarantiordningerne, med bestemte intervaller (efter 6, 12 og 18 måneder) med henblik på at fremme bæredygtig integration på arbejdsmarkedet; fremhæver behovet for at levere skræddersyede løsninger til en forskelligartet gruppe unge og gøre de ikke-registrerede til en nøglemålgruppe; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at de disponible ESF-midler ikke erstatter offentlige udgifter og gør opmærksom på, at tilstrækkelig økonomisk vækst er en forudsætning for effektiv integration af NEET'er på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at vurdere manglerne og foretage markedsanalyser, inden ungdomsgarantiordningerne føres ud i livet, således at der undgås værdiløse uddannelseskurser eller udnyttelse af praktikanter på praktikophold, der ikke fører uden steder hen; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at overveje proaktive overgangsinitiativer, såsom erhvervsvejledning, karriererådgivning og oplysninger om arbejdsmarkedet, samt støttetjenester på skoler og karrieretjenester på universiteter med henblik på at lette de unges overgang til arbejdsmarkedet ved at udstyre dem med overgangs- og karriereplanlægningsfærdigheder; |
| --- | --- |

42.

| 43. | bemærker, at ungdomsgarantiordningernes manglende synlighed kan medføre, at det bliver vanskeligt at nå ud til alle unge; anbefaler, at der træffes foranstaltninger til at øge muligheden for at finansiere lokale kampagner, der tilrettelægges med alle relevante lokale partnere, herunder ungdomsorganisationer, og støtter udviklingen af platforme, for at unge kan tilmelde sig ordningerne; anbefaler, at oplysninger vedrørende ungdomsgarantien er tilgængelige og forståelige for alle; |
| --- | --- |

43.

| 44. | bemærker den vedvarende udfordring, der er forbundet med at afhjælpe misforholdet mellem de færdigheder, der er til rådighed, og arbejdsmarkedets behov; anmoder Kommissionen om inden for rammerne af Beskæftigelsesudvalget at fremme udvekslingen af bedste praksis mellem medlemsstaterne og de relevante interessenter med henblik på at løse dette problem; |
| --- | --- |

44.

| 45. | er af den opfattelse, at problemer vedrørende misforholdet mellem udbudte og efterspurgte færdigheder kan løses ved bedre at identificere enkeltpersoners kompetencer og ved at korrigere manglerne i de nationale uddannelsessystemer; understreger, at øget mobilitet blandt unge kan forbedre deres færdigheder og sammen med anerkendelse af kvalifikationer bidrage til at løse det eksisterende geografiske misforhold mellem udbudte og efterspurgte færdigheder; opfordrer medlemsstaterne til i højere grad at gøre brug af Eures i denne henseende. |
| --- | --- |

45.

| 46. | understreger, at IKT-kvalifikationer kunne give gode muligheder for at skabe bæredygtige job og opfordrer derfor medlemsstaterne til at medtage effektive foranstaltninger til styrkelse af IKT-kvalifikationer/digitale færdigheder i deres planer for gennemførelse af ungdomsgarantien. |
| --- | --- |

46.

| 47. | bemærker, at der er behov for en mere diversificeret og skræddersyet tilgang i forbindelse med tilvejebringelsen af tjenester til de forskellige grupper af unge for at undgå en selektiv eller frasorterende og diskriminerende udvælgelse; opfordrer til et stærkere og mere tilgængeligt opsøgende arbejde, der specifikt er rettet mod unge, som står over for flere forskellige hindringer, og mod dem, der er længst fra arbejdsmarkedet; understreger i denne forbindelse betydningen af at koordinere ungdomsgarantien med andre politikker, såsom politikker til bekæmpelse af forskelsbehandling, effektivt, og af at udvide rækken af interventioner inden for ungdomsgarantien; |
| --- | --- |

47.

| 48. | mener, at ungdomsbeskæftigelse i fremtidige handlingsprogrammer under de europæiske struktur- og investeringsfonde fra begyndelsen bør håndteres som et prioritetsspørgsmål; |
| --- | --- |

48.

Gennemførelse og overvågning

| 49. | noterer sig, at gennemførelsen af ungdomsgarantien overvåges gennem det europæiske semester, Beskæftigelsesudvalgets evalueringer og en specifik indikatorramme, der er udviklet af Beskæftigelsesudvalget i samarbejde med Kommissionen; opfordrer Rådet til at støtte medlemsstaterne i deres indsats for at forbedre indberetningen af data; |
| --- | --- |

49.

| 50. | bemærker, at manglen på oplysninger om de potentielle omkostninger ved at gennemføre en ordning i en medlemsstat kan resultere i utilstrækkelig finansiering til gennemførelsen af ordningen og opfyldelsen af målene; opfordrer medlemsstaterne til at udarbejde en oversigt over omkostningerne ved gennemførelsen af ungdomsgarantien, sådan som Revisionsretten foreslår i sin særberetning nr. 5/2017; |
| --- | --- |

50.

| 51. | understreger, at det er vigtigt at afsætte de nødvendige ressourcer og vurdere den samlede finansiering for at sikre en vellykket gennemførelse af ungdomsgarantiordningerne, idet der erindres om, at evalueringen af den samlede finansiering kan vanskeliggøres på grund af problemer med at skelne mellem forskellig typer af foranstaltninger til fordel for unge på nationalt niveau; |
| --- | --- |

51.

| 52. | opfordrer Kommissionen til at give mere præcise oplysninger om omkostningseffektiviteten af ungdomsgarantien, og om, hvordan programmets gennemførelse overvåges i medlemsstaterne, samt til at foretage uddybende årlig rapportering herom; |
| --- | --- |

52.

| 53. | understreger, at der er behov for effektive mekanismer til at drøfte og løse problemer i forbindelse med gennemførelsen af ungdomsgarantiordningerne; understreger behovet for et stærkt, men realistisk og opnåeligt, politisk og økonomisk engagement fra medlemsstaternes side til at gennemføre ungdomsgarantien i fuldt omfang, bl.a. ved at sikre mekanismer for tidlig intervention, kvaliteten af job, videreuddannelse, uddannelsestilbud, klare kriterier for støtteberettigelse og opbygning af partnerskaber med relevante interessenter; understreger, at dette bør ske ved at sikre effektivt opsøgende arbejde, styrke den administrative kapacitet, hvor det er nødvendigt, idet der tages hensyn til lokale forhold, fremme opkvalificering og etablere ordentlige overvågnings- og evalueringsstrukturer under og efter gennemførelsen af disse foranstaltninger; |
| --- | --- |

53.

| 54. | opfordrer til, at der foretages en effektiv multilateral overvågning af efterkommelsen af Rådets henstilling om indførelse af en ungdomsgaranti inden for rammerne af det europæiske semester, og til, at de specifikke landehenstillinger adresseres, hvor det er nødvendigt; |
| --- | --- |

54.

| 55. | bekræfter sit tilsagn om at overvåge alle medlemsstaters aktiviteter tæt for at gøre ungdomsgarantien til virkelighed og opfordrer ungdomsorganisationer til at holde Parlamentet opdateret om deres analyser af medlemsstaternes foranstaltninger; anmoder indtrængende medlemsstaterne og Kommissionen om at involvere unge interessenter i politikudformningen; minder om, at ungdomsorganisationernes medvirken i oplysningskampagnerne om og gennemførelsen og vurderingen af ungdomsgarantien er en forudsætning for et vellykket resultat; |
| --- | --- |

55.

| 56. | bemærker, at der er nogle forsinkelser i gennemførelsen af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet i medlemsstaterne, hovedsagelig af proceduremæssige og strukturelle årsager; udtrykker bekymring over medlemsstaternes anvendelse af den forfinansiering, der er afsat til gennemførelsen af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet; insisterer derfor på, at de kompetente myndigheder i medlemsstaterne træffer hasteforanstaltninger for både rettidigt og fuldt ud at anvende de midler, der er til rådighed til bekæmpelse af ungdomsarbejdsløshed; er af den opfattelse, at medlemsstaterne i de nationale budgetter skal indgå yderligere finansielle forpligtelser for at imødegå disse strukturelle udfordringer; |
| --- | --- |

56.

| 57. | glæder sig over Kommissionens samarbejde med medlemsstaterne om at identificere og udbrede god praksis inden for overvågning og rapportering på basis af de eksisterende systemer i medlemsstaterne; minder Kommissionen om, at det i denne sammenhæng er altafgørende, at dataene er sammenlignelige; |
| --- | --- |

57.

| 58. | opfordrer Kommissionen til at fortsætte med at identificere og udbrede god praksis inden for overvågning og rapportering, således at medlemsstaternes resultater kan indberettes på konsekvent og pålidelig vis og kan vurderes uden problemer, bl.a. med hensyn til kvalitet; anbefaler i særdeleshed, at der regelmæssigt tilvejebringes statistikker af høj kvalitet, der gør det muligt for medlemsstaterne at gennemføre mere realistiske og effektive ungdomspolitikker, bl.a. ved overvågning af de deltagere, der forlader ungdomsgarantiordningen, for at minimere antallet af deltagere, der forlader programmet og ikke får noget udbytte af det; |
| --- | --- |

58.

| 59. | opfordrer Kommissionen til at styrke den måde, hvorpå medlemsstaterne gennemfører ordninger, der er godkendt under ungdomsgarantien, og indføre et gennemsigtigt, omfattende overvågningssystem med åbne data, der dækker omkostningseffektivitet, strukturelle reformer og foranstaltninger rettet mod enkeltpersoner; |
| --- | --- |

59.

| 60. | foreslår, at der gennemføres forudgående analyser i hver medlemsstat, som fastsætter konkrete målsætninger, mål og tidsplaner for de forventede resultater af ungdomsgarantiordningerne, og at dobbeltfinansiering undgås; |
| --- | --- |

60.

| 61. | tilskynder til udveksling af bedste praksis gennem EMCO og programmet for gensidig læring under den europæiske beskæftigelsesstrategi; bemærker i den forbindelse vigtigheden af gensidig læring rettet mod aktivering af de mest sårbare grupper; |
| --- | --- |

61.

| 62. | er bekymret over, at oplysningerne om ungdomsbeskæftigelsesinitiativets modtagere, output og resultater er mangelfulde og ofte inkonsekvente; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at etablere overvågningssystemer, der administrativt er mindre besværlige og mere tidssvarende, for den resterende finansiering under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet; |
| --- | --- |

62.

| 63. | opfordrer til, at der fokuseres på de resultater, der opnås ved hjælp af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet gennem fastlæggelse af konkrete indikatorer i form af de reformer, der gennemføres i medlemsstaterne, den viden og de færdigheder, som opnås under programmet, og antallet af tidsubegrænsede kontrakter, der tilbydes; foreslår endvidere, at mentorernes erfaringer matcher de færdigheder, som de respektive ansøgere skal have i det valgte erhverv; |
| --- | --- |

63.

| 64. | opfordrer medlemsstaterne til at gøre overvågnings- og rapporteringssystemerne mere effektive med henblik på at gøre målene for ungdomsgarantien mere kvantificérbare og lette udviklingen af mere evidensbaserede aktiveringsforanstaltninger rettet mod unge, og navnlig for at forbedre kapaciteten til at følge op på deltagerne, der træder ud af ungdomsgarantien, for at begrænse antallet af ukendte udtrædelser i videst muligt omfang og at have data om alle deltagernes aktuelle situation; opfordrer Kommissionen til at revidere sine retningslinjer for dataindsamling og opfordrer medlemsstaterne til at revidere deres basislinjer og mål for at mindske risikoen for at overvurdere resultaterne; |
| --- | --- |

64.

| 65. | anerkender, at ungdomsgarantien for nogle medlemsstater er blevet en drivkraft for politiske ændringer og bedre samordning inden for beskæftigelse og uddannelse; understreger betydningen af: at der fastsættes realistiske og målbare mål for at fremme politikker og rammer som f.eks. ungdomsgarantien, at der peges på de vigtigste udfordringer og passende foranstaltninger, som skal træffes for at løse dem, og at disse udfordringer vurderes under behørig hensyntagen til forbedring af beskæftigelsesegnetheden; bemærker, at det i nogle tilfælde er vanskeligt at fastslå og vurdere det bidrag, som ungdomsgarantien hidtil har ydet, og at statistikker af høj kvalitet bør hjælpe medlemsstaterne med at udforme mere realistiske og effektive ungdomspolitikker uden at give anledning til falske forhåbninger; |
| --- | --- |

65.

| 66. | anerkender den betydelige indsats, som mange medlemsstater har gjort for at gennemføre ungdomsgarantien; bemærker dog, at de fleste reformer endnu ikke er gennemført fuldt ud, især med hensyn til at etablere partnerskaber med arbejdsmarkedets parter og unge i forbindelse med udformningen, gennemførelsen og vurderingen af foranstaltningerne i ungdomsgarantiordningen og til at støtte dem, der står over for flere forskellige hindringer; konkluderer, at der er behov for betydelige bestræbelser og finansielle ressourcer på lang sigt for at opfylde ungdomsgarantiens mål; |
| --- | --- |

66.

| 67. | mener, at den gentagne anvendelse af ungdomsgarantien ikke må modarbejde tanken bag arbejdsmarkedsaktivering og målet om overgang til fast ansættelse; opfordrer Rådet til at drage fordel af revisionen af den flerårige finansielle ramme (FFR) til at afsætte passende ressourcer til ungdomsgarantien; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at unge, herunder unge i alderen op til 30 år, modtager tilbud af høj kvalitet, som matcher deres profil og kvalifikationsniveau samt arbejdsmarkedets behov, med henblik på at skabe bæredygtig beskæftigelse og forebygge gentagen anvendelse af ungdomsgarantien; |
| --- | --- |

67.

| 68. | mener, at det for at vurdere ordningernes effektivitet er nødvendigt at evaluere alle aspekter, herunder om ordningerne giver valuta for pengene; noterer sig tidligere skøn fra ILO og Eurofound og anmoder Kommissionen om at bekræfte eller ajourføre disse fremskrivninger; |
| --- | --- |

68.

| 69. | opfordrer til, at der foretages en effektivitetsvurdering af ungdomsgarantien i de enkelte deltagende medlemsstater for at forhindre, at unge udnyttes af visse virksomheder, som benytter sig af pseudouddannelsesordninger for at drage fordel af statsfinansieret arbejdskraft; foreslår i denne henseende at følge beskæftigelsessituationen for unge, der har deltaget i programmet, samt at oprette mekanismer, som pålægger de deltagende virksomheder, hvad enten der er tale om offentlige eller private virksomheder, at konvertere en minimumsprocentdel af praktikopholdene til arbejdskontrakter som betingelse for fortsat at kunne drage fordel af programmet; |
| --- | --- |

69.

| 70. | bemærker, at Kommissionen skal færdiggøre en evaluering af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet senest ved udgangen af 2017, og forventer en hurtig indarbejdelse af de tilpasninger, der er nødvendige for at sikre en vellykket gennemførelse; understreger vigtigheden af, at de relevante aktører, herunder ungdomsorganisationer, løbende vurderer ungdomsbeskæftigelsesinitiativets resultater; |
| --- | --- |

70.

| 71. | understreger, at det er nødvendigt at etablere et system af indikatorer og foranstaltninger til at vurdere og overvåge effektiviteten af både offentlige beskæftigelsesordninger og ungdomsgarantien, eftersom der — selv om der var fastsat bestemmelser om et sådant system fra begyndelsen — stadig er mange mangler; |
| --- | --- |

71.

| 72. | anmoder om, at programdeltagerne informeres behørigt om de procedurer, der skal følges i tilfælde af misbrug af instrumentet, og at der træffes foranstaltninger for at sikre, at de, som planlagt, får den nødvendige beskyttelse; |
| --- | --- |

72.

| 73. | opfordrer til effektiv og gennemsigtig kontrol, indberetning samt overvågning af, hvordan de midler, der tildeles på europæisk og nationalt niveau, anvendes, for at forhindre misbrug og ressourcespild; |
| --- | --- |

73.

Forbedringer

| 74. | understreger nødvendigheden af at sikre en langsigtet forpligtelse via ambitiøs programmering og stabil finansiering fra både EU's budget og de nationale budgetter for at give fuld adgang til alle unge, der er NEET'er i EU; |
| --- | --- |

74.

| 75. | minder om vigtigheden af samarbejde mellem alle forvaltningsniveauer (EU, medlemsstater og lokale enheder) og af Kommissionens tekniske bistand til effektiv implementering af ungdomsgarantien; |
| --- | --- |

75.

| 76. | understreger behovet for at skabe og udvikle livslang erhvervsvejledning af høj kvalitet med aktiv inddragelse af familierne for at hjælpe unge med at træffe bedre valg vedrørende deres uddannelse og karrierer; |
| --- | --- |

76.

| 77. | konstaterer, at Kommissionen i sin meddelelse af oktober 2016 konkluderer, at effektiviteten af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet skal forbedres; mener, at dette bør ske ved at sikre, at NEET'er integreres på arbejdsmarkedet på en bæredygtig måde, og ved at fastsætte mål, der afspejler NEET-gruppens forskelligartede sammensætning, med specifikke, logiske interventioner for hver af delmålgrupperne; bemærker, at yderligere anvendelse af andre ESF-programmer for at sikre bæredygtigheden af NEET'ers integration kan forbedre effektiviteten; |
| --- | --- |

77.

| 78. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at holde forventningerne på et rimeligt niveau ved at fastsætte realistiske og opnåelige målsætninger og mål, til at vurdere forskellene, analysere markedet før gennemførelsen af ordningerne, forbedre overvågningen og indberetningssystemerne og forbedre kvaliteten af dataene, så resultaterne kan måles på effektiv vis; |
| --- | --- |

78.

| 79. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at der er tilstrækkelig finansiering til at sikre en vellykket integration af alle unge, som er arbejdsløse eller ikke har adgang til passende uddannelsestilbud; betoner, at ungdomsgarantien for at sikre bæredygtige resultater bør bygge på eksisterende resultater og erfaringer og fortsættes på den lange bane; understreger, at dette kræver en forøgelse af de offentlige midler, der er til rådighed til aktive arbejdsmarkedspolitikker på EU- og medlemsstatsniveau; |
| --- | --- |

79.

| 80. | opfordrer medlemsstaterne til på korrekt vis at vurdere omkostningerne ved deres ungdomsgarantiordninger, til at holde forventningerne på et rimeligt niveau ved at fastsætte realistiske og opnåelige målsætninger og mål, til at mobilisere yderligere midler fra deres nationale budgetter og til at styrke finansieringen af deres offentlige arbejdsformidlinger for at give dem mulighed for at udføre supplerende opgaver, der er knyttet til gennemførelsen af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet; |
| --- | --- |

80.

| 81. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre tilvejebringelse af opfølgningsdata med henblik på at vurdere den langsigtede bæredygtighed af resultaterne fra et kvalitativt og kvantitativt perspektiv og til at fremme udviklingen af mere evidensbaserede ungdomspolitikker; opfordrer til større gennemsigtighed og overensstemmelse i dataindsamlingen, herunder indsamling af kønsopdelte data i alle medlemsstater; bemærker med bekymring, at varigheden af de »positive udtrædelser« af ungdomsgarantien er blevet forværret (9); |
| --- | --- |

81.

| 82. | opfordrer Kommissionen til at foretage en detaljeret analyse af virkningerne af de foranstaltninger, der er gennemført i medlemsstaterne, at udvælge de mest effektive løsninger og på grundlag af disse at udarbejde anbefalinger til medlemsstaterne til, hvordan der kan opnås bedre resultater med en højere grad af effektivitet; |
| --- | --- |

82.

o

o o

| 83. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Revisionsretten. |
| --- | --- |

83.

---

(1)  EUT C 120 af 26.4.2013, s. 1.

(2)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 470.

(3)  EUT L 126 af 21.5.2015, s. 1.

(4)  Blandt andre foranstaltninger kan nævnes initiativet »Unge på vej«, der blev lanceret i september 2010, initiativet »Muligheder for Unge«, som blev lanceret i december 2011, og »indsatsholdene for ungdomsbeskæftigelsen«, som blev lanceret i januar 2012.

(5)  I marts 2017: http://ec.europa.eu/eurostat/documents/2995521/8002525/3-02052017-AP-EN.pdf/94b69232-83a9-4011-8c85-1d4311215619.

(6)  Social inklusion af unge (Eurofound 2015).

(7)  NEET — unge ikke i arbejde, under uddannelse eller i lære: Karakteristika, omkostninger og politisk reaktion i Europa, (Eurofond 2012).

(8)  Hvidbog om Europas fremtid, s. 13.

(9)  Punkt 164 i Revisionsrettens særberetning nr. 5/2017.

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/117 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/117

---

P8_TA(2017)0395

Fornyelse af godkendelsen af aktivstoffet glyphosat

Europa-Parlamentets beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesforordning om fornyelse af godkendelsen af aktivstoffet glyphosat i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ændring af bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (D053565-01 — 2017/2904(RSP))

(2018/C 346/16)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesforordning om fornyelse af godkendelsen af aktivstoffet glyphosat i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ændring af bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (D053565-01), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesforordning om fornyelse af godkendelsen af aktivstoffet glyphosat i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ændring af bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (D053565-01),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (1), særlig artikel 20, stk. 1, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (1), særlig artikel 20, stk. 1,

| — | der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2),

| — | der henviser til artikel 7 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 7 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 af 28. januar 2002 om generelle principper og krav i fødevarelovgivningen, om oprettelse af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet og om procedurer vedrørende fødevaresikkerhed (3),

| — | der henviser til Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets konklusion om peerevalueringen af vurderingen af pesticidrisikoen ved aktivstoffet glyphosat (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets konklusion om peerevalueringen af vurderingen af pesticidrisikoen ved aktivstoffet glyphosat (4),

| — | der henviser til udtalelse fra Udvalget for Risikovurdering (RAC) under Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA), hvori der foreslås en harmoniseret klassificering og mærkning af glyphosat på EU-niveau (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Udvalget for Risikovurdering (RAC) under Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA), hvori der foreslås en harmoniseret klassificering og mærkning af glyphosat på EU-niveau (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. april 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesforordning om fornyelse af godkendelsen af aktivstoffet glyphosat i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ændring af bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. april 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesforordning om fornyelse af godkendelsen af aktivstoffet glyphosat i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ændring af bilaget til gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011 (6),

| — | der henviser til det europæiske borgerinitiativ »Indfør et forbud mod glyphosat og beskyt mennesker og miljø mod giftige pesticider« (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til det europæiske borgerinitiativ »Indfør et forbud mod glyphosat og beskyt mennesker og miljø mod giftige pesticider« (7),

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 106, stk. 2 og 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 106, stk. 2 og 3,

| A. | der henviser til, at det erklærede formål med forordning (EF) nr. 1107/2009 er »gennem en harmonisering af bestemmelserne for markedsføring af plantebeskyttelsesmidler at sikre et højt beskyttelsesniveau for både menneskers og dyrs sundhed og miljøet og forbedre det indre markeds funktion samtidig med, at landbrugsproduktionen forbedres«; der henviser til, at bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1107/2009 hviler på forsigtighedsprincippet; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at det erklærede formål med forordning (EF) nr. 1107/2009 er »gennem en harmonisering af bestemmelserne for markedsføring af plantebeskyttelsesmidler at sikre et højt beskyttelsesniveau for både menneskers og dyrs sundhed og miljøet og forbedre det indre markeds funktion samtidig med, at landbrugsproduktionen forbedres«; der henviser til, at bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1107/2009 hviler på forsigtighedsprincippet;

| B. | der henviser til, at det systemiske herbicid glyphosat for øjeblikket opviser den største produktionsmængde på verdensplan blandt alle herbicider; der henviser til, at 76 % af anvendelsen af glyphosat på verdensplan sker i landbruget; der henviser til, at glyphosat også i vid udstrækning anvendes i skovbrug, byområder og haver; der henviser til, at 72 % af den samlede mængde glyphosat, der anvendtes på verdensplan fra 1974 til 2014, er blevet sprøjtet inden for de sidste 10 år; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at det systemiske herbicid glyphosat for øjeblikket opviser den største produktionsmængde på verdensplan blandt alle herbicider; der henviser til, at 76 % af anvendelsen af glyphosat på verdensplan sker i landbruget; der henviser til, at glyphosat også i vid udstrækning anvendes i skovbrug, byområder og haver; der henviser til, at 72 % af den samlede mængde glyphosat, der anvendtes på verdensplan fra 1974 til 2014, er blevet sprøjtet inden for de sidste 10 år;

| C. | der henviser til, at befolkningen først og fremmest eksponeres ved ophold i nærheden af sprøjtede områder, via privat brug og via kosten; der henviser til, at eksponeringen for glyphosat er stigende på grund af stigningen i den samlede mængde glyphosat, der anvendes; der henviser til, at virkningen af glyphosat og af dets mest almindelige hjælpestoffer på menneskers sundhed bør kontrolleres regelmæssigt; der henviser til, at der er konstateret glyphosat og/eller restkoncentrationer heraf i vand, jord, fødevarer og drikkevarer samt i ikke-spiselige produkter såvel som i det menneskelige legeme (f.eks. i urin); |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at befolkningen først og fremmest eksponeres ved ophold i nærheden af sprøjtede områder, via privat brug og via kosten; der henviser til, at eksponeringen for glyphosat er stigende på grund af stigningen i den samlede mængde glyphosat, der anvendes; der henviser til, at virkningen af glyphosat og af dets mest almindelige hjælpestoffer på menneskers sundhed bør kontrolleres regelmæssigt; der henviser til, at der er konstateret glyphosat og/eller restkoncentrationer heraf i vand, jord, fødevarer og drikkevarer samt i ikke-spiselige produkter såvel som i det menneskelige legeme (f.eks. i urin);

| D. | der henviser til, at Den Europæiske Unions rapport fra 2014 om pesticidrester i fødevarer, som EFSA offentliggjorde den 26. oktober 2016, bemærkede, at medlemsstaterne kun tog et begrænset antal prøver af oliefrø og sojabønneolie, selv om disse afgrøder sandsynligvis behandles med glyphosat, og der derfor må forventes restkoncentrationer; der henviser til, at der ifølge EFSA ikke foreligger oplysninger om restkoncentrationer af glyphosat i animalske produkter; der henviser til, at EFSA ikke fandt resultaterne særligt pålidelige i statistisk henseende; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Den Europæiske Unions rapport fra 2014 om pesticidrester i fødevarer, som EFSA offentliggjorde den 26. oktober 2016, bemærkede, at medlemsstaterne kun tog et begrænset antal prøver af oliefrø og sojabønneolie, selv om disse afgrøder sandsynligvis behandles med glyphosat, og der derfor må forventes restkoncentrationer; der henviser til, at der ifølge EFSA ikke foreligger oplysninger om restkoncentrationer af glyphosat i animalske produkter; der henviser til, at EFSA ikke fandt resultaterne særligt pålidelige i statistisk henseende;

| E. | der henviser til, at EFSA i 2015 henstillede, at medlemsstaterne øger antallet af analyser af glyphosat og restprodukter (f.eks. trimethyl-sulfonium) i produkter, for hvilke anvendelsen af glyphosat er blevet godkendt, og hvor der kan forventes målelige pesticidrester; der henviser til, at navnlig antallet af prøver af sojabønner, majs og raps bør øges; der henviser til, at medlemsstaterne også opfordres til at udvikle og/eller gennemføre eksisterende analysemetoder til at kontrollere glyphosat-relaterede metabolitter og dele resultaterne med EFSA; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EFSA i 2015 henstillede, at medlemsstaterne øger antallet af analyser af glyphosat og restprodukter (f.eks. trimethyl-sulfonium) i produkter, for hvilke anvendelsen af glyphosat er blevet godkendt, og hvor der kan forventes målelige pesticidrester; der henviser til, at navnlig antallet af prøver af sojabønner, majs og raps bør øges; der henviser til, at medlemsstaterne også opfordres til at udvikle og/eller gennemføre eksisterende analysemetoder til at kontrollere glyphosat-relaterede metabolitter og dele resultaterne med EFSA;

| F. | der henviser til, at glyphosat er et ikke-selektivt herbicid, som udrydder alle former for græs; der henviser til, at det fungerer ved at gribe forstyrrende ind i den såkaldte shikimateproces, en proces, som også findes i alger, bakterier og svampe; der henviser til, at subletale eksponeringer af E.coli og Salmonella enterica serovar typhimurium i kommercielle glyphosatblandinger har vist sig at medføre en ændret reaktion på antibiotika; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at glyphosat er et ikke-selektivt herbicid, som udrydder alle former for græs; der henviser til, at det fungerer ved at gribe forstyrrende ind i den såkaldte shikimateproces, en proces, som også findes i alger, bakterier og svampe; der henviser til, at subletale eksponeringer af E.coli og Salmonella enterica serovar typhimurium i kommercielle glyphosatblandinger har vist sig at medføre en ændret reaktion på antibiotika;

| G. | der henviser til, at et aktivstof ifølge forordning (EF) nr. 1107/2009 kun kan godkendes, hvis det ikke er eller ikke skal klassificeres som kræftfremkaldende i kategori 1A eller 1B under forordning (EF) nr. 1272/2008, medmindre menneskers eksponering for aktivstoffet er ubetydelig, eller der er en alvorlig fare for plantesundheden, der ikke kan standses med andre tilgængelige midler; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at et aktivstof ifølge forordning (EF) nr. 1107/2009 kun kan godkendes, hvis det ikke er eller ikke skal klassificeres som kræftfremkaldende i kategori 1A eller 1B under forordning (EF) nr. 1272/2008, medmindre menneskers eksponering for aktivstoffet er ubetydelig, eller der er en alvorlig fare for plantesundheden, der ikke kan standses med andre tilgængelige midler;

| H. | der henviser til, at Det Internationale Kræftforskningscenter (IARC) i marts 2015 klassificerede glyphosat som »sandsynligvis kræftfremkaldende hos mennesker« (gruppe 2A) på grundlag af »begrænset dokumentation« for kræft hos mennesker (fra tilfælde af eksponeringer i den virkelige verden), »tilstrækkelig dokumentation« for kræft hos laboratoriedyr (fra undersøgelser med »ren« glyphosat) og »solid dokumentation« for mekanistisk information vedrørende carcinogenicitet (for genotoksicitet og oxidativt stress) for både »ren« glyphosat og glyphosatblandinger; der henviser til, at de kriterier, der blev anvendt af IARC for gruppe 2A, svarer til kriterierne for kategori 1B i forordning (EF) nr. 1272/2008; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Det Internationale Kræftforskningscenter (IARC) i marts 2015 klassificerede glyphosat som »sandsynligvis kræftfremkaldende hos mennesker« (gruppe 2A) på grundlag af »begrænset dokumentation« for kræft hos mennesker (fra tilfælde af eksponeringer i den virkelige verden), »tilstrækkelig dokumentation« for kræft hos laboratoriedyr (fra undersøgelser med »ren« glyphosat) og »solid dokumentation« for mekanistisk information vedrørende carcinogenicitet (for genotoksicitet og oxidativt stress) for både »ren« glyphosat og glyphosatblandinger; der henviser til, at de kriterier, der blev anvendt af IARC for gruppe 2A, svarer til kriterierne for kategori 1B i forordning (EF) nr. 1272/2008;

| I. | der henviser til, at EFSA i november 2015 afsluttede et peer review af glyphosat og konkluderede, at det er usandsynligt, at glyphosat kan forårsage kræft hos mennesker, og at der ikke findes dokumentation, der underbygger klassificering med hensyn til stoffets mulige kræftfremkaldende virkning i henhold til forordning (EF) nr. 1272/2008; der henviser til, at Udvalget for Risikovurdering (RAC) under ECHA i marts 2017 enstemmigt konkluderede, at der ikke findes beviser for en forbindelse mellem glyphosat og kræft hos mennesker på grundlag af de foreliggende oplysninger, og at glyphosat ikke bør klassificeres som et stof, der forårsager genetisk skade (mutagen) eller forstyrrer reproduktionen; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EFSA i november 2015 afsluttede et peer review af glyphosat og konkluderede, at det er usandsynligt, at glyphosat kan forårsage kræft hos mennesker, og at der ikke findes dokumentation, der underbygger klassificering med hensyn til stoffets mulige kræftfremkaldende virkning i henhold til forordning (EF) nr. 1272/2008; der henviser til, at Udvalget for Risikovurdering (RAC) under ECHA i marts 2017 enstemmigt konkluderede, at der ikke findes beviser for en forbindelse mellem glyphosat og kræft hos mennesker på grundlag af de foreliggende oplysninger, og at glyphosat ikke bør klassificeres som et stof, der forårsager genetisk skade (mutagen) eller forstyrrer reproduktionen;

| J. | der henviser til, at De Forenede Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisations (FAO's) ekspertpanel om pesticidrester i fødevarer og miljøet og Verdenssundhedsorganisationens (WHO's) centrale vurderingsgruppe om pesticidrester på et fælles møde vedrørende pesticidrester (JMPR), der blev afholdt af FAO og WHO i maj 2016, konkluderede, at glyphosat næppe er genotoksisk ved forventede daglige eksponeringer og sandsynligvis ikke udgør kræftrisici for mennesker gennem deres ernæring; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at De Forenede Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisations (FAO's) ekspertpanel om pesticidrester i fødevarer og miljøet og Verdenssundhedsorganisationens (WHO's) centrale vurderingsgruppe om pesticidrester på et fælles møde vedrørende pesticidrester (JMPR), der blev afholdt af FAO og WHO i maj 2016, konkluderede, at glyphosat næppe er genotoksisk ved forventede daglige eksponeringer og sandsynligvis ikke udgør kræftrisici for mennesker gennem deres ernæring;

| K. | der henviser til, at en domstol i forbindelse med en retssag i USA, hvor klagere hævder at have udviklet non-Hodgkin-lymfom, fordi de har været udsat for glyphosat, har frigivet interne dokumenter fra Monsanto, der ejer og producerer Roundup, et produkt, hvis aktive stof er glyphosat; der henviser til, at de frigivne dokumenter sår tvivl om troværdigheden af visse undersøgelser, der er sponsoreret af Monsanto og tilsyneladende er uafhængige, og som formentlig indgik i den dokumentation, som EFSA og ECHA anvendte i deres vurdering af sikkerheden ved glyphosat; der i denne forbindelse henviser til, at gennemsigtighed og offentlig adgang til videnskabelige undersøgelser såvel som til de rådata, undersøgelserne bygger på, er af allerstørste betydning; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at en domstol i forbindelse med en retssag i USA, hvor klagere hævder at have udviklet non-Hodgkin-lymfom, fordi de har været udsat for glyphosat, har frigivet interne dokumenter fra Monsanto, der ejer og producerer Roundup, et produkt, hvis aktive stof er glyphosat; der henviser til, at de frigivne dokumenter sår tvivl om troværdigheden af visse undersøgelser, der er sponsoreret af Monsanto og tilsyneladende er uafhængige, og som formentlig indgik i den dokumentation, som EFSA og ECHA anvendte i deres vurdering af sikkerheden ved glyphosat; der i denne forbindelse henviser til, at gennemsigtighed og offentlig adgang til videnskabelige undersøgelser såvel som til de rådata, undersøgelserne bygger på, er af allerstørste betydning;

| L. | der henviser til, at ECHA bortset fra sin konklusion om glyphosats carcinogenicitet konkluderede, at glyphosat forårsager alvorlige øjenskader og er giftigt for vandlevende organismer og har langvarige virkninger; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at ECHA bortset fra sin konklusion om glyphosats carcinogenicitet konkluderede, at glyphosat forårsager alvorlige øjenskader og er giftigt for vandlevende organismer og har langvarige virkninger;

| M. | der henviser til, at Parlamentet den 13. april 2016, inden der den 29. juni 2016 blev givet en 18 måneders forlængelse for glyphosat, vedtog en beslutning, som opfordrede Kommissionen til at forny godkendelsen af glyphosat for en periode på syv år, men som også understregede, at Kommissionen ikke burde godkende nogen ikke-professionel anvendelse, nogen anvendelse i eller nær offentlige parker, offentlige legepladser eller offentlige haver eller nogen landbrugsmæssig anvendelse, hvor integrerede skadedyrsbekæmpelsessystemer er tilstrækkelige for den nødvendige ukrudtsbekæmpelse; der henviser til, at samme beslutning også opfordrede Kommissionen til at udvikle uddannelses- og brugertilladelser til fagfolk, til at give bedre oplysninger om anvendelsen af glyphosat og til at fastsætte strenge begrænsninger for anvendelsen af produkter, der indeholder aktivstoffet glyphosat, inden høsten for at forhindre ukorrekt anvendelse af dette stof og for at begrænse de potentielle risici, der er forbundet med den; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Parlamentet den 13. april 2016, inden der den 29. juni 2016 blev givet en 18 måneders forlængelse for glyphosat, vedtog en beslutning, som opfordrede Kommissionen til at forny godkendelsen af glyphosat for en periode på syv år, men som også understregede, at Kommissionen ikke burde godkende nogen ikke-professionel anvendelse, nogen anvendelse i eller nær offentlige parker, offentlige legepladser eller offentlige haver eller nogen landbrugsmæssig anvendelse, hvor integrerede skadedyrsbekæmpelsessystemer er tilstrækkelige for den nødvendige ukrudtsbekæmpelse; der henviser til, at samme beslutning også opfordrede Kommissionen til at udvikle uddannelses- og brugertilladelser til fagfolk, til at give bedre oplysninger om anvendelsen af glyphosat og til at fastsætte strenge begrænsninger for anvendelsen af produkter, der indeholder aktivstoffet glyphosat, inden høsten for at forhindre ukorrekt anvendelse af dette stof og for at begrænse de potentielle risici, der er forbundet med den;

| N. | der henviser til, at Parlamentets beslutning af 13. april 2016 også opfordrede Kommissionen og EFSA til øjeblikkeligt at fremlægge alle de videnskabelige beviser, der har dannet grundlag for henholdsvis den positive klassificering af glyphosat og den foreslåede fornyede godkendelse, i betragtning af den meget tungtvejende offentlige interesse i en offentliggørelse; der henviser til, at dette endnu ikke er sket; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at Parlamentets beslutning af 13. april 2016 også opfordrede Kommissionen og EFSA til øjeblikkeligt at fremlægge alle de videnskabelige beviser, der har dannet grundlag for henholdsvis den positive klassificering af glyphosat og den foreslåede fornyede godkendelse, i betragtning af den meget tungtvejende offentlige interesse i en offentliggørelse; der henviser til, at dette endnu ikke er sket;

| O. | der henviser til, at det europæiske borgerinitiativ (ECI), hvortil der henvises i betragtning 13 i udkastet til gennemførelsesforanstaltning, og som har samlet mere end en million underskrifter fra EU-borgere på mindre end et år, ikke blot specifikt nævner glyphosat i et af sine tre mål, men også har en titel med en klar opfordring: »Indfør et forbud mod glyphosat og beskyt mennesker og miljø mod giftige pesticider«; der henviser til, at Kommissionen modtog dette borgerinitiativ den 6. oktober 2017 og er forpligtet til at svare inden den 8. januar 2018; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at det europæiske borgerinitiativ (ECI), hvortil der henvises i betragtning 13 i udkastet til gennemførelsesforanstaltning, og som har samlet mere end en million underskrifter fra EU-borgere på mindre end et år, ikke blot specifikt nævner glyphosat i et af sine tre mål, men også har en titel med en klar opfordring: »Indfør et forbud mod glyphosat og beskyt mennesker og miljø mod giftige pesticider«; der henviser til, at Kommissionen modtog dette borgerinitiativ den 6. oktober 2017 og er forpligtet til at svare inden den 8. januar 2018;

| P. | der henviser til, at enhver afgørelse om godkendelse af et aktivstof i henhold til artikel 13 i forordning (EF) nr. 1107/2009 skal være baseret på den reviderede vurderingsrapport fra EFSA, andre forhold af relevans for den pågældende sag samt forsigtighedsprincippet; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at enhver afgørelse om godkendelse af et aktivstof i henhold til artikel 13 i forordning (EF) nr. 1107/2009 skal være baseret på den reviderede vurderingsrapport fra EFSA, andre forhold af relevans for den pågældende sag samt forsigtighedsprincippet;

| Q. | der henviser til, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesforordning, der er baseret på en videnskabelig vurdering, der er udført af det tyske forbundsinstitut for risikovurdering (BfR: Bundesinstitut für Risikobewertung), EFSA og ECHA, foreslår at godkende glyphosat til den 15. december 2027, dvs. for en periode på 10 år; der henviser til, at forordningen skal finde anvendelse fra den 16. december 2017; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesforordning, der er baseret på en videnskabelig vurdering, der er udført af det tyske forbundsinstitut for risikovurdering (BfR: Bundesinstitut für Risikobewertung), EFSA og ECHA, foreslår at godkende glyphosat til den 15. december 2027, dvs. for en periode på 10 år; der henviser til, at forordningen skal finde anvendelse fra den 16. december 2017;

| R. | der henviser til, at de særlige bestemmelser, der er beskrevet i bilag I til udkastet til gennemførelsesforordning om fornyelse af godkendelsen af aktivstoffet glyphosat, ikke er bindende på EU-plan, men overlader ansvaret til medlemsstaterne; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at de særlige bestemmelser, der er beskrevet i bilag I til udkastet til gennemførelsesforordning om fornyelse af godkendelsen af aktivstoffet glyphosat, ikke er bindende på EU-plan, men overlader ansvaret til medlemsstaterne;

| S. | der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin beslutning af 15. februar 2017 om lavrisikopesticider af biologisk oprindelse (8) understregede, at det er nødvendigt at revidere forordning (EF) nr. 1107/2009 med henblik på at fremme udvikling, godkendelse og markedsføring i EU af lavrisikopesticider af biologisk oprindelse, og opfordrede Kommissionen til senest ved udgangen af 2018 at fremsætte et særligt lovforslag om ændring af forordning (EF) nr. 1107/2009, uden for den generelle revision i forbindelse med Refit-initiativet, med henblik på at indføre en forenklet evaluerings-, godkendelses- og registreringsprocedure for lavrisikopesticider af biologisk oprindelse; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Europa-Parlamentet i sin beslutning af 15. februar 2017 om lavrisikopesticider af biologisk oprindelse (8) understregede, at det er nødvendigt at revidere forordning (EF) nr. 1107/2009 med henblik på at fremme udvikling, godkendelse og markedsføring i EU af lavrisikopesticider af biologisk oprindelse, og opfordrede Kommissionen til senest ved udgangen af 2018 at fremsætte et særligt lovforslag om ændring af forordning (EF) nr. 1107/2009, uden for den generelle revision i forbindelse med Refit-initiativet, med henblik på at indføre en forenklet evaluerings-, godkendelses- og registreringsprocedure for lavrisikopesticider af biologisk oprindelse;

| T. | der henviser til, at en meddelelse fra Kommissionen om fremtiden for den fælles landbrugspolitik ventes offentliggjort inden udgangen af 2017 og budgetforslagene inden udgangen af maj 2018; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at en meddelelse fra Kommissionen om fremtiden for den fælles landbrugspolitik ventes offentliggjort inden udgangen af 2017 og budgetforslagene inden udgangen af maj 2018;

| 1. | mener, at Kommissionens udkast til gennemførelsesforordning ikke sikrer et højt beskyttelsesniveau for både menneskers og dyrs sundhed og miljøet og undlader at anvende forsigtighedsprincippet og overskrider de gennemførelsesbeføjelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1107/2009; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Kommissionen til at trække udkastet til gennemførelsesforordning tilbage og forelægge et nyt udkast til gennemførelsesforordning, der er i overensstemmelse med kravene i forordning (EF) nr. 1107/2009, og som således ikke kun nævner EFSA's udtalelse, men også andre forhold af relevans for sagen og forsigtighedsprincippet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til ikke at godkende nogen ikke-professionel anvendelse af glyphosat eller nogen anvendelse i eller nær offentlige parker, offentlige legepladser eller offentlige haver efter den 15. december 2017; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til navnlig ikke at godkende nogen landbrugsmæssig anvendelse af glyphosat efter den 15. december 2017, hvor integrerede skadedyrsbekæmpelsessystemer er tilstrækkelige for den nødvendige ukrudtsbekæmpelse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til ikke at godkende anvendelsen af glyphosat til udtørring forud for høsten med virkning fra den 16. december 2017; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Kommissionen til at træffe de nødvendige foranstaltninger til at udfase aktivstoffet glyphosat i Den Europæiske Union senest den 15. december 2022, således at ingen anvendelse af glyphosat tillades efter denne dato, herunder eventuelle forlængelsesperioder eller perioder som omhandlet i artikel 32 i forordning (EF) nr. 1107/2009; |
| --- | --- |

6.

| 7. | påskønner forslaget om at forbyde anvendelse af POE-tallowamin i plantebeskyttelsesprodukter, der indeholder glyphosat; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremskynde deres arbejde med en liste over hjælpestoffer, der ikke må bruges i plantebeskyttelsesmidler; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at den videnskabelige evaluering af pesticider med henblik på godkendelse i EU-lovgivning alene bygger på offentliggjorte peerevaluerede og uafhængige undersøgelser, der er bestilt af kompetente offentlige myndigheder; mener, at Refit-proceduren for forordning (EF) nr. 1107/2009 potentielt kan anvendes til dette formål; mener desuden, at EFSA og ECHA bør tildeles tilstrækkelige ressourcer og deres kapacitet øges for at muliggøre bestilling af uafhængige videnskabelige undersøgelser og endnu bedre sikre, at de højeste videnskabelige standarder opretholdes, og EU-borgernes sundhed og sikkerhed beskyttes; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre tilstrækkelig testning og overvågning af restkoncentrationer af glyphosat i foder, fødevarer og drikkevarer, der er produceret såvel som indført i Unionen, med henblik på at afhjælpe den aktuelle mangel på data, som EFSA har påpeget; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at finansiere forskning og innovation i bæredygtige og omkostningseffektive løsninger for produkter til skadedyrsbekæmpelse for at sikre et højt beskyttelsesniveau for menneskers og dyrs sundhed og miljøet; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at foreslå passende overgangsforanstaltninger for landbrugssektoren og til at offentliggøre en vejledning, som gør rede for alle de mulige mere sikre og mindre risikofyldte alternativer til at hjælpe landbruget i perioden med udfasning af aktivstoffet glyphosat og for alle de ressourcer, der allerede er til rådighed for landbrugssektoren under den nuværende fælles landbrugspolitik; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.

(2)  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

(3)  EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1.

(4)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4302

(5)  https://echa.europa.eu/documents/10162/2d3a87cc-5ca1-31d6-8967-9f124f1ab7ae

(6)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0119.

(7)  ECI(2017)000002.

(8)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0042.

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/122 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/122

---

P8_TA(2017)0396

Genetisk modificeret majs 1507

Europa-Parlamentets beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (D052754 — 2017/2905(RSP))

(2018/C 346/17)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (D052754), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs 1507 (DAS-Ø15Ø7-1), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (D052754),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 11, stk. 3, og artikel 23, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 11, stk. 3, og artikel 23, stk. 3,

| — | der henviser til afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 14. september 2017, som ikke mundede ud i en udtalelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 14. september 2017, som ikke mundede ud i en udtalelse,

| — | der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2),

| — | der henviser til udtalelse vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 19. januar 2005 og offentliggjort den 3. marts 2005 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 19. januar 2005 og offentliggjort den 3. marts 2005 (3),

| — | der henviser til udtalelse vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 30. november 2016 og offentliggjort den 12. januar 2017 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 30. november 2016 og offentliggjort den 12. januar 2017 (4),

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger, hvori der gøres indsigelse mod tilladelsen til genetisk modificerede organismer (5), navnlig den tidligere beslutning af 6. oktober 2016 om markedsføring af frø af genetisk modificeret majs 1507, |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger, hvori der gøres indsigelse mod tilladelsen til genetisk modificerede organismer (5), navnlig den tidligere beslutning af 6. oktober 2016 om markedsføring af frø af genetisk modificeret majs 1507,

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 106, stk. 2 og 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 106, stk. 2 og 3,

| A. | der henviser til, at Pioneer Overseas Corporation og Dow AgroSciences Ltd. den 27. februar 2015 i fællesskab indsendte en ansøgning til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 11 og 23 i forordning (EF) nr. 1829/2003 om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af fødevarer og foderstoffer, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs 1507; der henviser til, at forlængelsen også dækker andre produkter end fødevarer og foderstoffer, som indeholder eller består af majs 1507; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Pioneer Overseas Corporation og Dow AgroSciences Ltd. den 27. februar 2015 i fællesskab indsendte en ansøgning til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 11 og 23 i forordning (EF) nr. 1829/2003 om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af fødevarer og foderstoffer, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs 1507; der henviser til, at forlængelsen også dækker andre produkter end fødevarer og foderstoffer, som indeholder eller består af majs 1507;

| B. | der henviser til, at Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 30. november 2016 vedtog en positiv udtalelse i overensstemmelse med artikel 6 og 18 i forordning (EF) nr. 1829/2003, som blev offentliggjort den 12. januar 2017; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 30. november 2016 vedtog en positiv udtalelse i overensstemmelse med artikel 6 og 18 i forordning (EF) nr. 1829/2003, som blev offentliggjort den 12. januar 2017;

| C. | der henviser til, at forordning (EF) nr. 1829/2003 fastsætter, at genetisk modificerede fødevarer eller foderstoffer ikke må have negative virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet, og kræver, at Kommissionen skal tage hensyn til de relevante bestemmelser i EU-retten og andre legitime forhold af relevans for den pågældende sag, når den udarbejder sin afgørelse; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at forordning (EF) nr. 1829/2003 fastsætter, at genetisk modificerede fødevarer eller foderstoffer ikke må have negative virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet, og kræver, at Kommissionen skal tage hensyn til de relevante bestemmelser i EU-retten og andre legitime forhold af relevans for den pågældende sag, når den udarbejder sin afgørelse;

| D. | der henviser til, at den genetisk modificerede majs 1507 udtrykker proteinet Cry1F, som er et Bt-protein (fra Bacillus thuringiensis underarten Kurstaki), der overfører resistens over for den europæiske majsborer (Ostrinia nubilalis) og visse andre skadelige sommerfuglearter som f.eks. Sesamia inferens, Spodoptera frugiperda, Agrotis ipsilon og Diatraea grandiosella, og PAT-proteinet, som giver tolerance over for herbicidet ammoniumglufosinat; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den genetisk modificerede majs 1507 udtrykker proteinet Cry1F, som er et Bt-protein (fra Bacillus thuringiensis underarten Kurstaki), der overfører resistens over for den europæiske majsborer (Ostrinia nubilalis) og visse andre skadelige sommerfuglearter som f.eks. Sesamia inferens, Spodoptera frugiperda, Agrotis ipsilon og Diatraea grandiosella, og PAT-proteinet, som giver tolerance over for herbicidet ammoniumglufosinat;

| E. | der henviser til, at genetisk modificerede Bt-planter udtrykker insektgifte i hver celle i hele deres levetid, herunder også i de dele, der indtages af mennesker og dyr; der henviser til, at dyrefodringsforsøg viser, at genetisk modificerede Bt-planter kan have toksiske virkninger (6); der henviser til, at det er blevet påvist, at Bt-toksinet i genmodificerede planter adskiller sig væsentligt fra det naturligt forekommende Bt-toksin (7); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at genetisk modificerede Bt-planter udtrykker insektgifte i hver celle i hele deres levetid, herunder også i de dele, der indtages af mennesker og dyr; der henviser til, at dyrefodringsforsøg viser, at genetisk modificerede Bt-planter kan have toksiske virkninger (6); der henviser til, at det er blevet påvist, at Bt-toksinet i genmodificerede planter adskiller sig væsentligt fra det naturligt forekommende Bt-toksin (7);

| F. | der henviser til, at tilladelsen til dyrkning af majs 1507 i Unionen endnu ikke er færdigbehandlet; der henviser til, at Parlamentet modsatte sig en sådan tilladelse som følge af betænkeligheder med hensyn til bl.a. en mulig udvikling af resistens over for proteinet Cry1F i skadelige sommerfuglearter, der er målarter, hvilket kan føre til en ændret skadedyrsbekæmpelsespraksis (8); |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at tilladelsen til dyrkning af majs 1507 i Unionen endnu ikke er færdigbehandlet; der henviser til, at Parlamentet modsatte sig en sådan tilladelse som følge af betænkeligheder med hensyn til bl.a. en mulig udvikling af resistens over for proteinet Cry1F i skadelige sommerfuglearter, der er målarter, hvilket kan føre til en ændret skadedyrsbekæmpelsespraksis (8);

| G. | der henviser til, at medlemsstaterne har indsendt mange kritiske bemærkninger i løbet af høringsperioden på tre måneder for EFSA's risikovurdering vedrørende den oprindelige tilladelse; der henviser til, at de mest kritiske bemærkninger vedrører iagttagelser om, at dokumentationen er utilstrækkelige til at foretage en risikovurdering, at overvågningsplanen ikke er i overensstemmelse med bilag VII til direktiv 2001/18/EF, og at de data og risikovurderinger, som ansøgeren har forelagt, ikke er tilstrækkelige (9); |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at medlemsstaterne har indsendt mange kritiske bemærkninger i løbet af høringsperioden på tre måneder for EFSA's risikovurdering vedrørende den oprindelige tilladelse; der henviser til, at de mest kritiske bemærkninger vedrører iagttagelser om, at dokumentationen er utilstrækkelige til at foretage en risikovurdering, at overvågningsplanen ikke er i overensstemmelse med bilag VII til direktiv 2001/18/EF, og at de data og risikovurderinger, som ansøgeren har forelagt, ikke er tilstrækkelige (9);

| H. | der henviser til, at medlemsstaterne har indsendt mange kritiske bemærkninger i løbet af høringsperioden på tre måneder for EFSA's risikovurdering med hensyn til forlængelse af tilladelsen (10); der henviser til, at de mest kritiske bemærkninger vedrører betragtninger om, at den foreslåede overvågningsplan ikke skønnes egnet til at håndtere relevante spørgsmål om miljøovervågning efter markedsføringen af genetisk modificeret majs 1057 og ikke kan betragtes som tilstrækkeligt uddybende med henblik på overvågningen af eventuel miljømæssig eksponering af genmodificeret majs 1507, at overvågningen foretaget af anmelderen ikke frembragte pålidelige data, der kan bekræfte risikovurderingskonklusionen om, at virkningerne på menneskers og dyrs sundhed vil være ubetydelige, og at beviset for en langvarig sikker anvendelse af PAT-proteinet som krævet i henhold til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 503/2013 ikke er behørigt dokumenteret af anmelderen; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at medlemsstaterne har indsendt mange kritiske bemærkninger i løbet af høringsperioden på tre måneder for EFSA's risikovurdering med hensyn til forlængelse af tilladelsen (10); der henviser til, at de mest kritiske bemærkninger vedrører betragtninger om, at den foreslåede overvågningsplan ikke skønnes egnet til at håndtere relevante spørgsmål om miljøovervågning efter markedsføringen af genetisk modificeret majs 1057 og ikke kan betragtes som tilstrækkeligt uddybende med henblik på overvågningen af eventuel miljømæssig eksponering af genmodificeret majs 1507, at overvågningen foretaget af anmelderen ikke frembragte pålidelige data, der kan bekræfte risikovurderingskonklusionen om, at virkningerne på menneskers og dyrs sundhed vil være ubetydelige, og at beviset for en langvarig sikker anvendelse af PAT-proteinet som krævet i henhold til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 503/2013 ikke er behørigt dokumenteret af anmelderen;

| I. | der henviser til, at det ikke er blevet overvåget, hvor længe Cry-proteiner, der udledes i miljøet som følge af anvendelsen af genmodificeret majs 1507 i foderstoffer, forblev der, selv om Cry-proteinerne kan forblive i jorden i flere måneder og bibeholde deres insekticidaktivitet, hvilket blev konstateret for Cry1Ab-toksinet (11); |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at det ikke er blevet overvåget, hvor længe Cry-proteiner, der udledes i miljøet som følge af anvendelsen af genmodificeret majs 1507 i foderstoffer, forblev der, selv om Cry-proteinerne kan forblive i jorden i flere måneder og bibeholde deres insekticidaktivitet, hvilket blev konstateret for Cry1Ab-toksinet (11);

| J. | der henviser til, at glufosinat er klassificeret som reproduktionstoksisk og således er omfattet af udelukkelseskriterierne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler; der henviser til, at godkendelsen af glufosinat udløber den 31. juli 2018; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at glufosinat er klassificeret som reproduktionstoksisk og således er omfattet af udelukkelseskriterierne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler; der henviser til, at godkendelsen af glufosinat udløber den 31. juli 2018;

| K. | der henviser til, at anvendelsen af de supplerende herbicider er en del af den regelmæssige landbrugspraksis ved dyrkning af herbicidresistente planter, og det kan derfor forventes, at restprodukter fra sprøjtning altid vil være til stede i høsten og er uundgåelige bestanddele; der henviser til, at det er blevet påvist, at herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder vil føre til højere anvendelse af supplerende herbicider end deres traditionelle modparter (12); |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at anvendelsen af de supplerende herbicider er en del af den regelmæssige landbrugspraksis ved dyrkning af herbicidresistente planter, og det kan derfor forventes, at restprodukter fra sprøjtning altid vil være til stede i høsten og er uundgåelige bestanddele; der henviser til, at det er blevet påvist, at herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder vil føre til højere anvendelse af supplerende herbicider end deres traditionelle modparter (12);

| L. | der henviser til, at restprodukterne fra sprøjtning med glufosinat ikke blev vurderet; der henviser til, at det derfor ikke kan konkluderes, at genetisk modificeret majs 1507 er sikker at anvende i fødevarer og foderstoffer; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at restprodukterne fra sprøjtning med glufosinat ikke blev vurderet; der henviser til, at det derfor ikke kan konkluderes, at genetisk modificeret majs 1507 er sikker at anvende i fødevarer og foderstoffer;

| M. | der henviser til, at majs 1507 er godkendt til dyrkning i Argentina, Brasilien, Canada, Colombia, Filippinerne, Honduras, Japan, Panama, Paraguay, Sydafrika, Uruguay og USA; der henviser til, at det af en nylig fagfællebedømt undersøgelse fremgår, at målinsekter, som udvikler resistens over for Cry-proteiner, er en »stor trussel mod Bt-teknologiens bæredygtighed« (13); der henviser til, at glufosinatresistent ukrudt har været observeret siden 2009; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at majs 1507 er godkendt til dyrkning i Argentina, Brasilien, Canada, Colombia, Filippinerne, Honduras, Japan, Panama, Paraguay, Sydafrika, Uruguay og USA; der henviser til, at det af en nylig fagfællebedømt undersøgelse fremgår, at målinsekter, som udvikler resistens over for Cry-proteiner, er en »stor trussel mod Bt-teknologiens bæredygtighed« (13); der henviser til, at glufosinatresistent ukrudt har været observeret siden 2009;

| N. | der henviser til, at afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, som er omhandlet i artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 14. september 2017 ikke mundede ud i en udtalelse; der henviser til, at 12 medlemsstater stemte imod, 12 medlemsstater, der blot repræsenterer 38,75 % af Unionens befolkning, stemte for, og fire medlemsstater undlod at stemme; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, som er omhandlet i artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 14. september 2017 ikke mundede ud i en udtalelse; der henviser til, at 12 medlemsstater stemte imod, 12 medlemsstater, der blot repræsenterer 38,75 % af Unionens befolkning, stemte for, og fire medlemsstater undlod at stemme;

| O. | der henviser til, at Kommissionen ved flere lejligheder har beklaget, at afgørelser om tilladelse siden ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 1829/2003 er blevet vedtaget af Kommissionen uden støtte fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, og at tilbagegivelsen af sagen til Kommissionen med henblik på en endelig afgørelse, som i høj grad er en undtagelse fra beslutningstagningen generelt, er blevet normen for beslutningsprocessen for genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer; der henviser til, at kommissionsformand Jean-Claude Juncker ligeledes har beklaget, at denne praksis er udemokratisk (14); |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Kommissionen ved flere lejligheder har beklaget, at afgørelser om tilladelse siden ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 1829/2003 er blevet vedtaget af Kommissionen uden støtte fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, og at tilbagegivelsen af sagen til Kommissionen med henblik på en endelig afgørelse, som i høj grad er en undtagelse fra beslutningstagningen generelt, er blevet normen for beslutningsprocessen for genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer; der henviser til, at kommissionsformand Jean-Claude Juncker ligeledes har beklaget, at denne praksis er udemokratisk (14);

| P. | der henviser til, at Parlamentet forkastede det lovgivningsmæssige forslag af 22. april 2015 om ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003 den 28. oktober 2015 ved førstebehandlingen (15) og opfordrede Kommissionen til at trække sit forslag tilbage og forelægge et nyt; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Parlamentet forkastede det lovgivningsmæssige forslag af 22. april 2015 om ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003 den 28. oktober 2015 ved førstebehandlingen (15) og opfordrede Kommissionen til at trække sit forslag tilbage og forelægge et nyt;

| Q. | der henviser til, at det i betragtning 14 i forordning (EU) nr. 182/2011 er anført, at Kommissionen så vidt muligt bør handle med henblik på at undgå at gå imod den fremherskende holdning, som måtte opstå i appeludvalget, mod det hensigtsmæssige i en gennemførelsesretsakt, navnlig om følsomme emner såsom forbrugersundhed, fødevaresikkerheden og miljøet; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at det i betragtning 14 i forordning (EU) nr. 182/2011 er anført, at Kommissionen så vidt muligt bør handle med henblik på at undgå at gå imod den fremherskende holdning, som måtte opstå i appeludvalget, mod det hensigtsmæssige i en gennemførelsesretsakt, navnlig om følsomme emner såsom forbrugersundhed, fødevaresikkerheden og miljøet;

| R. | der henviser til, at Kommissionens forslag om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 ikke er tilstrækkeligt til at afhjælpe manglen på demokrati i GMO-godkendelsesprocessen; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at Kommissionens forslag om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 ikke er tilstrækkeligt til at afhjælpe manglen på demokrati i GMO-godkendelsesprocessen;

| S. | der henviser til, at demokratisk legitimitet kun kan sikres ved som minimum at fastlægge, at Kommissionens forslag skal trækkes tilbage, hvis Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed ikke afgiver en udtalelse; der henviser til, at denne procedure allerede findes for visse andre stående komitéer; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at demokratisk legitimitet kun kan sikres ved som minimum at fastlægge, at Kommissionens forslag skal trækkes tilbage, hvis Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed ikke afgiver en udtalelse; der henviser til, at denne procedure allerede findes for visse andre stående komitéer;

| 1. | mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse indebærer en overskridelse af de gennemførelsesbeføjelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener, at Kommissionens gennemførelsesafgørelse ikke er i overensstemmelse med EU-retten, fordi den ikke er forenelig med målet for forordning (EF) nr. 1829/2003, som i overensstemmelse med de generelle principper, der er fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 (16), er at sikre et højt niveau for beskyttelsen af menneskers liv og sundhed, af dyrs sundhed og velfærd, af miljøet og af forbrugernes interesser i relation til genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer, samtidig med at det sikres, at det indre marked fungerer tilfredsstillende; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder Kommissionen om at trække udkastet til gennemførelsesafgørelse tilbage; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Kommissionen til at suspendere enhver gennemførelsesafgørelse vedrørende ansøgninger om godkendelse af genetisk modificerede organismer, indtil godkendelsesproceduren er blevet ændret på en sådan måde, at manglerne ved den nuværende procedure, som har vist sig at være utilstrækkelig, er afhjulpet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer de ansvarlige lovgivere til hurtigst muligt at fremskynde arbejdet med Kommissionens forslag om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 og bl.a. sikre, at Kommissionen i tilfælde, hvor Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed ikke afgiver nogen udtalelse med hensyn til GMO-godkendelser, enten til dyrkning eller til fødevarer og foderstoffer, vil trække forslaget tilbage; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Kommissionen til ikke at give tilladelse til nogen herbicidtolerante genetisk modificerede planter (HT GMP) uden en fuldstændig vurdering af restprodukterne fra sprøjtning med supplerende herbicider og deres kommercielle blandinger, sådan som de anvendes i tredjelande til dyrkning; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde strategier for sundhedsrisikovurdering og toksikologi samt overvågning efter markedsføringen, der retter sig mod hele fødevare- og foderkæden; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer Kommissionen til fuldt ud at integrere risikovurderingen af anvendelsen af de supplerende herbicider og deres restkoncentrationer i risikovurderingen af HT GMP, uanset om den genetisk modificerede plante er bestemt til dyrkning i Unionen eller til import af fødevarer og foderstoffer; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

9.

---

(1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

(3)  http://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/182

(4)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4659

(5)

| — | Beslutning af 16. januar 2014 om forslag til Rådets afgørelse om markedsføring med henblik på dyrkning i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af et majsprodukt (Zea mays L., linje 1507) der er genetisk modificeret med henblik på resistens over for visse skadelige sommerfuglearter (EUT C 482 af 23.12.2016, s. 110). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 16. januar 2014 om forslag til Rådets afgørelse om markedsføring med henblik på dyrkning i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af et majsprodukt (Zea mays L., linje 1507) der er genetisk modificeret med henblik på resistens over for visse skadelige sommerfuglearter (EUT C 482 af 23.12.2016, s. 110).

| — | Beslutning af 16. december 2015 om Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2279 af 4. december 2015 om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret NK603 × T25-majs (Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 16. december 2015 om Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2279 af 4. december 2015 om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret NK603 × T25-majs (Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0456).

| — | Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87705 × MON 89788 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87705 × MON 89788 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0040).

| — | Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87708 × MON 89788 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87708 × MON 89788 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0039).

| — | Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne FG72 (MST-FGØ72-2) (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne FG72 (MST-FGØ72-2) (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0038).

| — | Beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af transformationsbegivenhederne Bt11, MIR162, MIR604 og GA21 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af transformationsbegivenhederne Bt11, MIR162, MIR604 og GA21 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0271).

| — | Beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af en genetisk modificeret nellike (Dianthus caryophyllus L., linje SHD-27531-4) (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0272). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af en genetisk modificeret nellike (Dianthus caryophyllus L., linje SHD-27531-4) (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0272).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af genetisk modificerede frø af majs MON 810 til dyrkning (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af genetisk modificerede frø af majs MON 810 til dyrkning (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0388).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter af genetisk modificeret majs MON 810 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter af genetisk modificeret majs MON 810 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0389).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs Bt11 til dyrkning (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs Bt11 til dyrkning (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0386).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs 1507 til dyrkning (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs 1507 til dyrkning (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0387).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0390).

| — | Beslutning af 5. april 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af transformationsbegivenhederne Bt11, 59122, MIR604, 1507 og GA21, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 5. april 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af transformationsbegivenhederne Bt11, 59122, MIR604, 1507 og GA21, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0123).

| — | Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs DAS-40278-9, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs DAS-40278-9, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0215).

| — | Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld GHB119 (BCS-GHØØ5-8), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld GHB119 (BCS-GHØØ5-8), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0214).

| — | Beslutning af 13. september 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne DAS-68416-4, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0341). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 13. september 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne DAS-68416-4, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0341).

| — | Beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne FG72 × A5547-127, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0377). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne FG72 × A5547-127, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0377).

| — | Beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne DAS-44406-6, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0378). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne DAS-44406-6, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0378).

(6)  Se f.eks. El-Shamei ZS, Gab-Alla AA, Shatta AA, Moussa EA, Rayan AM, »Histopathological Changes in Some Organs of Male Rats Fed on Genetically Modified Corn« (Ajeeb YG). J Am Sci. 2012; 8(9):1127-1123. https://www.researchgate.net/publication/235256452_Histopathological_Changes_in_Some_Organs_of_Male_Rats_Fed_on_Genetically_Modified_Corn_Ajeeb_YG

(7)  Székács A, Darvas B. »Comparative aspects of Cry toxin usage in insect control«. I: Ishaaya I, Palli SR, Horowitz AR, eds. Advanced Technologies for Managing Insect Pests. Dordrecht, Nederlandene: Springer; 2012:195-230. https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-4497-4_10

(8)  Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs 1507 til dyrkning (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0387).

(9)  http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2004-08

(10)  Bilag F — medlemsstaternes bemærkninger og svar fra GMO-panelet http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2015-00342

(11)  Bilag F — medlemsstaternes bemærkninger og svar fra GMO-panelet http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2015-00342, s. 7.

(12)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7

(13)  https://drive.google.com/file/d/0B7H5dHXeodSCc2RjYmwzaUIyZWs/view

(14)  F.eks. i åbningstalen fra Europa-Parlamentets plenarmøde, der er medtaget i de politiske retningslinjer for den næste Europa-Kommission (Strasbourg, den 15. juli 2014) eller i talen om Unionens tilstand i 2016 (Strasbourg, den 14. september 2016).

(15)  EUT C 355 af 20.10.2017, s. 165.

(16)  EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1.

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/127 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/127

---

P8_TA(2017)0397

Genetisk modificeret sojabønne 305423 × 40-3-2

Europa-Parlamentets beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne 305423 × 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (D052752 — 2017/2906(RSP))

(2018/C 346/18)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne 305423 x 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (D052752), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne 305423 x 40-3-2 (DP-3Ø5423-1 × MON-Ø4Ø32-6), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (D052752),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 7, stk. 3, og artikel 19, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 7, stk. 3, og artikel 19, stk. 3,

| — | der henviser til afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 14. september 2017, som ikke mundede ud i en udtalelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 14. september 2017, som ikke mundede ud i en udtalelse,

| — | der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2),

| — | der henviser til udtalelse vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 14. juli 2016 og offentliggjort den 18. august 2016 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 14. juli 2016 og offentliggjort den 18. august 2016 (3),

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger, hvori der gøres indsigelse mod godkendelsen af genetisk modificerede organismer (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger, hvori der gøres indsigelse mod godkendelsen af genetisk modificerede organismer (4),

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 106, stk. 2 og 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 106, stk. 2 og 3,

| A. | der henviser til, at Pioneer Overseas Corporation den 20. september 2007 indgav en ansøgning om tilladelse til markedsføring af fødevarer, fødevareingredienser og foder, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk fremstillet sojabønne 305423 x 40-3-2, til den nationale kompetente myndighed i Nederlandene i overensstemmelse med artikel 5 og 17 i forordning (EF) nr. 1829/2003; der henviser til, at denne ansøgning også omfattede markedsføring af genetisk modificeret sojabønne 305423 x 40-3-2 i produkter, der består af eller indeholder denne sojabønne til anden anvendelse end fødevarer og foder, som alle andre sojabønner, undtagen til dyrkning; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Pioneer Overseas Corporation den 20. september 2007 indgav en ansøgning om tilladelse til markedsføring af fødevarer, fødevareingredienser og foder, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk fremstillet sojabønne 305423 x 40-3-2, til den nationale kompetente myndighed i Nederlandene i overensstemmelse med artikel 5 og 17 i forordning (EF) nr. 1829/2003; der henviser til, at denne ansøgning også omfattede markedsføring af genetisk modificeret sojabønne 305423 x 40-3-2 i produkter, der består af eller indeholder denne sojabønne til anden anvendelse end fødevarer og foder, som alle andre sojabønner, undtagen til dyrkning;

| B. | der henviser til, at Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 14. juli 2016 vedtog en positiv udtalelse i overensstemmelse med artikel 6 og 18 i forordning (EF) nr. 1829/2003, som blev offentliggjort den 18. august 2016; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 14. juli 2016 vedtog en positiv udtalelse i overensstemmelse med artikel 6 og 18 i forordning (EF) nr. 1829/2003, som blev offentliggjort den 18. august 2016;

| C. | der henviser til, at forordning (EF) nr. 1829/2003 fastsætter, at genetisk modificerede fødevarer eller foderstoffer ikke må have negative virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet, og at Kommissionen skal tage hensyn til de relevante bestemmelser i EU-retten og andre legitime forhold af relevans for den pågældende sag, når den udarbejder sin afgørelse; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at forordning (EF) nr. 1829/2003 fastsætter, at genetisk modificerede fødevarer eller foderstoffer ikke må have negative virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet, og at Kommissionen skal tage hensyn til de relevante bestemmelser i EU-retten og andre legitime forhold af relevans for den pågældende sag, når den udarbejder sin afgørelse;

| D. | der henviser til, at forældreplanterne, sojabønne 305423, blev genetisk modificeret med det formål at ændre oliesammensætningen i planterne, således at de blev modstandsdygtige over for acetolactatsyntasehæmmende (ALS-hæmmende) herbicider, hvilket omfatter herbicider af de kemiske familier imidazolinon, sulfonylurea, triazolopyrimidin, pyrimidinyl(thio)benzoat og sulfonylaminocarbonyltriazolinon; der henviser til, at den anden forældreplanter, sojabønne 40-3-2, er udstyret med EPSPS-genet for at gøre den resistent over for glyphosatbaserede herbicider; der henviser til, at disse genetisk modificerede sojabønner blev kombineret for at skabe en såkaldt stablet begivenhed, der er resistent over for to herbicider og ændret i oliesammensætningen; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at forældreplanterne, sojabønne 305423, blev genetisk modificeret med det formål at ændre oliesammensætningen i planterne, således at de blev modstandsdygtige over for acetolactatsyntasehæmmende (ALS-hæmmende) herbicider, hvilket omfatter herbicider af de kemiske familier imidazolinon, sulfonylurea, triazolopyrimidin, pyrimidinyl(thio)benzoat og sulfonylaminocarbonyltriazolinon; der henviser til, at den anden forældreplanter, sojabønne 40-3-2, er udstyret med EPSPS-genet for at gøre den resistent over for glyphosatbaserede herbicider; der henviser til, at disse genetisk modificerede sojabønner blev kombineret for at skabe en såkaldt stablet begivenhed, der er resistent over for to herbicider og ændret i oliesammensætningen;

| E. | der henviser til, at medlemsstaterne har indsendt mange kritiske bemærkninger i løbet af den tre måneder lange høringsperiode (5); der henviser til, at de mest kritiske bemærkninger vedrører betragtninger om, at det ikke er muligt at træffe en positiv afgørelse set ud fra spørgsmålet om menneskers eller dyrs ernæring, om sikkerhedsprofilen af produkter, der hidrørende fra sojasorter med transformationsbegivenhederne 305423 og 40-3-2, at det ikke er muligt at drage konklusioner vedrørende allergeniciteten af denne stablede sojabønne, at der mangler »tilstrækkelige oplysninger og passende sammenligningsgrundlag for at vurdere potentielle vekselvirkninger mellem forældrelinjer og til påvisning af utilsigtede virkninger i stablede hændelser i forhold til forældrelinjerne«, og at »risikovurderingen af sojabønne 305423- x 40-3-2 ikke kan færdiggøres på grundlag af de foreliggende oplysninger«; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at medlemsstaterne har indsendt mange kritiske bemærkninger i løbet af den tre måneder lange høringsperiode (5); der henviser til, at de mest kritiske bemærkninger vedrører betragtninger om, at det ikke er muligt at træffe en positiv afgørelse set ud fra spørgsmålet om menneskers eller dyrs ernæring, om sikkerhedsprofilen af produkter, der hidrørende fra sojasorter med transformationsbegivenhederne 305423 og 40-3-2, at det ikke er muligt at drage konklusioner vedrørende allergeniciteten af denne stablede sojabønne, at der mangler »tilstrækkelige oplysninger og passende sammenligningsgrundlag for at vurdere potentielle vekselvirkninger mellem forældrelinjer og til påvisning af utilsigtede virkninger i stablede hændelser i forhold til forældrelinjerne«, og at »risikovurderingen af sojabønne 305423- x 40-3-2 ikke kan færdiggøres på grundlag af de foreliggende oplysninger«;

| F. | der henviser til, at ansøgeren fremlagde et 90-dages toksikologisk fodringsforsøg, som blev afvist af EFSA på grund af utilstrækkelig kvalitet; der henviser til, at risikovurderingen som følge heraf ikke indeholder en sådan undersøgelse, et faktum, som er blevet kritiseret af en række af medlemsstaternes kompetente myndigheder; der henviser til, at manglen på data er uacceptabel, især i betragtning af, at EFSA's retningslinjer fra 2006 kræver en sådan undersøgelse (6); |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at ansøgeren fremlagde et 90-dages toksikologisk fodringsforsøg, som blev afvist af EFSA på grund af utilstrækkelig kvalitet; der henviser til, at risikovurderingen som følge heraf ikke indeholder en sådan undersøgelse, et faktum, som er blevet kritiseret af en række af medlemsstaternes kompetente myndigheder; der henviser til, at manglen på data er uacceptabel, især i betragtning af, at EFSA's retningslinjer fra 2006 kræver en sådan undersøgelse (6);

| G. | der henviser til, at en uafhængig undersøgelse konkluderer, at der på baggrund af en række manglede data (herunder manglende vurdering af utilsigtede virkninger af den pågældende genetiske modifikation, den manglende vurdering af toksiske virkninger og den manglende vurdering af restprodukter fra sprøjtning med supplerende herbicider) ikke kan foretages en risikovurdering, og at ansøgningen derfor bør afvises (7); |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at en uafhængig undersøgelse konkluderer, at der på baggrund af en række manglede data (herunder manglende vurdering af utilsigtede virkninger af den pågældende genetiske modifikation, den manglende vurdering af toksiske virkninger og den manglende vurdering af restprodukter fra sprøjtning med supplerende herbicider) ikke kan foretages en risikovurdering, og at ansøgningen derfor bør afvises (7);

| H. | der henviser til, at anvendelsen af de supplerende herbicider er en del af den regelmæssige landbrugspraksis ved dyrkning af herbicidresistente planter, og at det derfor kan forventes, at restprodukter fra sprøjtning altid vil være til stede i høsten og er uundgåelige bestanddele; der henviser til, at det er blevet påvist, at herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder vil føre til højere anvendelse af supplerende herbicider end deres traditionelle modparter (8); |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at anvendelsen af de supplerende herbicider er en del af den regelmæssige landbrugspraksis ved dyrkning af herbicidresistente planter, og at det derfor kan forventes, at restprodukter fra sprøjtning altid vil være til stede i høsten og er uundgåelige bestanddele; der henviser til, at det er blevet påvist, at herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder vil føre til højere anvendelse af supplerende herbicider end deres traditionelle modparter (8);

| I. | der henviser til, at den nuværende tilladelse til markedsføring af glyphosat udløber senest den 31. december 2017; der henviser til, at det stadig er uvist, om glyphosat er kræftfremkaldende; der henviser til, at EFSA i november 2015 konkluderede, at glyphosat sandsynligvis ikke er kræftfremkaldende, og Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) i marts 2017 konkluderede, at en klassificering ikke var berettiget; der henviser til, at WHO's Internationale Kræftforskningscenter (IARC) i 2015 derimod klassificerede glyphosat som et stof, der sandsynligvis er kræftfremkaldende hos mennesker; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at den nuværende tilladelse til markedsføring af glyphosat udløber senest den 31. december 2017; der henviser til, at det stadig er uvist, om glyphosat er kræftfremkaldende; der henviser til, at EFSA i november 2015 konkluderede, at glyphosat sandsynligvis ikke er kræftfremkaldende, og Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) i marts 2017 konkluderede, at en klassificering ikke var berettiget; der henviser til, at WHO's Internationale Kræftforskningscenter (IARC) i 2015 derimod klassificerede glyphosat som et stof, der sandsynligvis er kræftfremkaldende hos mennesker;

| J. | der henviser til, at der ifølge EFSA's pesticidudvalg ikke kan drages konklusioner vedrørende sikkerheden af restprodukter fra sprøjtning af genetisk modificerede afgrøder med glyphosatblandinger på grundlag af de hidtil fremlagte oplysninger (9); der henviser til, at tilsætningsstoffer og blandinger heraf, som anvendes i kommercielle blandinger til sprøjtning med glyphosat, kan have en større toksicitet end det aktive stof alene (10); der henviser til, at en række undersøgelser viser, at glyphosatblandinger kan virke som hormonforstyrrende stoffer (11); |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at der ifølge EFSA's pesticidudvalg ikke kan drages konklusioner vedrørende sikkerheden af restprodukter fra sprøjtning af genetisk modificerede afgrøder med glyphosatblandinger på grundlag af de hidtil fremlagte oplysninger (9); der henviser til, at tilsætningsstoffer og blandinger heraf, som anvendes i kommercielle blandinger til sprøjtning med glyphosat, kan have en større toksicitet end det aktive stof alene (10); der henviser til, at en række undersøgelser viser, at glyphosatblandinger kan virke som hormonforstyrrende stoffer (11);

| K. | der henviser til, at importerede genetisk modificerede sojabønner i vid udstrækning bruges til dyrefoder i Unionen; der henviser til peerevaluerede videnskabelige undersøgelser har konstateret en mulig sammenhæng mellem glyphosat i foder til drægtige søer og en stigning i forekomsten af alvorlige medfødte anomalier hos deres smågrise (12); |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at importerede genetisk modificerede sojabønner i vid udstrækning bruges til dyrefoder i Unionen; der henviser til peerevaluerede videnskabelige undersøgelser har konstateret en mulig sammenhæng mellem glyphosat i foder til drægtige søer og en stigning i forekomsten af alvorlige medfødte anomalier hos deres smågrise (12);

| L. | der henviser til, at der ikke er nogen samlet risikovurdering af restprodukter fra sprøjtning med ALS-hæmmere som supplerende herbicider på genetisk modificerede sojabønner; der henviser til, at EFSA's pesticidudvalg tværtimod har påpeget væsentlige datamangler for thifensulfuron, som er et af de aktive stoffer, der fungerer som en ALS-hæmmer (13); |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der ikke er nogen samlet risikovurdering af restprodukter fra sprøjtning med ALS-hæmmere som supplerende herbicider på genetisk modificerede sojabønner; der henviser til, at EFSA's pesticidudvalg tværtimod har påpeget væsentlige datamangler for thifensulfuron, som er et af de aktive stoffer, der fungerer som en ALS-hæmmer (13);

| M. | der henviser til, at restprodukterne fra sprøjtning med supplerende herbicider ikke blev vurderet; der henviser til, at det derfor ikke kan konkluderes, at genetisk modificeret sojabønne 305423 x 40-3-2, som sprøjtes med glyphosat- og ALS-hæmmende herbicider, er sikker til brug i fødevarer og foderstoffer; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at restprodukterne fra sprøjtning med supplerende herbicider ikke blev vurderet; der henviser til, at det derfor ikke kan konkluderes, at genetisk modificeret sojabønne 305423 x 40-3-2, som sprøjtes med glyphosat- og ALS-hæmmende herbicider, er sikker til brug i fødevarer og foderstoffer;

| N. | der henviser til, at en tilladelse til import af sojabønne 305423 x 40-3-2 til Unionen uden tvivl vil føre til en stigning i dyrkningen heraf i tredjelande og en tilsvarende stigning i anvendelsen af de supplerende herbicider; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at en tilladelse til import af sojabønne 305423 x 40-3-2 til Unionen uden tvivl vil føre til en stigning i dyrkningen heraf i tredjelande og en tilsvarende stigning i anvendelsen af de supplerende herbicider;

| O. | der henviser til, at sojabønne 305423 x 40-3-2 dyrkes i Argentina, Canada og Japan; der henviser til, at de ødelæggende indvirkninger af brugen af glyphosat på sundheden i Argentina er blevet bredt dokumenteret; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at sojabønne 305423 x 40-3-2 dyrkes i Argentina, Canada og Japan; der henviser til, at de ødelæggende indvirkninger af brugen af glyphosat på sundheden i Argentina er blevet bredt dokumenteret;

| P. | der henviser til, at Unionen har tilsluttet sig FN's mål for bæredygtig udvikling (SDG’er), som omfatter et tilsagn om at mindske antallet af dødsfald og sygdomme forårsaget af farlige kemikalier og luft-, vand- og jordforurening inden 2030 (SDG 3, mål 3.9) (14); der henviser til, at Unionen går ind for udviklingsvenlig politikkohærens, som har til formål på at mindske modsætninger og bygge synergier mellem Unionens forskellige politikker, herunder på områderne handel, miljø og landbrug, for at det kan gavne udviklingslandene og øge effektiviteten af udviklingssamarbejdet; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Unionen har tilsluttet sig FN's mål for bæredygtig udvikling (SDG’er), som omfatter et tilsagn om at mindske antallet af dødsfald og sygdomme forårsaget af farlige kemikalier og luft-, vand- og jordforurening inden 2030 (SDG 3, mål 3.9) (14); der henviser til, at Unionen går ind for udviklingsvenlig politikkohærens, som har til formål på at mindske modsætninger og bygge synergier mellem Unionens forskellige politikker, herunder på områderne handel, miljø og landbrug, for at det kan gavne udviklingslandene og øge effektiviteten af udviklingssamarbejdet;

| Q. | der henviser til, at udviklingen af genetisk modificerede afgrøder, der er er resistente over for flere selektive herbicider, primært skyldes den hastige udvikling af ukrudts modstandsdygtighed over for glyphosat i lande, som har været stærkt afhængige af genetisk modificerede afgrøder; der henviser til, at over 20 forskellige sorter af glyphosatresistent ukrudt er blevet dokumenteret i videnskabelige publikationer (15); |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at udviklingen af genetisk modificerede afgrøder, der er er resistente over for flere selektive herbicider, primært skyldes den hastige udvikling af ukrudts modstandsdygtighed over for glyphosat i lande, som har været stærkt afhængige af genetisk modificerede afgrøder; der henviser til, at over 20 forskellige sorter af glyphosatresistent ukrudt er blevet dokumenteret i videnskabelige publikationer (15);

| R. | der henviser til, at afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, som er omhandlet i artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 14. september 2017 ikke mundede ud i en udtalelse; der henviser til, at 14 medlemsstater stemte imod, mens kun 10 medlemsstater, der blot repræsenterer 38,43 % af Unionens befolkning, stemte for, og fire medlemsstater undlod at stemme; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, som er omhandlet i artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 14. september 2017 ikke mundede ud i en udtalelse; der henviser til, at 14 medlemsstater stemte imod, mens kun 10 medlemsstater, der blot repræsenterer 38,43 % af Unionens befolkning, stemte for, og fire medlemsstater undlod at stemme;

| S. | der henviser til, at Kommissionen ved flere lejligheder har beklaget, at afgørelser om tilladelse siden ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 1829/2003 er blevet vedtaget af Kommissionen uden støtte fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, og at tilbagegivelse af sager til Kommissionen med henblik på en endelig afgørelse — hvilket i høj grad er en undtagelse fra den generelle procedure — er blevet normen for beslutningstagningen i forbindelse med tilladelser til genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer; der henviser til, at Kommissionens formand, Jean-Claude Juncker, ligeledes har beklaget, at denne praksis er udemokratisk (16); |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at Kommissionen ved flere lejligheder har beklaget, at afgørelser om tilladelse siden ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 1829/2003 er blevet vedtaget af Kommissionen uden støtte fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, og at tilbagegivelse af sager til Kommissionen med henblik på en endelig afgørelse — hvilket i høj grad er en undtagelse fra den generelle procedure — er blevet normen for beslutningstagningen i forbindelse med tilladelser til genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer; der henviser til, at Kommissionens formand, Jean-Claude Juncker, ligeledes har beklaget, at denne praksis er udemokratisk (16);

| T. | der henviser til, at Parlamentet ved førstebehandlingen (17) den 28. oktober 2015 forkastede det lovgivningsmæssige forslag af 22. april 2015 om ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003 og opfordrede Kommissionen til at trække sit forslag tilbage og forelægge et nyt; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at Parlamentet ved førstebehandlingen (17) den 28. oktober 2015 forkastede det lovgivningsmæssige forslag af 22. april 2015 om ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003 og opfordrede Kommissionen til at trække sit forslag tilbage og forelægge et nyt;

| U. | der henviser til, at det i betragtning 14 i forordning (EU) nr. 182/2011 er anført, at Kommissionen så vidt muligt bør handle med henblik på at undgå at handle i modstrid med en fremherskende holdning, som måtte opstå i appeludvalget, mod det hensigtsmæssige i en gennemførelsesretsakt, navnlig om følsomme emner såsom forbrugersundhed, fødevaresikkerhed og miljøet; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at det i betragtning 14 i forordning (EU) nr. 182/2011 er anført, at Kommissionen så vidt muligt bør handle med henblik på at undgå at handle i modstrid med en fremherskende holdning, som måtte opstå i appeludvalget, mod det hensigtsmæssige i en gennemførelsesretsakt, navnlig om følsomme emner såsom forbrugersundhed, fødevaresikkerhed og miljøet;

| V. | der henviser til, at Kommissionens forslag om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 ikke er tilstrækkeligt til at afhjælpe manglen på demokrati i GMO-godkendelsesprocessen; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at Kommissionens forslag om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 ikke er tilstrækkeligt til at afhjælpe manglen på demokrati i GMO-godkendelsesprocessen;

| W. | der henviser til, at demokratisk legitimitet kun kan sikres ved som minimum at fastlægge, at Kommissionens forslag skal trækkes tilbage, hvis Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed ikke afgiver en udtalelse; der henviser til, at denne procedure allerede findes for visse andre stående komitéer; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at demokratisk legitimitet kun kan sikres ved som minimum at fastlægge, at Kommissionens forslag skal trækkes tilbage, hvis Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed ikke afgiver en udtalelse; der henviser til, at denne procedure allerede findes for visse andre stående komitéer;

| 1. | mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse indebærer en overskridelse af de gennemførelsesbeføjelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse ikke er i overensstemmelse med EU-retten, fordi det ikke er foreneligt med målet for forordning (EF) nr. 1829/2003, som i overensstemmelse med de generelle principper, der er fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 (18), er at sikre et højt niveau for beskyttelse af menneskers liv og sundhed, af dyrs sundhed og velfærd, af miljøet og af forbrugernes interesser i relation til genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer, samtidig med at det sikres, at det indre marked fungerer tilfredsstillende; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder Kommissionen om at trække udkastet til gennemførelsesafgørelse tilbage; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Kommissionen til at suspendere enhver gennemførelsesafgørelse vedrørende ansøgninger om godkendelse af genetisk modificerede organismer, indtil godkendelsesproceduren er blevet ændret på en sådan måde, at manglerne ved den nuværende procedure, som har vist sig at være utilstrækkelig, er afhjulpet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer de ansvarlige lovgivere til hurtigst muligt at fremskynde arbejdet med Kommissionens forslag om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 og bl.a. sikre, at Kommissionen i tilfælde, hvor Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed ikke afgiver nogen udtalelse med hensyn til GMO-godkendelser, enten til dyrkning eller til fødevarer og foderstoffer, vil trække forslaget tilbage; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Kommissionen til ikke at give tilladelse til nogen herbicidtolerante genetisk modificerede planter (HT GMP) uden en fuldstændig vurdering af restprodukterne fra sprøjtning med supplerende herbicider og deres kommercielle blandinger, sådan som de anvendes i de lande, hvor de dyrkes; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer Kommissionen til at anmode om mere detaljerede undersøgelser af de sundhedsmæssige risici i forbindelse med stablede begivenheder såsom sojabønne 305423 x 40-3-2; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde strategier for sundhedsrisikovurdering og toksikologi samt overvågning efter markedsføringen, der retter sig mod hele fødevare- og foderkæden; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer Kommissionen til fuldt ud at integrere risikovurderingen af anvendelsen af de supplerende herbicider og deres restkoncentrationer i risikovurderingen af HT GMP, uanset om den genetisk modificerede plante er bestemt til dyrkning i Unionen eller til import af fødevarer og foderstoffer; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4566

(4)

| — | Beslutning af 16. januar 2014 om forslag til Rådets afgørelse om markedsføring med henblik på dyrkning i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af et majsprodukt (Zea mays L., linje 1507) der er genetisk modificeret med henblik på resistens over for visse skadelige sommerfuglearter (EUT C 482 af 23.12.2016, s. 110). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 16. januar 2014 om forslag til Rådets afgørelse om markedsføring med henblik på dyrkning i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af et majsprodukt (Zea mays L., linje 1507) der er genetisk modificeret med henblik på resistens over for visse skadelige sommerfuglearter (EUT C 482 af 23.12.2016, s. 110).

| — | Beslutning af 16. december 2015 om Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2279 af 4. december 2015 om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret NK603 × T25-majs (Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 16. december 2015 om Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2279 af 4. december 2015 om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret NK603 × T25-majs (Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0456).

| — | Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87705 × MON 89788 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87705 × MON 89788 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0040).

| — | Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87708 × MON 89788 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87708 × MON 89788 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0039).

| — | Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne FG72 (MST-FGØ72-2) (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne FG72 (MST-FGØ72-2) (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0038).

| — | Beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af transformationsbegivenhederne Bt11, MIR162, MIR604 og GA21 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af transformationsbegivenhederne Bt11, MIR162, MIR604 og GA21 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0271).

| — | Beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af en genetisk modificeret nellike (Dianthus caryophyllus L., linje SHD-27531-4) (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0272). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af en genetisk modificeret nellike (Dianthus caryophyllus L., linje SHD-27531-4) (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0272).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af genetisk modificerede frø af majs MON 810 til dyrkning (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af genetisk modificerede frø af majs MON 810 til dyrkning (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0388).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter af genetisk modificeret majs MON 810 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter af genetisk modificeret majs MON 810 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0389).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs Bt11 til dyrkning (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs Bt11 til dyrkning (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0386).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs 1507 til dyrkning (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs 1507 til dyrkning (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0387).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0390).

| — | Beslutning af 5. april 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af transformationsbegivenhederne Bt11, 59122, MIR604, 1507 og GA21, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 5. april 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af transformationsbegivenhederne Bt11, 59122, MIR604, 1507 og GA21, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0123).

| — | Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs DAS-40278-9, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs DAS-40278-9, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0215).

| — | Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld GHB119 (BCS-GHØØ5-8), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld GHB119 (BCS-GHØØ5-8), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0214).

| — | Beslutning af 13. september 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne DAS-68416-4, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0341). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 13. september 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne DAS-68416-4, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0341).

| — | Beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne FG72 × A5547-127, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0377). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne FG72 × A5547-127, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0377).

| — | Beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne DAS-44406-6, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0378). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne DAS-44406-6, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0378).

(5)  Bilag G — medlemsstaternes bemærkninger og svar fra GMO-panelet http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2013-01002

(6)  Som ovenfor.

(7)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT%20Background%20Soybean%20305 423%20x%2040-3-2.pdf

(8)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7

(9)  EFSA's konklusion om peerevalueringen af vurderingen af pesticidrisikoen ved aktivstoffet glyphosat. EFSA journal 2015, 13 (11):4302: http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4302/epdf

(10)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3955666

(11)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT%20Background%20Soybean %20305423%20x%2040-3-2.pdf

(12)  https://www.omicsonline.org/open-access/detection-of-glyphosate-in-malformed-piglets-2161-0525.1000230.php?aid=27562

(13)  »De potentielle hormonforstyrrende virkninger af thifensufron-methyl blev udpeget som et problem, der ikke kunne færdiggøres, og som et kritisk område«. Konklusion på peerevalueringen af aktivstoffet thifensulfuron-methyl. EFSA journal 13(7):4201, s. 2: http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4201/epdf

(14)  https://sustainabledevelopment.un.org/sdg3

(15)  https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-7796-5_12

(16)  Bl.a. i åbningstalen til Europa-Parlamentets plenarmøde, der er medtaget i de politiske retningslinjer for den næste Europa-Kommission (Strasbourg, den 15. juli 2014), eller i talen om Unionens tilstand i 2016 (Strasbourg, den 14. september 2016).

(17)  EUT C 355 af 20.10.2017, s. 165.

(18)  EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1.

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/133 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/133

---

P8_TA(2017)0398

Genetisk modificeret MON 88302 × Ms8 × Rf3-raps

Europa-Parlamentets beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificerede MON 88302 x Ms8 x Rf3-raps (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8-raps (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) og MON 88302 x Rf3-raps (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (D052753 — 2017/2907(RSP))

(2018/C 346/19)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificerede MON 88302 x Ms8 x Rf3-raps (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8-raps (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) og MON 88302 x Rf3-raps (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (D052753), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificerede MON 88302 x Ms8 x Rf3-raps (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8 × ACS-BNØØ3-6), MON 88302 x Ms8-raps (MON-883Ø2-9 × ACSBNØØ5-8) og MON 88302 x Rf3-raps (MON-883Ø2-9 × ACS-BNØØ3-6), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (D052753),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 7, stk. 3, og artikel 19, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 af 22. september 2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (1), særlig artikel 7, stk. 3, og artikel 19, stk. 3,

| — | der henviser til afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 14. september 2017, som ikke mundede ud i en udtalelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, jf. artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 14. september 2017, som ikke mundede ud i en udtalelse,

| — | der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 11 og 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2),

| — | der henviser til udtalelse vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 1. marts 2017 og offentliggjort den 10. april 2017 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse vedtaget af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 1. marts 2017 og offentliggjort den 10. april 2017 (3),

| — | der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (COM(2017)0085, COD(2017)0035), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (COM(2017)0085, COD(2017)0035),

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger, hvori der gøres indsigelse mod godkendelsen af genetisk modificerede organismer (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger, hvori der gøres indsigelse mod godkendelsen af genetisk modificerede organismer (4),

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 106, stk. 2 og 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 106, stk. 2 og 3,

| A. | der henviser til, at Monsanto Europe S.A. og Bayer CropScience N.V. den 3. december 2013 indgav en ansøgning om tilladelse til markedsføring af fødevarer, fødevareingredienser og foderstoffer, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 88302 x Ms8 x Rf3-raps, til den nationale kompetente myndighed i Nederlandene i overensstemmelse med artikel 5 og 17 i forordning (EF) nr. 1829/2003; der henviser til, at denne ansøgning også omfattede markedsføring af genetisk modificeret MON 88302 x Ms8 x Rf3-raps i produkter, der består af eller indeholder denne raps, til anden anvendelse end fødevarer og foder, som alle andre raps, undtagen til dyrkning; der henviser til, at ansøgningen om disse anvendelser omfattede alle underkombinationer af den genetiske modifikations enkelte transformationsbegivenheder, som tilsammen udgør MON 88302 x Ms8 x Rf3-raps; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Monsanto Europe S.A. og Bayer CropScience N.V. den 3. december 2013 indgav en ansøgning om tilladelse til markedsføring af fødevarer, fødevareingredienser og foderstoffer, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret MON 88302 x Ms8 x Rf3-raps, til den nationale kompetente myndighed i Nederlandene i overensstemmelse med artikel 5 og 17 i forordning (EF) nr. 1829/2003; der henviser til, at denne ansøgning også omfattede markedsføring af genetisk modificeret MON 88302 x Ms8 x Rf3-raps i produkter, der består af eller indeholder denne raps, til anden anvendelse end fødevarer og foder, som alle andre raps, undtagen til dyrkning; der henviser til, at ansøgningen om disse anvendelser omfattede alle underkombinationer af den genetiske modifikations enkelte transformationsbegivenheder, som tilsammen udgør MON 88302 x Ms8 x Rf3-raps;

| B. | der henviser til, at Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 1. marts 2017 vedtog en positiv udtalelse i overensstemmelse med artikel 6 og 18 i forordning (EF) nr. 1829/2003, som blev offentliggjort den 10. april 2017; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) den 1. marts 2017 vedtog en positiv udtalelse i overensstemmelse med artikel 6 og 18 i forordning (EF) nr. 1829/2003, som blev offentliggjort den 10. april 2017;

| C. | der henviser til, at forordning (EF) nr. 1829/2003 fastsætter, at genetisk modificerede fødevarer eller foderstoffer ikke må have negative virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet, og at Kommissionen skal tage hensyn til de relevante bestemmelser i EU-retten og andre legitime forhold af relevans for den pågældende sag, når den udarbejder sin afgørelse; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at forordning (EF) nr. 1829/2003 fastsætter, at genetisk modificerede fødevarer eller foderstoffer ikke må have negative virkninger for menneskers eller dyrs sundhed eller for miljøet, og at Kommissionen skal tage hensyn til de relevante bestemmelser i EU-retten og andre legitime forhold af relevans for den pågældende sag, når den udarbejder sin afgørelse;

| D. | der henviser til, at der blev fremstillet raps med tre stablede begivenheder ved konventionel krydsning med henblik på at kombinere tre enkelte transformationsbegivenheder i raps: MON 88302, der udtrykker 5-enolpyruvylshikimate-3-phosphatsyntase-protein (CP4 EPSPS), som giver tolerance over for herbicider, der indeholder glyphosat, MS8, der udtrykker barnase- og phosphinothricin acetyltransferase-protein (PAT), og RF3, der udtrykker barstar- og PAT-protein, som giver tolerance over for herbicider, der indeholder ammoniumglufosinat, og for at opnå heterosis (krydsningsfrodighed); |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der blev fremstillet raps med tre stablede begivenheder ved konventionel krydsning med henblik på at kombinere tre enkelte transformationsbegivenheder i raps: MON 88302, der udtrykker 5-enolpyruvylshikimate-3-phosphatsyntase-protein (CP4 EPSPS), som giver tolerance over for herbicider, der indeholder glyphosat, MS8, der udtrykker barnase- og phosphinothricin acetyltransferase-protein (PAT), og RF3, der udtrykker barstar- og PAT-protein, som giver tolerance over for herbicider, der indeholder ammoniumglufosinat, og for at opnå heterosis (krydsningsfrodighed);

| E. | der henviser til, at medlemsstaterne har indsendt mange kritiske bemærkninger i løbet af den tre måneder lange høringsperiode; der henviser til, at det i de mest kritiske generelle bemærkninger anføres, at »de fremlagte data ikke understøtter en omfattende og solid vurdering af potentielle vekselvirkninger mellem de enkelte transformationsbegivenheder, der findes i genetisk modificerede MON 88302 x Ms8 x Rf3-raps, hvilket kræves ifølge EFSA's vejledning«, at »det på grundlag af undersøgelsesrækkerne og udformningen af undersøgelserne ikke er muligt at fremlægge endelige beviser for de langsigtede virkninger (især hvad angår fødevarer) og reproduktive eller udviklingsmæssige følger«, at »de oplysninger (data og dataanalyser), der er fremlagt om fænotypisk evaluering, sammensætning og toksikologi, er utilstrækkelige«, samt at »det er nødvendigt at foretage yderligere analyser for at vurdere sikkerheden af MON 88302 x Ms8 x Rf3-raps« (5); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at medlemsstaterne har indsendt mange kritiske bemærkninger i løbet af den tre måneder lange høringsperiode; der henviser til, at det i de mest kritiske generelle bemærkninger anføres, at »de fremlagte data ikke understøtter en omfattende og solid vurdering af potentielle vekselvirkninger mellem de enkelte transformationsbegivenheder, der findes i genetisk modificerede MON 88302 x Ms8 x Rf3-raps, hvilket kræves ifølge EFSA's vejledning«, at »det på grundlag af undersøgelsesrækkerne og udformningen af undersøgelserne ikke er muligt at fremlægge endelige beviser for de langsigtede virkninger (især hvad angår fødevarer) og reproduktive eller udviklingsmæssige følger«, at »de oplysninger (data og dataanalyser), der er fremlagt om fænotypisk evaluering, sammensætning og toksikologi, er utilstrækkelige«, samt at »det er nødvendigt at foretage yderligere analyser for at vurdere sikkerheden af MON 88302 x Ms8 x Rf3-raps« (5);

| F. | der henviser til, at specifikke centrale områder, der giver anledning til bekymring, vedrører manglen på et 90-dages fodringsforsøg på rotter, manglen på en vurdering af restkoncentrationer af supplerende herbicider på importerede fødevarer og foderstoffer, de mulige negative helbredsmæssige konsekvenser heraf og den utilstrækkelige miljøovervågningsplan; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at specifikke centrale områder, der giver anledning til bekymring, vedrører manglen på et 90-dages fodringsforsøg på rotter, manglen på en vurdering af restkoncentrationer af supplerende herbicider på importerede fødevarer og foderstoffer, de mulige negative helbredsmæssige konsekvenser heraf og den utilstrækkelige miljøovervågningsplan;

| G. | der henviser til, at det franske agentur med ansvar for sundhedsmæssig sikkerhed på fødevare-, miljø- og beskæftigelsesområdet på grund af manglen på en 90-dages subkronisk toksicitetsrapport om rotter på behørig vis afslog en tilladelse til markedsføring af MON 88302 x Ms8 x Rf3-raps (6); |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det franske agentur med ansvar for sundhedsmæssig sikkerhed på fødevare-, miljø- og beskæftigelsesområdet på grund af manglen på en 90-dages subkronisk toksicitetsrapport om rotter på behørig vis afslog en tilladelse til markedsføring af MON 88302 x Ms8 x Rf3-raps (6);

| H. | der henviser til, at en uafhængig undersøgelse konkluderer, at EFSA's udtalelse bør afvises på grund af store fejl og betydelige mangler, og at import til Unionen af levedygtige kerner af MON 88302 x MS8 x RF3-raps med stablede transformationsbegivenheder ikke bør tillades (7); |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at en uafhængig undersøgelse konkluderer, at EFSA's udtalelse bør afvises på grund af store fejl og betydelige mangler, og at import til Unionen af levedygtige kerner af MON 88302 x MS8 x RF3-raps med stablede transformationsbegivenheder ikke bør tillades (7);

| I. | der henviser til, at anvendelsen af supplerende herbicider er en del af almindelig landbrugspraksis i forbindelse med dyrkningen af herbicidresistente planter, og at det derfor kan forventes, at der altid vil være restprodukter fra sprøjtemidler til stede i høsten, og at disse udgør en uundgåelige bestanddel; der henviser til, at det er blevet påvist, at herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder vil føre til højere anvendelse af supplerende herbicider end deres traditionelle modparter (8); |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at anvendelsen af supplerende herbicider er en del af almindelig landbrugspraksis i forbindelse med dyrkningen af herbicidresistente planter, og at det derfor kan forventes, at der altid vil være restprodukter fra sprøjtemidler til stede i høsten, og at disse udgør en uundgåelige bestanddel; der henviser til, at det er blevet påvist, at herbicidtolerante genetisk modificerede afgrøder vil føre til højere anvendelse af supplerende herbicider end deres traditionelle modparter (8);

| J. | der henviser til, at den nuværende tilladelse til markedsføring af glyphosat udløber senest den 31. december 2017; der henviser til, at det stadig er uvist, om glyphosat er kræftfremkaldende; der henviser til, at EFSA i november 2015 konkluderede, at glyphosat sandsynligvis ikke er kræftfremkaldende, og Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) i marts 2017 konkluderede, at en klassificering ikke var berettiget; der henviser til, at WHO's Internationale Kræftforskningscenter (IARC) på den anden side i 2015 klassificerede glyphosat som et stof, der sandsynligvis er kræftfremkaldende hos mennesker; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at den nuværende tilladelse til markedsføring af glyphosat udløber senest den 31. december 2017; der henviser til, at det stadig er uvist, om glyphosat er kræftfremkaldende; der henviser til, at EFSA i november 2015 konkluderede, at glyphosat sandsynligvis ikke er kræftfremkaldende, og Det Europæiske Kemikalieagentur (ECHA) i marts 2017 konkluderede, at en klassificering ikke var berettiget; der henviser til, at WHO's Internationale Kræftforskningscenter (IARC) på den anden side i 2015 klassificerede glyphosat som et stof, der sandsynligvis er kræftfremkaldende hos mennesker;

| K. | der henviser til, at EFSA's pesticidudvalg mener, at der på grundlag af de tilgængelige oplysninger ikke kan drages konklusioner vedrørende sikkerheden af restprodukter fra sprøjtning af genetisk modificerede afgrøder med glyphosatblandinger (9); der henviser til, at tilsætningsstoffer og blandinger heraf, som anvendes i kommercielle blandinger til sprøjtning med glyphosat, kan have en større toksicitet end det aktive stof alene (10); der henviser til, at en række undersøgelser viser, at glyphosatblandinger kan virke som hormonforstyrrende stoffer (11); |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at EFSA's pesticidudvalg mener, at der på grundlag af de tilgængelige oplysninger ikke kan drages konklusioner vedrørende sikkerheden af restprodukter fra sprøjtning af genetisk modificerede afgrøder med glyphosatblandinger (9); der henviser til, at tilsætningsstoffer og blandinger heraf, som anvendes i kommercielle blandinger til sprøjtning med glyphosat, kan have en større toksicitet end det aktive stof alene (10); der henviser til, at en række undersøgelser viser, at glyphosatblandinger kan virke som hormonforstyrrende stoffer (11);

| L. | der henviser til, at importerede genetisk modificerede raps i vid udstrækning bruges til dyrefoder i Unionen; der henviser til peerevaluerede videnskabelige undersøgelser har konstateret en mulig sammenhæng mellem glyphosat i foder til drægtige søer og en stigning i forekomsten af alvorlige medfødte anomalier hos deres smågrise (12); |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at importerede genetisk modificerede raps i vid udstrækning bruges til dyrefoder i Unionen; der henviser til peerevaluerede videnskabelige undersøgelser har konstateret en mulig sammenhæng mellem glyphosat i foder til drægtige søer og en stigning i forekomsten af alvorlige medfødte anomalier hos deres smågrise (12);

| M. | der henviser til, at glufosinat er klassificeret som reproduktionstoksisk og således er omfattet af udelukkelseskriterierne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (13); der henviser til, at godkendelsen af glufosinat udløber den 31. juli 2018 (14); |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at glufosinat er klassificeret som reproduktionstoksisk og således er omfattet af udelukkelseskriterierne i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler (13); der henviser til, at godkendelsen af glufosinat udløber den 31. juli 2018 (14);

| N. | der henviser til, at den kompetente myndighed i en medlemsstat har påpeget, at det er ulogisk at tillade import af den pågældende glufosinattolerante genetisk modificerede raps, da det er usandsynligt, at tilladelsen til anvendelse af glufosinat i EU vil blive fornyet på grund af stoffets reproduktionstoksicitet (15); |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at den kompetente myndighed i en medlemsstat har påpeget, at det er ulogisk at tillade import af den pågældende glufosinattolerante genetisk modificerede raps, da det er usandsynligt, at tilladelsen til anvendelse af glufosinat i EU vil blive fornyet på grund af stoffets reproduktionstoksicitet (15);

| O. | der henviser til, at restprodukterne fra sprøjtning med supplerende herbicider ikke blev vurderet; der henviser til, at det derfor ikke kan konkluderes, at genetisk modificeret raps, som er sprøjtet med glyphosat og glufosinat, er sikker til brug i fødevarer og foderstoffer; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at restprodukterne fra sprøjtning med supplerende herbicider ikke blev vurderet; der henviser til, at det derfor ikke kan konkluderes, at genetisk modificeret raps, som er sprøjtet med glyphosat og glufosinat, er sikker til brug i fødevarer og foderstoffer;

| P. | der henviser til, at de kompetente myndigheder i mange medlemsstater har givet udtryk for bekymringer vedrørende muligheden for, at den genetisk modificerede raps vil etablere sig som en vildtlevende afgrøde i Unionen, navnlig i nærheden af de transportruter, langs hvilke den skal importeres, og har påpeget den utilstrækkelige overvågningsplan i denne forbindelse; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at de kompetente myndigheder i mange medlemsstater har givet udtryk for bekymringer vedrørende muligheden for, at den genetisk modificerede raps vil etablere sig som en vildtlevende afgrøde i Unionen, navnlig i nærheden af de transportruter, langs hvilke den skal importeres, og har påpeget den utilstrækkelige overvågningsplan i denne forbindelse;

| Q. | der henviser til, at en medlemsstat bemærkede, at »glyphosat ofte anvendes til ukrudtsbekæmpelse langs jernbaner og vejsider i Unionen. Den høje glyphosattolerance af MON88302 × Ms8 x Rf3-raps kan under disse omstændigheder føre til en selektionsfordel. Der bør tages hensyn til virkningerne af denne selektionsfordel for plantens persistens og invasivitet, når det vurderes, hvor sandsynligt det er, at denne linje vil etablere sig permanent i Europa, navnlig i betragtning af rapsens evne til at overleve i frøbanken«; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at en medlemsstat bemærkede, at »glyphosat ofte anvendes til ukrudtsbekæmpelse langs jernbaner og vejsider i Unionen. Den høje glyphosattolerance af MON88302 × Ms8 x Rf3-raps kan under disse omstændigheder føre til en selektionsfordel. Der bør tages hensyn til virkningerne af denne selektionsfordel for plantens persistens og invasivitet, når det vurderes, hvor sandsynligt det er, at denne linje vil etablere sig permanent i Europa, navnlig i betragtning af rapsens evne til at overleve i frøbanken«;

| R. | der henviser til, at flere internationale undersøgelser ifølge en østrigsk undersøgelse fra 2011 »har identificeret frøspild under transporten som en vigtig komponent i etableringen af vildtlevende bestande af genetisk modificerede raps langs vejene«, at »det er et velkendt problem, at vildtlevende bestande af genetisk modificerede raps er udbredte i lande, hvor der dyrkes genetisk modificerede raps, men også i lande, hvortil der blot importeres genetisk modificerede rapsfrø, som efterfølgende transporteres til forarbejdningsanlæg«, og at »import af forskellige typer af herbicidtolerante linjer af genetisk modificerede rapsfrø desuden kan medføre multiresistente vildtlevende bestande (»gene stacking«), der forårsager eller forværrer problemer med ukrudtsbekæmpelse langs vejene« (16); |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at flere internationale undersøgelser ifølge en østrigsk undersøgelse fra 2011 »har identificeret frøspild under transporten som en vigtig komponent i etableringen af vildtlevende bestande af genetisk modificerede raps langs vejene«, at »det er et velkendt problem, at vildtlevende bestande af genetisk modificerede raps er udbredte i lande, hvor der dyrkes genetisk modificerede raps, men også i lande, hvortil der blot importeres genetisk modificerede rapsfrø, som efterfølgende transporteres til forarbejdningsanlæg«, og at »import af forskellige typer af herbicidtolerante linjer af genetisk modificerede rapsfrø desuden kan medføre multiresistente vildtlevende bestande (»gene stacking«), der forårsager eller forværrer problemer med ukrudtsbekæmpelse langs vejene« (16);

| S. | der henviser til, at udviklingen af genetisk modificerede afgrøder, der er er tolerante over for flere selektive herbicider, primært skyldes den hastige udvikling af ukrudts resistens over for glyphosat i lande, som har været stærkt afhængige af genetisk modificerede afgrøder; der henviser til, at over 20 forskellige sorter af glyphosatresistent ukrudt er blevet dokumenteret i videnskabelige publikationer (17); der henviser til, at glufosinatresistent ukrudt har været observeret siden 2009; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at udviklingen af genetisk modificerede afgrøder, der er er tolerante over for flere selektive herbicider, primært skyldes den hastige udvikling af ukrudts resistens over for glyphosat i lande, som har været stærkt afhængige af genetisk modificerede afgrøder; der henviser til, at over 20 forskellige sorter af glyphosatresistent ukrudt er blevet dokumenteret i videnskabelige publikationer (17); der henviser til, at glufosinatresistent ukrudt har været observeret siden 2009;

| T. | der henviser til, at afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, som er omhandlet i artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 14. september 2017 ikke mundede ud i en udtalelse; der henviser til, at 14 medlemsstater stemte imod udkastet til gennemførelsesretsakt, mens kun ni medlemsstater, der blot repræsenterer 36,48 % af Unionens befolkning, stemte for, og fem medlemsstater undlod at stemme; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at afstemningen i Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, som er omhandlet i artikel 35 i forordning (EF) nr. 1829/2003, den 14. september 2017 ikke mundede ud i en udtalelse; der henviser til, at 14 medlemsstater stemte imod udkastet til gennemførelsesretsakt, mens kun ni medlemsstater, der blot repræsenterer 36,48 % af Unionens befolkning, stemte for, og fem medlemsstater undlod at stemme;

| U. | der henviser til, at Kommissionen ved flere lejligheder har beklaget, at den siden ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 1829/2003 har vedtaget godkendelsesbeslutninger uden støtte fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, og at tilbagegivelsen af sagen til Kommissionen med henblik på en endelig afgørelse, som i høj grad er en undtagelse fra beslutningstagningen generelt, er blevet normen for beslutningsprocessen for genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer; der henviser til, at Kommissionens formand, Jean-Claude Juncker, ligeledes har beklaget, at denne praksis er udemokratisk (18); |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at Kommissionen ved flere lejligheder har beklaget, at den siden ikrafttrædelsen af forordning (EF) nr. 1829/2003 har vedtaget godkendelsesbeslutninger uden støtte fra Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed, og at tilbagegivelsen af sagen til Kommissionen med henblik på en endelig afgørelse, som i høj grad er en undtagelse fra beslutningstagningen generelt, er blevet normen for beslutningsprocessen for genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer; der henviser til, at Kommissionens formand, Jean-Claude Juncker, ligeledes har beklaget, at denne praksis er udemokratisk (18);

| V. | der henviser til, at Parlamentet ved førstebehandlingen (19) den 28. oktober 2015 forkastede det lovgivningsmæssige forslag af 22. april 2015 om ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003 og opfordrede Kommissionen til at trække sit forslag tilbage og forelægge et nyt; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at Parlamentet ved førstebehandlingen (19) den 28. oktober 2015 forkastede det lovgivningsmæssige forslag af 22. april 2015 om ændring af forordning (EF) nr. 1829/2003 og opfordrede Kommissionen til at trække sit forslag tilbage og forelægge et nyt;

| W. | der henviser til, at det i betragtning 14 i forordning (EU) nr. 182/2011 er anført, at Kommissionen så vidt muligt bør handle med henblik på at undgå at gå imod den fremherskende holdning, som måtte opstå i appeludvalget, mod det hensigtsmæssige i en gennemførelsesretsakt, navnlig om følsomme emner såsom forbrugersundhed, fødevaresikkerheden og miljøet; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at det i betragtning 14 i forordning (EU) nr. 182/2011 er anført, at Kommissionen så vidt muligt bør handle med henblik på at undgå at gå imod den fremherskende holdning, som måtte opstå i appeludvalget, mod det hensigtsmæssige i en gennemførelsesretsakt, navnlig om følsomme emner såsom forbrugersundhed, fødevaresikkerheden og miljøet;

| X. | der henviser til, at Kommissionens forslag om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 ikke er tilstrækkelig til at afhjælpe manglen på demokrati i GMO-godkendelsesprocessen; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at Kommissionens forslag om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 ikke er tilstrækkelig til at afhjælpe manglen på demokrati i GMO-godkendelsesprocessen;

| Y. | der henviser til, at demokratisk legitimitet kun kan sikres ved som minimum at trække Kommissionens forslag tilbage, hvis Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed ikke afgiver en udtalelse; der henviser til, at denne procedure allerede anvendes for nogle andre stående udvalg; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at demokratisk legitimitet kun kan sikres ved som minimum at trække Kommissionens forslag tilbage, hvis Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed ikke afgiver en udtalelse; der henviser til, at denne procedure allerede anvendes for nogle andre stående udvalg;

| 1. | mener, at udkastet til Kommissionens gennemførelsesafgørelse indebærer en overskridelse af de gennemførelsesbeføjelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1829/2003; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener, at Kommissionens gennemførelsesafgørelse ikke er i overensstemmelse med EU-retten, fordi den ikke er forenelig med målet for forordning (EF) nr. 1829/2003, som i overensstemmelse med de generelle principper, der er fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 178/2002 (20), er at sikre et højt niveau for beskyttelse af menneskers liv og sundhed, af dyrs sundhed og velfærd, af miljøet og af forbrugernes interesser i relation til genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer, samtidig med at det sikres, at det indre marked fungerer tilfredsstillende; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder Kommissionen om at trække udkastet til gennemførelsesafgørelse tilbage; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Kommissionen til at suspendere enhver gennemførelsesafgørelse vedrørende ansøgninger om godkendelse af genetisk modificerede organismer, indtil godkendelsesproceduren er blevet ændret på en sådan måde, at manglerne ved den nuværende procedure, som har vist sig at være utilstrækkelig, er afhjulpet; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer de ansvarlige lovgivere til hurtigst muligt at fremskynde arbejdet med Kommissionens forslag om ændring af forordning (EU) nr. 182/2011 for bl.a. at sikre, at Kommissionen i tilfælde, hvor der ikke er afgivet udtalelse af Den Stående Komité for Fødevarekæden og Dyresundhed med hensyn til GMO-godkendelser, enten til dyrkning eller til fødevarer og foderstoffer, vil trække forslaget tilbage; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer Kommissionen til ikke at give tilladelse til nogen herbicidtolerante genetisk modificerede planter (HT GMP), der er resistente over for en kombination af herbicider, således som det er tilfældet med MON 88302 x Ms8 x Rf3-raps, uden en fuldstændig evaluering af de særlige kumulative virkninger af restprodukterne fra sprøjtning med kombinationen af de supplerende herbicider og deres kommercielle blandinger, sådan som de anvendes i dyrkningslandene; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer Kommissionen til at anmode om langt mere detaljerede undersøgelser for at fastslå de sundhedsmæssige risici i forbindelse med stablede begivenheder såsom MON 88302 x Ms8 x Rf3-raps; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer Kommissionen til at udarbejde strategier for sundhedsrisikovurdering og toksikologi samt overvågning efter markedsføringen, der er rettet mod hele fødevare- og foderkæden; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer Kommissionen til fuldt ud at integrere risikovurderingen af anvendelsen af de supplerende herbicider og deres restkoncentrationer i risikovurderingen af HT GMP, uanset om den genetisk modificerede plante er bestemt til dyrkning i Unionen eller til import af fødevarer og foderstoffer; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

10.

---

(1)  EUT L 268 af 18.10.2003, s. 1.

(2)  EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

(3)  https://www.efsa.europa.eu/en/efsajournal/pub/4767

(4)

| — | Beslutning af 16. januar 2014 om forslag til Rådets afgørelse om markedsføring med henblik på dyrkning i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af et majsprodukt (Zea mays L., linje 1507) der er genetisk modificeret med henblik på resistens over for visse skadelige sommerfuglearter (EUT C 482 af 23.12.2016, s. 110). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 16. januar 2014 om forslag til Rådets afgørelse om markedsføring med henblik på dyrkning i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af et majsprodukt (Zea mays L., linje 1507) der er genetisk modificeret med henblik på resistens over for visse skadelige sommerfuglearter (EUT C 482 af 23.12.2016, s. 110).

| — | Beslutning af 16. december 2015 om Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2279 af 4. december 2015 om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret NK603 × T25-majs (Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0456). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 16. december 2015 om Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2015/2279 af 4. december 2015 om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret NK603 × T25-majs (Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0456).

| — | Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87705 × MON 89788 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0040). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87705 × MON 89788 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0040).

| — | Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87708 × MON 89788 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0039). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af den genetisk modificerede sojabønne MON 87708 × MON 89788 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0039).

| — | Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne FG72 (MST-FGØ72-2) (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0038). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 3. februar 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne FG72 (MST-FGØ72-2) (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0038).

| — | Beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af transformationsbegivenhederne Bt11, MIR162, MIR604 og GA21 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0271). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × MIR162 × MIR604 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to eller tre af transformationsbegivenhederne Bt11, MIR162, MIR604 og GA21 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0271).

| — | Beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af en genetisk modificeret nellike (Dianthus caryophyllus L., linje SHD-27531-4) (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0272). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 8. juni 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af en genetisk modificeret nellike (Dianthus caryophyllus L., linje SHD-27531-4) (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0272).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af genetisk modificerede frø af majs MON 810 til dyrkning (P8_TA(2016)0388). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om forlængelse af tilladelsen til markedsføring af genetisk modificerede frø af majs MON 810 til dyrkning (P8_TA(2016)0388).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter af genetisk modificeret majs MON 810 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0389). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter af genetisk modificeret majs MON 810 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0389).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs Bt11 til dyrkning (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0386). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs Bt11 til dyrkning (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0386).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs 1507 til dyrkning (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0387). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om markedsføring af genetisk modificerede frø af majs 1507 til dyrkning (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0387).

| — | Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0390). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 6. oktober 2016 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld 281-24-236 × 3006-210-23 × MON 88913 (Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0390).

| — | Beslutning af 5. april 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af transformationsbegivenhederne Bt11, 59122, MIR604, 1507 og GA21, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0123). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 5. april 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret Bt11 × 59122 × MIR604 × 1507 × GA21-majs, og genetisk modificeret majs, der kombinerer to, tre eller fire af transformationsbegivenhederne Bt11, 59122, MIR604, 1507 og GA21, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0123).

| — | Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs DAS-40278-9, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0215). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret majs DAS-40278-9, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0215).

| — | Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld GHB119 (BCS-GHØØ5-8), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0214). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 17. maj 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret bomuld GHB119 (BCS-GHØØ5-8), i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0214).

| — | Beslutning af 13. september 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne DAS-68416-4, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0341). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 13. september 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne DAS-68416-4, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0341).

| — | Beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne FG72 × A5547-127, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0377). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne FG72 × A5547-127, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0377).

| — | Beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne DAS-44406-6, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0378). |
| --- | --- |

—

Beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Kommissionens gennemførelsesafgørelse om tilladelse til markedsføring af produkter, der indeholder, består af eller er fremstillet af genetisk modificeret sojabønne DAS-44406-6, i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1829/2003 om genetisk modificerede fødevarer og foderstoffer (Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0378).

(5)  Bilag G — medlemsstaternes bemærkninger og svar fra GMO-panelet: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2013-01002

(6)  Som ovenfor.

(7)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT%20comment%20MON 80332%20x%20MS8%20x%20RF3_v2.pdf

(8)  https://link.springer.com/article/10.1007%2Fs00267-015-0589-7

(9)  EFSA's konklusion om peerevalueringen af vurderingen af pesticidrisikoen ved aktivstoffet glyphosat. EFSA journal 2015, 13 (11):4302: http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2015.4302/epdf

(10)  https://www.ncbi.nlm.nih.gov/pmc/articles/PMC3955666

(11)  https://www.testbiotech.org/sites/default/files/TBT%20Background%20 Soybean%20305423%20x%2040-3-2.pdf

(12)  https://www.omicsonline.org/open-access/detection-of-glyphosate-in-malformed-piglets-2161-0525.1000230.php?aid=27562

(13)  EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1.

(14)  EUT L 67 af 12.3.2015, s. 6.

(15)  Bilag G — medlemsstaternes bemærkninger og svar fra GMO-panelet: http://registerofquestions.efsa.europa.eu/roqFrontend/questionLoader?question=EFSA-Q-2013-01002

(16)  https://www.bmgf.gv.at/cms/home/attachments/3/0/9/CH1060/CMS1215778250501/osrimportban_gt73,ms8xrf3_2011_(nicht_zu_versenden_).pdf, s. 4.

(17)  https://link.springer.com/chapter/10.1007/978-94-007-7796-5_12

(18)  Bl.a. i åbningstalen til Europa-Parlamentets plenarmøde, der er medtaget i de politiske retningslinjer for den næste Europa-Kommission (Strasbourg, den 15. juli 2014), eller i talen om Unionens tilstand i 2016 (Strasbourg, den 14. september 2016).

(19)  EUT C 355 af 20.10.2017, s. 165.

(20)  EFT L 31 af 1.2.2002, s. 1.

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/139 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/139

---

P8_TA(2017)0401

Debatoplæg om fremtiden for EU's finanser

Europa-Parlamentets beslutning af 24. oktober 2017 om oplægget om fremtiden for EU's finanser (2017/2742(RSP))

(2018/C 346/20)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 311, 312 og 323 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 311, 312 og 323 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (1), særlig artikel 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (1), særlig artikel 2,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. juli 2016 om forberedelse af revisionen af den flerårige finansielle ramme 2014-2020 efter valget: Parlamentets input forud for Kommissionens forslag (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. juli 2016 om forberedelse af revisionen af den flerårige finansielle ramme 2014-2020 efter valget: Parlamentets input forud for Kommissionens forslag (3),

| — | der henviser til Kommissionens oplæg af 28. juni 2017 om fremtiden for EU's finanser, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens oplæg af 28. juni 2017 om fremtiden for EU's finanser,

| — | der henviser til Kommissionens udtalelse af 4. juli 2017 om oplægget om fremtiden for EU's finanser, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens udtalelse af 4. juli 2017 om oplægget om fremtiden for EU's finanser,

| — | der henviser til sin beslutning af 16. februar 2017 om budgetmæssig kapacitet for euroområdet (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. februar 2017 om budgetmæssig kapacitet for euroområdet (4),

| — | der henviser til forslag til beslutning fra Budgetudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til beslutning fra Budgetudvalget,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2,

| 1. | er af den overbevisning, at der ikke kan finde en drøftelse sted om den fremtidige finansiering af Den Europæiske Union, uden at de indhøstede erfaringer fra tidligere flerårige finansielle rammer (FFR'er), og navnlig FFR'en for 2014-2020, tages med i betragtning; påpeger de alvorlige mangler i den nuværende FFR, der blev strakt til det yderste for at stille de nødvendige ressourcer til rådighed, således at Unionen kunne tackle en række alvorlige kriser og nye udfordringer og finansiere sine nye politiske prioriteter; understreger, at Parlamentet er overbevist om, at den nuværende FFR's lave niveau vil vise sig at være utilstrækkeligt til at matche Unionens faktiske behov og politiske ambitioner; |
| --- | --- |

1.

| 2. | glæder sig over Kommissionens fremlæggelse af oplægget om fremtiden for EU's finanser; bemærker, at Kommissionen omsætter de fem scenarier for den fremtidige model for Den Europæiske Union til budgetmæssige termer, som det fremgår af dens hvidbog om Europas fremtid fra marts 2017, samtidig med at den adresserer en række af EU-budgettets grundlæggende karakteristika og principper; er enigt i den foreslåede metode og er positiv over for Kommissionens erklæring om, at den kommende FFR skal understøttes af en klar vision for Europas prioriteter; mener, at dette dokument indeholder en klar struktur for drøftelserne og åbner en hårdt tiltrængt politisk debat om retningen for, formålet med og omfanget af EU's budget i lyset af Unionens grundlæggende mål og fremtidige udfordringer; opfordrer medlemsstaterne til at høre borgerne og til at påtage sig en aktiv og konstruktiv rolle med at fastlægge deres vision for EU-budgettets fremtid; |
| --- | --- |

2.

| 3. | beklager imidlertid det forhold, at fire ud af de fem fremlagte scenarier (»Uændret kurs«, »Samarbejdet nedtrappes«, »Nogle samarbejder mere« og »Radikal omlægning«) betyder en reel nedtoning af Unionens ambitioner og forudser en reduktion af to af EU's mangeårige politikker og hjørnestene i det europæiske projekt, der er nedfældet i traktaterne — den fælles landbrugspolitik og samhørighedspolitikken; fremhæver sit mangeårige synspunkt om, at yderligere politiske prioriteter bør kobles sammen med ekstra finansielle midler og ikke bør finansieres på bekostning af eksisterende EU-politikker; finder, at det femte scenarie (»Samarbejdet optrappes betydeligt«) udgør et positivt og konstruktiv udgangspunkt for den igangværende debat om fremtiden for EU's finanser og dermed for den fremtidige model for Den Europæiske Union; tilskynder Kommissionen til at udvikle et scenarie, hvori der tages hensyn til Parlamentets henstillinger med henblik på at reagere på aktuelle og fremtidige udfordringer og på at fastlægge de nye prioriteter; |
| --- | --- |

3.

| 4. | minder om, at Unionen i henhold til artikel 311 i TEUF selv skal tilvejebringe de midler, der er nødvendige for at nå sine mål; mener, at manglerne i den nuværende FFR, omfanget af de nye prioriteter samt konsekvenserne af Det Forenede Kongeriges udtræden alle peger i samme retning: behovet for at bryde udgiftsloftet på 1 % af EU's bruttonationalindkomst (BNI) og dermed for i væsentlig grad at øge Unionens budget for at kunne imødegå de udfordringer, der ligger forude; modsætter sig i denne forbindelse et nominelt fald i omfanget af EU's budget i den næste flerårige finansielle ramme, og mener derfor, at den næste FFR bør fastsættes til mindst 1,23 % af EU's BNI; slår til lyd for en drøftelse af dette blandt medlemsstaterne; |
| --- | --- |

4.

| 5. | beklager den omstændighed, at EU's budget hovedsageligt finansieres af nationale bidrag baseret på BNI frem for af egentlige egne indtægter, som fastsat i EU-traktaterne; gentager sin tilslutning til en fuldt udbygget reform af EU-ordningen for egne indtægter, der har enkelhed, retfærdighed og gennemsigtighed som de styrende principper og er i overensstemmelse med anbefalingerne fra Gruppen på Højt Plan vedrørende Egne Indtægter; understreger, at en sådan ordning bør omfatte et velafbalanceret udvalg af nye egne indtægter til EU, som er sammensat med henblik på at støtte EU's politikmål, og som bør indføres gradvist for at tilvejebringe mere retfærdige og stabile EU-midler; fremhæver endvidere, at Det Forenede Kongeriges udtræden af Unionen giver mulighed for at sætte en stopper for alle rabatter; forventer, at Kommissionen forelægger ambitiøse lovgivningsmæssige forslag med dette for øje, og påpeger, at både udgifts- og indtægtssiden af den næste FFR vil blive behandlet som en samlet pakke i de kommende forhandlinger; |
| --- | --- |

5.

| 6. | er overbevist om, at indførelsen af nye egne indtægter for EU fortsat er den eneste mulighed for at sikre tilstrækkelig finansiering af den næste FFR på et niveau, der svarer til Unionens reelle behov og politiske ambitioner, medmindre Rådet enes om at forhøje de nationale bidrag til EU-budgettet betydeligt; forventer derfor, at Rådet tager et politisk standpunkt i denne sag, eftersom en de facto-blokering af enhver reform af EU's ordning for egne indtægter ikke længere er en mulighed; minder i denne forbindelse om, at rapporten fra Gruppen på Højt Plan vedrørende Egne Indtægter blev enstemmigt vedtaget af alle dens medlemmer, herunder de medlemmer, som Rådet havde udpeget; |
| --- | --- |

6.

| 7. | glæder sig over, at Kommissionen agter at udforme EU's fremtidige budget på grundlag af principperne om EU-merværdi, fokus på resultater, ansvarlighed, større fleksibilitet inden for en stabil ramme og forenklede regler, som det præsenteres i oplægget; |
| --- | --- |

7.

| 8. | understreger i denne forbindelse betydningen af en grundig evaluering af effektiviteten og virkningen af EU's nuværende politikker, programmer og instrumenter; imødeser i den forbindelse resultaterne af den igangværende udgiftsrevision og forventer, at de vil blive taget i betragtning ved udformningen af den flerårige finansielle ramme for perioden efter 2020; fremhæver navnlig behovet for på den ene side at sikre en vellykket gennemførelse af EU's meget overtegnede programmer og på den anden side at finde frem til årsagerne til underudnyttelsen; anser det for vigtigt at opnå synergier mellem EU-budgettet og de nationale budgetter og at tilvejebringe midler til at overvåge niveauet og resultaterne af udgifterne på nationalt plan og på EU-plan; |
| --- | --- |

8.

| 9. | erkender, at søgen efter europæisk merværdi er et grundlæggende spørgsmål, der skal ses på, og er enigt i, at EU's budget bl.a. bør anvendes som et redskab til at nå traktatens målsætninger og tilvejebringe europæiske offentlige goder; understreger imidlertid den mangesidede karakter af begrebet europæisk merværdi og dets mange forskellige fortolkninger og advarer mod ethvert forsøg på at bruge sin egen definition til at rejse tvivl om relevansen af EU's politikker og programmer ud fra rent kvantitative eller kortsigtede økonomiske betragtninger; mener, at der er en klar merværdi, når en indsats på europæisk plan:






  — | går ud over, hvad en national, regional eller lokal indsats kan (afsmittende virkning) |
| --- | --- | --- |

9.

—

går ud over, hvad en national, regional eller lokal indsats kan (afsmittende virkning)

| — | ansporer til foranstaltninger på nationalt, regionalt eller lokalt plan for at opfylde målsætninger i EU-traktaten, der ellers ikke ville blive gennemført |
| --- | --- |

—

ansporer til foranstaltninger på nationalt, regionalt eller lokalt plan for at opfylde målsætninger i EU-traktaten, der ellers ikke ville blive gennemført

| — | støtter foranstaltninger, der kun kan finansieres ved at samle ressourcerne på EU-plan på grund af deres meget store finansieringsbehov, eller |
| --- | --- |

—

støtter foranstaltninger, der kun kan finansieres ved at samle ressourcerne på EU-plan på grund af deres meget store finansieringsbehov, eller

| — | bidrager til at skabe og støtte fred og stabilitet i og udenfor EU's naboskabsområde; |
| --- | --- |

—

bidrager til at skabe og støtte fred og stabilitet i og udenfor EU's naboskabsområde;

opfordrer Kommissionen til at videreudvikle begrebet europæisk merværdi under hensyntagen til særlige territoriale forhold; opfordrer Kommissionen til at foreslå passende resultatindikatorer til dette formål;

| 10. | mener, at strukturen i den kommende FFR bør gøre EU's budget mere læsevenligt og forståeligt for EU-borgerne og give mulighed for en mere overskuelig præsentation af alle EU's udgiftsområder; minder samtidig om behovet for at fremme både kontinuitet i planlægningen og fleksibilitet inden for udgiftsområderne; mener, at den overordnede FFR-struktur bør afspejle den politiske debat om de vigtigste søjler i og retningen for EU's udgifter, herunder bæredygtig udvikling, vækst og innovation, klimaforandringer, solidaritet, sikkerhed og forsvar; er derfor af den overbevisning, at der er behov for en justering af de nuværende udgiftsområder i FFR; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mener, at EU's budget skal være gennemsigtigt og demokratisk; minder på ny om sit resolutte engagement i princippet om EU-budgettets enhed, og stiller spørgsmålstegn ved nødvendigheden og merværdien af at oprette yderligere instrumenter uden for FFR; gentager sit mangeårige synspunkt om, at Den Europæiske Udviklingsfond såvel som andre instrumenter uden for FFR bør integreres i EU's budget; understreger, at denne integration bør indebære, at disse instrumenters respektive rammebeløb lægges oven i de nuværende FFR-lofter for ikke at bringe finansieringen af andre EU-politikker og -programmer i fare; |
| --- | --- |

11.

| 12. | påpeger, at budgetmyndigheden efter at have opbrugt alle disponible margener har godkendt en betydelig anvendelse af fleksibilitetsbestemmelserne og de særlige instrumenter, der indgår i FFR-forordningen, for at sikre de ekstra bevillinger, der har været nødvendige for at sætte ind over for kriser eller til at finansiere nye politiske prioriteter under den nuværende FFR; understreger, at der i forbindelse med midtvejsrevisionen af FFR blev fjernet en række hindringer for fleksibilitetsmekanismerne under FFR for at give mulighed for større fleksibilitet under den nuværende finansielle ramme; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger i denne forbindelse, at den næste FFR fra begyndelsen bør have et passende niveau af fleksibilitet, der vil gøre det muligt for EU at reagere på uforudsete omstændigheder og finansiere skiftende politiske prioriteter; mener derfor, at fleksibilitetsbestemmelserne i FFR bør gøre det muligt uden begrænsninger at overføre alle uudnyttede margener og frigjorte bevillinger til kommende regnskabsår og lade budgetmyndigheden anvende disse midler til et hvilket som helst formål, der anses for nødvendigt, inden for rammerne af den årlige budgetprocedure; opfordrer desuden til en betydelig styrkelse af FFR's særlige instrumenter, som bør beregnes ud over betalingslofterne i FFR, både hvad angår forpligtelser og betalinger, samt til, at der oprettes en særskilt krisereserve, som bør give mulighed for straks at mobilisere midler i tilfælde af en nødsituation; |
| --- | --- |

13.

| 14. | slår til lyd for en reel og mærkbar forenkling af gennemførelsesreglerne for støttemodtagerne og en mindskelse af den administrative byrde; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at indkredse og fjerne overlapninger mellem de instrumenter, der indgår EU-budgettet, som forfølger ensartede mål og finansierer ensartede foranstaltninger; er imidlertid af den opfattelse, at en sådan forenkling ikke bør føre til, at tilskud erstattes af finansielle instrumenter, og ikke må føre til en sektoropdeling af EU's programmer og politikker, men bør sikre en tværgående tilgang med komplementaritet i centrum; opfordrer til en vidtrækkende harmonisering af reglerne med sigte på at skabe ét fælles regelsæt for alle EU's instrumenter; |
| --- | --- |

14.

| 15. | anerkender de finansielle instrumenters potentiale som en finansieringsform, der supplerer støtte og tilskud; advarer imidlertid om, at de ikke er hensigtsmæssige til alle typer af foranstaltninger og politikområder, da ikke alle politikker udelukkende er markedsdrevne; opfordrer Kommissionen til at forenkle reglerne for anvendelse af finansielle instrumenter og til at fremme muligheden for at kombinere forskellige EU-midler under harmoniserede regler ved at skabe synergier og undgå enhver form for konkurrence mellem forskellige former for finansiering; giver udtryk for sin betænkelighed ved løsningsmodellen med én fælles fond, som skal integrere alle finansielle instrumenter på EU-plan og yde lån, garantier og instrumenter til risikodeling inden for forskellige politikområder, som præsenteret i oplægget, og vil undersøge dette forslag til bunds; |
| --- | --- |

15.

| 16. | gentager sit standpunkt om, at varigheden af den flerårige finansielle ramme bør tilpasses både Parlamentets og Kommissionens politiske cyklus og bør sikre langsigtet programmering; understreger i denne forbindelse, at FFR'ens varighed fuldt ud bør tage højde for behovet for mere langsigtet forudsigelighed i gennemførelsen af de programmer under de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESIF), som er under delt forvaltning, og som ikke kan fungere uden den stabilitet, der ligger i et engagement af mindst syv års varighed; foreslår derfor, at den næste FFR bør aftales for en periode på 5+5 år med en obligatorisk midtvejsrevision; |
| --- | --- |

16.

| 17. | noterer sig kommissionsformandens bekendtgørelse i hans tale om Unionens tilstand af et kommende forslag til en særlig budgetpost for euroområdet; opfordrer Kommissionen til at fremlægge flere og mere detaljerede oplysninger i denne henseende; minder om, at Parlamentet i sin beslutning af 16. februar 2017 opfordrer til en særlig budgetmæssig kapacitet for euroområdet, som bør være en del af EU-budgettet ud over de nuværende lofter i den flerårige finansielle ramme, og finansieres af euroområdet og de øvrige deltagende medlemmer via en indtægtskilde, der bør aftales mellem de deltagende medlemsstater, og betragtes som formålsbestemte indtægter og garantier; |
| --- | --- |

17.

| 18. | forventer, at Kommissionen vil fremlægge sine forslag både for den fremtidige FFR og for egne indtægter senest i maj 2018; erklærer sin hensigt om inden for rimelig tid at fremlægge sin egen holdning til alle dertil relaterede aspekter og forventer, at Parlamentets holdning vil blive integreret fuldt ud i de kommende forslag fra Kommissionen; |
| --- | --- |

18.

| 19. | erklærer sig parat til at indgå i en struktureret dialog med Kommissionen og Rådet med henblik på at nå frem til en endelig aftale om den næste FFR inden udgangen af indeværende valgperiode; er overbevist om, at en hurtig vedtagelse af FFR-forordningen vil muliggøre den efterfølgende vedtagelse af alle de sektorspecifikke retsakter i tide, så de nye programmer kan være på plads ved begyndelsen af den næste periode; fremhæver de skadelige virkninger af den forsinkede iværksættelse af programmerne under den nuværende FFR; opfordrer i denne forbindelse indtrængende Det Europæiske Råd til at anvende »passerellebestemmelsen« i artikel 312, stk. 2, i TEUF, som giver mulighed for afstemning ved kvalificeret flertal om FFR'en i Rådet; |
| --- | --- |

19.

| 20. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, de øvrige relevante institutioner og organer samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 884.

(2)  EUT C 373 af 20.12.2013, s. 1.

(3)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0309.

(4)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0050.

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/143 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/143

---

P8_TA(2017)0402

Legitime foranstaltninger til beskyttelse af whisteblowere, der handler i almenhedens interesse

Europa-Parlamentets beslutning af 24. oktober 2017 om legitime foranstaltninger til beskyttelse af whistleblowere, der handler i almenhedens interesse, når de afslører fortrolige oplysninger fra virksomheder og offentlige organer (2016/2224(INI))

(2018/C 346/21)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 2,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 11, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 11,

| — | der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention (EMRK), særlig dennes artikel 10, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske menneskerettighedskonvention (EMRK), særlig dennes artikel 10,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/943 af 8. juni 2016 om beskyttelse af fortrolig knowhow og fortrolige forretningsoplysninger (forretningshemmeligheder) mod ulovlig erhvervelse, brug og videregivelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/943 af 8. juni 2016 om beskyttelse af fortrolig knowhow og fortrolige forretningsoplysninger (forretningshemmeligheder) mod ulovlig erhvervelse, brug og videregivelse,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/30/EU af 12. juni 2013 om sikkerheden i forbindelse med offshore olie- og gasaktiviteter og om ændring af direktiv 2004/35/EF, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/30/EU af 12. juni 2013 om sikkerheden i forbindelse med offshore olie- og gasaktiviteter og om ændring af direktiv 2004/35/EF,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 596/2014 af 16. april 2014 om markedsmisbrug (forordningen om markedsmisbrug) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF og Kommissionens direktiv 2003/124/EF, 2003/125/EF og 2004/72/EF, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 596/2014 af 16. april 2014 om markedsmisbrug (forordningen om markedsmisbrug) og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/6/EF og Kommissionens direktiv 2003/124/EF, 2003/125/EF og 2004/72/EF,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 af 20. maj 2015 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF samt Kommissionens direktiv 2006/70/EF, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 af 20. maj 2015 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF samt Kommissionens direktiv 2006/70/EF,

| — | der henviser til sin beslutning af 25. november 2015 om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. november 2015 om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning (1),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. juli 2016 om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning (TAXE 2) (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. juli 2016 om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning (TAXE 2) (2),

| — | der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2013 om organiseret kriminalitet, korruption og hvidvaskning af penge: henstillinger om foranstaltninger og initiativer (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2013 om organiseret kriminalitet, korruption og hvidvaskning af penge: henstillinger om foranstaltninger og initiativer (3),

| — | der henviser til beslutning 1729 (2010) fra Europarådets Parlamentariske Forsamling om beskyttelse af whistleblowere, |
| --- | --- |

—

der henviser til beslutning 1729 (2010) fra Europarådets Parlamentariske Forsamling om beskyttelse af whistleblowere,

| — | der henviser til beslutning 2060 (2015) fra Europarådets Parlamentariske Forsamling om beskyttelse af whistleblowere, |
| --- | --- |

—

der henviser til beslutning 2060 (2015) fra Europarådets Parlamentariske Forsamling om beskyttelse af whistleblowere,

| — | der henviser til sin beslutning af 16. december 2015 med henstillinger til Kommissionen om større gennemsigtighed, samordning og konvergens i EU's selskabsbeskatningspolitik (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 16. december 2015 med henstillinger til Kommissionen om større gennemsigtighed, samordning og konvergens i EU's selskabsbeskatningspolitik (4),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. juni 2011 om bekæmpelse af korruption i EU (COM(2011)0308), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 6. juni 2011 om bekæmpelse af korruption i EU (COM(2011)0308),

| — | der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 5. juli 2016 om yderligere foranstaltninger for at øge gennemsigtigheden på skatteområdet og bekæmpe skatteunddragelse og skatteundgåelse (COM(2016)0451), |
| --- | --- |

—

der henviser til meddelelse fra Kommissionen af 5. juli 2016 om yderligere foranstaltninger for at øge gennemsigtigheden på skatteområdet og bekæmpe skatteunddragelse og skatteundgåelse (COM(2016)0451),

| — | der henviser til G20's handlingsplan til bekæmpelse af korruption og navnlig vejledningen om regler til beskyttelse af whistleblowere, |
| --- | --- |

—

der henviser til G20's handlingsplan til bekæmpelse af korruption og navnlig vejledningen om regler til beskyttelse af whistleblowere,

| — | der henviser til OECD's rapport fra marts 2016 med titlen »Committing to effective whistle-blower protection«, |
| --- | --- |

—

der henviser til OECD's rapport fra marts 2016 med titlen »Committing to effective whistle-blower protection«,

| — | der henviser til Den Europæiske Ombudsmands afgørelse, som afslutter hendes undersøgelse på eget initiativ OI/1/2014/PMC om »whistleblowing«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Ombudsmands afgørelse, som afslutter hendes undersøgelse på eget initiativ OI/1/2014/PMC om »whistleblowing«,

| — | der henviser til rekommandation CM/Rec(2014)7 af 30. april 2014 fra Europarådets Ministerkomité om beskyttelse af whistleblowere, samt til dens relevante korte vejledning fra januar 2015 til brug for gennemførelse af en national ramme, |
| --- | --- |

—

der henviser til rekommandation CM/Rec(2014)7 af 30. april 2014 fra Europarådets Ministerkomité om beskyttelse af whistleblowere, samt til dens relevante korte vejledning fra januar 2015 til brug for gennemførelse af en national ramme,

| — | der henviser til resolution 2171 (2017) af 27. juni 2017 vedtaget af Europarådets Parlamentariske Forsamling, hvorved nationale parlamenter opfordres til at anerkende en ret til rapportering, |
| --- | --- |

—

der henviser til resolution 2171 (2017) af 27. juni 2017 vedtaget af Europarådets Parlamentariske Forsamling, hvorved nationale parlamenter opfordres til at anerkende en ret til rapportering,

| — | der henviser til princip 4 i OECD's henstilling om forbedring af etisk adfærd inden for det offentlige, |
| --- | --- |

—

der henviser til princip 4 i OECD's henstilling om forbedring af etisk adfærd inden for det offentlige,

| — | der henviser til OECD's konvention om bekæmpelse af bestikkelse af udenlandske tjenestemænd i forbindelse med internationale forretningstransaktioner, |
| --- | --- |

—

der henviser til OECD's konvention om bekæmpelse af bestikkelse af udenlandske tjenestemænd i forbindelse med internationale forretningstransaktioner,

| — | der henviser til sin beslutning af 14. februar 2017 om whistlebloweres rolle for beskyttelsen af EU's finansielle interesser (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. februar 2017 om whistlebloweres rolle for beskyttelsen af EU's finansielle interesser (5),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkningen fra Retsudvalget og udtalelser fra Økonomi- og Valutaudvalget, Budgetkontroludvalget, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Kultur- og Uddannelsesudvalget, Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A8-0295/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkningen fra Retsudvalget og udtalelser fra Økonomi- og Valutaudvalget, Budgetkontroludvalget, Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed, Kultur- og Uddannelsesudvalget, Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og Udvalget om Konstitutionelle Anliggender (A8-0295/2017),

| A. | der henviser til, at Den Europæiske Union har en målsætning om at fremme demokratiet og retsstatsprincippet og derfor garanterer borgernes ytringsfrihed; der henviser til, at whistleblowing er et grundlæggende aspekt af ytrings- og informationsfriheden, der er nedfældet i chartret om Den Europæiske Unions grundlæggende rettigheder; overholdelsen og gennemførelsen heraf garanteres af EU; der henviser til, at EU fremmer arbejdstagernes beskyttelse og forbedring af arbejdsvilkårene; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Den Europæiske Union har en målsætning om at fremme demokratiet og retsstatsprincippet og derfor garanterer borgernes ytringsfrihed; der henviser til, at whistleblowing er et grundlæggende aspekt af ytrings- og informationsfriheden, der er nedfældet i chartret om Den Europæiske Unions grundlæggende rettigheder; overholdelsen og gennemførelsen heraf garanteres af EU; der henviser til, at EU fremmer arbejdstagernes beskyttelse og forbedring af arbejdsvilkårene;

| B. | der henviser til, at Den Europæiske Union bidrager til styrkelse af det internationale samarbejde om bekæmpelse af korruption med fuld overholdelse af principperne i folkeretten, af menneskerettighederne og retsstatsprincippet, såvel som af enhver stats suverænitet; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Den Europæiske Union bidrager til styrkelse af det internationale samarbejde om bekæmpelse af korruption med fuld overholdelse af principperne i folkeretten, af menneskerettighederne og retsstatsprincippet, såvel som af enhver stats suverænitet;

| C. | der henviser til, at Den Europæiske Union i henhold til artikel 67, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) har kompetence med hensyn til den fælles europæiske politik for asyl; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Den Europæiske Union i henhold til artikel 67, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) har kompetence med hensyn til den fælles europæiske politik for asyl;

| D. | der henviser til, at gennemsigtighed og aktivt medborgerskab indgår i de udviklingstendenser og udfordringer, som de demokratiske samfund skal forholde sig til i det XXI århundrede; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at gennemsigtighed og aktivt medborgerskab indgår i de udviklingstendenser og udfordringer, som de demokratiske samfund skal forholde sig til i det XXI århundrede;

| E. | der henviser til, at vi siden økonomi-, gælds- og finanskrisen har været vidne til en bølge af foranstaltninger til bekæmpelse af skatteunddragelse og -undgåelse på internationalt plan; der henviser til, at der for at modvirke uregelmæssigheder er behov for større gennemsigtighed i forbindelse med finansielle tjenesteydelser, og at der i nogle medlemsstater allerede er erfaringer med centrale registre til indberetning af faktiske eller mulige overtrædelser af finansielle tilsynsregler; der henviser til De Forenede Nationers konvention mod korruption, der blev vedtaget i 2003 (6); der henviser til, at Europa-Parlamentet i kølvandet på disse afsløringer har oprettet to særlige udvalg og et undersøgelsesudvalg; der henviser til, at det allerede i adskillige beslutninger har slået til lyd for beskyttelse af whistleblowere (7); der henviser til, at de allerede aftalte initiativer med henblik på at styrke den internationale udveksling af skatteoplysninger har været til stor hjælp, og at der i forbindelse med de forskellige skatterelaterede lækager er afsløret store mængder af vigtige oplysninger om uregelmæssigheder, som ellers ikke ville være kommet frem; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at vi siden økonomi-, gælds- og finanskrisen har været vidne til en bølge af foranstaltninger til bekæmpelse af skatteunddragelse og -undgåelse på internationalt plan; der henviser til, at der for at modvirke uregelmæssigheder er behov for større gennemsigtighed i forbindelse med finansielle tjenesteydelser, og at der i nogle medlemsstater allerede er erfaringer med centrale registre til indberetning af faktiske eller mulige overtrædelser af finansielle tilsynsregler; der henviser til De Forenede Nationers konvention mod korruption, der blev vedtaget i 2003 (6); der henviser til, at Europa-Parlamentet i kølvandet på disse afsløringer har oprettet to særlige udvalg og et undersøgelsesudvalg; der henviser til, at det allerede i adskillige beslutninger har slået til lyd for beskyttelse af whistleblowere (7); der henviser til, at de allerede aftalte initiativer med henblik på at styrke den internationale udveksling af skatteoplysninger har været til stor hjælp, og at der i forbindelse med de forskellige skatterelaterede lækager er afsløret store mængder af vigtige oplysninger om uregelmæssigheder, som ellers ikke ville være kommet frem;

| F. | der henviser til, at whistleblowere spiller en vigtig rolle i at rapportere ulovlig eller upassende adfærd, der underminerer almenvellet og funktionen af vores samfund, og at de for at gøre det giver arbejdsgivere, offentlige myndigheder eller offentligheden direkte oplysninger om en sådan adfærd, der underminerer almenvellet; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at whistleblowere spiller en vigtig rolle i at rapportere ulovlig eller upassende adfærd, der underminerer almenvellet og funktionen af vores samfund, og at de for at gøre det giver arbejdsgivere, offentlige myndigheder eller offentligheden direkte oplysninger om en sådan adfærd, der underminerer almenvellet;

| G. | der henviser til, at de hermed spiller en væsentlig rolle i at hjælpe medlemsstaterne og EU's institutioner og organer med at forebygge og tackle, blandt andre, alle overtrædelser af integritetsprincippet og magtmisbrug, der truer eller krænker folkesundhed og sikkerhed, finansiel integritet, økonomien, menneskerettigheder, miljøet eller retsstatsprincipperne, stigende arbejdsløshed, begrænser eller forvrænger fair konkurrence og undergraver borgernes tillid til demokratiske institutioner og processer på EU-lovgivnings- og nationalt niveau; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at de hermed spiller en væsentlig rolle i at hjælpe medlemsstaterne og EU's institutioner og organer med at forebygge og tackle, blandt andre, alle overtrædelser af integritetsprincippet og magtmisbrug, der truer eller krænker folkesundhed og sikkerhed, finansiel integritet, økonomien, menneskerettigheder, miljøet eller retsstatsprincipperne, stigende arbejdsløshed, begrænser eller forvrænger fair konkurrence og undergraver borgernes tillid til demokratiske institutioner og processer på EU-lovgivnings- og nationalt niveau;

| H. | der henviser til, at korruptionen i dag er et af de alvorligste problemer, som EU står over for, da den kan forhindre regeringerne i at beskytte befolkningen, arbejdstagerne, retsstaten og økonomien og resultere i en forringelse af de offentlige institutioner og tjenesteydelser, den økonomiske vækst og konkurrenceevnen på forskellige områder og i et tab af tillid til offentlige og private institutioners og virksomheders gennemsigtighed og demokratiske ansvarlighed; der henviser til, at korruption anslås at koste EU's økonomi 120 mia. EUR om året eller 1 % af EU's BNP; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at korruptionen i dag er et af de alvorligste problemer, som EU står over for, da den kan forhindre regeringerne i at beskytte befolkningen, arbejdstagerne, retsstaten og økonomien og resultere i en forringelse af de offentlige institutioner og tjenesteydelser, den økonomiske vækst og konkurrenceevnen på forskellige områder og i et tab af tillid til offentlige og private institutioners og virksomheders gennemsigtighed og demokratiske ansvarlighed; der henviser til, at korruption anslås at koste EU's økonomi 120 mia. EUR om året eller 1 % af EU's BNP;

| I. | der henviser til, at de globale bestræbelser på bekæmpelse af korruption hidtil hovedsageligt har haft fokus på uregelmæssigheder i den offentlige sektor, men at lækager i den senere tid har fremhævet den rolle, som finansielle institutioner, finansielle rådgivere og andre private virksomheder spiller med hensyn til at lette korruption; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at de globale bestræbelser på bekæmpelse af korruption hidtil hovedsageligt har haft fokus på uregelmæssigheder i den offentlige sektor, men at lækager i den senere tid har fremhævet den rolle, som finansielle institutioner, finansielle rådgivere og andre private virksomheder spiller med hensyn til at lette korruption;

| J. | der henviser til, at en række højt profilerede sager om whistleblowere har vist, at whistleblowing gør offentligheden og de politiske myndigheder opmærksom på information, der har interesse for offentligheden, såsom ulovlig eller upassende adfærd og andre alvorlige uregelmæssigheder; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at en række højt profilerede sager om whistleblowere har vist, at whistleblowing gør offentligheden og de politiske myndigheder opmærksom på information, der har interesse for offentligheden, såsom ulovlig eller upassende adfærd og andre alvorlige uregelmæssigheder;

| K. | der henviser til, at sikring af fortrolighed bidrager til at skabe mere effektive kanaler til indberetning af svig, bestikkelse eller andre overtrædelser, og der henviser til, at dårlig forvaltning af fortrolige oplysninger i lyset af de følsomme oplysninger kan føre til uønsket lækage og en krænkelse af EU's og medlemsstaternes almene interesse; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at sikring af fortrolighed bidrager til at skabe mere effektive kanaler til indberetning af svig, bestikkelse eller andre overtrædelser, og der henviser til, at dårlig forvaltning af fortrolige oplysninger i lyset af de følsomme oplysninger kan føre til uønsket lækage og en krænkelse af EU's og medlemsstaternes almene interesse;

| L. | der henviser til, at indførelsen af offentlige registre over de egentlige ejere af investeringsselskaber og lignende juridiske arrangementer samt andre gennemsigtighedsforanstaltninger for investeringsinstrumenter måske kan være med til at modvirke de uregelmæssigheder, som whistleblowere typisk reagerer på; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at indførelsen af offentlige registre over de egentlige ejere af investeringsselskaber og lignende juridiske arrangementer samt andre gennemsigtighedsforanstaltninger for investeringsinstrumenter måske kan være med til at modvirke de uregelmæssigheder, som whistleblowere typisk reagerer på;

| M. | der henviser til, at sikring af fortroligheden af whistlebloweres identitet og de oplysninger, de afslører, bidrager til at skabe mere effektive kanaler for indberetning af svig, bestikkelse, uregelmæssigheder, forseelser og andre alvorlige overtrædelser, og der henviser til, at dårlig forvaltning af fortrolige oplysninger i lyset af de følsomme oplysninger kan føre til uønsket lækage og en krænkelse af almenheden inden for EU; der henviser til, at beskyttelse af whistleblowere i den offentlige sektor kan gøre det lettere at opdage misbrug af offentlige midler, svig og andre former for grænseoverskridende korruption i forbindelse med nationale eller EU's interesser; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at sikring af fortroligheden af whistlebloweres identitet og de oplysninger, de afslører, bidrager til at skabe mere effektive kanaler for indberetning af svig, bestikkelse, uregelmæssigheder, forseelser og andre alvorlige overtrædelser, og der henviser til, at dårlig forvaltning af fortrolige oplysninger i lyset af de følsomme oplysninger kan føre til uønsket lækage og en krænkelse af almenheden inden for EU; der henviser til, at beskyttelse af whistleblowere i den offentlige sektor kan gøre det lettere at opdage misbrug af offentlige midler, svig og andre former for grænseoverskridende korruption i forbindelse med nationale eller EU's interesser;

| N. | der henviser til, at det er beklageligt, at de eksisterende kanaler for indgivelse af formelle klager over forseelser i multinationale selskaber sjældent resulterer i, at uregelmæssigheder straffes konkret; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at det er beklageligt, at de eksisterende kanaler for indgivelse af formelle klager over forseelser i multinationale selskaber sjældent resulterer i, at uregelmæssigheder straffes konkret;

| O. | der henviser til, at whistleblowing har vist sig at være nyttig på en række områder, både i de offentlige og den private sektorer, såsom folkesundhed, beskatning, miljø, forbrugerbeskyttelse, bekæmpelse af korruption og diskrimination og opretholdelse af sociale rettigheder; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at whistleblowing har vist sig at være nyttig på en række områder, både i de offentlige og den private sektorer, såsom folkesundhed, beskatning, miljø, forbrugerbeskyttelse, bekæmpelse af korruption og diskrimination og opretholdelse af sociale rettigheder;

| P. | der henviser til, at tilfældet skal være velafgrænset i lyset af arten af de udøvede funktioner, forholdets eller de identificerede risicis alvor; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at tilfældet skal være velafgrænset i lyset af arten af de udøvede funktioner, forholdets eller de identificerede risicis alvor;

| Q. | der henviser til, at det er afgørende vigtigt ikke at krydse barrieren mellem angiveri og whistleblowing; der henviser til, at der ikke er tale om at vide alt om alle, men om at afgrænse det, der udgør manglende indsats mod trusler mod demokratiet; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at det er afgørende vigtigt ikke at krydse barrieren mellem angiveri og whistleblowing; der henviser til, at der ikke er tale om at vide alt om alle, men om at afgrænse det, der udgør manglende indsats mod trusler mod demokratiet;

| R. | der henviser til, at whistleblowere i mange tilfælde bliver udsat for repressalier, intimidering, eller pressionsforsøg, som har til formål at forhindre dem i eller afskrække dem fra at foretage en indberetning eller at straffe dem som følge af en indberetning; der henviser til, at sådant pres ofte især udøves på arbejdspladser, hvor whistleblowere, som har afsløret oplysninger i almenhedens interesse, inden for rammerne af deres ansættelsesforhold kan stå svagere over for arbejdsgiverne; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at whistleblowere i mange tilfælde bliver udsat for repressalier, intimidering, eller pressionsforsøg, som har til formål at forhindre dem i eller afskrække dem fra at foretage en indberetning eller at straffe dem som følge af en indberetning; der henviser til, at sådant pres ofte især udøves på arbejdspladser, hvor whistleblowere, som har afsløret oplysninger i almenhedens interesse, inden for rammerne af deres ansættelsesforhold kan stå svagere over for arbejdsgiverne;

| S. | der henviser til, at der ofte udtrykkes alvorlig bekymring over risikoen for, at whistleblowere, der handler i almenhedens interesse, udsættes for fjendtlighed, chikane, intimidering og udstødelse på deres arbejdsplads, mister deres job og får vanskeligt ved at finde ny beskæftigelse og ofte også udsættes for alvorlige trusler mod deres familiemedlemmer og kolleger; der henviser til, at risikoen for repressalier kan have afskrækkende virkning på whistleblowere, hvilket er til skade for almenhedens interesser; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at der ofte udtrykkes alvorlig bekymring over risikoen for, at whistleblowere, der handler i almenhedens interesse, udsættes for fjendtlighed, chikane, intimidering og udstødelse på deres arbejdsplads, mister deres job og får vanskeligt ved at finde ny beskæftigelse og ofte også udsættes for alvorlige trusler mod deres familiemedlemmer og kolleger; der henviser til, at risikoen for repressalier kan have afskrækkende virkning på whistleblowere, hvilket er til skade for almenhedens interesser;

| T. | der henviser til, at beskyttelsen af whistleblowere bør garanteres ved lov og fremmes i hele EU, både i den offentlige og den private sektor, forudsat at de handler på baggrund af rimelige formodninger; der henviser til, at en sådan beskyttelse bør være afbalanceret og sikre fuld respekt for de grundlæggende og juridiske rettigheder hos de personer, som rapporterne omhandler; der henviser til, at en sådan beskyttelse bør gælde for undersøgende journalister, der fortsat er udsatte i forbindelse med videregivelse af følsomme oplysninger og beskytte whistleblowere på baggrund af fortroligheden om deres kilder; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at beskyttelsen af whistleblowere bør garanteres ved lov og fremmes i hele EU, både i den offentlige og den private sektor, forudsat at de handler på baggrund af rimelige formodninger; der henviser til, at en sådan beskyttelse bør være afbalanceret og sikre fuld respekt for de grundlæggende og juridiske rettigheder hos de personer, som rapporterne omhandler; der henviser til, at en sådan beskyttelse bør gælde for undersøgende journalister, der fortsat er udsatte i forbindelse med videregivelse af følsomme oplysninger og beskytte whistleblowere på baggrund af fortroligheden om deres kilder;

| U. | der henviser til, at whistleblowere ikke er sikret passende beskyttelse i en række medlemsstater, mens flere andre medlemsstater har indført avancerede beskyttelsesprogrammer, der dog ofte mangler sammenhæng og derfor tilbyder et utilstrækkeligt beskyttelsesniveau; der henviser til, at dette resulterer i en fragmenteret beskyttelse af whistleblowere i Europa, hvilket medfører vanskeligheder for dem, når de ønsker at kende deres rettigheder og indberetningsmuligheder, samt retsusikkerhed, navnlig i grænseoverskridende situationer; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at whistleblowere ikke er sikret passende beskyttelse i en række medlemsstater, mens flere andre medlemsstater har indført avancerede beskyttelsesprogrammer, der dog ofte mangler sammenhæng og derfor tilbyder et utilstrækkeligt beskyttelsesniveau; der henviser til, at dette resulterer i en fragmenteret beskyttelse af whistleblowere i Europa, hvilket medfører vanskeligheder for dem, når de ønsker at kende deres rettigheder og indberetningsmuligheder, samt retsusikkerhed, navnlig i grænseoverskridende situationer;

| V. | der henviser til, at Den Europæiske Ombudsmand har en klar kompetence til at undersøge klager fra EU-borgere over fejl eller forsømmelser i EU-institutionerne, men ikke i sig selv spiller nogen rolle i forbindelse med beskyttelsen af whistleblowere; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at Den Europæiske Ombudsmand har en klar kompetence til at undersøge klager fra EU-borgere over fejl eller forsømmelser i EU-institutionerne, men ikke i sig selv spiller nogen rolle i forbindelse med beskyttelsen af whistleblowere;

| W. | der henviser til, at whistleblowing meget ofte ikke er begrænset til økonomiske og finansielle anliggender; der henviser til, at manglen på passende beskyttelse kan afholde potentielle whistleblowere fra at indberette embedsmisbrug for at undgå risikoen for repressalier og/eller gengældelse; der henviser til, at OECD har rapporteret, at 86 % af alle virksomheder i 2015 havde en mekanisme til indberetning af formodede alvorlige tilfælde af uregelmæssigheder i virksomheder, men at over en tredjedel af dem ikke havde en nedskrevet politik om at beskytte whistleblowere mod repressalier eller ikke vidste, om der fandtes en sådan politik; der henviser til, at adskillige whistleblowere, som har afsløret økonomiske og finansielle forseelser, uregelmæssigheder eller ulovlige aktiviteter, er blevet udsat for forfølgelse; der henviser til, at personer, der i almenhedens interesse indberetter eller offentliggør oplysninger, samt deres familiemedlemmer og kolleger, ofte udsættes for repressalier, der eksempelvis kan føre til tab af deres karriere; der henviser til, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol har en veletableret retspraksis hvad angår whistleblowere, men at beskyttelsen af whistleblowere bør være garanteret ved lov; der henviser til, at Den Europæiske Unions charter for grundlæggende rettigheder sikrer ytringsfriheden og retten til god forvaltning; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at whistleblowing meget ofte ikke er begrænset til økonomiske og finansielle anliggender; der henviser til, at manglen på passende beskyttelse kan afholde potentielle whistleblowere fra at indberette embedsmisbrug for at undgå risikoen for repressalier og/eller gengældelse; der henviser til, at OECD har rapporteret, at 86 % af alle virksomheder i 2015 havde en mekanisme til indberetning af formodede alvorlige tilfælde af uregelmæssigheder i virksomheder, men at over en tredjedel af dem ikke havde en nedskrevet politik om at beskytte whistleblowere mod repressalier eller ikke vidste, om der fandtes en sådan politik; der henviser til, at adskillige whistleblowere, som har afsløret økonomiske og finansielle forseelser, uregelmæssigheder eller ulovlige aktiviteter, er blevet udsat for forfølgelse; der henviser til, at personer, der i almenhedens interesse indberetter eller offentliggør oplysninger, samt deres familiemedlemmer og kolleger, ofte udsættes for repressalier, der eksempelvis kan føre til tab af deres karriere; der henviser til, at Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol har en veletableret retspraksis hvad angår whistleblowere, men at beskyttelsen af whistleblowere bør være garanteret ved lov; der henviser til, at Den Europæiske Unions charter for grundlæggende rettigheder sikrer ytringsfriheden og retten til god forvaltning;

| X. | der henviser til, at beskyttelsen af whistleblowere i Den Europæiske Union ikke bør begrænses til de europæiske sager, men også bør gælde for internationale sager; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at beskyttelsen af whistleblowere i Den Europæiske Union ikke bør begrænses til de europæiske sager, men også bør gælde for internationale sager;

| Y. | der henviser til nødvendigheden af at fremme et arbejdsmiljø, hvor folk føler, at de trygt kan give udtryk for bekymring over potentielle uregelmæssigheder såsom mangler, embedsmisbrug, misforvaltning, svig og andre ulovligheder; der påpeger, at det er yderst vigtigt at fremme den rette kultur, hvor folk kan rejse spørgsmål uden frygt for repressalier, der kan påvirke deres nuværende og fremtidige beskæftigelse; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til nødvendigheden af at fremme et arbejdsmiljø, hvor folk føler, at de trygt kan give udtryk for bekymring over potentielle uregelmæssigheder såsom mangler, embedsmisbrug, misforvaltning, svig og andre ulovligheder; der påpeger, at det er yderst vigtigt at fremme den rette kultur, hvor folk kan rejse spørgsmål uden frygt for repressalier, der kan påvirke deres nuværende og fremtidige beskæftigelse;

| Z. | der henviser til, at arbejdstagere i mange jurisdiktioner, og navnlig i den private sektor, er underlagt forpligtelser om fortrolighed med hensyn til bestemte oplysninger, med den mulige konsekvens, at whistleblowere kan risikere disciplinære sanktioner som følge af at have foretaget indberetninger uden for deres ansættelsesforhold; |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at arbejdstagere i mange jurisdiktioner, og navnlig i den private sektor, er underlagt forpligtelser om fortrolighed med hensyn til bestemte oplysninger, med den mulige konsekvens, at whistleblowere kan risikere disciplinære sanktioner som følge af at have foretaget indberetninger uden for deres ansættelsesforhold;

| AA. | der henviser til, at mere end en tredjedel af de organisationer, som har en rapporteringsmekanisme, ifølge en undersøgelse fra OECD ikke har eller ikke er blevet underrettet om en skriftlig politik om at beskytte whistleblowere, som foretager indberetninger, mod repressalier; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at mere end en tredjedel af de organisationer, som har en rapporteringsmekanisme, ifølge en undersøgelse fra OECD ikke har eller ikke er blevet underrettet om en skriftlig politik om at beskytte whistleblowere, som foretager indberetninger, mod repressalier;

| AB. | der henviser til, at selv om EU-lovgivningen allerede indeholder visse regler, der beskytter whistleblowere mod nogle former for repressalier på forskellige områder, har Kommissionen endnu ikke foreslået passende lovgivningsmæssige foranstaltninger med henblik på en effektiv og ensartet beskyttelse af whistleblowere og deres rettigheder i EU; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at selv om EU-lovgivningen allerede indeholder visse regler, der beskytter whistleblowere mod nogle former for repressalier på forskellige områder, har Kommissionen endnu ikke foreslået passende lovgivningsmæssige foranstaltninger med henblik på en effektiv og ensartet beskyttelse af whistleblowere og deres rettigheder i EU;

| AC. | der henviser til, at alle EU-institutionerne siden den 1. januar 2014 er forpligtet til at indføre interne regler for beskyttelse af whistleblowere, som er tjenestemænd i EU-institutionerne, i henhold til artikel 22a, 22b og 22c i personalevedtægten; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at alle EU-institutionerne siden den 1. januar 2014 er forpligtet til at indføre interne regler for beskyttelse af whistleblowere, som er tjenestemænd i EU-institutionerne, i henhold til artikel 22a, 22b og 22c i personalevedtægten;

| AD. | der henviser til, at Europa-Parlamentet i flere omgange har gjort sig til talsmand for at beskytte whistleblowere horisontalt i EU; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at Europa-Parlamentet i flere omgange har gjort sig til talsmand for at beskytte whistleblowere horisontalt i EU;

| AE. | der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2013 om organiseret kriminalitet, korruption og hvidvaskning af penge: henstillinger vedrørende foranstaltninger og initiativer, der bør træffes, sin beslutning af 25. november 2015 om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning, sin beslutning af 16. december 2015 med henstillinger til Kommissionen om større gennemsigtighed, samordning og konvergens i EU's selskabsbeskatningspolitik samt til sin beslutning af 14. februar 2017 om whistlebloweres rolle i beskyttelsen af EU's finansielle interesser, opfordrer Europa-Parlamentet Kommissionen til at forelægge et lovgivningsforslag til at indføre et effektivt og omfattende europæisk program til beskyttelse af whistleblowere, der beskytter dem, der indberetter formodet svig eller ulovlig aktivitet til skade for offentlighedens interesse eller Den Europæiske Unions finansielle interesser; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til sin beslutning af 23. oktober 2013 om organiseret kriminalitet, korruption og hvidvaskning af penge: henstillinger vedrørende foranstaltninger og initiativer, der bør træffes, sin beslutning af 25. november 2015 om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning, sin beslutning af 16. december 2015 med henstillinger til Kommissionen om større gennemsigtighed, samordning og konvergens i EU's selskabsbeskatningspolitik samt til sin beslutning af 14. februar 2017 om whistlebloweres rolle i beskyttelsen af EU's finansielle interesser, opfordrer Europa-Parlamentet Kommissionen til at forelægge et lovgivningsforslag til at indføre et effektivt og omfattende europæisk program til beskyttelse af whistleblowere, der beskytter dem, der indberetter formodet svig eller ulovlig aktivitet til skade for offentlighedens interesse eller Den Europæiske Unions finansielle interesser;

| AF. | der henviser til, at enhver person fra et tredjeland, der er anerkendt som whistleblower af Den Europæiske Union eller en af dens medlemsstater, bør nyde godt af alle de beskyttelsesforanstaltninger, der gælder, hvis den pågældende i eller uden for sit hverv har fået kendskab til og har videregivet oplysninger om ulovlige handlinger eller tilfælde af spionage begået af enten et tredjeland eller en national eller multinational virksomhed, og som er til skade for en stat, en nation eller borgere i EU, og som uden de pågældendes vidende bringer et statsstyres integritet, den nationale sikkerhed eller kollektive eller individuelle frihedsrettigheder i fare; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at enhver person fra et tredjeland, der er anerkendt som whistleblower af Den Europæiske Union eller en af dens medlemsstater, bør nyde godt af alle de beskyttelsesforanstaltninger, der gælder, hvis den pågældende i eller uden for sit hverv har fået kendskab til og har videregivet oplysninger om ulovlige handlinger eller tilfælde af spionage begået af enten et tredjeland eller en national eller multinational virksomhed, og som er til skade for en stat, en nation eller borgere i EU, og som uden de pågældendes vidende bringer et statsstyres integritet, den nationale sikkerhed eller kollektive eller individuelle frihedsrettigheder i fare;

| AG. | der henviser til, at siden den 1. juli 2014 har næsten alle europæiske institutioner og agenturer indarbejdet, hvilket er obligatorisk, foranstaltninger til beskyttelse af whistleblowere i deres interne forretningsorden i overensstemmelse med til stk. 22, litra b) og c), i tjenestemandsvedtægten; |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at siden den 1. juli 2014 har næsten alle europæiske institutioner og agenturer indarbejdet, hvilket er obligatorisk, foranstaltninger til beskyttelse af whistleblowere i deres interne forretningsorden i overensstemmelse med til stk. 22, litra b) og c), i tjenestemandsvedtægten;

| AH. | der henviser til, at der nu foreligger veletablerede principper fra internationale organisationer som f.eks. Europarådet og OECD, samt fast retspraksis fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at der nu foreligger veletablerede principper fra internationale organisationer som f.eks. Europarådet og OECD, samt fast retspraksis fra Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol;

| AI. | der henviser til, at vigtigheden af beskyttelse af whistleblowere er anerkendt i alle vigtige internationale dokumenter om korruption, og at der er opstillet standarder for whistleblowing i De Forenede Nationers konvention mod korruption (UNCAC), Europarådets henstilling CM/Rec (2014) 7 og OECD’s henstilling fra 2009 om bekæmpelse af bestikkelse; |
| --- | --- |

AI.

der henviser til, at vigtigheden af beskyttelse af whistleblowere er anerkendt i alle vigtige internationale dokumenter om korruption, og at der er opstillet standarder for whistleblowing i De Forenede Nationers konvention mod korruption (UNCAC), Europarådets henstilling CM/Rec (2014) 7 og OECD’s henstilling fra 2009 om bekæmpelse af bestikkelse;

| AJ. | der henviser til, at det er af afgørende betydning, at der hurtigst muligt indføres en horisontal, omfattende ramme, som ved at fastsætte rettigheder og pligter effektivt beskytter whistleblowere i alle EU's medlemsstater samt EU-institutioner, myndigheder og organisationer; |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til, at det er af afgørende betydning, at der hurtigst muligt indføres en horisontal, omfattende ramme, som ved at fastsætte rettigheder og pligter effektivt beskytter whistleblowere i alle EU's medlemsstater samt EU-institutioner, myndigheder og organisationer;

Whistlebloweres rolle og behovet for at beskytte dem

| 1. | opfordrer Kommissionen til efter at have udført en vurdering af det relevante retsgrundlag, der sætter EU i stand til at træffe yderligere foranstaltninger, til inden udgangen af dette år at fremlægge et horisontalt lovgivningsmæssigt forslag tom oprettelse af en omfattende fælles lovgivningsmæssig ramme, som vil sikre et højt beskyttelsesniveau overalt i både den offentlige og den private sektor samt i de nationale og europæiske institutioner, herunder relevante nationale og europæiske organer, kontorer og agenturer, for whistleblowere i EU, under hensyntagen til den nationale kontekst og uden at medlemsstaternes mulighed for at træffe yderligere foranstaltninger begrænses; understreger, at der i dag findes flere forskellige mulige retsgrundlag, der sætter EU i stand til at handle på dette område; anmoder Kommissionen om at overveje disse for at forelægge et bredt sammenhængende og effektivt instrument; erindrer Kommissionen om den doktrin, der er udarbejdet af EU-domstolen gennem mangeårig retspraksis om begrebet om Unionens stiltiende beføjelser, der muliggør brugen af adskillige retsgrundlag; |
| --- | --- |

1.

| 2. | fremhæver den urimelige og foruroligende omstændighed, at borgere og journalister i stedet for at nyde juridisk beskyttelse udsættes for forfølgelse, når de offentliggør information i almenhedens interesse, herunder om mistanke om embedsmisbrug, forseelser, svindel eller forbudte aktiviteter, navnlig når der er tale om adfærd, der krænker EU's grundlæggende principper, eksempelvis skatteundgåelse, skatteunddragelse og hvidvaskning af penge; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mener, at internationale aftaler vedrørende finansielle tjenesteydelser, beskatning og konkurrence bør indeholde bestemmelser om beskyttelse af whistleblowere; |
| --- | --- |

3.

| 4. | fremhæver behovet for retssikkerhed i forbindelse med bestemmelserne om beskyttelse af whistleblowere, idet en fortsat mangel på klarhed og en fragmenteret tilgang afskrækker mulige whistleblowere fra at stå frem; påpeger derfor, at relevant EU-lovgivning bør fastsætte en klar procedure for korrekt håndtering af afsløringer og effektiv beskyttelse af whistleblowere; |
| --- | --- |

4.

| 5. | minder om, at alle fremtidig rammebestemmelser bør tage hensyn til de regler, rettigheder og pligter, der vedrører og har konsekvenser for ansættelsesforhold; understreger desuden, at dette bør ske i samråd med arbejdsmarkedets parter og i overensstemmelse med de kollektive overenskomster; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer til, at det i denne lovgivning sikres, at virksomheder, der udfører fuldt påviselige gengældelseshandlinger over for whistleblowere, ikke kan modtage EU-midler og ej heller indgå kontrakter med offentlige myndigheder; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer medlemsstaterne til at udvikle data, benchmarks og indikatorer for whistleblowerpolitikker inden for såvel den offentlige som den private sektor; |
| --- | --- |

7.

| 8. | opfordrer medlemsstaterne til at tage hensyn til artikel 33 i FN's konvention mod korruption, hvori whistlebloweres rolle i forebyggelsen af og kampen mod korruption understreges; |
| --- | --- |

8.

| 9. | beklager, at kun få medlemsstater har indført tilstrækkeligt fremskredne systemer til beskyttelse af whistleblowere; opfordrer de medlemsstater, som endnu ikke har gennemført sådanne systemer eller relevante principper i deres nationale lovgivning, til at gøre dette hurtigst muligt; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger behovet for, at der i undervisningsplanerne for handelsuddannelser og beslægtede fag bliver lagt større vægt på forretningsmoral; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer medlemsstaterne og EU-institutionerne til at fremme en kultur, der anerkender den vigtige rolle, whistleblowere spiller i samfundet, bl.a. ved hjælp af oplysningskampagner; opfordrer navnlig Kommissionen til at udarbejde en omfattende handlingsplan med henblik herpå; anser det for nødvendigt i den offentlige sektor og på arbejdspladserne at fremme en etisk kultur for at kaste lys over betydningen af, at der skabes opmærksomhed blandt arbejdstagerne om de eksisterende retlige rammer om whistleblowing, i samarbejde med fagforeningerne; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at overvåge medlemsstaternes bestemmelser om whistleblowere med henblik på at lette udvekslingen af bedste praksis, der vil bidrage til en mere effektiv beskyttelse af whistleblowere på nationalt plan; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte en omfattende plan med henblik på at imødegå overførsel af aktiver til lande uden for EU, hvor korrupte personers anonymitet kan opretholdes; |
| --- | --- |

13.

| 14. | forstår ved whistleblower enhver person, som rapporterer om eller afslører information, der er af almen interesse, herunder europæisk almen interesse, såsom en handling, som er ulovlig eller retsstridig, eller en handling, udgør en trussel eller påføre skade, som skader eller truer den almene interesse, normalt, men ikke kun, i forbindelse med sit ansættelsesforhold, det være sig i den offentlige eller den private sektor, inden for rammerne af et kontraktforhold eller i forbindelse med sine fagforenings- eller foreningsaktiviteter; understreger, at dette omfatter personer, der er uden for den traditionelle arbejdstager-arbejdsgiverforhold, såsom konsulenter, kontrahenter, praktikanter, volontører, studerende, arbejdstagere, midlertidigt ansatte, tidligere ansatte, der har dokumentation for sådanne handlinger og med formodede grunde til at mene, at de indberettede oplysninger er korrekte; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mener, at personer, som ikke er omfattet af det traditionelle arbejdsgiver-arbejdstager-forhold som f.eks. konsulenter, entreprenører, lærlinge, frivillige, studentermedhjælpere, midlertidigt og tidligere ansatte samt borgere bør have adgang til indberetningskanaler og passende beskyttelse, når de afslører oplysninger om en ulovlig eller fejlagtig handling, eller en handling, der er til skade for almenhedens interesse; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mener, at der er behov for en klar løsning for whistleblowere, der arbejder i EU-registrerede selskaber, men som er baseret uden for EU; |
| --- | --- |

16.

| 17. | mener, at oplysninger om en handling til skade for den almene interesse omfatter, men ikke begrænser sig til korruption, strafbare handlinger, brud på kontaktlige forpligtelser, rettergangsfejl, embedsmisbrug, interessekonflikter, uberettiget brug af offentlige midler, misbrug af beføjelser, ulovlige finansielle strømme, trusler mod miljøet, sundheden, den offentlige sikkerhed, den nationale og globale sikkerhed og beskyttelsen af privatlivets fred og personoplysninger, skatteundgåelse, forbrugerrettigheder, overgreb mod arbejdstagerrettigheder samt andre sociale rettigheder og krænkelser af menneskerettighederne og grundlæggende frihedsrettigheder samt retsstaten og forsøg på at dække over sådanne handlinger; |
| --- | --- |

17.

| 18. | mener, at den almene interesse bør gå forud for den private eller økonomiske værdi af de afslørede oplysninger, og at det bør være muligt at afsløre oplysninger om alvorlige trusler mod den almene interesse, selv når den er retligt beskyttet; mener imidlertid, at særlige procedurer bør finde anvendelse på oplysninger, der omfatter overholdelse af faglig etik og klassificerede oplysninger, der er relateret til nationens sikkerhed og forsvar; mener, at der i sådanne tilfælde bør rapporten gøres til en kompetent myndighed; |
| --- | --- |

18.

| 19. | understreger, at der altid skal sikres en effektiv beskyttelse af whistleblowere, også selv om afsløringen ikke vedrører ulovlige handlinger, når der afsløres oplysninger med det formål at forhindre mulige skader på almenhedens interesser; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger behovet for, at medlemsstaterne overholder Europarådets rekommandation om beskyttelse af whistleblowere; |
| --- | --- |

20.

| 21. | fremhæver, at whistleblowere i de seneste år til stadighed har vist sig at spille en vigtig rolle ved afsløringen af handlinger, der er til alvorlig skade for den almene interesse, at de bidrager til demokrati, gennemsigtighed i politik og økonomi, offentlig information, og at de bør anerkendes som nødvendige for at forbygge ulovlige handlinger; understreger, at de har vist sig at være en væsentlig kilde for undersøgende journalistik og for en uafhængig presse; minder om, at garantien for fortroligheden for kilder er afgørende for opretholdelsen af pressefriheden; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at journalisters ret til ikke at afsløre en kildes identitet beskyttes effektivt; er af den opfattelse, at journalister også er sårbare og derfor bør nyde beskyttelse; |
| --- | --- |

21.

| 22. | bemærker, at flere medlemsstater i de seneste år har taget skridt til at styrke whistlebloweres rettigheder; beklager imidlertid, at whistleblowere fortsat udsættes for civil- og strafferetlig retsforfølgning i flere medlemsstater, navnlig når de eksisterende muligheder for at forsvare, støtte og beskytte dem er utilstrækkelige eller ineffektive; påpeger desuden, at forskelle mellem medlemsstaterne fører til retsusikkerhed, forumshopping og risiko for en uretfærdig behandling; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mener, at manglen på passende beskyttelse af whistleblowere har negativ indvirkning på beskyttelsen af EU's finansielle interesser; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mener, at gennemførelsen af omfattende juridiske bestemmelser vedrørende beskyttelse af whistleblowere ansporer til en kultur, hvor man tør stå frem, og at whistleblowere bør forfremmes som belønning for godt samfundssind; opfordrer derfor indtrængende medlemsstaterne og EU-institutionerne til at fremme den positive rolle, som whistleblowere spiller, samt informere om de alvorlige bekymringer vedrørende deres ofte sårbare og forsvarsløse stilling, navnlig ved hjælp af oplysnings- og beskyttelseskampagner, kommunikation og uddannelsestiltag; opfordrer navnlig Kommissionen til at fremlægge en omfattende handlingsplan herom; opfordrer i denne forbindelse til lancering af en hjemmeside, hvor nyttige oplysninger om beskyttelse af whistleblowere bør publiceres, og hvor klager kan indsendes; understreger, at dette websted bør være let tilgængeligt for offentligheden, og at oplysningerne bør forblive anonyme; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer til, at der gøres en indsats for at ændre opfattelsen af whistleblowere i offentligheden, navnlig blandt politikere, arbejdsgivere og medier, ved at fremhæve deres positive rolle som tidlig varselsmekanisme og afskrækkelsesmiddel, som middel til at afsløre og forebygge misbrug og korruption og som en kontrolmekanisme til brug for det offentlige tilsyn med myndigheder og virksomheder; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer medlemslandene til at være proaktive med hensyn til at fremme en åben kultur på arbejdspladsen, uanset om denne er offentlig eller privat, noget, der giver organisationer mulighed for at operere med høje etiske standarder, som giver medarbejderne modet til at stå frem, og som derfor gør det muligt at gribe ind med henblik på at forebygge eller råde bod på trusler eller skader; |
| --- | --- |

26.

| 27. | tilskynder medlemsstaterne til regelmæssigt at vurdere effektiviteten af de foranstaltninger, som de iværksætter, idet der tages hensyn til offentlighedens holdninger til whistleblowing og whistleblowere, tværsektorielle undersøgelser af ledere med ansvar for at modtage og håndtere rapporter samt uafhængige undersøgelser af whistleblowing på forskellige arbejdspladser; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tilskynder de medlemsstater, der endnu ikke har indført lovgivning om whistleblowing, til at gøre det inden for en overskuelig fremtid, og opfordrer Kommissionen til at overveje at oprette en platform for udveksling af bedste praksis på dette område mellem medlemsstaterne, men også med tredjelande; |
| --- | --- |

28.

| 29. | understreger vigtigheden af forskning og udveksling af god praksis for at fremme en bedre beskyttelse af whistleblowere på europæisk plan; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer Den Europæiske Revisionsret og Den Europæiske Ombudsmand til hver især inden udgangen af 2017 at offentliggøre: særlige rapporter, der indeholder statistikker og en klar resultatliste af identificerede tilfælde af whistleblowing i de europæiske institutioner, virksomheder, foreninger, organisationer og andre organer, der er registreret i EU 2) de berørte institutioners opfølgning i forhold til de sager, der er afsløret på grundlag af Kommissionens gældende retningslinjer og bestemmelser 3) resultatet af hver undersøgelse som følge af de modtagne oplysninger fra whistleblowere, og 4) de foranstaltninger, der er planlagt i hvert enkelt tilfælde til beskyttelse af whistleblowere; |
| --- | --- |

30.

Indberetningsmekanisme

| 31. | bemærker, at fraværet af en klart identificerede beskyttelsesmidler og sikker indberetning samt den potentielt manglende opfølgning udgør en hindring for whistlebloweres aktiviteter, der kan afholde dem fra whistleblowing og påvirke et antal whistleblowere til ikke at udtale sig; er bekymret over de repressalier og det pres, som whistleblowere udsættes for, når de henvender sig til den forkerte person eller den forkerte enhed inden for deres organisation; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mener, at det er nødvendigt at etablere et sammenhængende, troværdigt og pålideligt system, som gør det muligt at foretage indberetninger til kompetente myndigheder både inden for og uden for organisationen; mener, at et sådant system ville lette vurderingen af troværdighed- og gyldighed af en rapport inden for dens rammer; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer Kommissionen til at undersøge et system, som gør det muligt at foretage whistleblowing både inden for og uden for organisationen; understreger, at der bør iværksættes retfærdige og rimelige procedurer, der sikrer fuld respekt for grundlæggende og lovmæssige rettigheder for både whistlebloweren og den påståede skadevolder; mener, at arbejdsgiverne bør tilskyndes til at indføre interne indberetningsprocedurer, og at der inden for hver enkelt organisation bør være en uafhængig og upartisk person, der er ansvarlig for at modtage indberetninger; mener, at arbejdstagerrepræsentanter bør inddrages i udvælgelsen af denne ansvarlige person; understreger, at modtageren af indberetningen bør give passende opfølgning af hver rapport, der modtages, og informere whistlebloweren om denne opfølgning inden for en rimelig tidsramme; |
| --- | --- |

33.

| 34. | mener, at de enkelte organisationer selv bør fastlægge klare rapporteringsveje, der gør det muligt for whistleblowere at rapportere om uregelmæssigheder inden for hans eller hendes organisation; understreger, at hver enkelt medarbejder bør informeres om den relevante rapporteringsprocedure, som bør sikre fortrolighed og en behandling af indberetningen inden for en rimelig tidsramme; understreger, at whistleblowere også fortsat skal kunne henvende sig til de relevante offentlige myndigheder, ikke-statslige organisationer eller medier, navnlig i mangel af et positivt svar fra organisationen, eller hvis rapporteringen internt eller til de kompetente myndigheder tydeligvis vil forringe effektiviteten af indberetningen, hvis informanten er i fare eller har et akut behov for at indberette oplysninger; |
| --- | --- |

34.

| 35. | minder om offentlighedens ret til at blive informeret om eventuelle forseelser, der underminerer offentlighedens interesse; understreger, at hvad dette angår bør det altid være muligt for en whistleblower at offentliggøre oplysninger om ulovlige eller uberettigede handlinger eller handlinger, der underminerer offentlighedens interesse; |
| --- | --- |

35.

| 36. | minder om sin beslutning af 14. februar 2017 om whistlebloweres rolle for beskyttelsen af EU's finansielle interesser, som også opfordrede EU's institutioner til i samarbejde med alle relevante nationale myndigheder at indføre og træffe alle nødvendige foranstaltninger til at beskytte fortroligheden af informationskilderne, og opfordrer derfor til, at der oprettes et kontrolleret websted, hvor der kan indgives klager på en helt fortrolig måde; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mener, at indberetning uden for organisationen, herunder direkte til offentligheden uden en forudgående intern fase ikke kan medføre, at indberetningen bliver ugyldig, at der sker retsforfølgning, eller at der gives afslag på beskyttelse; mener, at denne beskyttelse bør ydes uafhængigt af den valgte indberetningskanal og på baggrund af de afslørede oplysninger og det forhold, at whistlebloweren havde rimelige grunde til at tro, at det var sandt; |
| --- | --- |

37.

Beskyttelse i tilfælde af indberetning

| 38. | er foruroliget over de risici, som whistleblowere udsættes for på deres arbejdssted, og især over de direkte eller indirekte risici for repressalier fra deres arbejdsgiver og fra personer, der arbejder for eller handler på vegne af sidstnævnte; understreger, at disse repressalier hyppigst giver sig udslag i udelukkelse, i en forsinkelse eller bremsning af karriereforløbet eller ligefrem en afskedigelse, samt i tilfælde af psykisk chikane; understreger, at disse repressalier lægger en dæmper på whistlebloweres aktiviteter; mener, at det er nødvendigt at indføre beskyttelsesforanstaltninger mod repressalier; er af den opfattelse, at repressalier bør føre til straffeforanstaltninger og effektive sanktioner; understreger, at når en person er anerkendt som en whistleblower, bør der træffes foranstaltninger for at beskytte ham eller hende, for at sætte en stopper for eventuelle gengældelsesforanstaltninger mod ham eller hende, samt til at yde whistlebloweren fuld erstatning for den erstatning for de tab og skader, der er lidt; er af den opfattelse, at disse bestemmelser bør indgå i Kommissionens forslag til et horisontalt direktiv om beskyttelse af whistleblowere; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mener, at whistlebloweren bør have mulighed for foreløbig retsbeskyttelse for at forhindre repressalier som for eksempel afskedigelse, indtil der foreligger et officielt resultat af enhver administrativ, retlig eller anden procedure; |
| --- | --- |

39.

| 40. | understreger, at intet ansættelsesforhold bør begrænse en persons ret til ytringsfrihed, og at ingen bør udsættes for forskelsbehandling i forbindelse med udøvelsen af denne ret; |
| --- | --- |

40.

| 41. | minder om, at alle fremtidig lovrammer bør tage hensyn til de regler, rettigheder og pligter, der vedrører og har konsekvenser for ansættelsesforhold; understreger desuden, at dette bør ske med inddragelse af arbejdsmarkedets parter og under overholdelse af kollektive overenskomster; |
| --- | --- |

41.

| 42. | understreger, at whistleblowere og deres familiemedlemmer samt personer, der bistår dem, og hvis liv eller sikkerhed er i fare, skal have ret til ordentlig og effektiv beskyttelse af deres fysiske, moralske og sociale integritet og deres livsgrundlag ved at tildeles den højest mulige grad af fortrolighed; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mener, at disse beskyttelsesforanstaltninger også skal finde anvendelse, når whistlebloweren indberetter handlinger, der involverer medlemsstaterne; |
| --- | --- |

43.

| 44. | bemærker, at undersøgende journalister og den uafhængige presse udøver et ofte ensomt erhverv stillet over for de pres fra mange sider, som de kan blive udsat for, hvorfor det er vigtigt at beskytte dem mod enhver form for forsøg på intimidering; |
| --- | --- |

44.

| 45. | foreslår, at midlertidig lettelse indtil resultatet af civile retssager foreligger bør være tilgængelig for personer, der har været ofre for repressalier som følge af indberetning eller afsløring i det offentliges interesse, navnlig i sager om tab af beskæftigelse; |
| --- | --- |

45.

| 46. | fordømmer den praksis, der går ud på at give mundkurv på ved at iværksætte eller true med at iværksætte retsforfølgning over for whistleblowere — ikke med det formål at lade retten ske fyldest, men for at få de pågældende til at udøve selvcensur eller for at opnå et økonomisk, mentalt og psykisk sammenbrud; mener, at en sådan procedurefordrejning bør være underlagt straf og sanktioner; |
| --- | --- |

46.

| 47. | henviser til, at whistleblowere løber en risiko for straffe- og civilretlig retsforfølgning; understreger, at de ofte er den svageste part i retssager; mener derfor, at arbejdsgiveren i tilfælde af påståede gengældelsestiltag mod whistleblowere skal fremlægger beviser på, at disse tiltag ikke har forbindelse til whistleblowerens rapport; mener, at beskyttelsen af whistleblowere bør gives på grundlag af de afslørede oplysninger og ikke whistleblowerens hensigt; understreger imidlertid, at whistleblowere skal have indberettet oplysninger, som han eller hun mente, var sande; mener, at der bør gives garanti for fortrolighed under hele proceduren, og at whistleblowerens identitet ikke må afsløres uden den pågældendes samtykke; understreger, at afsløring af fortroligheden af identiteten uden whistleblowerens samtykke bør være underlagt strafferetslige konsekvenser og sanktioner; |
| --- | --- |

47.

| 48. | mener, at whistleblowere ikke bør kunne blive genstand for straffe- eller civilretlig forfølgelse eller for administrative eller disciplinære foranstaltninger på grund af indberetninger, de har foretaget; |
| --- | --- |

48.

| 49. | mener, at man ved at åbne mulighed for anonyme indberetninger kan sikre, at whistleblowere videregiver oplysninger, der ellers ikke vil blive indberettet; understreger i denne forbindelse, at der bør introduceres måder, der er tydeligt reguleret, til at indberette anonymt til den nationale eller europæiske uafhængige myndighed med ansvar for indsamling af rapporter, kontrol af deres troværdighed, opfølgning på det svar, der er givet, og gives vejledning til whistleblowere også i det digitale miljø, ved at de tilfælde, hvor anonym indberetning gælder, fastsættes præcist; understreger, at whistleblowerens identitet samt alle oplysninger, der gør det muligt at identificere den pågældende, ikke bør afsløres uden dennes samtykke; mener, at enhver tilsidesættelse af anonymitet bør gøres til genstand for sanktioner; |
| --- | --- |

49.

| 50. | understreger, at ingen bør miste retten til beskyttelse alene ud fra den begrundelse, at whistlebloweren har fejlbedømt de faktiske omstændigheder, eller at den formodede trussel mod den almene interesse ikke bliver en realitet, forudsat at den pågældende på indberetningstidspunktet har haft rimelig grund til at nære tillid til troværdigheden af sit udsagn; minder om, at de ansvarlige skal stilles til ansvar i tilfælde af falske beskyldninger og ikke nyde godt af den beskyttelse, der er ydet til whistleblowere; fremhæver, at enhver person, der lider skade, direkte eller indirekte, på grund af indberetning eller afsløring af unøjagtige eller vildledende oplysninger, bør tildeles retten til at anvende effektive retsmidler mod ondsindet eller misbrugt indberetning; |
| --- | --- |

50.

| 51. | minder om betydningen af at udarbejde retsakter, som forbyder enhver form for repressalier, uanset om det er passiv afskedigelse eller passive foranstaltninger; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at afholde sig fra at kriminalisere whistlebloweres handlinger, når de afslører oplysninger om ulovlige aktiviteter eller uregelmæssigheder eller aktiviteter som underminerer eller skader den offentlige interesse; |
| --- | --- |

51.

| 52. | minder om, at den eksisterende EU-lovgivning i mellemtiden bør anvendes både af EU's institutioner og medlemsstaterne og fortolkes således, at den yder whistleblowere, der handler i almenhedens interesse, den bedst mulige beskyttelse; fremhæver, at beskyttelse af whistleblowere allerede er blevet anerkendt som en vigtig mekanisme til at sikre en effektiv anvendelse af EU-lovgivningen; opfordrer derfor medlemsstaterne til at afholde sig fra at kriminalisere whistlebloweres handlinger, når de afslører oplysninger, der er i almenhedens interesse; |
| --- | --- |

52.

Støtte til whistleblowere

| 53. | understreger den rolle, som fagforeninger, fagforeninger og civilsamfundets organisationer spiller med hensyn til at støtte og hjælpe whistleblowere, når de forhandler inden for deres organisation; |
| --- | --- |

53.

| 54. | understeger, at whistleblowere, samt de personer, som bistår dem, ud over erhvervsbetingede risici udsættes for personlige, psykologiske, sociale og finansielle risici; mener, at, der bør sikres psykologisk bistand, når det er relevant, at der bør bevilges specialiseret retshjælp til whistleblowere, der anmoder herom og som mangler tilstrækkelige ressourcer, at social og finansiel støtte bør gives til dem, som giver udtryk for behørigt begrundede behov og som en retssikrende foranstaltning, hvis der anlægges civile søgsmål eller retssager mod en whistleblower, i overensstemmelse med national ret og praksis; tilføjer, at der bør ydes kompensation, uanset arten af den skade, som whistlebloweren har lidt, som følge af at udarbejde en rapport; |
| --- | --- |

54.

| 55. | henviser i denne forbindelse til den omstændighed, at Den Europæiske Ombudsmand i Parlamentet har oplyst, at hun er villig til at undersøge muligheden for at oprette et sådant organ inden for rammerne af ombudsmandsinstitutionen, og opfordrer Kommissionen til at undersøge mulighederne for at tildele Den Europæiske Ombudsmand, som allerede har kompetence til at undersøge klager over uregelmæssigheder inden for EU-institutionerne, disse opgaver; |
| --- | --- |

55.

| 56. | opfordrer medlemsstaterne og EU's institutioner til i samarbejde med alle relevante myndigheder at indføre og tage alle mulige fornødne foranstaltninger til beskyttelse af deres informationskilders fortrolighed med henblik på at imødegå enhver form for diskriminerende handlinger eller trusler samt at etablere gennemsigtige kanaler for indberetninger, oprette uafhængige nationale myndigheder og EU-myndigheder til at beskytte whistleblowere og overveje at tildele disse myndigheder særlige støttemidler; opfordrer også til oprettelse af en central europæisk myndighed til effektiv beskyttelse af whistleblowere og personer, der bistår dem i deres handlinger, baseret på modellen til beskyttelse af personoplysninger; |
| --- | --- |

56.

| 57. | opfordrer Kommissionen til at udvikle instrumenter, der fokuserer på beskyttelse mod uberettiget retsforfølgning, økonomiske sanktioner og diskrimination for at denne foranstaltning kan være effektiv; |
| --- | --- |

57.

| 58. | opfordrer medlemsstaterne til at etablere uafhængige instanser med tilstrækkelige budgetmidler, passende kompetencer og kvalificerede fagfolk med ansvar for at indsamle rapporter, kontrollere deres troværdighed, følge op på det svar, der er givet, og give vejledning til whistleblowere, navnlig i mangel af et positivt svar fra deres organisation samt rette dem mod passende finansiel støtte, navnlig i grænseoverskridende situationer eller i tilfælde, der direkte inddrager medlemsstaterne eller EU's institutioner; foreslår, at sidstnævnte offentliggør en årlig rapport om de modtagne indberetninger og deres behandling, samtidig med at fortrolighedskravet i det eventuelle løbende undersøgelser respekteres; |
| --- | --- |

58.

| 59. | understreger, at man bør overveje at gøre adgangen til oplysninger og fortrolig rådgivning gratis for personer, som overvejer at foretage en indberetning i almenhedens interesse eller afsløre ulovlige eller fejlagtige handlinger, der underminerer eller truer almenhedens interesse; bemærker, at strukturer, der kan levere sådanne oplysninger og sådan rådgivning, bør identificeres, og deres kontaktoplysninger stilles til rådighed for offentligheden; |
| --- | --- |

59.

| 60. | gentager, at det udover nydelsen af alle beskyttelsesforanstaltninger, der tilkommer whistleblowere, er uomgængeligt nødvendigt konkret at garantere disse whistleblowere modtagelse, ophold og sikkerhed i en medlemsstat, der ikke har nogen udleveringsaftale med det land, der har begået disse handlinger; opfordrer for så vidt angår tilfælde af eksisterende udleveringsaftaler mellem Den Europæiske Union og det beskyldte tredjeland Kommissionen til i medfør af artikel 67, stk. 2, i TEUF om europæisk asylpolitik at handle inden for sin kompetence og at træffe alle de sikkerhedsforanstaltninger, der er nødvendige i forhold til disse whistleblowere, som er særligt udsat for hårde repressalier i de lande, hvis ulovlige eller svigagtige fremgangsmåder de har afsløret; |
| --- | --- |

60.

| 61. | opfordrer Kommissionen til at foreslå oprettelse af et tilsvarende organ på EU-plan med tilstrækkelige budgetmidler, passende kompetence og passende speciale og ansvar for at koordinere medlemsstaternes aktiviteter, navnlig i sager på tværs af grænserne; mener, at dette organ ligeledes bør være i stand til at indsamle indberetninger, kontrollere troværdigheden heraf, udstede bindende anbefalinger og vejlede whistleblowere, når svaret fra whistleblowerens medlemsstat eller de nationale organer tydeligvis ikke er passende; foreslår, at sidstnævnte offentliggør en årlig rapport om de modtagne indberetninger og deres behandling, samtidig med at fortrolighedskravet i det eventuelle løbende undersøgelser respekteres; mener, at Den Europæiske Ombudsmands mandat kan udvides til at opfylde denne funktion; |
| --- | --- |

61.

| 62. | mener, at når en indberetning er blevet anerkendt som alvorlig, bør den lede til behørig efterforskning og følges op med passende foranstaltninger; understreger, at whistleblowere i løbet af undersøgelsen bør have mulighed for at afklare hans eller hendes klage og fremlægge yderligere oplysninger eller beviser; |
| --- | --- |

62.

| 63. | opfordrer medlemsstaterne til at udvikle data, benchmarks og indikatorer for whistleblower-politikker inden for den offentlige og den private sektor; |
| --- | --- |

63.

| 64. | opfordrer alle EU-institutionerne til at reagere på Ombudsmandens særberetning af 24. juli 2014, jf. artikel 22c i den nye tjenestemandsvedtægt, hvori alle EU-organer opfordres til at indføre etiske alarmmekanismer og retlige rammer for whistleblowing direkte baseret på Ombudsmandsinstitutionens interne regler; gentager sit tilsagn om at gøre dette; |
| --- | --- |

64.

| 65. | mener, at whistleblowere også bør have ret til at gennemse og kommentere resultatet af undersøgelsen, der er forbundet med deres afsløring; |
| --- | --- |

65.

| 66. | opfordrer EU-institutionerne og andre EU-organer til at gå foran med et godt eksempel ved straks at anvende Den Europæiske Ombudsmands retningslinjer; opfordrer Kommissionen til både for sit eget og for EU-agenturernes vedkommende fuldt ud at gennemføre dens egne retningslinjer for beskyttelse af whistleblowere i overensstemmelse med personalevedtægterne af 2012; opfordrer Kommissionen til at samarbejde effektivt og koordinere indsatsen for at beskytte whistleblowere med andre institutioner, herunder Den Europæiske Anklagemyndighed; |
| --- | --- |

66.

| 67. | påpeger behovet for et bedre fungerende system for indberetning af uredelig adfærd i virksomheder, som supplerer og forsøger at forbedre effektiviteten af de nuværende nationale kontaktpunkter for OECD's retningslinjer om multinationale selskaber; |
| --- | --- |

67.

| 68. | understreger, at efterforskningen af de spørgsmål, som whistleblowere rejser, bør gennemføres uafhængigt og inden for kortest mulig tid og også beskytte rettighederne for den enkelte, som kan være berørt af en offentliggørelse; fremhæver, at både whistlebloweren såvel som alle personer, der involveres i en afsløring, bør have mulighed for at fremlægge yderligere argumenter og beviser under hele undersøgelsen, og at de bør holdes underrettet om, hvordan offentliggørelsen håndteres; |
| --- | --- |

68.

| 69. | bifalder, at Kommissionen endelig har indført en whistleblowerkanal til at indberette eller afsløre oplysninger om konkurrence- og kartelaftaler, men understreger behovet for forenklede procedurer, og insisterer på, at der ikke bør være et alt for stort antal kanaler; |
| --- | --- |

69.

o

o o

| 70. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

70.

---

(1)  Vedtagne tekster af denne dato, P8_TA(2015)0408.

(2)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0310.

(3)  EUT C 208 af 10.6.2016, s. 89.

(4)  Vedtagne tekster af denne dato, P8_TA(2015)0457.

(5)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0022.

(6)  https://www.unodc.org/documents/brussels/UN_Convention_Against_Corruption.pdf

(7)  Se f.eks. Parlamentets beslutning af 6. juli 2016 om afgørelser i skattespørgsmål og andre foranstaltninger af lignende art eller med lignende virkning, og dets beslutning af 16. december 2015 med henstillinger til Kommissionen om større gennemsigtighed, samordning og konvergens i EU's selskabsbeskatningspolitik.

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/156 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/156

---

P8_TA(2017)0403

Mindsteindkomstpolitik som et redskab til bekæmpelse af fattigdom

Europa-Parlamentets beslutning af 24. oktober 2017 om mindsteindkomstpolitik som et redskab til bekæmpelse af fattigdom (2016/2270(INI))

(2018/C 346/22)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og artikel 4, 9, 14, 19, 151 og 153 i traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 3, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og artikel 4, 9, 14, 19, 151 og 153 i traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948 som bekræftet af verdenskonferencen om menneskerettigheder i 1993, navnlig artikel 3, 23 og 25, |
| --- | --- |

—

der henviser til verdenserklæringen om menneskerettigheder fra 1948 som bekræftet af verdenskonferencen om menneskerettigheder i 1993, navnlig artikel 3, 23 og 25,

| — | der henviser til EU's charter om grundlæggende rettigheder, og navnlig bestemmelserne om sociale rettigheder, især artikel 34, 35 og 36, som specifikt fastsætter retten til social bistand og retten til en bolig, retten til et højt sundhedsbeskyttelsesniveau og retten til adgang til tjenesteydelser af almen økonomisk interesse, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU's charter om grundlæggende rettigheder, og navnlig bestemmelserne om sociale rettigheder, især artikel 34, 35 og 36, som specifikt fastsætter retten til social bistand og retten til en bolig, retten til et højt sundhedsbeskyttelsesniveau og retten til adgang til tjenesteydelser af almen økonomisk interesse,

| — | der henviser til den europæiske socialpagt, navnlig artikel 1, 4, 6, 12, 14, 17, 19, 30 og 31, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske socialpagt, navnlig artikel 1, 4, 6, 12, 14, 17, 19, 30 og 31,

| — | der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) konvention nr. 29 og 105 om afskaffelse af tvangsarbejde, ILO-konvention nr. 102 om social sikring og ILO-henstilling nr. 202 om social mindstebeskyttelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Internationale Arbejdsorganisations (ILO) konvention nr. 29 og 105 om afskaffelse af tvangsarbejde, ILO-konvention nr. 102 om social sikring og ILO-henstilling nr. 202 om social mindstebeskyttelse,

| — | der henviser til ILO's dagsorden for anstændigt arbejde og til den globale jobpagt, der blev vedtaget ved global konsensus på Den Internationale Arbejdskonference den 19. juni 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til ILO's dagsorden for anstændigt arbejde og til den globale jobpagt, der blev vedtaget ved global konsensus på Den Internationale Arbejdskonference den 19. juni 2009,

| — | der henviser til EPSCO-Rådets konklusioner fra juni 2013, »Sociale investeringer i vækst og beskæftigelse«; |
| --- | --- |

—

der henviser til EPSCO-Rådets konklusioner fra juni 2013, »Sociale investeringer i vækst og beskæftigelse«;

| — | der henviser til Rådets henstilling 92/441/EØF af 24. juni 1992 om fælles kriterier i forbindelse med sikring af tilstrækkelige indtægter og ydelser fra socialbeskyttelsesordninger (1) (henstilling om en minimumsindkomst), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling 92/441/EØF af 24. juni 1992 om fælles kriterier i forbindelse med sikring af tilstrækkelige indtægter og ydelser fra socialbeskyttelsesordninger (1) (henstilling om en minimumsindkomst),

| — | der henviser til Rådets henstilling 92/442/EØF af 27. juli 1992 om overensstemmelse mellem målene og politikken for social beskyttelse (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling 92/442/EØF af 27. juli 1992 om overensstemmelse mellem målene og politikken for social beskyttelse (2),

| — | der henviser til Kommissionens henstilling 2013/112/EU af 20. februar 2013 med titlen »Investering i børn: Hvordan man bryder den onde cirkel for de socialt udsatte« (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling 2013/112/EU af 20. februar 2013 med titlen »Investering i børn: Hvordan man bryder den onde cirkel for de socialt udsatte« (3),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. februar 2013 med titlen »Sociale investeringer i vækst og samhørighed, herunder gennem anvendelse af Den Europæiske Socialfond 2014-2020« (COM(2013)0083) og det ledsagende dokument SWD(2013)0038, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. februar 2013 med titlen »Sociale investeringer i vækst og samhørighed, herunder gennem anvendelse af Den Europæiske Socialfond 2014-2020« (COM(2013)0083) og det ledsagende dokument SWD(2013)0038,

| — | der henviser til Kommissionens henstilling 2008/867/EF af 3. oktober 2008 om aktiv integration af mennesker, som er udstødt fra arbejdsmarkedet (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling 2008/867/EF af 3. oktober 2008 om aktiv integration af mennesker, som er udstødt fra arbejdsmarkedet (4),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen »Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 3. marts 2010 med titlen »Europa 2020: En strategi for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst« (COM(2010)2020),

| — | der henviser til Kommissionens forslag af 2. marts 2015 til Rådets afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (COM(2015)0098), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag af 2. marts 2015 til Rådets afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (COM(2015)0098),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. maj 2009 om den nye sociale dagsorden (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. maj 2009 om den nye sociale dagsorden (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2010 om mindsteindkomstens betydning for bekæmpelse af fattigdom og fremme af et samfund med plads til alle (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. oktober 2010 om mindsteindkomstens betydning for bekæmpelse af fattigdom og fremme af et samfund med plads til alle (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. november 2012 om en social investeringspagt — som svar på krisen (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. november 2012 om en social investeringspagt — som svar på krisen (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 24. november 2015 om begrænsning af uligheder med særligt fokus på børnefattigdom (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 24. november 2015 om begrænsning af uligheder med særligt fokus på børnefattigdom (8),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. april 2016 om opfyldelse af målet med hensyn til fattigdomsbekæmpelse på baggrund af de stigende udgifter for husholdningerne (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. april 2016 om opfyldelse af målet med hensyn til fattigdomsbekæmpelse på baggrund af de stigende udgifter for husholdningerne (9),

| — | der henviser til sin beslutning af 26. maj 2016 om fattigdom: et kønsperspektiv (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 26. maj 2016 om fattigdom: et kønsperspektiv (10),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. september 2016 om forslag til Rådets afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (11), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. september 2016 om forslag til Rådets afgørelse om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (11),

| — | der henviser til sin beslutning af 19. januar 2017 om en europæisk søjle for sociale rettigheder (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 19. januar 2017 om en europæisk søjle for sociale rettigheder (12),

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 15. juni 2011 om »Den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse: En europæisk ramme for social og territorial samhørighed«, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af 15. juni 2011 om »Den europæiske platform mod fattigdom og social udstødelse: En europæisk ramme for social og territorial samhørighed«,

| — | der henviser til udtalelse af 10. december 2013 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg med titlen »Europæisk mindsteindkomst og fattigdomsindikatorer«, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 10. december 2013 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg med titlen »Europæisk mindsteindkomst og fattigdomsindikatorer«,

| — | der henviser til undersøgelsen »Towards adequate and accessible minimum income schemes in Europe« (på vej mod tilstrækkelige og tilgængelige mindsteindkomstordninger i Europa), som blev offentliggjort i 2015 af European Minimum Income Network (det europæiske mindsteindkomstnetværk) (EMIN), |
| --- | --- |

—

der henviser til undersøgelsen »Towards adequate and accessible minimum income schemes in Europe« (på vej mod tilstrækkelige og tilgængelige mindsteindkomstordninger i Europa), som blev offentliggjort i 2015 af European Minimum Income Network (det europæiske mindsteindkomstnetværk) (EMIN),

| — | der henviser til Eurofounds rapport fra 2015 med titlen »Adgang til sociale ydelser — reduktion af manglende udnyttelse«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurofounds rapport fra 2015 med titlen »Adgang til sociale ydelser — reduktion af manglende udnyttelse«,

| — | der henviser til Eurofounds rapport fra 2017 om »Income inequalities and employment patterns in Europe before and after the Great Recession« (indkomstuligheder og beskæftigelsesmønstre i Europa før og efter den store recession), |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurofounds rapport fra 2017 om »Income inequalities and employment patterns in Europe before and after the Great Recession« (indkomstuligheder og beskæftigelsesmønstre i Europa før og efter den store recession),

| — | der henviser til udkastet til den endelige rapport fra Europa-Parlamentets Temaafdeling A med titlen »mindsteindkomstpolitikker i EU's medlemsstater«, der blev offentliggjort i sin endelige form i april 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkastet til den endelige rapport fra Europa-Parlamentets Temaafdeling A med titlen »mindsteindkomstpolitikker i EU's medlemsstater«, der blev offentliggjort i sin endelige form i april 2017,

| — | der henviser til rapporten med titlen »mindsteindkomstordningerne i Europa — en undersøgelse af de nationale politikker 2015«, der er udarbejdet for Europa-Kommissionen af The European Social Policy Network (ESPN) i 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten med titlen »mindsteindkomstordningerne i Europa — en undersøgelse af de nationale politikker 2015«, der er udarbejdet for Europa-Kommissionen af The European Social Policy Network (ESPN) i 2016,

| — | der henviser til forespørgsel til mundtlig besvarelse O-000087/2016 — B8-0710/2016 af 15. juni 2016 fremsat af Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender, |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til mundtlig besvarelse O-000087/2016 — B8-0710/2016 af 15. juni 2016 fremsat af Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender,

| — | der henviser til forespørgsel til skriftlig besvarelse P-001004/2016 af 2. februar 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til forespørgsel til skriftlig besvarelse P-001004/2016 af 2. februar 2016,

| — | der henviser til sin henstilling til Rådet af 7. juli 2016 om De Forenede Nationers Generalforsamlings 71. samling (13), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin henstilling til Rådet af 7. juli 2016 om De Forenede Nationers Generalforsamlings 71. samling (13),

| — | der henviser til Schumanerklæringen af 9. maj 1950, der opfordrede til »lige forbedrede levebetingelser for arbejdskraften«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Schumanerklæringen af 9. maj 1950, der opfordrede til »lige forbedrede levebetingelser for arbejdskraften«,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelse fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0292/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og udtalelse fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0292/2017),

| A. | der henviser til, at fattigdom og social udstødelse, hvis årsager og varighed ikke afhænger af viljen hos dem, der er udsat for dette, er krænkelser af den menneskelige værdighed og af de grundlæggende menneskerettigheder; der henviser til, at EU og dets medlemsstater i 2016 forpligtede sig til at reducere antallet af personer, der er truet af fattigdom og social udstødelse, med 20 millioner inden 2020; der henviser til, at fattigdom og social udstødelse ikke er et spørgsmål om den enkeltes ansvar og er nødt til at blive behandlet på en kollektiv måde; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at fattigdom og social udstødelse, hvis årsager og varighed ikke afhænger af viljen hos dem, der er udsat for dette, er krænkelser af den menneskelige værdighed og af de grundlæggende menneskerettigheder; der henviser til, at EU og dets medlemsstater i 2016 forpligtede sig til at reducere antallet af personer, der er truet af fattigdom og social udstødelse, med 20 millioner inden 2020; der henviser til, at fattigdom og social udstødelse ikke er et spørgsmål om den enkeltes ansvar og er nødt til at blive behandlet på en kollektiv måde;

| B. | der henviser til, at Europa er en af de rigeste regioner i verden, selv om de seneste data om indkomstfattigdom vidner om stadigt større fattigdom og alvorlige materielle afsavn i Europa samt voksende uligheder medlemsstaterne imellem; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Europa er en af de rigeste regioner i verden, selv om de seneste data om indkomstfattigdom vidner om stadigt større fattigdom og alvorlige materielle afsavn i Europa samt voksende uligheder medlemsstaterne imellem;

| C. | der henviser til, at en stærk økonomi med lav arbejdsløshed stadig er det mest effektive redskab til bekæmpelse af fattigdom; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at en stærk økonomi med lav arbejdsløshed stadig er det mest effektive redskab til bekæmpelse af fattigdom;

| D. | der henviser til, at indkomstfattigdom kun er en del af det overordnede begreb fattigdom, og at fattigdom derfor ikke kun vedrører materielle ressourcer, men også sociale ressourcer, navnlig uddannelse, sundhed og adgang til tjenesteydelser; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at indkomstfattigdom kun er en del af det overordnede begreb fattigdom, og at fattigdom derfor ikke kun vedrører materielle ressourcer, men også sociale ressourcer, navnlig uddannelse, sundhed og adgang til tjenesteydelser;

| E. | der henviser til, at udtrykket »relativ fattigdom« ikke siger noget om virkelig nød, men kun beskriver en persons indkomst i forhold til andres indkomst; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at udtrykket »relativ fattigdom« ikke siger noget om virkelig nød, men kun beskriver en persons indkomst i forhold til andres indkomst;

| F. | der henviser til, at tærsklen for risiko for fattigdom i henhold til den metode, der er udarbejdet af Eurostat, fastsættes til 60 % af den nationale ækvivalerede disponible medianindkomst (per husstand efter sociale overførselsbeløb); der henviser til, at denne procentdel set i lyset af de eksisterende forskelle mellem medlemsstaterne og de forskellige nationale socialpolitikker bør betragtes sammen med andre indikatorer såsom referencebudgetter; der henviser til, at indkomsten er en indirekte indikator for levestandard, og at et referencebudget afspejler forskellene i forbrugsmønstre og leveomkostninger i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at tærsklen for risiko for fattigdom i henhold til den metode, der er udarbejdet af Eurostat, fastsættes til 60 % af den nationale ækvivalerede disponible medianindkomst (per husstand efter sociale overførselsbeløb); der henviser til, at denne procentdel set i lyset af de eksisterende forskelle mellem medlemsstaterne og de forskellige nationale socialpolitikker bør betragtes sammen med andre indikatorer såsom referencebudgetter; der henviser til, at indkomsten er en indirekte indikator for levestandard, og at et referencebudget afspejler forskellene i forbrugsmønstre og leveomkostninger i medlemsstaterne;

| G. | der henviser til, at der skal sondres mellem »indkomstforskelle« og »fattigdom«; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at der skal sondres mellem »indkomstforskelle« og »fattigdom«;

| H. | der henviser til, at der ifølge Kommissionen (14) er 119 millioner mennesker i EU — omkring 25 % af den samlede befolkning — som lever med risiko for fattigdom og social udstødelse; der henviser til, at dette forhold i nogle medlemsstater er ledsaget af en vedvarende høj arbejdsløshedsprocent, og at denne situation navnlig påvirker unge, for hvem tallene er endnu mere alarmerende; der henviser til, at selv om antallet er svagt faldende, er der stadig flere mennesker, der er truet af fattigdom, end i 2008; der henviser til, at EU og medlemsstaterne er langt fra at nå Europa 2020-målet for fattigdom og social udstødelse, da niveauet fortsat ligger over dette mål; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der ifølge Kommissionen (14) er 119 millioner mennesker i EU — omkring 25 % af den samlede befolkning — som lever med risiko for fattigdom og social udstødelse; der henviser til, at dette forhold i nogle medlemsstater er ledsaget af en vedvarende høj arbejdsløshedsprocent, og at denne situation navnlig påvirker unge, for hvem tallene er endnu mere alarmerende; der henviser til, at selv om antallet er svagt faldende, er der stadig flere mennesker, der er truet af fattigdom, end i 2008; der henviser til, at EU og medlemsstaterne er langt fra at nå Europa 2020-målet for fattigdom og social udstødelse, da niveauet fortsat ligger over dette mål;

| I. | der henviser til, at de foreliggende data tyder på, at visse grupper såsom børn, kvinder, arbejdsløse, eneforsørgere og personer med handicap er særligt sårbare over for fattigdom, afsavn og social udstødelse; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at de foreliggende data tyder på, at visse grupper såsom børn, kvinder, arbejdsløse, eneforsørgere og personer med handicap er særligt sårbare over for fattigdom, afsavn og social udstødelse;

| J. | der henviser til, at fattigdom især rammer familier; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at fattigdom især rammer familier;

| K. | der henviser til, at en balance mellem familie- og arbejdsliv, navnlig for enlige forsørgere, er af afgørende betydning for at være i stand til at undslippe fattigdom; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at en balance mellem familie- og arbejdsliv, navnlig for enlige forsørgere, er af afgørende betydning for at være i stand til at undslippe fattigdom;

| L. | der henviser til, at der bør tages hensyn til behovet for at indarbejde foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse i alle relevante politikområder og i den forbindelse sikre universel adgang til offentlige tjenesteydelser, anstændigt arbejde og en indtægt, der sætter folk i stand til at leve et værdigt liv; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at der bør tages hensyn til behovet for at indarbejde foranstaltninger til forebyggelse og bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse i alle relevante politikområder og i den forbindelse sikre universel adgang til offentlige tjenesteydelser, anstændigt arbejde og en indtægt, der sætter folk i stand til at leve et værdigt liv;

| M. | der henviser til, at høj arbejdsløshed, fattigdom og ulighed ifølge Kommissionen fortsat udgør store problemer i nogle medlemsstater; der henviser til, at store indkomstforskelle ikke kun er skadelige for social samhørighed, men også udgør en hindring for bæredygtig økonomisk vækst, som anført af kommissær Marianne Thyssen; der henviser til, at følgerne af krisen ifølge Eurofound generelt har været mere mærkbare blandt personer med lavere indkomster og har skubbet indkomstulighederne opad i de europæiske samfund (15); |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at høj arbejdsløshed, fattigdom og ulighed ifølge Kommissionen fortsat udgør store problemer i nogle medlemsstater; der henviser til, at store indkomstforskelle ikke kun er skadelige for social samhørighed, men også udgør en hindring for bæredygtig økonomisk vækst, som anført af kommissær Marianne Thyssen; der henviser til, at følgerne af krisen ifølge Eurofound generelt har været mere mærkbare blandt personer med lavere indkomster og har skubbet indkomstulighederne opad i de europæiske samfund (15);

| N. | der henviser til, at hjemløshed udgør den mest ekstreme form for fattigdom og nød og er steget i de senere år i stort set alle medlemsstater og generelt mest i dem, der blev hårdest ramt af den økonomiske og finansielle krise; der henviser til, at ifølge FEANTSA, det europæiske forbund af nationale organisationer, der arbejder med hjemløse, udsættes omkring fire millioner mennesker i EU for hjemløshed hvert år, over 10,5 millioner husstande mangler alvorligt en bolig, og 22,3 millioner husstande står med for høje boligudgifter, hvilket vil sige, at de bruger mere end 40 % af deres disponible indkomst på boligudgifter; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at hjemløshed udgør den mest ekstreme form for fattigdom og nød og er steget i de senere år i stort set alle medlemsstater og generelt mest i dem, der blev hårdest ramt af den økonomiske og finansielle krise; der henviser til, at ifølge FEANTSA, det europæiske forbund af nationale organisationer, der arbejder med hjemløse, udsættes omkring fire millioner mennesker i EU for hjemløshed hvert år, over 10,5 millioner husstande mangler alvorligt en bolig, og 22,3 millioner husstande står med for høje boligudgifter, hvilket vil sige, at de bruger mere end 40 % af deres disponible indkomst på boligudgifter;

| O. | der henviser til, at den aktuelle situation kræver foranstaltninger til fremme af nationale mindsteindkomstordninger, således at alle personer, der ikke har en tilstrækkelig indkomst og opfylder specifikke betingelser for støtteberettigelse, sikres værdige levevilkår, samtidig med at den sociale inklusion og inklusionen på arbejdsmarkedet forbedres, og der garanteres lige muligheder for udøvelse af de grundlæggende rettigheder; der henviser til, at uddannelse, omfordeling via sociale overførsler og ydelser, en retfærdig skattepolitik og en sund beskæftigelsespolitik er vigtige faktorer i indsatsen for at reducere indkomstmæssige uligheder, nedbringe arbejdsløsheden og bekæmpe fattigdom; der henviser til, at det at have et anstændigt job beskytter en person mod risikoen for fattigdom og kan betragtes som et nødvendigt middel til social integration; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at den aktuelle situation kræver foranstaltninger til fremme af nationale mindsteindkomstordninger, således at alle personer, der ikke har en tilstrækkelig indkomst og opfylder specifikke betingelser for støtteberettigelse, sikres værdige levevilkår, samtidig med at den sociale inklusion og inklusionen på arbejdsmarkedet forbedres, og der garanteres lige muligheder for udøvelse af de grundlæggende rettigheder; der henviser til, at uddannelse, omfordeling via sociale overførsler og ydelser, en retfærdig skattepolitik og en sund beskæftigelsespolitik er vigtige faktorer i indsatsen for at reducere indkomstmæssige uligheder, nedbringe arbejdsløsheden og bekæmpe fattigdom; der henviser til, at det at have et anstændigt job beskytter en person mod risikoen for fattigdom og kan betragtes som et nødvendigt middel til social integration;

| P. | der henviser til, at mange mennesker i EU ifølge en oversigt udarbejdet af Eurofound ikke modtager de ydelser, de har ret til, herunder arbejdsrelaterede ydelser, f.eks. på grund af ydelsesordningernes eller ansøgningsprocedurernes kompleksitet, eller fordi de ikke er klar over, hvad de er berettiget til; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at mange mennesker i EU ifølge en oversigt udarbejdet af Eurofound ikke modtager de ydelser, de har ret til, herunder arbejdsrelaterede ydelser, f.eks. på grund af ydelsesordningernes eller ansøgningsprocedurernes kompleksitet, eller fordi de ikke er klar over, hvad de er berettiget til;

| Q. | der henviser til, at begrebet mindsteindkomst ikke må forveksles med begrebet mindsteløn, som er fastsat ved kollektive aftaler eller ved lov på nationalt plan; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at begrebet mindsteindkomst ikke må forveksles med begrebet mindsteløn, som er fastsat ved kollektive aftaler eller ved lov på nationalt plan;

| R. | der henviser til, at fastsættelsen af lønninger henhører under medlemsstaternes kompetence; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at fastsættelsen af lønninger henhører under medlemsstaternes kompetence;

| S. | der henviser til, at indførelse og styrkelse af ordninger for en tilstrækkelig mindsteindkomst i alle medlemsstater, med passende budgetmæssige, menneskelige og materielle ressourcer, tillige med aktive beskæftigelsespolitikker for mennesker, der er i stand til at arbejde, er en vigtig og effektiv foranstaltning til bekæmpelse af fattigdom og ulighed og bidrager til at sikre økonomisk og territorial samhørighed, beskytte den enkeltes grundlæggende rettigheder, sikre en balance mellem økonomiske og sociale målsætninger og fremme social integration og adgang til arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at indførelse og styrkelse af ordninger for en tilstrækkelig mindsteindkomst i alle medlemsstater, med passende budgetmæssige, menneskelige og materielle ressourcer, tillige med aktive beskæftigelsespolitikker for mennesker, der er i stand til at arbejde, er en vigtig og effektiv foranstaltning til bekæmpelse af fattigdom og ulighed og bidrager til at sikre økonomisk og territorial samhørighed, beskytte den enkeltes grundlæggende rettigheder, sikre en balance mellem økonomiske og sociale målsætninger og fremme social integration og adgang til arbejdsmarkedet;

| T. | der henviser til, at tilvejebringelsen og forvaltningen af de sociale sikringsordninger hører under medlemsstaternes kompetence, og ikke koordineres, men harmoniseres, af Unionen; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at tilvejebringelsen og forvaltningen af de sociale sikringsordninger hører under medlemsstaternes kompetence, og ikke koordineres, men harmoniseres, af Unionen;

| U. | der henviser til, at der ifølge Det Europæiske Sociale Observatorium allerede eksisterer forskellige former for indkomststøtte i 26 af EU's medlemsstater (16); |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at der ifølge Det Europæiske Sociale Observatorium allerede eksisterer forskellige former for indkomststøtte i 26 af EU's medlemsstater (16);

| V. | der henviser til, at der er store forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til politikker for mindsteindkomst, eftersom retten til et værdigt liv ikke betragtes som en universel og subjektiv ret i alle EU's medlemsstater; der henviser til, at der findes et højt niveau af manglende udnyttelse såvel som manglende koordinering mellem indkomststøtte, aktive arbejdsmarkedspolitikker og sociale ydelser; der henviser til, at mindsteindkomstordninger kun i få tilfælde er i stand til at løfte personer ud af fattigdom; |
| --- | --- |

V.

der henviser til, at der er store forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til politikker for mindsteindkomst, eftersom retten til et værdigt liv ikke betragtes som en universel og subjektiv ret i alle EU's medlemsstater; der henviser til, at der findes et højt niveau af manglende udnyttelse såvel som manglende koordinering mellem indkomststøtte, aktive arbejdsmarkedspolitikker og sociale ydelser; der henviser til, at mindsteindkomstordninger kun i få tilfælde er i stand til at løfte personer ud af fattigdom;

| W. | der henviser til, at nogle af de mest sårbare personer, såsom hjemløse, har problemer med at få adgang til mindsteindkomstordninger; |
| --- | --- |

W.

der henviser til, at nogle af de mest sårbare personer, såsom hjemløse, har problemer med at få adgang til mindsteindkomstordninger;

| X. | der henviser til, at det at garantere tilvejebringelse af en passende mindsteindkomst for dem, som ikke har de nødvendige ressourcer til at opnå en anstændig levestandard, samt deltagelse i arbejdsmarkedets foranstaltninger til (re)integration, og at sikre adgang til beskæftigelse og motivation til at søge arbejde er nedfældet i bestemmelser, som er en del af den europæiske søjle for sociale rettigheder (17); der henviser til, at på konferencen på højt niveau, der blev afholdt i Bruxelles den 23. januar 2017 efter den offentlige høring om dette emne, bekræftede Kommissionens formand, Jean-Claude Juncker igen, at sådanne tiltag bør vedtages i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

X.

der henviser til, at det at garantere tilvejebringelse af en passende mindsteindkomst for dem, som ikke har de nødvendige ressourcer til at opnå en anstændig levestandard, samt deltagelse i arbejdsmarkedets foranstaltninger til (re)integration, og at sikre adgang til beskæftigelse og motivation til at søge arbejde er nedfældet i bestemmelser, som er en del af den europæiske søjle for sociale rettigheder (17); der henviser til, at på konferencen på højt niveau, der blev afholdt i Bruxelles den 23. januar 2017 efter den offentlige høring om dette emne, bekræftede Kommissionens formand, Jean-Claude Juncker igen, at sådanne tiltag bør vedtages i alle medlemsstater;

| Y. | der henviser til, at beskæftigelsesgraden blandt EU-borgere i alderen 20-64 år ifølge Eurostat var på 70,1 % og dermed lå langt fra målet på 75 % i EU's 2020-strategi; |
| --- | --- |

Y.

der henviser til, at beskæftigelsesgraden blandt EU-borgere i alderen 20-64 år ifølge Eurostat var på 70,1 % og dermed lå langt fra målet på 75 % i EU's 2020-strategi;

| Z. | der henviser til, at Kommissionens forslag af 2. marts 2015 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker understreger betydningen af indkomststøtte for bekæmpelsen af fattigdom (retningslinje 8); |
| --- | --- |

Z.

der henviser til, at Kommissionens forslag af 2. marts 2015 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker understreger betydningen af indkomststøtte for bekæmpelsen af fattigdom (retningslinje 8);

| AA. | der henviser til, at veludformede, passende og bredt tilgængelige indkomststøtteordninger ikke forhindrer folk i eller afskrækker dem fra at vende tilbage til arbejdsmarkedet og også bidrager til at sætte skub i den interne efterspørgsel; |
| --- | --- |

AA.

der henviser til, at veludformede, passende og bredt tilgængelige indkomststøtteordninger ikke forhindrer folk i eller afskrækker dem fra at vende tilbage til arbejdsmarkedet og også bidrager til at sætte skub i den interne efterspørgsel;

| AB. | der henviser til, at Kommissionens henstilling af 3. oktober 2008 om aktiv integration med rette anerkender, at ud over at fremme adgang til beskæftigelse af god kvalitet for dem, der kan arbejde, bør politikker for aktiv integration også »tilvejebringe ressourcer, der er tilstrækkelige til at leve et værdigt liv, sammen med støtte til social deltagelse for dem, der ikke kan«; |
| --- | --- |

AB.

der henviser til, at Kommissionens henstilling af 3. oktober 2008 om aktiv integration med rette anerkender, at ud over at fremme adgang til beskæftigelse af god kvalitet for dem, der kan arbejde, bør politikker for aktiv integration også »tilvejebringe ressourcer, der er tilstrækkelige til at leve et værdigt liv, sammen med støtte til social deltagelse for dem, der ikke kan«;

| AC. | der henviser til, at Rådet den 5. oktober 2015 vedtog konklusioner om tilstrækkelige pensioner, ifølge hvilke det anser det for afgørende, at offentlige pensioner eller andre sociale beskyttelsesordninger rummer tilstrækkelige garantier for personer, hvis beskæftigelse gør det muligt eller ikke har gjort det muligt for dem at opbygge tilstrækkelige pensionsrettigheder, og at sådanne garantier især bør omfatte mindstepensioner eller bestemmelser om mindsteindkomst for ældre; |
| --- | --- |

AC.

der henviser til, at Rådet den 5. oktober 2015 vedtog konklusioner om tilstrækkelige pensioner, ifølge hvilke det anser det for afgørende, at offentlige pensioner eller andre sociale beskyttelsesordninger rummer tilstrækkelige garantier for personer, hvis beskæftigelse gør det muligt eller ikke har gjort det muligt for dem at opbygge tilstrækkelige pensionsrettigheder, og at sådanne garantier især bør omfatte mindstepensioner eller bestemmelser om mindsteindkomst for ældre;

| AD. | der henviser til, at Rådet i henstilling 92/441/EØF opfordrede medlemsstaterne til at anerkende den grundlæggende ret for alle personer til at modtage social bistand og have tilstrækkelige midler til at være i stand til at føre en værdig tilværelse; der henviser til, at Rådet i henstilling 92/442/EØF af 27. juli 1992 indtrængende opfordrede medlemsstaterne til at basere deres egne sociale sikringsordninger på disse principper; |
| --- | --- |

AD.

der henviser til, at Rådet i henstilling 92/441/EØF opfordrede medlemsstaterne til at anerkende den grundlæggende ret for alle personer til at modtage social bistand og have tilstrækkelige midler til at være i stand til at føre en værdig tilværelse; der henviser til, at Rådet i henstilling 92/442/EØF af 27. juli 1992 indtrængende opfordrede medlemsstaterne til at basere deres egne sociale sikringsordninger på disse principper;

| AE. | der henviser til, at Rådet i sine konklusioner af 17. december 1999 anerkendte fremme af social integration som ét af målene for modernisering og forbedring af den sociale beskyttelse; |
| --- | --- |

AE.

der henviser til, at Rådet i sine konklusioner af 17. december 1999 anerkendte fremme af social integration som ét af målene for modernisering og forbedring af den sociale beskyttelse;

| AF. | der henviser til, at henstillingen om aktiv integration udpeger passende indkomststøtte som et af de tre lige vigtige aspekter af en strategi for aktiv inklusion og understreger, at den må ledsages af adgang til tjenesteydelser af god kvalitet og rummelige arbejdsmarkeder; der henviser til, at fremme af social inklusion ligeledes kræver koordinerede foranstaltninger, som imødekommer den enkelte og de personer, som er økonomisk afhængige af vedkommende, og som ledsages af tiltag til fremme af stabil beskæftigelse; |
| --- | --- |

AF.

der henviser til, at henstillingen om aktiv integration udpeger passende indkomststøtte som et af de tre lige vigtige aspekter af en strategi for aktiv inklusion og understreger, at den må ledsages af adgang til tjenesteydelser af god kvalitet og rummelige arbejdsmarkeder; der henviser til, at fremme af social inklusion ligeledes kræver koordinerede foranstaltninger, som imødekommer den enkelte og de personer, som er økonomisk afhængige af vedkommende, og som ledsages af tiltag til fremme af stabil beskæftigelse;

| AG. | der henviser til, at en af de centrale hindringer i mange lande for udviklingen af effektive forbindelser mellem de forskellige aspekter af aktiv integration udgøres af manglende kapacitet, kompetencer og ressourcer i de offentlige arbejdsformidlinger og sociale institutioner, manglende koordinering og samarbejde mellem tjenester og en tendens til at prioritere de forskellige grupper med behov for støtte, som det kan være lettere at reintegrere på arbejdsmarkedet (18); |
| --- | --- |

AG.

der henviser til, at en af de centrale hindringer i mange lande for udviklingen af effektive forbindelser mellem de forskellige aspekter af aktiv integration udgøres af manglende kapacitet, kompetencer og ressourcer i de offentlige arbejdsformidlinger og sociale institutioner, manglende koordinering og samarbejde mellem tjenester og en tendens til at prioritere de forskellige grupper med behov for støtte, som det kan være lettere at reintegrere på arbejdsmarkedet (18);

| AH. | der henviser til, at Kommissionens sociale investeringspakke fra 2013 på ny gentog betydningen af en tilgang med aktiv inklusion og understregede betydningen af en passende mindsteindkomststøtte; der henviser til, at det blev konstateret, at tilstrækkeligheden af de eksisterende nationale ordninger kan forbedres for at sikre, at niveauet er højt nok til at sikre et værdigt liv; der henviser til, at det blev nævnt, at »Kommissionen vil inden for rammerne af det europæiske semester overvåge, hvorvidt indkomststøtten er tilstrækkelig, og til det formål anvende referencebudgetter, når disse er blevet udarbejdet i samarbejde med medlemsstaterne«; |
| --- | --- |

AH.

der henviser til, at Kommissionens sociale investeringspakke fra 2013 på ny gentog betydningen af en tilgang med aktiv inklusion og understregede betydningen af en passende mindsteindkomststøtte; der henviser til, at det blev konstateret, at tilstrækkeligheden af de eksisterende nationale ordninger kan forbedres for at sikre, at niveauet er højt nok til at sikre et værdigt liv; der henviser til, at det blev nævnt, at »Kommissionen vil inden for rammerne af det europæiske semester overvåge, hvorvidt indkomststøtten er tilstrækkelig, og til det formål anvende referencebudgetter, når disse er blevet udarbejdet i samarbejde med medlemsstaterne«;

| AI. | der henviser til ILO's henstilling nr. 202 om social mindstebeskyttelse, hvori det fastslås, at landene så hurtigt som muligt bør oprette og opretholde deres sociale mindstebeskyttelse, der omfatter grundlæggende garantier for social sikring, og hvori det derudover anføres, at disse garantier som et minimum bør sikre, at alle, der har behov for det, igennem hele livet har adgang til grundlæggende sundhedspleje og basal indkomstsikkerhed, som tilsammen sikrer reel adgang til varer og tjenesteydelser; |
| --- | --- |

AI.

der henviser til ILO's henstilling nr. 202 om social mindstebeskyttelse, hvori det fastslås, at landene så hurtigt som muligt bør oprette og opretholde deres sociale mindstebeskyttelse, der omfatter grundlæggende garantier for social sikring, og hvori det derudover anføres, at disse garantier som et minimum bør sikre, at alle, der har behov for det, igennem hele livet har adgang til grundlæggende sundhedspleje og basal indkomstsikkerhed, som tilsammen sikrer reel adgang til varer og tjenesteydelser;

| AJ. | der henviser til, at Rådet har anerkendt behovet for aktiv inklusion med passende indkomststøtte og betydningen af en integreret livscyklustilgang for at tackle fattigdom (19); |
| --- | --- |

AJ.

der henviser til, at Rådet har anerkendt behovet for aktiv inklusion med passende indkomststøtte og betydningen af en integreret livscyklustilgang for at tackle fattigdom (19);

| AK. | der henviser til, at de langtidsledige, som ved udgangen af 2015 tegnede sig for 48,1 % af det samlede antal arbejdsløse i EU, hvilket svarer til 10,9 millioner mennesker, finder det langt vanskeligere at vende tilbage til arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

AK.

der henviser til, at de langtidsledige, som ved udgangen af 2015 tegnede sig for 48,1 % af det samlede antal arbejdsløse i EU, hvilket svarer til 10,9 millioner mennesker, finder det langt vanskeligere at vende tilbage til arbejdsmarkedet;

| AL. | der henviser til, at der i mange tilfælde som følge af, at en person har passet børnene, og den tid, der er gået med at gøre dette, er alvorlige tab af indkomst og fortsatte økonomiske ulemper (»familielønforskel«); |
| --- | --- |

AL.

der henviser til, at der i mange tilfælde som følge af, at en person har passet børnene, og den tid, der er gået med at gøre dette, er alvorlige tab af indkomst og fortsatte økonomiske ulemper (»familielønforskel«);

| AM. | der henviser til, at mødre og fædre, der passer deres børn, udfører et reelt arbejde, der skal anerkendes som et sådant; |
| --- | --- |

AM.

der henviser til, at mødre og fædre, der passer deres børn, udfører et reelt arbejde, der skal anerkendes som et sådant;

| AN. | der henviser til, at 5,1 % af de inaktive personer i EU ved udgangen af 2015 var mennesker, der havde mistet modet, som gerne ville arbejde, men var holdt op med at lede efter job, og til, at disse mennesker ikke systematisk medregnes i arbejdsløshedstallene; |
| --- | --- |

AN.

der henviser til, at 5,1 % af de inaktive personer i EU ved udgangen af 2015 var mennesker, der havde mistet modet, som gerne ville arbejde, men var holdt op med at lede efter job, og til, at disse mennesker ikke systematisk medregnes i arbejdsløshedstallene;

| AO. | der henviser til, at arbejdsløshed fører til en hurtig og konstant forringelse af arbejdstagernes levevilkår og af deres psykiske og følelsesmæssige tilstand, som ødelægger mulighederne for ajourføring af deres færdigheder og følgelig muligheden for at blive (gen)integreret på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

AO.

der henviser til, at arbejdsløshed fører til en hurtig og konstant forringelse af arbejdstagernes levevilkår og af deres psykiske og følelsesmæssige tilstand, som ødelægger mulighederne for ajourføring af deres færdigheder og følgelig muligheden for at blive (gen)integreret på arbejdsmarkedet;

| AP. | der henviser til, at visse offentlige beskæftigelsesprogrammer kan være et effektivt redskab, der kan fungere parallelt med mindsteindkomstordninger som et middel til social og faglig integration af særlige grupper såsom unge arbejdsløse, langtidsledige og andre sårbare grupper; der henviser til, at sådanne programmer kan være effektive i sammenhænge og ugunstigt stillede geografiske områder, hvor det er nødvendigt med omskoling; der henviser til, at folk, der holder sig beskæftiget gennem et offentligt beskæftigelsesprogram, også vil finde det lettere at finde et nyt job; der henviser til, at disse programmer skal tilvejebringe en anstændig løn, omfatte et individuelt forløb og bør føre til et anstændigt arbejde; |
| --- | --- |

AP.

der henviser til, at visse offentlige beskæftigelsesprogrammer kan være et effektivt redskab, der kan fungere parallelt med mindsteindkomstordninger som et middel til social og faglig integration af særlige grupper såsom unge arbejdsløse, langtidsledige og andre sårbare grupper; der henviser til, at sådanne programmer kan være effektive i sammenhænge og ugunstigt stillede geografiske områder, hvor det er nødvendigt med omskoling; der henviser til, at folk, der holder sig beskæftiget gennem et offentligt beskæftigelsesprogram, også vil finde det lettere at finde et nyt job; der henviser til, at disse programmer skal tilvejebringe en anstændig løn, omfatte et individuelt forløb og bør føre til et anstændigt arbejde;

| AQ. | der henviser til, at Rådets konklusioner om den årlige vækstundersøgelse og den fælles rapport om beskæftigelsen 2017, der blev vedtaget af Rådet for Beskæftigelse, Socialpolitik, Sundhed og Forbrugerpolitik (EPSCO-Rådet) den 3. marts 2017 (20), begge opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at sociale beskyttelsessystemer yder passende indkomststøtte, og at reformer fortsat bør have fokus på bl.a. tilvejebringelse af tilstrækkelig indkomststøtte og aktiverings- og støttetjenester af høj kvalitet; |
| --- | --- |

AQ.

der henviser til, at Rådets konklusioner om den årlige vækstundersøgelse og den fælles rapport om beskæftigelsen 2017, der blev vedtaget af Rådet for Beskæftigelse, Socialpolitik, Sundhed og Forbrugerpolitik (EPSCO-Rådet) den 3. marts 2017 (20), begge opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at sociale beskyttelsessystemer yder passende indkomststøtte, og at reformer fortsat bør have fokus på bl.a. tilvejebringelse af tilstrækkelig indkomststøtte og aktiverings- og støttetjenester af høj kvalitet;

| AR. | der henviser til, at erhvervsuddannelse, navnlig gennem arbejdsbaseret erhvervsuddannelse, giver de nødvendige kvalifikationer for at udøve erhvervsmæssig aktivitet og skabe et professionelt netværk og dermed bidrager til at opnå en bæredygtig integration på arbejdsmarkedet og mindske risikoen for fattigdom; |
| --- | --- |

AR.

der henviser til, at erhvervsuddannelse, navnlig gennem arbejdsbaseret erhvervsuddannelse, giver de nødvendige kvalifikationer for at udøve erhvervsmæssig aktivitet og skabe et professionelt netværk og dermed bidrager til at opnå en bæredygtig integration på arbejdsmarkedet og mindske risikoen for fattigdom;

| AS. | der henviser til, at mindsteindkomstordninger udgør en meget lille procentdel af en regerings sociale udgifter, samtidig med at de giver et enormt afkast på investeringerne, og at omkostningerne ved ikke at foretage sådanne investeringer har enorme umiddelbare virkninger for de berørte personer og langsigtede omkostninger for samfundet; |
| --- | --- |

AS.

der henviser til, at mindsteindkomstordninger udgør en meget lille procentdel af en regerings sociale udgifter, samtidig med at de giver et enormt afkast på investeringerne, og at omkostningerne ved ikke at foretage sådanne investeringer har enorme umiddelbare virkninger for de berørte personer og langsigtede omkostninger for samfundet;

| AT. | der henviser til, at mindsteindkomstordninger er gode for samfundet som helhed, da de er en forudsætning for mere lige samfund, og at mere lige samfund klarer sig bedre på mange sociale og økonomiske indikatorer; |
| --- | --- |

AT.

der henviser til, at mindsteindkomstordninger er gode for samfundet som helhed, da de er en forudsætning for mere lige samfund, og at mere lige samfund klarer sig bedre på mange sociale og økonomiske indikatorer;

| AU. | der henviser til, at mindsteindkomstordninger er en effektiv form for foranstaltninger til stimulering af økonomien, eftersom midlerne bruges til at løse presserende behov og straks igen indgår i realøkonomien; |
| --- | --- |

AU.

der henviser til, at mindsteindkomstordninger er en effektiv form for foranstaltninger til stimulering af økonomien, eftersom midlerne bruges til at løse presserende behov og straks igen indgår i realøkonomien;

| AV. | der henviser til, at retten til en tilstrækkelig levestandard er anerkendt i artikel 25 i FN's verdenserklæring om menneskerettigheder og betegner omfanget af det ydelsesniveau, der giver personer tilstrækkelige ressourcer til at sikre »en levestandard, der er passende for deres sundhed og trivsel«; der henviser til, at dækningen betegner, i hvor høj grad alle, der har behov for støtte, er omfattet af betingelserne for støtteberettigelse i forbindelse med en mindsteindkomstordning; der henviser til, at udnyttelse betegner, i hvilket omfang de personer, som er berettiget til at modtage en mindsteindkomst, reelt får det; |
| --- | --- |

AV.

der henviser til, at retten til en tilstrækkelig levestandard er anerkendt i artikel 25 i FN's verdenserklæring om menneskerettigheder og betegner omfanget af det ydelsesniveau, der giver personer tilstrækkelige ressourcer til at sikre »en levestandard, der er passende for deres sundhed og trivsel«; der henviser til, at dækningen betegner, i hvor høj grad alle, der har behov for støtte, er omfattet af betingelserne for støtteberettigelse i forbindelse med en mindsteindkomstordning; der henviser til, at udnyttelse betegner, i hvilket omfang de personer, som er berettiget til at modtage en mindsteindkomst, reelt får det;

| AW. | der henviser til, at fravær af tilstrækkelige betalinger kombineret med begrænset dækning og ringe udnyttelse, bl.a. som følge af dårlig administration, utilstrækkelig adgang til information, overdrevent bureaukrati og stigmatisering, betyder, at de omhandlede betalinger er meget langt fra at sikre de mest sårbare i samfundet et anstændigt liv (21); |
| --- | --- |

AW.

der henviser til, at fravær af tilstrækkelige betalinger kombineret med begrænset dækning og ringe udnyttelse, bl.a. som følge af dårlig administration, utilstrækkelig adgang til information, overdrevent bureaukrati og stigmatisering, betyder, at de omhandlede betalinger er meget langt fra at sikre de mest sårbare i samfundet et anstændigt liv (21);

| AX. | der henviser til, at en række medlemsstater kæmper med alvorlige budgetunderskud og voksende gældsniveauer og derfor har strammet deres sociale budgetter, og at dette har påvirket sundheds- og uddannelsessektoren, den sociale sikring og beskyttelses- og boligsystemer og navnlig adgangen til dertil knyttede tjenesteydelser samt disse ydelsers tilstrækkelighed, tilgængelighed og kvalitet, hvilket medfører en negativ indvirkning, navnlig på de socialt dårligst stillede borgere i de pågældende medlemsstater; |
| --- | --- |

AX.

der henviser til, at en række medlemsstater kæmper med alvorlige budgetunderskud og voksende gældsniveauer og derfor har strammet deres sociale budgetter, og at dette har påvirket sundheds- og uddannelsessektoren, den sociale sikring og beskyttelses- og boligsystemer og navnlig adgangen til dertil knyttede tjenesteydelser samt disse ydelsers tilstrækkelighed, tilgængelighed og kvalitet, hvilket medfører en negativ indvirkning, navnlig på de socialt dårligst stillede borgere i de pågældende medlemsstater;

| AY. | der henviser til, at mindsteindkomstordninger kan fungere som automatiske makroøkonomiske stabilisatorer i forbindelse med økonomiske chok; |
| --- | --- |

AY.

der henviser til, at mindsteindkomstordninger kan fungere som automatiske makroøkonomiske stabilisatorer i forbindelse med økonomiske chok;

| AZ. | der henviser til, at mindsteindkomstordningers virkninger for så vidt angår mindskelse af fattigdom, fremme af arbejdsmarkedsintegrationen, navnlig for unge, og muligheder for at fungere som automatiske stabilisatorer varierer betydeligt fra medlemsstat til medlemsstat; |
| --- | --- |

AZ.

der henviser til, at mindsteindkomstordningers virkninger for så vidt angår mindskelse af fattigdom, fremme af arbejdsmarkedsintegrationen, navnlig for unge, og muligheder for at fungere som automatiske stabilisatorer varierer betydeligt fra medlemsstat til medlemsstat;

| BA. | der henviser til, at mindsteindkomstpolitikker fungerer som en automatisk stabilisator; der henviser til, at recessionen har været mindre hård i de lande, der har solide ordninger til støtte for den disponible husstandsindkomst; |
| --- | --- |

BA.

der henviser til, at mindsteindkomstpolitikker fungerer som en automatisk stabilisator; der henviser til, at recessionen har været mindre hård i de lande, der har solide ordninger til støtte for den disponible husstandsindkomst;

| BB. | der henviser til, at skatteundgåelse og skatteunddragelse skaber ulige vilkår inden for EU og betyder, at medlemsstaterne mister store skatteindtægter, som ellers kunne bidrage til at sikre en tilstrækkelig finansiering af solide social- og velfærdspolitikker, og også betyder en mindskelse af de offentlige indtægter, som ellers ville kunne finansiere bedre vilkår for økonomisk vækst, højere indkomster og sociale politikker; der henviser til, at dette fænomen udgør et alvorligt problem for EU; |
| --- | --- |

BB.

der henviser til, at skatteundgåelse og skatteunddragelse skaber ulige vilkår inden for EU og betyder, at medlemsstaterne mister store skatteindtægter, som ellers kunne bidrage til at sikre en tilstrækkelig finansiering af solide social- og velfærdspolitikker, og også betyder en mindskelse af de offentlige indtægter, som ellers ville kunne finansiere bedre vilkår for økonomisk vækst, højere indkomster og sociale politikker; der henviser til, at dette fænomen udgør et alvorligt problem for EU;

| BC. | der henviser til, at en række undersøgelser har vist, at fattigdom påvirker den økonomiske vækst negativt (22); |
| --- | --- |

BC.

der henviser til, at en række undersøgelser har vist, at fattigdom påvirker den økonomiske vækst negativt (22);

| BD. | der henviser til, at nogle medlemsstater er ved at iværksætte pilotprojekter til afprøvning af grundindkomstpolitikker, heriblandt Finland, hvor en vilkårligt udvalgt gruppe på 2 000 ledige uden videre får udbetalt et beløb på 560 EUR om måneden, hvilket skulle give tilstrækkeligt incitament til at acceptere midlertidigt arbejde og deltidsarbejde; |
| --- | --- |

BD.

der henviser til, at nogle medlemsstater er ved at iværksætte pilotprojekter til afprøvning af grundindkomstpolitikker, heriblandt Finland, hvor en vilkårligt udvalgt gruppe på 2 000 ledige uden videre får udbetalt et beløb på 560 EUR om måneden, hvilket skulle give tilstrækkeligt incitament til at acceptere midlertidigt arbejde og deltidsarbejde;

| BE. | der henviser til, at gennemførelsen af grundindkomstordninger i øjeblikket drøftes i flere medlemsstater; |
| --- | --- |

BE.

der henviser til, at gennemførelsen af grundindkomstordninger i øjeblikket drøftes i flere medlemsstater;

Mindsteindkomstordninger

| 1. | opfordrer alle medlemsstater til at indføre passende mindsteindkomstordninger ledsaget af foranstaltninger til støtte for tilbagevenden til arbejdsmarkedet for dem, som kan arbejde, og uddannelses- og erhvervsuddannelsesprogrammer, der er tilpasset modtagerens personlige og familiemæssige forhold, med det formål at støtte husstande med utilstrækkelig indkomst og give dem mulighed for at få en værdig levestandard; understreger, at denne mindsteindkomst bør være det sidste sociale beskyttelsesnet og bør bestå af passende økonomisk støtte ud over en garanteret adgang til tjenester af høj kvalitet og til aktive arbejdsmarkedspolitikker som et effektivt middel til at bekæmpe fattigdom og sikre en værdig tilværelse for alle, der ikke har tilstrækkelige ressourcer; fremhæver i denne forbindelse, at retten til social hjælp er en grundlæggende rettighed, og at passende mindsteindkomstordninger hjælper folk til at leve et liv i værdighed, støtter deres fulde deltagelse i samfundet og sikrer uafhængighed i hele livscyklussen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener, at fremme af inklusive samfund uden fattigdom skal være baseret på styrkelse af arbejdets status med arbejdstagerrettigheder, der er baseret på kollektive overenskomster, og tilvejebringelse af offentlige ydelser af kvalitet inden for sundhed, social sikring og uddannelse, der bryder cirkler med udstødelse og fremmer udvikling; |
| --- | --- |

2.

| 3. | understreger betydningen af tilstrækkelige offentlige midler til finansiering af mindsteindkomstordninger; opfordrer Kommissionen til specifikt at overvåge anvendelsen af de 20 % af den samlede tildeling fra ESF, der er øremærket til bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse, og også til i forbindelse med den kommende revision af forordningen om fælles bestemmelser for strukturfondene (forordning (EU) nr. 1303/2013), navnlig inden for rammerne af Den Europæiske Socialfond og EU's program for beskæftigelse og social innovation (EaSI), at undersøge finansieringsmulighederne for at hjælpe alle medlemsstater med at etablere en mindsteindkomstordning, hvis den ikke allerede findes, eller forbedre eksisterende ordningers funktionsevne og effektivitet; |
| --- | --- |

3.

| 4. | erkender, at det er vanskeligt for medlemsstaterne at gå fra ingen mindsteindkomstordning eller en mindsteindkomstordning af lav kvalitet til en mindsteindkomstordning på højt niveau; anmoder derfor medlemsstaterne om at arbejde hen imod en progressiv gennemførelse af passende mindsteindkomstordninger og i den forbindelse beskæftige sig med spørgsmålene om tilstrækkelighed, dækning og udnyttelse af ordningerne; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at indførelsen af mindsteindkomstordninger både kan mindske uligheder og de sociale følger af krisen og have en kontracyklisk virkning ved at tilvejebringe midler til at forbedre efterspørgslen på det indre marked; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger, at det er af afgørende betydning for alle i nød, herunder for de mest udstødte såsom hjemløse, at have adgang til ordninger med en tilstrækkelig mindsteindkomst, så de kan dække deres grundlæggende behov; mener, at en passende mindsteindkomst er den indkomst, der skal til, for at mennesker i nød kan leve et liv i værdighed, og at den skal ses i sammenhæng med retten til adgang til universelle offentlige og sociale tjenester; mener, at mindsteindkomstordninger er nødt til at sikre, at den sociale afhængighed ikke fortsætter i al evighed, og fremme inklusion i samfundet; minder om, at henstillingen om aktiv inklusion anerkender behovet for en integreret strategi i forbindelse med gennemførelsen af de tre aspekter af social inklusion (tilstrækkelig indkomststøtte, inkluderende arbejdsmarkeder og adgang til kvalitetstjenesteydelser); |
| --- | --- |

6.

| 7. | fremhæver betydningen af velfærdssystemernes automatiske stabiliseringsdimension for afbødningen af sociale chokbølger fra eksterne virkninger såsom recessioner; opfordrer derfor medlemsstaterne til, på baggrund af ILO-henstilling nr. 202, som definerer social mindstebeskyttelse, at sikre og øge investeringer i sociale beskyttelsesordninger for at garantere, at de kan forebygge og bekæmpe fattigdom og uligheder, og samtidig sikre deres bæredygtighed; |
| --- | --- |

7.

| 8. | påpeger — i forbindelse med debatten om mindsteindkomst — den særlige situation, som familier og enlige forældre befinder sig i, og navnlig det omfang, hvori de er berørt; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger, at folk bør sættes i stand til at deltage fuldt ud i samfundet og i økonomien, og at denne ret bør anerkendes fuldt ud og gøres synlig i EU's politiske beslutningsproces ved at sikre universelle sociale sikringssystemer af høj kvalitet, som omfatter effektive og passende mindsteindkomstordninger; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vurderer, at social beskyttelse, herunder pensioner og ydelser som sundhedspleje, børnepasning og langtidspleje, fortsat er afgørende for en afbalanceret og inklusiv vækst, og også bidrager til et længere arbejdsliv, skaber beskæftigelse og mindsker ulighederne; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme politikker, som garanterer tilstrækkelighed, relevans, effektivitet samt høj kvalitet af sociale beskyttelsessystemer gennem hele en persons livscyklus og dermed garanterer personen et værdigt liv, bekæmper uligheder og fremmer inklusion, med det formål at udrydde fattigdom, især for dem, der er udelukket fra arbejdsmarkedet, og de mest sårbare grupper; |
| --- | --- |

10.

| 11. | fastholder, at en passende indkomst gennem hele livscyklussen er en uomgængelig forudsætning for at hjælpe mennesker med utilstrækkelige indkomster med at opnå et værdigt liv; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger, at passende mindsteindkomstordninger som et aktivt inklusionsredskab fremmer social deltagelse og inklusion; |
| --- | --- |

12.

| 13. | minder om, at et af de vigtigste mål i Europa 2020-strategien er at mindske antallet af personer, som er ramt af fattigdom og social udstødelse, med mindst 20 mio., og at der stadig er behov for en yderligere indsats for at nå dette mål; mener, at mindsteindkomstordninger kan være et nyttigt middel til at nå dette mål; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger, at anstændige job er den bedste måde at bekæmpe fattigdom og social udstødelse på; minder i denne forbindelse om betydningen af at fremme vækst, investeringer og jobskabelse; |
| --- | --- |

14.

| 15. | beklager, at visse medlemsstater øjensynligt ikke tager hensyn til Rådets henstilling 92/441/EØF, hvori »den enkeltes grundlæggende ret til midler og social støtte, der er tilstrækkelige til at leve et menneskeværdigt liv« anerkendes; |
| --- | --- |

15.

| 16. | påpeger, at de fleste af medlemsstaterne ganske vist har nationale mindsteindkomstordninger, men at nogle af disse ordninger ikke yder passende indkomststøtte til alle de mennesker, der har behov herfor (23); opfordrer alle medlemsstater til at indføre og om nødvendigt opgradere garanterede mindsteindkomstordninger med henblik på at forebygge fattigdom og fremme social integration; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger, at indførelsen af en national mindsteindkomstordning ikke bør mindske den beskyttelse, der ydes af regionale mindsteindkomstordninger; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger betydningen af det europæiske semester for at tilskynde medlemsstater, som endnu ikke har mindsteindkomstordninger, til at indføre ordninger med en passende indkomststøtte; |
| --- | --- |

18.

| 19. | bemærker, at retten til mindsteindkomstydelser i nogle medlemsstater er betinget af deltagelse i aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger; fremhæver i denne forbindelse EU's vigtige rolle som et sted, hvor medlemsstaterne kan udveksle bedste praksis; |
| --- | --- |

19.

| 20. | gentager sin holdning, som den kom til udtryk i beslutningen af 20. oktober 2010 om mindsteindkomstens betydning for bekæmpelse af fattigdom og fremme af et samfund med plads til alle i Europa; |
| --- | --- |

20.

| 21. | noterer sig Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om et rammedirektiv om passende mindsteindkomst i Den Europæiske Union, hvori der bør fastsættes fælles regler og indikatorer og opstilles metoder til overvågning af gennemførelsen heraf, og som bør forbedre dialogen mellem de berørte personer, medlemsstaterne og EU-institutionerne; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen og medlemsstaterne til at vurdere, hvordan og med hvilke midler en passende mindsteindkomst kan sikres i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

21.

| 22. | bifalder Kommissionens erklæring om, at det europæiske semester nu har et større fokus på beskæftigelse og sociale resultater, men mener, at der er behov for en øget indsats for at nå dette mål og for at sikre global sammenhæng, navnlig ved at fremme sociale investeringer; opfordrer Kommissionen til regelmæssigt at overvåge og vurdere de fremskridt, der er gjort af medlemsstaterne for så vidt angår de landespecifikke henstillinger med hensyn til leveringen af tilgængelige og økonomisk overkommelige tjenester af høj kvalitet samt gennemførelsen af passende og effektive mindsteindkomstordninger; |
| --- | --- |

22.

| 23. | fremhæver betydningen af det europæiske semester med hensyn til overvågningen af, hvorvidt eksisterende mindsteindkomstordninger og deres indvirkning på nedbringelsen af fattigdom er hensigtsmæssige, navnlig gennem de landespecifikke henstillinger, men fremhæver også den fælles beskæftigelsesrapport og den årlige vækstundersøgelse; |
| --- | --- |

23.

| 24. | understreger, at mindsteindkomstordninger bør sikre en indkomst, der er over fattigdomsgrænsen, forebygge alvorlige materielle afsavn og løfte familier ud af sådanne situationer, og at de bør ledsages af ydelse af offentlige tjenester inden for f.eks. sundhed, uddannelse og børnepasning; |
| --- | --- |

24.

| 25. | mener, at mindsteindkomstordninger bør udgøre en integreret del af en strategisk tilgang til social inklusion og integration, der bør omfatte både generelle politikker og målrettede foranstaltninger med hensyn til boliger, sundhedsvæsen, uddannelse, sociale ydelser og andre tjenesteydelser af almen interesse, som kan hjælpe personer med at komme ud af fattigdom, såvel som hjælp til at få adgang til arbejdsmarkedet for dem, der kan arbejde; mener, at mindsteindkomstordningers egentlige formål ikke kun er at hjælpe, men frem for alt at ledsage modtagerne på vejen fra social udstødelse til et aktivt liv, hvorved de undgår langvarig afhængighed; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer medlemsstaterne til at forbedre koordinering og integreret planlægning mellem administrationer og tjenester, som beskæftiger sig med de forskellige aspekter af aktiv inklusion, ved at udvikle et enkelt kontaktpunkt til klienterne og styrke evnen og de til rådighed værende ressourcer hos tjenesterne med henblik på at øge adgangen til disse tjenester og højne kvaliteten af dem; |
| --- | --- |

26.

| 27. | anser det for afgørende at sikre en tilstrækkelig indkomst også for personer i sårbare situationer, for hvem en tilbagevenden til arbejdet ikke er mulig eller ikke længere er en løsningsmulighed, som anerkendt i henstillingen om aktiv integration; |
| --- | --- |

27.

| 28. | kræver, at der sker reelle og verificerede fremskridt med hensyn til mindsteindkomstordningernes tilstrækkelighed, således at fattigdom og social udstødelse mindskes blandt samfundets mest sårbare grupper, og således at de bidrager til at garantere retten til en værdig tilværelse; |
| --- | --- |

28.

| 29. | bemærker med bekymring, at f.eks. omkostninger til langvarig pleje overstiger selv den gennemsnitlige pensionsindkomst i mange medlemsstater; understreger, at det er vigtigt at tage hensyn til forskellige aldersgruppers særlige behov og leveomkostninger; |
| --- | --- |

29.

| 30. | fremhæver betydningen af, at kriterierne for at være berettiget til at nyde godt af en tilstrækkelig mindsteindkomstordning er hensigtsmæssige og fastlægges under hensyntagen til medlemsstaternes socioøkonomiske situation; mener, at det blandt disse kriterier bør indgå, at den pågældende person ikke modtager arbejdsløshedsstøtte, eller at det at være støttemodtager ikke er nok til at undgå fattigdom og social udstødelse, og at der også bør tages hensyn til antallet af børn og andre økonomisk afhængige personer; understreger, at disse kriterier ikke bør skabe uovervindelige administrative hindringer for at få adgang til mindsteindkomstordninger for personer, der allerede befinder sig i en yderst sårbar situation (f.eks. bør der ikke til hjemløse stilles krav om at have en fast adresse); |
| --- | --- |

30.

| 31. | gentager betydningen af lige adgang til mindsteindkomstordninger uden forskelsbehandling på grundlag af etnicitet, køn, uddannelsesniveau, nationalitet, seksuel orientering, religion, handicap, alder, politiske standpunkter eller socioøkonomisk baggrund; |
| --- | --- |

31.

| 32. | er bekymret over den store andel af manglende udnyttelse blandt personer, der er berettiget til en mindsteindkomst; mener, at den manglende udnyttelse er en af de større hindringer for de berørte personers sociale integration; anmoder Kommissionen og Udvalget for Social Beskyttelse om at forske yderligere i problemet med manglende udnyttelse og udarbejde henstillinger og retningslinjer med sigte på løsning af dette problem; opfordrer medlemsstaterne til at bekæmpe manglende udnyttelse, herunder ved at øge den offentlige bevidsthed om eksistensen af mindsteindkomstordninger, give passende vejledning om adgangen til disse og forbedre tilrettelæggelsen af administrationen heraf; |
| --- | --- |

32.

| 33. | understreger, at medlemsstaterne er nødt til at gøre en konkret indsats for at fastsætte en mindsteindkomsttærskel på grundlag af relevante indikatorer, herunder referencebudgetter, med henblik på at sikre økonomisk og social samhørighed og mindske risikoen for fattigdom i alle medlemsstater; er af den opfattelse, at disse oplysninger bør fremlægges hvert år på den internationale dag for udryddelse af fattigdom (17. oktober); |
| --- | --- |

33.

| 34. | bemærker, at mange medlemsstater allerede anvender indikatorer for beskyttelse af mindsteindkomst; opfordrer til, at alle medlemsstater anvender data for indikatorer for indikatorer for beskyttelse af mindsteindkomst, hvilket også vil give mulighed for bedre at kunne sammenligne de nationale systemer; |
| --- | --- |

34.

| 35. | mener, at mindsteindkomsten bør betragtes som midlertidig og altid bør ledsages af aktive politikker for integration på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mener, at mindsteindkomstordninger er overgangsforanstaltninger i indsatsen for at mindske og bekæmpe fattigdom, social udgrænsning og ulighed, og at de bør betragtes som en social investering; påpeger de kontracykliske virkninger af mindsteindkomstordninger; |
| --- | --- |

36.

| 37. | understreger, at det ved fastlæggelsen af mindsteindkomstniveauerne er nødvendigt at tage behørigt hensyn til antallet af personer, over for hvem der består forsørgerpligt, særligt børn eller andre, der er stærkt afhængige af den mindsteindkomstberettigede person, med henblik på at bryde den onde cirkel med fattigdom, navnlig børnefattigdom; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre en hurtig gennemførelse af henstillingen fra 2013 om »Investering i børn: Hvordan man bryder den onde cirkel for de socialt udsatte«; mener endvidere, at Kommissionen bør udarbejde en årlig beretning om de fremskridt, der er gjort i kampen mod børnefattigdom, og om gennemførelsen af henstillingen ved hjælp af indikatorerne heri; |
| --- | --- |

37.

| 38. | påpeger, at referencebudgetter kan hjælpe med at fastsætte niveauet for den mindsteindkomst, der er nødvendig for at opfylde folks grundlæggende behov, herunder også ikkemonetære aspekter såsom adgang til uddannelse og livslang læring, anstændige boligforhold, sundhedstjenester af høj kvalitet, sociale aktiviteter og borgerdeltagelse, og at der i den forbindelse skal tages hensyn til husstandens sammensætning og alder såvel som den økonomiske og sociale kontekst i hver enkelt medlemsstat; minder om, at Kommissionen i sin meddelelse om den sociale investeringspakke indtrængende opfordrer medlemsstaterne til at opstille referencebudgetter med henblik på at hjælpe med til at udforme effektiv og passende indkomststøtte, der tager hensyn til de sociale behov, som er konstateret på lokalt, regionalt og nationalt plan, for at forbedre den territoriale samhørighed; opfordrer derudover til at anvende referencebudgetter som et redskab til at vurdere, hvorvidt mindsteindkomstordningerne i medlemsstaterne er tilstrækkelige; |
| --- | --- |

38.

| 39. | mener, at medlemsstaterne, når de udarbejder passende mindsteindkomstordninger, bør tage hensyn til såvel tærsklen for risiko for fattigdom, som Eurostat har fastsat til 60 % af den nationale ækvivalerede disponible medianindkomst (efter overførselsindkomster), som andre indikatorer såsom referencebudgetter; er af den opfattelse, at referencebudgetter kan bruges til at bekæmpe fattigdom bedre og til at teste holdbarheden af niveauet for mindsteindkomsten og den ovennævnte tærskel, samtidig med at nærhedsprincippet overholdes; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mener, at manglen på ajourførte data om indkomst og levevilkår er en hindring for gennemførelse og sammenligning af et referencebudget og en mindsteindkomst under hensyntagen til de særlige nationale forhold; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udveksle bedste praksis med hensyn til mindsteindkomstordninger; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer Kommissionen og Udvalget for Social Beskyttelse til at dokumentere og formidle eksempler på vellykkede strategier og fremme peerevaluering og andre metoder til udveksling af god praksis om mindsteindkomstordninger; henstiller til, at disse bestræbelser fokuserer på nøgleemner som sikring af regelmæssig kapacitetsudbygning, forbedring af dækningen og udnyttelsen, håndtering af demotiverende faktorer og styrkelse af forbindelserne mellem de forskellige aktive inklusionsaspekter; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mener, at i betragtning af de mange spørgsmål, som mindsteindkomstordningerne rejser, f.eks. om tilgængelighed, dækning, finansiering, betingelserne for at være berettiget under en ordning og varigheden, vil et koncept for nationale mindsteindkomstordninger kunne bidrage til ensartede spilleregler medlemsstaterne imellem; opfordrer i den forbindelse Kommissionen til at gennemføre en konsekvensanalyse af mindsteindkomstordninger i EU, til at kræve regelmæssigt tilsyn og rapportering og til at overveje yderligere foranstaltninger under hensyntagen til de økonomiske og sociale omstændigheder i hver enkelt medlemsstat og behovene hos de hårdest ramte grupper samt at vurdere, hvorvidt ordningerne giver husholdningerne mulighed for at opfylde deres basale personlige behov og mindske fattigdommen; |
| --- | --- |

43.

| 44. | er bekymret over reduktionen af beløbet og/eller varigheden af arbejdsløshedsunderstøttelse og stramningen af kriterierne for støtteberettigelse i mange medlemsstater i løbet af de sidste år, hvilket fører til, at flere mennesker er afhængige af mindsteindkomstordninger, og skaber ekstra pres på disse ordninger (24); |
| --- | --- |

44.

| 45. | understreger, at uligheden øges i alle medlemsstater og inden for EU; |
| --- | --- |

45.

| 46. | er bekymret over, at ydelsernes størrelse og mindsteindkomstordningernes dækning i mange medlemsstater synes at være blevet reduceret i de seneste år; mener, at medlemsstaterne bør øge mindsteindkomstordningernes dækning for mennesker med behov for støtte, jf. henstillingerne fra European Social Policy Network (25):






  a. | opfordrer medlemsstater med meget komplekse og fragmenterede systemer til at forenkle disse og udvikle mere omfattende systemer |
| --- | --- | --- |

46.

a.

opfordrer medlemsstater med meget komplekse og fragmenterede systemer til at forenkle disse og udvikle mere omfattende systemer

| b. | opfordrer medlemsstater med nuværende lave dækningsniveauer til at revidere deres betingelser for at sikre, at alle mennesker, der er i nød, er omfattet |
| --- | --- |

b.

opfordrer medlemsstater med nuværende lave dækningsniveauer til at revidere deres betingelser for at sikre, at alle mennesker, der er i nød, er omfattet

| c. | opfordrer medlemsstater, hvis mindsteindkomstordninger udelukker væsentlige grupper, der er ramt af fattigdom, til at ændre deres ordninger for bedre at dække dem |
| --- | --- |

c.

opfordrer medlemsstater, hvis mindsteindkomstordninger udelukker væsentlige grupper, der er ramt af fattigdom, til at ændre deres ordninger for bedre at dække dem

| d. | opfordrer medlemsstater med høje niveauer af administrative skønsbeføjelser inden for rammerne af deres centrale mindstelønsordninger til at sigte mod at mindske dette problem og sikre, at der er klare og sammenhængende kriterier for beslutningstagning med tilknytning til en effektiv klageadgang; |
| --- | --- |

d.

opfordrer medlemsstater med høje niveauer af administrative skønsbeføjelser inden for rammerne af deres centrale mindstelønsordninger til at sigte mod at mindske dette problem og sikre, at der er klare og sammenhængende kriterier for beslutningstagning med tilknytning til en effektiv klageadgang;

| 47. | understreger, at det er vigtigt, at arbejdstagere, arbejdsløse og udsatte sociale grupper i højere grad tager del i livslang læring, og at det er nødvendigt at højne niveauet af erhvervskvalifikationer og erhvervelse af nye kvalifikationer, hvilket er et grundlæggende redskab til at fremskynde integration på arbejdsmarkedet, øge produktiviteten og hjælpe folk med at finde et job; |
| --- | --- |

47.

| 48. | fremhæver betydningen af den demografiske udvikling i forbindelse med bekæmpelse af fattigdom i Europa; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opfordrer indtrængende til, at der træffes konkrete foranstaltninger til at udrydde fattigdom og social udstødelse, fremme effektive sociale sikkerhedsnet og nedbringe uligheden på en måde, der bidrager til at sikre økonomisk og territorial samhørighed; understreger, at disse skridt skal gennemføres på det rette niveau med foranstaltninger på både nationalt og europæisk plan i henhold til kompetencefordelingen for de relevante politikker; |
| --- | --- |

49.

| 50. | støtter Kommissionens strategi for sociale investeringer, ifølge hvilken veludformede sociale politikker kan bidrage til økonomisk vækst, samtidig med at de beskytter folk mod fattigdom og fungerer som økonomiske stabilisatorer (26); |
| --- | --- |

50.

| 51. | glæder sig overvejelserne og undersøgelserne om, hvordan vi kan opnå en mere rimelig fordeling af indkomst og formue i vores samfund; |
| --- | --- |

51.

| 52. | understreger, at virkningen af den økonomiske krise er en af de nøglefaktorer, som hindrer udviklingen af en tilgang baseret på sociale investeringer i medlemsstaterne (27); |
| --- | --- |

52.

| 53. | opfordrer til, at man fremover i forbindelse med udformningen af makroøkonomiske politikker er mere opmærksom på behovet for at nedbringe sociale uligheder og sikre alle samfundsgrupper adgang til ordentligt finansierede offentlige sociale tjenesteydelser og derigennem bekæmper fattigdom og social udstødelse; |
| --- | --- |

53.

| 54. | efterlyser en indsats for at mindske sociale ulighed ved at give borgerne mulighed for at gøre bedst mulig brug af deres talenter og evner; opfordrer til at fokusere den sociale støtte på dem, der både er fattige og ude af stand til at opnå en tilstrækkelig indkomst ved egen hjælp; |
| --- | --- |

54.

| 55. | gør opmærksom på, at de seneste erfaringer med reformer baseret på skattefritagelser viser, at mindsteindkomstpolitikker fortrinsvis bør finansieres over budgettet fremfor via skatteincitamenter; |
| --- | --- |

55.

| 56. | understreger, at uddannelse, sociale overførsler og progressive, retfærdige og omfordelingsbaserede skattesystemer sammen med praktiske foranstaltninger til styrkelse af konkurrenceevnen og bekæmpelse af skatteunddragelse og skatteundgåelse alle har potentiale til at bidrage til økonomisk, social og territorial samhørighed; |
| --- | --- |

56.

| 57. | fremhæver behovet for at tilpasse eksisterende mindsteindkomstordninger, således at man bedre kan tage udfordringen med ungdomsarbejdsløshed op; |
| --- | --- |

57.

Offentlige beskæftigelsesprogrammer

| 58. | noterer sig visse offentlige beskæftigelsesprogrammer, der består i muligheden for, at personer, der ønsker det, og som er arbejdsdygtige, kan få et midlertidigt job inden for den offentlige forvaltning, i en privat nonprofitinstitution eller i virksomheder i den sociale økonomi; understreger imidlertid, at det er vigtigt, at disse programmer fremmer arbejde, hvor man har rettigheder, der er baseret på kollektive overenskomster og arbejdsmarkedslovgivning; |
| --- | --- |

58.

| 59. | er af den opfattelse, at offentlige beskæftigelsesprogrammer bør bidrage til at forbedre arbejdstagernes beskæftigelsesegnethed og lette deres adgang til det almindelige arbejdsmarked; minder om, at disse programmer bør omfatte et individuelt planlagt forløb, sikre anstændige lønninger og føre til anstændigt arbejde; |
| --- | --- |

59.

| 60. | mener, at skabelse af anstændige jobs bør være en prioritet for EU som et vigtigt skridt i bekæmpelsen af fattigdom og social udgrænsning; |
| --- | --- |

60.

| 61. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre fuld deltagelse af alle aktører, navnlig arbejdsmarkedets parter og civilsamfundsorganisationer, i udformningen, gennemførelsen og overvågningen af mindsteindkomstpolitikker og -programmer; |
| --- | --- |

61.

o

o o

| 62. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

62.

---

(1)  EFT L 245 af 26.8.1992, s. 46.

(2)  EFT L 245 af 26.8.1992, s. 49.

(3)  EUT L 59 af 2.3.2013, s. 5.

(4)  EUT L 307 af 18.11.2008, s. 11.

(5)  EUT C 212 E af 5.8.2010, s. 11.

(6)  EUT C 70 E af 8.3.2012, s. 8.

(7)  EUT C 419 af 16.12.2015, s. 5.

(8)  Vedtagne tekster, P8_TA(2015)0401.

(9)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0136.

(10)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0235.

(11)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0355.

(12)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0010.

(13)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0317.

(14)  »Det europæiske semester 2017: Vurdering af fremskridtene med strukturreformer, forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer og resultater af de dybdegående undersøgelser i henhold til forordning (EU) nr. 1176/2011« (COM(2017)0090).

(15)  https://www.eurofound.europa.eu/publications/report/2017/income-inequalities-and-employment-patterns-in-europe-before-and-after-the-great-recession.

(16)  »Mod en europæisk mindsteindkomst«, november 2013: http://www.eesc.europa.eu/resources/docs/revenu-minimum_-etude-ose_-vfinale_en--2.pdf

(17)  Meddelelse fra Kommissionen til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget: Igangsættelse af en offentlig høring om den europæiske søjle for sociale rettigheder, COM(2016)0127 — Bilag 1.

(18)  European Social Policy Network (ESPN), »Minimum Income Schemes in Europe: A study of national policies 2015«, januar 2016.

(19)  Rådets konklusioner om »Bekæmpelse af fattigdom og social udstødelse: En integreret tilgang« af 16. juni 2016.

(20)  Rådsdokument 6885/17: »Den årlige vækstundersøgelse og den fælles rapport om beskæftigelsen 2017: Politiske retningslinjer for beskæftigelses- og socialpolitikkerne — Rådets konklusioner« (3. marts 2017) og Rådsdokument 6887/17: »Kommissionens og Rådets fælles rapport om beskæftigelsen — ledsagedokument til meddelelsen fra Kommissionen om den årlige vækstundersøgelse 2017« (3. marts 2017).

(21)  ESPN, »Minimum Income Schemes in Europe: A study of national policies 2015«.

(22)  Se Verdensbanken: »Fattigdomsreduktion og vækst: Den gode og den onde cirkel«, 2006; OECD: »Tendenser i indkomstulighed og dens indvirkning på økonomisk vækst.«, 2014.

(23)  ESPN, »Minimum Income Schemes in Europe: A study of national policies 2015«.

(24)  ESPN, »Social Investment in Europe: A study of national policies 2015«.

(25)  ESPN, »Minimum Income Schemes in Europe: A study of national policies 2015«.

(26)  Kommissionens meddelelse om »Sociale investeringer i vækst og samhørighed, herunder gennem anvendelse af Den Europæiske Socialfond 2014-2020« (COM(2013)0083) af 20. februar 2013 og ESPN, »Social Investment in Europe: A study of national policies 2015«.

(27)  ESPN, »Social Investment in Europe: En undersøgelse af nationale politikker«.

---

Onsdag den 25. oktober 2017

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/171 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/171

---

P8_TA(2017)0413

Aspekter vedrørende grundlæggende rettigheder for integrationen af romaer i EU: bekæmpelse af romafjendtlighed

Europa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2017 om aspekter vedrørende grundlæggende rettigheder for integrationen af romaer i EU: bekæmpelse af romafjendtlighed (2017/2038(INI))

(2018/C 346/23)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til præamblen til TEU, særlig anden betragtning og fjerde til syvende betragtning, |
| --- | --- |

—

der henviser til præamblen til TEU, særlig anden betragtning og fjerde til syvende betragtning,

| — | der bl.a. henviser til artikel 2, artikel 3, stk. 3, andet led, og artikel 6 i TEU, |
| --- | --- |

—

der bl.a. henviser til artikel 2, artikel 3, stk. 3, andet led, og artikel 6 i TEU,

| — | der bl.a. henviser til artikel 10 og artikel 19, stk. 1, i TEUF, |
| --- | --- |

—

der bl.a. henviser til artikel 10 og artikel 19, stk. 1, i TEUF,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder af 7. december 2000 (chartret), der blev proklameret den 12. december 2007 i Strasbourg og trådte i kraft sammen med Lissabontraktaten i december 2009, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder af 7. december 2000 (chartret), der blev proklameret den 12. december 2007 i Strasbourg og trådte i kraft sammen med Lissabontraktaten i december 2009,

| — | der henviser til FN's verdenserklæring om menneskerettigheder, som blev vedtaget af FN's Generalforsamling i 1948, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's verdenserklæring om menneskerettigheder, som blev vedtaget af FN's Generalforsamling i 1948,

| — | der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder, som blev vedtaget i New York den 20. november 1989, navnlig artikel 3 heri, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's konvention om barnets rettigheder, som blev vedtaget i New York den 20. november 1989, navnlig artikel 3 heri,

| — | der henviser til FN's resolution A/70/L.1 med titlen »Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development«, der blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 25. september 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's resolution A/70/L.1 med titlen »Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development«, der blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 25. september 2015,

| — | der henviser til FN's resolution A/RES/60/7 om bevarelse af erindringen om holocaust, der blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 1. november 2005, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's resolution A/RES/60/7 om bevarelse af erindringen om holocaust, der blev vedtaget af FN's Generalforsamling den 1. november 2005,

| — | der henviser til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder,

| — | der henviser til Europarådets rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets rammekonventionen om beskyttelse af nationale mindretal,

| — | der henviser til Europarådets Ministerkomités erklæring om det stigende omfang af romafjendtlighed og racistisk vold mod romaer i Europa, der blev vedtaget den 1. februar 2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets Ministerkomités erklæring om det stigende omfang af romafjendtlighed og racistisk vold mod romaer i Europa, der blev vedtaget den 1. februar 2012,

| — | der henviser til den generelle henstilling nr. 13 fra Den Europæiske Kommission mod Racisme og Intolerance (ECRI) om bekæmpelse af romafjendtlighed og diskrimination af romaer, |
| --- | --- |

—

der henviser til den generelle henstilling nr. 13 fra Den Europæiske Kommission mod Racisme og Intolerance (ECRI) om bekæmpelse af romafjendtlighed og diskrimination af romaer,

| — | der henviser til de europæiske politiske partiers charter om et ikkeracistisk samfund, som blev vedtaget af Europarådets Kongres af Lokale og Regionale Myndigheder på dens 32. samling i marts 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til de europæiske politiske partiers charter om et ikkeracistisk samfund, som blev vedtaget af Europarådets Kongres af Lokale og Regionale Myndigheder på dens 32. samling i marts 2017,

| — | der henviser til Europarådets Parlamentariske Forsamlings resolution 1985 (2014) om nationale mindretals situation og rettigheder i Europa og resolution 2153 (2017) om fremme af integration af romaer og omrejsende, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets Parlamentariske Forsamlings resolution 1985 (2014) om nationale mindretals situation og rettigheder i Europa og resolution 2153 (2017) om fremme af integration af romaer og omrejsende,

| — | der henviser til Europarådets generalsekretær Thorbjørn Jaglands erklæring af 11. april 2017 om 10 mål for de næste 10 år, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europarådets generalsekretær Thorbjørn Jaglands erklæring af 11. april 2017 om 10 mål for de næste 10 år,

| — | der henviser til ILO's konvention om forskelsbehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv, 1958 (nr. 111), |
| --- | --- |

—

der henviser til ILO's konvention om forskelsbehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv, 1958 (nr. 111),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2000/43/EF af 29. juni 2000 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af alle uanset race eller etnisk oprindelse (1),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2000/78/EF af 27. november 2000 om generelle rammebestemmelser om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (2),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/29/EU af 25. oktober 2012 om minimumsstandarder for ofre for kriminalitet med hensyn til rettigheder, støtte og beskyttelse af ofre og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2001/220/RIA (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/29/EU af 25. oktober 2012 om minimumsstandarder for ofre for kriminalitet med hensyn til rettigheder, støtte og beskyttelse af ofre og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2001/220/RIA (3),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 af 29. april 2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 883/2004 af 29. april 2004 om koordinering af de sociale sikringsordninger (4),

| — | der henviser til Rådets rammeafgørelse 2008/913/RIA af 28. november 2008 om bekæmpelse af visse former for og tilkendegivelser af racisme og fremmedhad ved hjælp af straffelovgivningen (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets rammeafgørelse 2008/913/RIA af 28. november 2008 om bekæmpelse af visse former for og tilkendegivelser af racisme og fremmedhad ved hjælp af straffelovgivningen (5),

| — | der henviser til Rådets henstilling af 9. december 2013 om foranstaltninger i medlemsstaterne til effektiv integration af romaerne, Rådets konklusion af 8. december 2016 om fremskyndelse af processen med romaernes integration og af 13. oktober 2016 om Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 14/2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling af 9. december 2013 om foranstaltninger i medlemsstaterne til effektiv integration af romaerne, Rådets konklusion af 8. december 2016 om fremskyndelse af processen med romaernes integration og af 13. oktober 2016 om Den Europæiske Revisionsrets særberetning nr. 14/2016,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 15. juni 2011 om førskolepædagogik, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 15. juni 2011 om førskolepædagogik,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelser om integration af romaer (COM(2010)0133, COM(2012)0226, COM(2013)0454, COM(2015)0299, COM(2016)0424), herunder meddelelse om en EU-ramme for de nationale strategier for romaernes integration frem til 2020 (COM(2011)0173), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelser om integration af romaer (COM(2010)0133, COM(2012)0226, COM(2013)0454, COM(2015)0299, COM(2016)0424), herunder meddelelse om en EU-ramme for de nationale strategier for romaernes integration frem til 2020 (COM(2011)0173),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om ungdomsgarantien og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet efter tre år (COM(2016)0646), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om ungdomsgarantien og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet efter tre år (COM(2016)0646),

| — | der henviser til Kommissionens henstilling 2013/112/EU af 20. februar 2013 om investering i børn: Hvordan man bryder den onde cirkel for de socialt udsatte, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens henstilling 2013/112/EU af 20. februar 2013 om investering i børn: Hvordan man bryder den onde cirkel for de socialt udsatte,

| — | der henviser til sine tidligere beslutning om romaer (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutning om romaer (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. april 2015 i anledning af den internationale romadag — romahad i Europa og EU's anerkendelse af mindedagen for folkedrabet på romaerne under Anden Verdenskrig (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. april 2015 i anledning af den internationale romadag — romahad i Europa og EU's anerkendelse af mindedagen for folkedrabet på romaerne under Anden Verdenskrig (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 13. december 2016 om situationen for de grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union i 2015 (8), navnlig punkt 117-122 om romarettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 13. december 2016 om situationen for de grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union i 2015 (8), navnlig punkt 117-122 om romarettigheder,

| — | der henviser til 2016-rapporten om grundlæggende rettigheder fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til 2016-rapporten om grundlæggende rettigheder fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder,

| — | der henviser til Agenturet for Grundlæggende Rettigheders EU-MIDIS I- og II-rundspørger og andre undersøgelser og rapporter om romaer, |
| --- | --- |

—

der henviser til Agenturet for Grundlæggende Rettigheders EU-MIDIS I- og II-rundspørger og andre undersøgelser og rapporter om romaer,

| — | der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 14/2016 om EU's politiske initiativer og finansielle støtte til integration af romaerne: Der er gjort betydelige fremskridt i de sidste ti år, men der er brug for en yderligere praktisk indsats, |
| --- | --- |

—

der henviser til Revisionsrettens særberetning nr. 14/2016 om EU's politiske initiativer og finansielle støtte til integration af romaerne: Der er gjort betydelige fremskridt i de sidste ti år, men der er brug for en yderligere praktisk indsats,

| — | der henviser til Eurobarometer-undersøgelsen »Discrimination in the EU in 2015« (forskelsbehandling i EU i 2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurobarometer-undersøgelsen »Discrimination in the EU in 2015« (forskelsbehandling i EU i 2015),

| — | der henviser til rapporter og anbefalinger fra Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE), bl.a. handlingsplanen for forbedring af situationen for romaer og sintier inden for OSCE's område, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporter og anbefalinger fra Organisationen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (OSCE), bl.a. handlingsplanen for forbedring af situationen for romaer og sintier inden for OSCE's område,

| — | der henviser til rapporter og henstillinger fra overvågnings- og civilsamfundsorganisationer, navnlig Det Europæiske Center for Romaers Rettigheder, Fundación Secretariado Gitano interfacene systemerne, OSF, ERGO og Amnesty International, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporter og henstillinger fra overvågnings- og civilsamfundsorganisationer, navnlig Det Europæiske Center for Romaers Rettigheder, Fundación Secretariado Gitano interfacene systemerne, OSF, ERGO og Amnesty International,

| — | der henviser til referencedokumentet om romafjendtlighed fra Alliancen mod Romafjendtlighed, |
| --- | --- |

—

der henviser til referencedokumentet om romafjendtlighed fra Alliancen mod Romafjendtlighed,

| — | der henviser til rapporten fra Centre for European Policy Studies med titlen Combating Institutional Anti-Gypsyism: »Responses and promising practices in the EU and selected Member States«, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapporten fra Centre for European Policy Studies med titlen Combating Institutional Anti-Gypsyism: »Responses and promising practices in the EU and selected Member States«,

| — | der henviser til, at det nyoprettede Europæiske Romainstitut for Kunst og Kultur (ERIAC) i Berlin, som har til formål at etablere den kunstneriske og kulturelle tilstedeværelse af Europas 12 millioner romaer, muliggør deres selvudfoldelse og herigennem bidrager til kampen mod romafjendtlighed, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det nyoprettede Europæiske Romainstitut for Kunst og Kultur (ERIAC) i Berlin, som har til formål at etablere den kunstneriske og kulturelle tilstedeværelse af Europas 12 millioner romaer, muliggør deres selvudfoldelse og herigennem bidrager til kampen mod romafjendtlighed,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0294/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Kvinders Rettigheder og Ligestilling (A8-0294/2017),

| A. | der henviser til, at romaer stadig unddrages deres menneskerettigheder i Europa; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at romaer stadig unddrages deres menneskerettigheder i Europa;

| B. | der henviser til, at romaerne er en del af Europas kultur og værdier, og at de har bidraget til EU's kulturelle rigdom, mangfoldighed, økonomi og fælles historie; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at romaerne er en del af Europas kultur og værdier, og at de har bidraget til EU's kulturelle rigdom, mangfoldighed, økonomi og fælles historie;

| C. | der henviser til, at romafjendtlighed er en særlig form for racisme, en ideologi, der bygger på forestillinger om raceoverlegenhed, og en form for umenneskeliggørelse og institutionel racisme, der er næret af historisk diskrimination og bl.a. kommer til udtryk i vold, hadefuld tale, udnyttelse, stigmatisering og den mest åbenlyse form for diskrimination (9); |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at romafjendtlighed er en særlig form for racisme, en ideologi, der bygger på forestillinger om raceoverlegenhed, og en form for umenneskeliggørelse og institutionel racisme, der er næret af historisk diskrimination og bl.a. kommer til udtryk i vold, hadefuld tale, udnyttelse, stigmatisering og den mest åbenlyse form for diskrimination (9);

| D. | der henviser til, at der på trods af bestræbelser på nationalt, europæisk og internationalt plan, kan spores vedvarende og strukturel romafjendtlighed (10) på alle niveauer i det europæiske samfund i hele Europa på daglig basis, der kommer til udtryk f.eks. i individuel og institutionel forsømmelse, forskelsbehandling, ulighed, fratagelse af indflydelse, nedgørelse, fremmedførelse og gøren til syndebuk, stigmatisering, hadefulde ytringer, samt i at de gøres til ofre for vold, ekstrem fattigdom og dybtgående social udstødelse; der henviser til, at romafjendtligheden er stigende, og at politiske partier vinder i popularitet ved at åbent at give udtryk for romafjendtlige følelser; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at der på trods af bestræbelser på nationalt, europæisk og internationalt plan, kan spores vedvarende og strukturel romafjendtlighed (10) på alle niveauer i det europæiske samfund i hele Europa på daglig basis, der kommer til udtryk f.eks. i individuel og institutionel forsømmelse, forskelsbehandling, ulighed, fratagelse af indflydelse, nedgørelse, fremmedførelse og gøren til syndebuk, stigmatisering, hadefulde ytringer, samt i at de gøres til ofre for vold, ekstrem fattigdom og dybtgående social udstødelse; der henviser til, at romafjendtligheden er stigende, og at politiske partier vinder i popularitet ved at åbent at give udtryk for romafjendtlige følelser;

| E. | der henviser til, at der forekommer forskellige former for romafjendtlighed i offentlige myndigheders og institutioners arbejdet og funktion i næsten alle sfærer og på alle niveauer i medlemsstaterne, hvilket oftest kommer til udtryk i manglende vilje til at sikre romaer lige adgang eller i det hele taget adgang til offentlig hjælp og ydelser, nægtelse af lige rettigheder og ligebehandling, udeladelse af romaer fra politikudformning og vidensgenerering, underrepræsentation i officielle organer på alle samfundsniveauer, indførelse af diskriminerende programmer og misbrug af finansieringsmuligheder til at forbedre tilværelsen for romaer; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at der forekommer forskellige former for romafjendtlighed i offentlige myndigheders og institutioners arbejdet og funktion i næsten alle sfærer og på alle niveauer i medlemsstaterne, hvilket oftest kommer til udtryk i manglende vilje til at sikre romaer lige adgang eller i det hele taget adgang til offentlig hjælp og ydelser, nægtelse af lige rettigheder og ligebehandling, udeladelse af romaer fra politikudformning og vidensgenerering, underrepræsentation i officielle organer på alle samfundsniveauer, indførelse af diskriminerende programmer og misbrug af finansieringsmuligheder til at forbedre tilværelsen for romaer;

| F. | der henviser til, at der endog forekommer utilsigtet romafjendtlighed i EU-institutionernes virke, idet adskillige EU-programmer og -fonde, som kunne have en positiv indvirkning på romaernes levevilkår og fremtidsudsigter, ikke når ud til dem, eller symbolsk udpeger romaerne som en af deres støttemodtagere, men ikke tager hensyn til deres faktiske forhold og den diskrimination, de udsættes for; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at der endog forekommer utilsigtet romafjendtlighed i EU-institutionernes virke, idet adskillige EU-programmer og -fonde, som kunne have en positiv indvirkning på romaernes levevilkår og fremtidsudsigter, ikke når ud til dem, eller symbolsk udpeger romaerne som en af deres støttemodtagere, men ikke tager hensyn til deres faktiske forhold og den diskrimination, de udsættes for;

| G. | der henviser til, at romafjendtlighed — hvor ubevidst den end måtte være — kan påvises i gældende EU-ret, hvori der ofte ikke tages hensyn til romaernes faktiske forhold og udfordringer, idet de i århundreder har været udsat for flere forskellige former for diskrimination, og som gør, at de er ude af stand til at nyde godt af de samme rettigheder og muligheder og den samme grad af beskyttelse på basis af EU-retten som andre EU-borgere; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at romafjendtlighed — hvor ubevidst den end måtte være — kan påvises i gældende EU-ret, hvori der ofte ikke tages hensyn til romaernes faktiske forhold og udfordringer, idet de i århundreder har været udsat for flere forskellige former for diskrimination, og som gør, at de er ude af stand til at nyde godt af de samme rettigheder og muligheder og den samme grad af beskyttelse på basis af EU-retten som andre EU-borgere;

| H. | der henviser til, at der råder en vedvarende formynderisk behandling af romaer, som kan spores i både sprog og handlinger i vores samfund, hvilket kun understreger behovet for »nklusion« eller»integration« af romaerne, mens det, der i realiteten er behov for, er en grundlæggende ændring i tilgangen; der henviser til, at der er behov for at sikre deres adgang til og fulde udøvelse af deres grundlæggende rettigheder og unionsborgerskab i vores samfund; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der råder en vedvarende formynderisk behandling af romaer, som kan spores i både sprog og handlinger i vores samfund, hvilket kun understreger behovet for »nklusion« eller»integration« af romaerne, mens det, der i realiteten er behov for, er en grundlæggende ændring i tilgangen; der henviser til, at der er behov for at sikre deres adgang til og fulde udøvelse af deres grundlæggende rettigheder og unionsborgerskab i vores samfund;

| I. | der henviser til, at romaer til stadighed omtales som sårbare personer, men at den omstændighed at romaerne unddrages deres umistelige menneskerettigheder og nægtes lige behandling og lige adgang til velfærd, tjenesteydelser, information, retfærdighed, uddannelse, sundhedspleje, beskæftigelse osv., tyder på, at det er de strukturer, som magthaverne har skabt og fastholder, som er diskriminerende, og som gør romaerne sårbare; der henviser til, at dette viser, at de kompetente myndigheder har tilsidesat deres ansvar i relation til menneskerettighederne; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at romaer til stadighed omtales som sårbare personer, men at den omstændighed at romaerne unddrages deres umistelige menneskerettigheder og nægtes lige behandling og lige adgang til velfærd, tjenesteydelser, information, retfærdighed, uddannelse, sundhedspleje, beskæftigelse osv., tyder på, at det er de strukturer, som magthaverne har skabt og fastholder, som er diskriminerende, og som gør romaerne sårbare; der henviser til, at dette viser, at de kompetente myndigheder har tilsidesat deres ansvar i relation til menneskerettighederne;

Tilhørsforhold og deltagelse

| 1. | understreger, at det for at bekæmpe den ubevidste konsensus i samfundet om at udelukke romaer, for at bekæmpe forskelsbehandlingen og den sociale udelukkelse af dem og for at komme stereotyper til livs, som gennem århundreder er blevet skabt og styrket gennem triviallitteratur, medier, kunst og sprog, er afgørende at oplyse majoritetssamfundene om romaernes mangfoldighed, deres historie, kultur og formerne, omfanget og alvoren af den romafjendtlighed, som de møder i deres hverdag; opfordrer i denne forbindelse medlemsstaterne til at tage det fulde ansvar for deres borgere med romabaggrund og iværksætte langsigtede oplysningskampagner og intersektionelle oplysningskampagner; |
| --- | --- |

1.

| 2. | mener, at aktiv og meningsfuld social, økonomisk, politisk og kulturel deltagelse af romaer er afgørende for at håndtere romafjendtlighed effektivt og skabe en højst tiltrængt gensidig tillid til gavn for hele samfundet; noterer sig, at Kommissionen og medlemsstaterne har et fælles ansvar i denne henseende; opfordrer derfor Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle strategier, der omfatter både proaktive og reaktive foranstaltninger på grundlag af reelle, systematiske høringer af repræsentanter for romaerne og NGO'er, og inddrage dem i gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af almindelige programmer og projekter, som lanceres på alle niveauer, herunder på lokalt plan; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremme oprettelsen af uafhængige civilsamfundsorganisationer og offentlige institutioner for romaer og styrkelsen af et ungt, progressivt romalederskab; |
| --- | --- |

2.

Forsoning og tillidsopbygning

| 3. | opfordrer indtrængende Kommissionen til — for at få skabt den afgørende gensidige tillid — at nedsætte en sandheds- og forsoningskommission på EU-plan (enten inden for de eksisterende strukturer eller som et særskilt organ) med henblik på at anerkende forfølgelsen, udstødelsen og fornægtelsen af romaer i århundredernes løb, til at dokumentere disse fænomener i en officiel hvidbog og gå ind i en dialog med Europa-Parlamentet og romaeksperter om udførelsen af disse opgaver; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer medlemsstaterne til (enten inden for de eksisterende strukturer eller som et særskilt organ) at oprette nationale sandheds- og forsoningskommissioner med henblik på at anerkende forfølgelsen, udstødelsen og fornægtelsen af romaer i århundredernes løb med inddragelse af parlamentsmedlemmer, embedsmænd, advokater, repræsentanter for romaerne, NGO'er og græsrodsorganisationer og til at dokumentere disse spørgsmål i en hvidbog, samt opfordrer medlemsstaterne til at gøre romaernes historie til en del af læseplanerne i skolerne; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer medlemsstaterne til at mindes ofrene for romaernes holocaust, udpege den 2. august til mindedag for romaernes holocaust og yde en passende og øjeblikkelig erstatning til overlevende efter holocaust gennem en forenklet procedure ledsaget af en oplysningskampagne; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at inkludere romaofre i deres mindehøjtideligheder, som afholdes den 27. januar hvert år for at markere mindedagen for holocaust, og til at tilrettelægge faglig uddannelse for embedsmænd om romaernes holocaust; |
| --- | --- |

5.

Resultatkontrol

| 6. | udtrykker sin bekymring over, at der ganske vist gennemføres flere målrettede programmer i medlemsstaterne, men at de fleste almindelige programmer, herunder programmer, der hører under strukturfondene, ikke når ud til de dårligst stillede, især romaerne; opfordrer derfor Revisionsretten til at undersøge resultaterne af EU's programmer såsom EU's beskæftigelses- og uddannelsesprogrammer, f.eks. Erasmus+ og ungdomsbeskæftigelsesinitiativet (UBI), på en mere indgående måde og på regelmæssig basis; |
| --- | --- |

6.

| 7. | opfordrer Kommissionen til






  — | at vurdere EU's programmer og finansieringsmuligheder for at finde ud af, om de opfylder kravet om ikke-diskrimination og deltagelse, og til om nødvendigt straks at træffe afhjælpende foranstaltninger |
| --- | --- | --- |

7.

—

at vurdere EU's programmer og finansieringsmuligheder for at finde ud af, om de opfylder kravet om ikke-diskrimination og deltagelse, og til om nødvendigt straks at træffe afhjælpende foranstaltninger

| — | at anvende en solid, kvalitetsfokuseret og langsigtet ordning for overvågning og finansiel regnskabsføring til at kontrollere medlemsstaternes resultater, når de anvender EU's programmer |
| --- | --- |

—

at anvende en solid, kvalitetsfokuseret og langsigtet ordning for overvågning og finansiel regnskabsføring til at kontrollere medlemsstaternes resultater, når de anvender EU's programmer

| — | aktivt at inddrage de romaer, der er målgruppen for projekterne, i deres overvågnings- og evalueringsproces på en effektiv og gennemsigtig måde |
| --- | --- |

—

aktivt at inddrage de romaer, der er målgruppen for projekterne, i deres overvågnings- og evalueringsproces på en effektiv og gennemsigtig måde

| — | at sikre, at den eksisterende klagemekanisme gøres mere tilgængelig og gennemsigtig for borgere, NGO'er og myndigheder for at sætte dem i stand til at indberette diskriminerende EU-fonde og -programmer |
| --- | --- |

—

at sikre, at den eksisterende klagemekanisme gøres mere tilgængelig og gennemsigtig for borgere, NGO'er og myndigheder for at sætte dem i stand til at indberette diskriminerende EU-fonde og -programmer

| — | at suspendere finansieringen i tilfælde af misbrug af EU-midler |
| --- | --- |

—

at suspendere finansieringen i tilfælde af misbrug af EU-midler

| — | at reformere ESI-fondene, således at de kan yde finansiel støtte til at bekæmpe romafjendtlighed på en mere proaktiv måde, og |
| --- | --- |

—

at reformere ESI-fondene, således at de kan yde finansiel støtte til at bekæmpe romafjendtlighed på en mere proaktiv måde, og

| — | at udvide programmet Europa for Borgerne og programmet for rettigheder, ligestilling og unionsborgerskab i erkendelse af den vigtige rolle, som civilsamfundets overvågningsorganisationer og andre relevante aktører spiller i overvågningen af romafjendtlighed og i at sikre respekten for de grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

—

at udvide programmet Europa for Borgerne og programmet for rettigheder, ligestilling og unionsborgerskab i erkendelse af den vigtige rolle, som civilsamfundets overvågningsorganisationer og andre relevante aktører spiller i overvågningen af romafjendtlighed og i at sikre respekten for de grundlæggende rettigheder;

| 8. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at






  — | sikre, at de relevante interventioner, der er finansieret af EU og har mulige følger for romasamfundet, er inklusive og bekæmper segregering |
| --- | --- | --- |

8.

—

sikre, at de relevante interventioner, der er finansieret af EU og har mulige følger for romasamfundet, er inklusive og bekæmper segregering

| — | sikre, at segregationspraksis er beskrevet i klare vendinger og eksplicit udelukket fra finansiering |
| --- | --- |

—

sikre, at segregationspraksis er beskrevet i klare vendinger og eksplicit udelukket fra finansiering

| — | forbedre finansieringsmulighederne for at sikre, at de uddannelses- og beskæftigelsesmuligheder, der skabes, giver mulighed for en reel og holdbar vej ud af langtidsledighed, hvilket er nødvendigt for at leve et værdigt liv |
| --- | --- |

—

forbedre finansieringsmulighederne for at sikre, at de uddannelses- og beskæftigelsesmuligheder, der skabes, giver mulighed for en reel og holdbar vej ud af langtidsledighed, hvilket er nødvendigt for at leve et værdigt liv

| — | sikre, at alle tilgængelige ressourcer anvendes effektivt, og |
| --- | --- |

—

sikre, at alle tilgængelige ressourcer anvendes effektivt, og

| — | øge udnyttelsesgraden af EU-midler i overensstemmelse med de prioriteter, der er fastlagt i de nationale strategier for romaernes integration; |
| --- | --- |

—

øge udnyttelsesgraden af EU-midler i overensstemmelse med de prioriteter, der er fastlagt i de nationale strategier for romaernes integration;

| 9. | opfordrer medlemsstaterne til at øge koordineringen mellem lokale og nationale myndigheder med henblik på at fjerne administrative og politiske hindringer og effektivt anvende EU's fonde til at forbedre situationen for romaer, navnlig børn; |
| --- | --- |

9.

| 10. | minder om Rådets henstilling fra 2013, hvori det hedder, at fremme af social inklusion og bekæmpelse af fattigdom og diskrimination, herunder bl.a. socioøkonomisk integration af marginaliserede samfund såsom romasamfund, bør fremmes ved hjælp af en tildeling på mindst 20 % af de samlede ESF-ressourcer i hver medlemsstat til investeringer i mennesker; |
| --- | --- |

10.

Sikring af lige rettigheder og bekæmpelse af romafjendtlighed gennem uddannelse

| 11. | minder om, at mindretalsrettigheder og forbuddet mod diskrimination udgør en fast bestanddel af de grundlæggende rettigheder, og som sådan hører under rammerne af EU's værdier, der skal overholdes i overensstemmelse med artikel 2 i TEU; minder om, at der kan træffes foranstaltninger fra EU's side, hvis der er en klar risiko for en medlemsstats alvorlige overtrædelse af værdierne i henhold til artikel 7 i TEU; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer medlemsstaterne til på grundlag af de foruroligende forlydender fra NGO'er og overvågningsorganisationer






  — | at gennemføre og håndhæve direktiv 2000/43/EF med henblik på effektivt at forebygge og udrydde alle former for diskrimination af romaer, og til at sikre, at nationale, regionale og lokale forvaltningsregler ikke er diskriminerende og ikke fører til segregationspraksis |
| --- | --- | --- |

12.

—

at gennemføre og håndhæve direktiv 2000/43/EF med henblik på effektivt at forebygge og udrydde alle former for diskrimination af romaer, og til at sikre, at nationale, regionale og lokale forvaltningsregler ikke er diskriminerende og ikke fører til segregationspraksis

| — | at gennemføre og håndhæve rammeafgørelse 2008/913/JHA da den giver mulighed for en vellykket bekæmpelse af romafjendtlig retorik og vold mod romaer; |
| --- | --- |

—

at gennemføre og håndhæve rammeafgørelse 2008/913/JHA da den giver mulighed for en vellykket bekæmpelse af romafjendtlig retorik og vold mod romaer;

| 13. | opfordrer Kommissionen til at yde assistance til medlemsstater til at omsætte og gennemføre direktiverne om ligebehandling og fortsætte med uden undtagelse at indlede traktatbrudsprocedurer mod alle medlemsstater, der overtræder eller undlader at omsætte eller gennemføre direktiver om ligebehandling, f.eks. direktivet om racelighed (2000/43/EF), direktivet om retten til fri bevægelighed og ophold i EU (2004/38/EF) (11), direktivet om ofres rettigheder (2012/29/EU), rammeafgørelse om racisme og fremmedhad (2008/913/RIA), direktivet om audiovisuelle medietjenester (2010/13/EU) (12), Rådets direktiv om ligebehandling af mænd og kvinder (2004/113/EF) (13) og direktivet om ligebehandling med hensyn til beskæftigelse og erhverv (2000/78/EF); |
| --- | --- |

13.

| 14. | opfordrer Kommissionen og Rådet til at bryde dødvandet og genoptage forhandlingerne om et direktiv om bekæmpelse af forskelsbehandling; |
| --- | --- |

14.

| 15. | fordømmer visse medlemsstaters afvisning af, at der hersker ulighed for deres medborgere med romabaggrund, deres manglende politiske vilje til at afhjælpe deres mislykkede forsøg på at sikre romaer adgang til og udøvelse af deres grundlæggende rettigheder og deres påstand om, at romaerne selv er skyld i deres sociale udstødelse, som skyldes strukturel racisme; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer medlemsstaterne til






  — | klart at fordømme og sanktionere politikeres og andre offentlige ansattes benægtelse af romaernes holocaust, deres hadefulde tale og udpegelse af romaer som syndebukke på alle niveauer og i alle typer medier, da disse indirekte styrker romafjendtligheden i samfundet |
| --- | --- | --- |

16.

—

klart at fordømme og sanktionere politikeres og andre offentlige ansattes benægtelse af romaernes holocaust, deres hadefulde tale og udpegelse af romaer som syndebukke på alle niveauer og i alle typer medier, da disse indirekte styrker romafjendtligheden i samfundet

| — | at træffe yderligere foranstaltninger til at forebygge, fordømme og bekæmpe hadefuld tale mod romaer, også ved hjælp af kulturel dialog; |
| --- | --- |

—

at træffe yderligere foranstaltninger til at forebygge, fordømme og bekæmpe hadefuld tale mod romaer, også ved hjælp af kulturel dialog;

| 17. | opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at intensivere deres samarbejde med NGO'er for at gennemføre uddannelse i bedste praksis om bekæmpelse af fordomme såvel som effektive kampagner, der kan danne modvægt til hadefuld tale, gennem kortlægning af NGO-partneres specifikke behov og krav i denne henseende; opfordrer Kommissionen til at udsende en opfordring til, at civilsamfundet skal overvåge og rapportere om hadefuld tale, hadforbrydelser og benægtelse af holocaust i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer sin formand til at fordømme og straffe medlemmer af Parlamentet, som benytter et ærekrænkende, racistisk eller fremmedfjendsk sprog eller udviser en tilsvarende opførsel i Parlamentet; |
| --- | --- |

18.

| 19. | beklager krænkelsen af romaernes ret til fri bevægelighed; opfordrer medlemsstaterne til at anerkende, at EU's grundlæggende principper skal gælde for alle dets borgere, og at direktivet om fri bevægelighed ikke giver mulighed for kollektive udvisninger eller nogen form for racemæssig profilering; opfordrer oprindelsesmedlemsstaterne til at påtage sig deres ansvar for at bekæmpe fattigdom og udstødelse for alle deres borgere, og indrejsemedlemsstaterne til at øge samarbejdet på tværs af grænserne for at bekæmpe diskrimination og udnyttelse og til at forebygge, at udstødelsen fortsætter i indrejselandet; |
| --- | --- |

19.

| 20. | opfordrer medlemsstaterne til at bekæmpe partiskhed over for romaflygtninge og — asylansøgere i forbindelse med migration; minder om, at andre medlemsstater modtager asylansøgere fra landene i det vestlige Balkan, som talmæssigt består af mange romaer fra Serbien og den tidligere jugoslaviske republik Makedonien, og at dette kan hænge sammen med de særlige faktorer, der påvirker romasamfundet der; opfordrer til, at der medtages et særligt kapitel om forfølgelse som følge af romafjendtlighed i oprindelseslandsoplysningerne for de pågældende lande; |
| --- | --- |

20.

| 21. | er dybt bekymret over antallet af statsløse romaer i Europa, som resulterer i, at de fuldstændig nægtes adgang til sociale, uddannelsesmæssige og sundhedsmæssige tjenesteydelser og presses helt ud i udkanten af samfundet; opfordrer medlemsstaterne til at afskaffe statsløshed og sikre, at alle nyder de grundlæggende menneskerettigheder; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer medlemsstaterne til at foretage fødselsregistrering uden diskrimination og sikre identifikation af alle deres borgere for at undgå, at romaer nægtes adgang til alle de grundlæggende tjenester; opfordrer medlemsstaterne til at træffe øjeblikkelige afhjælpende foranstaltninger til at sætte en stopper for diskriminerende fødselsregistrering og gennem deres lokale myndigheder at tage aktive skridt til at sikre, at alle børn bliver registreret; opfordrer Kommissionen til at vurdere og overvåge situationen i medlemsstaterne, dele bedste praksis vedrørende identifikation og beskyttelse af personer, hvis statsborgerskab ikke er blevet anerkendt, og som ikke har adgang til identitetsdokumenter, samt til at iværksætte oplysningskampagner om vigtigheden af fødselsregistrering; |
| --- | --- |

22.

| 23. | er dybt bekymret over romaers ulige adgang til sundhedsoplysninger, -ydelser og -pleje, den alvorlige mangel på sygesikringskort blandt dem og over den racistiske diskrimination af dem; opfordrer medlemsstaterne til at træffe effektive foranstaltninger til at fjerne enhver hindring for adgangen til sundhedssystemet; anmoder medlemsstaterne om, hvor dette er nødvendigt, at sikre finansiering af programmer, der formidler sundhedsydelser rettet mod romaer, at øge kendskabet til sundhedsydelser og forbedre adgangen til vaccination og til forebyggende sundhedspleje i romasamfundene; |
| --- | --- |

23.

| 24. | er foruroliget over diskriminationen af romakvinder, der ofte anbringes på separate, andenrangsfødegange og er udsat for fysiske overgreb, vanrøgt samt utilstrækkelig og dårlig behandling fra det lægefaglige personales side, når de forsøger at få adgang til seksuelle og reproduktive sundhedsydelser, og som ofte ikke har adgang til mobile sundhedsscreeninger; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til omgående at oprette en overvågningsmekanisme og afhjælpende mekanisme til dette formål og til at sikre, at lægefagligt personale, som krænker sit etiske ansvar, holdes ansvarligt; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge bestræbelserne på at fostre bæredygtige og altomfattende kapacitetsopbygning for romakvinder, oprette specialiserede strukturer såsom rådgivningscentre med henblik på at yde skræddersyet sundhedsinformationsmateriale og til at yde den nødvendige støtte til gruppesundhedsinitiativer; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer medlemsstaterne til at prioritere børn under gennemførelsen af EU-rammen for de nationale strategier for romaer, navnlig ved at give adgang til sundhedspleje, værdige levevilkår samt adgang til undervisning for romabørn; understreger, at bekæmpelse af analfabetisme blandt romabørn er nøglen til bedre integration og inklusion af romaer og gør det muligt for de kommende generationer at forbedre deres adgang til beskæftigelse; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at fordømme tvangssterilisering og give kompensation til romakvinder, der har været genstand for systematisk og statsstøttet sterilisering, ledsaget af en offentlig undskyldning til ofrene for denne forbrydelse mod menneskeheden; |
| --- | --- |

26.

| 27. | er dybt foruroliget over det fænomen, at romabørn ulovligt fjernes fra deres forældre; opfordrer medlemsstaterne til at undersøge denne slags sager hurtigst muligt og træffe passende foranstaltninger til at forebygge dem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | fordømmer medlemsstaternes undladelse af at sikre romabefolkningen lige adgang til retfærdighed og lighed for loven i form af:






  — | manglende eller uacceptabelt langsomme procedurer til at sikre retfærdighed for ofre for hadforbrydelser, særligt dem som begås af politifolk |
| --- | --- | --- |

28.

—

manglende eller uacceptabelt langsomme procedurer til at sikre retfærdighed for ofre for hadforbrydelser, særligt dem som begås af politifolk

| — | den uforholdsmæssigt høje grad af kriminalisering af romaer |
| --- | --- |

—

den uforholdsmæssigt høje grad af kriminalisering af romaer

| — | uforholdsmæssige politimetoder (etnisk profilering, overdrevne procedurer for standsning og visitering, uopfordrede og pludselige angreb på romabopladser, vilkårlig beslaglæggelse og ødelæggelse af ejendom, overdreven magtanvendelse under anholdelser, overgreb, trusler, ydmygende behandling, fysiske overgreb og nægtelse af rettigheder under politiafhøringer og forvaring |
| --- | --- |

—

uforholdsmæssige politimetoder (etnisk profilering, overdrevne procedurer for standsning og visitering, uopfordrede og pludselige angreb på romabopladser, vilkårlig beslaglæggelse og ødelæggelse af ejendom, overdreven magtanvendelse under anholdelser, overgreb, trusler, ydmygende behandling, fysiske overgreb og nægtelse af rettigheder under politiafhøringer og forvaring

| — | og utilstrækkelig overvågning af forbrydelser begået mod romaer, idet der ydes lidt eller ingen assistance og beskyttelse (såsom i sager med menneskehandel og til ofre for vold i hjemmet) eller efterforskning af forbrydelser, som er indberettet af romaer; |
| --- | --- |

—

og utilstrækkelig overvågning af forbrydelser begået mod romaer, idet der ydes lidt eller ingen assistance og beskyttelse (såsom i sager med menneskehandel og til ofre for vold i hjemmet) eller efterforskning af forbrydelser, som er indberettet af romaer;

| 29. | opfordrer medlemsstaterne til






  — | at sikre, at alle borgere er lige for loven, og sikre, at alle har lige adgang til retfærdighed og adgang til proceduremæssige rettigheder |
| --- | --- | --- |

29.

—

at sikre, at alle borgere er lige for loven, og sikre, at alle har lige adgang til retfærdighed og adgang til proceduremæssige rettigheder

| — | at sørge for obligatorisk, menneskerettighedsbaseret og serviceorienteret efteruddannelse af retshåndhævende personale og embedsmænd i retsvæsenet på alle niveauer |
| --- | --- |

—

at sørge for obligatorisk, menneskerettighedsbaseret og serviceorienteret efteruddannelse af retshåndhævende personale og embedsmænd i retsvæsenet på alle niveauer

| — | at efterforske og retsforfølge hadforbrydelser og sikre bedste praksis for at afsløre og efterforske hadforbrydelser, herunder dem, der er specifikt begrundet i romafjendtlighed |
| --- | --- |

—

at efterforske og retsforfølge hadforbrydelser og sikre bedste praksis for at afsløre og efterforske hadforbrydelser, herunder dem, der er specifikt begrundet i romafjendtlighed

| — | at oprette enheder til bekæmpelse af hadforbrydelser med kendskab til romafjendtlighed i politistyrkerne |
| --- | --- |

—

at oprette enheder til bekæmpelse af hadforbrydelser med kendskab til romafjendtlighed i politistyrkerne

| — | at tilskynde til, at politiets arbejde udføres på passende vis, og til, at sager med magtmisbrug straffes |
| --- | --- |

—

at tilskynde til, at politiets arbejde udføres på passende vis, og til, at sager med magtmisbrug straffes

| — | at ansætte professionelle konfliktløsere til at arbejde sammen med politiet |
| --- | --- |

—

at ansætte professionelle konfliktløsere til at arbejde sammen med politiet

| — | at opfordre til aktivt at ansætte romaer i politistyrken |
| --- | --- |

—

at opfordre til aktivt at ansætte romaer i politistyrken

| — | at sikre, at støtteprogrammer for ofre tager højde for romaers særlige behov, og at der ydes dem bistand i forbindelse med indberetning af forbrydelser og indgivelse af klager |
| --- | --- |

—

at sikre, at støtteprogrammer for ofre tager højde for romaers særlige behov, og at der ydes dem bistand i forbindelse med indberetning af forbrydelser og indgivelse af klager

| — | at videreføre og udvide det geografiske anvendelsesområde for JUSTROM-programmet, som er et fælles program mellem Kommissionen og Europarådet om romakvinders adgang til retfærdighed |
| --- | --- |

—

at videreføre og udvide det geografiske anvendelsesområde for JUSTROM-programmet, som er et fælles program mellem Kommissionen og Europarådet om romakvinders adgang til retfærdighed

| — | fuldt ud af gennemføre direktivet om bekæmpelse af menneskehandel og fremskynde politisamarbejdet og det retlige samarbejde for at bekæmpe menneskehandel, og |
| --- | --- |

—

fuldt ud af gennemføre direktivet om bekæmpelse af menneskehandel og fremskynde politisamarbejdet og det retlige samarbejde for at bekæmpe menneskehandel, og

| — | fuldt ud at gennemføre direktiv 2011/93/EU (14) om forebyggelse og bekæmpelse af seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn og for at beskytte ofrene; |
| --- | --- |

—

fuldt ud at gennemføre direktiv 2011/93/EU (14) om forebyggelse og bekæmpelse af seksuelt misbrug og seksuel udnyttelse af børn og for at beskytte ofrene;

| 30. | opfordrer Det Europæiske Politiakademi (Cepol) til at fortsætte med at udbyde kurser inden for grundlæggende rettigheder og den dermed forbundne intersektorielle sensibilisering af politistyrken; |
| --- | --- |

30.

| 31. | er dybt bekymret over den udbredte diskrimination mod romaer på boligområdet, som er kendetegnet ved et diskriminerende udlejnings- og ejendomsmarked samt socialt boligsystem, tvangsudsættelser og -nedrivninger af romaers huse uden udsigt til en passende alternativ bolig, placering af romaer i separate lejre og nødindkvartering afskåret fra basale tjenester, opførelsen af mure rundt om romabopladser og offentlige myndigheders manglende sikring af romaernes fulde adgang til dagligt drikkevand og kloakering; |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer medlemsstaterne til at træffe effektive foranstaltninger til at sikre ligebehandling af romaerne for så vidt angår adgang til bolig og at udnytte EU-midlerne fuldt ud til at forbedre boligsituationen for romaerne, navnlig ved at fremme desegregering, fjerne enhver form for ghettodannelse i byerne og ved at forbedre lokaludvikling styret af lokalsamfundet og integrerede territoriale investeringer, som er støttet af ESI-fondene, samt gennem en konsekvent politik for offentligt ejet boligbyggeri; opfordrer indtrængende medlemsstaterne til at sikre adgang til offentlige forsyningsydelser såsom vand, el og gas samt infrastruktur for boliger i overensstemmelse med nationale lovkrav; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer Kommissionen til at vedkende sig sin kompetence i forbindelse med racistisk motiverede tvangsudsættelser; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at tvangsudsættelser fuldt ud er i overensstemmelse med EU-retten såvel som andre internationale forpligtelser på menneskerettighedsområdet, herunder forpligtelser i henhold til den europæiske menneskerettighedskonvention; opfordrer endvidere til en forhøjelse af antallet af og tilgængeligheden af eksperter i desegregering i de mest berørte medlemsstater for at støtte myndighederne i at sikre, at midler fra de europæiske struktur- og investeringsfonde effektivt fremmer desegregering, og opfordrer til, at Den Europæiske Socialfond og Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (ESF-EFRU) øremærkes til lokale desegregeringsforanstaltninger; |
| --- | --- |

33.

| 34. | glæder sig over proaktive initiativer, der tager sigte på at forbedre boligsituationen for romaer i byer; anerkender Eurocities' initiativ, som ved hjælp af en kortlægning indsamler dokumentation for romaernes situation i byerne, hvilke udfordringer de står over for, og hvordan byerne reagerer herpå; |
| --- | --- |

34.

| 35. | beklager den fortsatte segregering i skoler, herunder overrepræsentationen af romabørn i »specialskoler«, skoler kun til romaer, separate klasser, »container-skoler« osv.; opfordrer medlemsstaterne til bl.a. at udarbejde og træffe særlige foranstaltninger til at bekæmpe segregering i skolerne og andre effektive foranstaltninger med det formål at sikre ligebehandling og fuld adgang for romabørn til almen uddannelse af høj kvalitet og til at sikre, at alle romabørn mindst afslutter det obligatoriske uddannelsesforløb; fremhæver i denne forbindelse vigtigheden af at undersøge årsagerne til tidligt skolefrafald, navnlig hvilken rolle romafjendtlighed spiller i dette fænomen; opfordrer desuden medlemsstaterne til at udforske nye metoder til at lukke den eksisterende uddannelseskløft gennem voksenuddannelse, erhvervsuddannelse og uformel og ikke-formel læring; insisterer på, at dette skal gøres med særligt fokus også på intersektoriel diskrimination med deltagelse af romaeksperter og personer, der formidler kontakten mellem skole og hjem, samt med sikring af tilstrækkelige ressourcer til sådanne foranstaltninger; |
| --- | --- |

35.

| 36. | finder forskelsbehandlingen af romaer inden for beskæftigelsesområdet — som ofte er kendetegnet ved langvarig arbejdsløshed, ansættelse uden et fast timetal, usikre ansættelsesforhold, hvori der mangler social- og sundhedssikring eller pensioner, barrierer på arbejdsmarkedet (som eksisterer selv for romaer med videregående uddannelser) og manglen på muligheder for omskoling — alarmerende og uacceptabel; opfordrer derfor indtrængende medlemsstaterne til at træffe effektive foranstaltninger til at sikre ligebehandling af romaerne for så vidt angår adgang til arbejdsmarkedet og til beskæftigelsesmuligheder samt til at fjerne direkte og indirekte hindringer, herunder forskelsbehandling; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer medlemsstaterne til at samarbejde med den private sektor om udvikling af offentlig-private partnerskaber til at understøtte romaernes uddannelses-, beskæftigelses- og erhvervsmuligheder, navnlig i voksende teknologisektorer; opfordrer medlemsstaterne til ambitiøst at undersøge, hvordan nye teknologier kan bistå med og bidrage til den sociale og økonomiske integration af romaerne og til kampen mod romafjendtlighed; fremhæver betydningen af regional udvikling for skabelsen af bæredygtige jobmuligheder i de mindst udviklede regioner; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opfordrer medlemsstaterne til at fremme politikker, der har vist sig at have en væsentlig positiv virkning, for eksempel erhvervsuddannelse og oplæring på arbejdspladsen, individuelle rådgivningstjenester, selvstændig virksomhed, socialt iværksætteri og programmer for opnåelse af den første erhvervserfaring, for at fremme romaernes deltagelse i arbejdsmarkedet og forhindre, at fattigdom går i arv fra generation til generation i romasamfundene; |
| --- | --- |

38.

| 39. | fordømmer forskelsbehandling af romaer på flere og indbyrdes forbundne planer, som ofte er skjult eller tilsløret; understreger, at politikker, der er målrettet mod bekæmpelse af én form for diskrimination bør være særlig opmærksomme på bestemte grupper, der er i risiko for at blive udsat for flere forskellige former for forskelsbehandling; opfordrer indtrængende Kommissionen og medlemsstaterne til at være særlig opmærksomme på at forbedre uddannelsesniveauet, deltagelsen, adgangen til beskæftigelse, boligerne og sundhedsplejen samt til at forebygge diskrimination af romaer, der møder mange forskellige og intersektorielle former for forskelsbehandling, og til at indarbejde særlige programmer for dem i EU-rammen for de nationale strategier for romaernes integration efter 2020; |
| --- | --- |

39.

| 40. | bemærker med bekymring, at romakvinder er udsat for mangeartede og intersektionelle former for forskelsbehandling for at være kvinder og for at tilhøre det etniske romamindretal og derfor befinder sig i en ufordelagtig position med hensyn til at deltage i samfundslivet på alle niveauer og med hensyn til at få adgang til basale tjenester og ressourcer; fremhæver, at diskriminationen er endnu mere mærkbar for romakvinder og -piger, der ikke har identitetspapirer; understreger, at en forbedring af romakvinders og -pigers situation kræver, at der gennemføres konkrete og målrettede ikke-diskriminerende politikker, som sikrer lige adgang til beskæftigelse og uddannelse, herunder livslang læring og som garanterer boliger af høj kvalitet — hvilket er nøglen til at forbedre deres levevilkår og bekæmpe fattigdom og udstødelse; |
| --- | --- |

40.

| 41. | opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at et særligt kapitel om kvinders rettigheder og ligestilling medtages i deres nationale strategier for romaernes integration, og at ligestillingsforanstaltninger, der sigter mod at fremme kvinders rettigheder og ligestillingsperspektivet anvendes i hver del af strategierne og navnlig i forbindelse med fordelingen af midlerne i overensstemmelse med Rådets konklusioner om en EU-ramme for de nationale strategier for romaernes integration, hvori kræves »et ligestillingsperspektiv i alle politikker og foranstaltninger til fremme af romaernes integration«; opfordrer medlemsstaternes regeringer og lokale myndigheder til at inddrage romakvinder i forberedelsen, gennemførelsen, evalueringen og overvågningen af de nationale strategier for romaernes integration; fremhæver behovet for, at kønsopdelte data systematisk indsamles og regelmæssigt analyseres, og opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at vurdere, om politikkerne opnår de ønskede forbedringer for romakvinder og -piger, og til at træffe foranstaltninger, hvis der ikke sker nok fremskridt; opfordrer Kommissionen til at støtte fremme af ligestilling mellem kønnene ved gennemførelsen af alle aspekter af Europa 2020-strategien i overensstemmelse med strategien for ligestilling mellem kvinder og mænd 2010-2015; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer medlemsstaterne til at tage hensyn til de særlige udfordringer, som romakvinder og -piger støder på i forbindelse med tidlige ægteskaber og tvangsægteskaber og overgreb på deres fysiske integritet, og opfordrer medlemsstaterne til at fremme og støtte indsamling og formidling af data om retlige og andre foranstaltninger, der er truffet på nationalt plan for at forebygge og bekæmpe vold mod romakvinder og -piger; |
| --- | --- |

42.

| 43. | ansporer virksomheder og lokale myndigheder til at indføre uddannelsesordninger og beskæftigelsesmuligheder for romakvinder; |
| --- | --- |

43.

| 44. | opfordrer regeringerne til at tilskynde til og støtte en effektiv inddragelse af romakvinder i det offentlige og det politiske liv; |
| --- | --- |

44.

| 45. | anser ligestillingsorganerne for afgørende for at oplyse romaerne om deres rettigheder og hjælpe dem med at udøve deres rettigheder og indberette forskelsbehandling; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fastsætte standarder for at sikre, at ligestillingsorganerne har tilstrækkelige beføjelser og ressourcer til at overvåge og følge op på tilfælde af romafjendtlighed; opfordrer medlemsstaterne til at støtte arbejdet og den institutionelle kapacitet i organerne for fremme af ligebehandling ved at stille passende ressourcer til deres rådighed, således at de kan sikre en effektiv retshjælp og juridisk bistand, og til at styrke deres samarbejde med romaernes juridiske rådgivere for at lette indberetningen af krænkelser; |
| --- | --- |

45.

| 46. | er bekymret over, at romaer i så ringe omfang deltager som samtaleparter eller repræsentanter for lokale, regionale og nationale myndigheder, og over, at regeringer undlader at sikre dem udøvelse af fuldgyldigt statsborgerskab; anerkender den afgørende rolle, som civilsamfundet spiller i denne henseende; opfordrer til et udvidet samarbejde mellem de berørte nationale og lokale myndigheder, EU, Europarådet og ikke-statslige organisationer; opfordrer EU og medlemsstaternes institutioner og politiske partier til aktivt at fremme politisk deltagelse og myndiggørelse af romaer og ansættelse af romaer i den offentlige forvaltning; slår til lyd for programmer, der tager sigte på at styrke romakvinder, herunder de programmer, der sigter på at øge og sikre den langsigtede deltagelse af romakvinder fra et tværgående perspektiv som repræsentanter for lokale, regionale og nationale myndigheder; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at tage skridt til at sikre, at romakvinders deltagelse i politikudformning og beslutningstagning øges; |
| --- | --- |

46.

| 47. | opfordrer medlemsstaterne til at sørge for obligatoriske, praktiske og intersektionelle kurser i grundlæggende rettigheder og uddannelse i ikkeforskelsbehandling for alle ansvarshavende tjenestemænd, som spiller en central rolle i den korrekte gennemførelse af EU's og medlemsstaternes lovgivning, med henblik på at give dem med den nødvendige viden og de nødvendige færdigheder således at de kan tjene alle borgere ud fra et menneskerettighedsbaseret perspektiv; |
| --- | --- |

47.

| 48. | opfordrer medlemsstaterne til på baggrund af mediernes magt til at skabe et skævt billede af etniske minoriteter






  — | at sørge for obligatorisk uddannelse til dem, der arbejder inden for offentlig radio- og TV-virksomhed og medierne, for at øge deres bevidsthed om de udfordringer og den forskelsbehandling, som romaer møder, og om skadelige stereotyper |
| --- | --- | --- |

48.

—

at sørge for obligatorisk uddannelse til dem, der arbejder inden for offentlig radio- og TV-virksomhed og medierne, for at øge deres bevidsthed om de udfordringer og den forskelsbehandling, som romaer møder, og om skadelige stereotyper

| — | at fremme ansættelse af romaer i offentlige medier, og |
| --- | --- |

—

at fremme ansættelse af romaer i offentlige medier, og

| — | at fremme ansættelse af romaer i bestyrelserne i offentlige medier; |
| --- | --- |

—

at fremme ansættelse af romaer i bestyrelserne i offentlige medier;

| 49. | opfordrer med henblik på at forhindre vedvarende romafjendtlighed medlemsstaterne til at indføre obligatorisk uddannelse i menneskerettigheder, demokratisk borgerskab og politiske færdigheder i deres undervisningsplaner på alle niveauer for at sætte en stopper for romaernes usikkerhed omkring deres identitet og styrke deres selvtillid og evne til at udøve og kræve lige rettigheder; |
| --- | --- |

49.

| 50. | er dybt bekymret over sparepolitikker og nedskæringer i den offentlige sektor, som har haft en dramatisk indvirkning på både statens og de statsstøttede NGO'ers aktiviteter for at fremme ligestilling for romaer, og som har begrænset rækkevidden af disse projekter; understreger, at staten og dens institutioner spiller en afgørende og uerstattelig rolle med hensyn til fremme af lighed; |
| --- | --- |

50.

Nationale strategier for romaernes integration

| 51. | bemærker med bekymring, at den indsats og de finansielle midler, der er blevet investeret, og de mange europæiske og nationale programmer og fonde, som har vedrørt romasamfundet, ikke har bidraget betydeligt til forbedring af deres levevilkår og ikke har fremskyndet integrationen af romaerne, navnlig på lokalt plan; opfordrer derfor medlemsstaterne til med henblik på at bekæmpe marginalisering, forskelsbehandling og udstødelse af romaerne og med henblik på at fremme processen for integration af romaer og bekæmpelse af romafjendtlighed






  — | at være ambitiøse i udformningen af deres nationale strategier for romaernes integration, gennemføre mere forskning i vellykkede lokale fremgangsmåder og programmer med aktiv inddragelse af romaer med henblik på at afdække deres situation og den virkelighed og de udfordringer, de står over for, og rette særlig opmærksomhed mod romafjendtlighed og konsekvenserne heraf med det formål at udvikle en forbedret, omfattende og holistisk tilgang til emnet og dermed ikke alene tage fat på de sociale og økonomiske aspekter, men også bekæmpe racisme og samtidig arbejde på at styrke den gensidige tillid |
| --- | --- | --- |

51.

—

at være ambitiøse i udformningen af deres nationale strategier for romaernes integration, gennemføre mere forskning i vellykkede lokale fremgangsmåder og programmer med aktiv inddragelse af romaer med henblik på at afdække deres situation og den virkelighed og de udfordringer, de står over for, og rette særlig opmærksomhed mod romafjendtlighed og konsekvenserne heraf med det formål at udvikle en forbedret, omfattende og holistisk tilgang til emnet og dermed ikke alene tage fat på de sociale og økonomiske aspekter, men også bekæmpe racisme og samtidig arbejde på at styrke den gensidige tillid

| — | fuldt ud at gennemføre deres nationale strategier for integration af romaer |
| --- | --- |

—

fuldt ud at gennemføre deres nationale strategier for integration af romaer

| — | at vurdere effektiviteten af disse, ajourføre dem regelmæssigt og fastsætte klare tiltag og skræddersyede foranstaltninger og opstille målbare mål og milepæle |
| --- | --- |

—

at vurdere effektiviteten af disse, ajourføre dem regelmæssigt og fastsætte klare tiltag og skræddersyede foranstaltninger og opstille målbare mål og milepæle

| — | at arbejde tæt sammen med alle interessenter, herunder lokale og regionale myndigheder, den akademiske verden, den private sektor, græsrodsorganisationer og NGO'er og aktivt inddrage romaer |
| --- | --- |

—

at arbejde tæt sammen med alle interessenter, herunder lokale og regionale myndigheder, den akademiske verden, den private sektor, græsrodsorganisationer og NGO'er og aktivt inddrage romaer

| — | at videreudvikle dataindsamlingen samt finansielle og kvalitetsorienterede overvågnings- og rapporteringsmetoder, der er baseret på feltarbejde, da de understøtter effektive evidensbaserede politikker og kan bidrage til at forbedre effektiviteten af de strategier, tiltag og foranstaltninger, der er iværksat, og til at bestemme, hvorfor programmerne og strategierne ikke giver de længe ventede resultater |
| --- | --- |

—

at videreudvikle dataindsamlingen samt finansielle og kvalitetsorienterede overvågnings- og rapporteringsmetoder, der er baseret på feltarbejde, da de understøtter effektive evidensbaserede politikker og kan bidrage til at forbedre effektiviteten af de strategier, tiltag og foranstaltninger, der er iværksat, og til at bestemme, hvorfor programmerne og strategierne ikke giver de længe ventede resultater

| — | at styrke de nationale kontaktpunkter for romaer ved at sikre, at de har et passende mandat, de fornødne ressourcer og passende arbejdsvilkår til at udføre deres koordineringsopgaver; |
| --- | --- |

—

at styrke de nationale kontaktpunkter for romaer ved at sikre, at de har et passende mandat, de fornødne ressourcer og passende arbejdsvilkår til at udføre deres koordineringsopgaver;

Prioritering af problemet med romafjendtlighed med henblik på en forbedret strategi for tiden efter 2020

| 52. | glæder sig over den indsats, der er gjort, og den brede vifte af nyttige mekanismer og fonde, som Kommissionen har udviklet for at fremme den sociale og økonomiske integration af romaer, og den omstændighed, at Kommissionen iværksatte en EU-ramme for nationale strategier for romaernes integration frem til 2020, hvori medlemsstaterne opfordres til at vedtage nationale strategier; |
| --- | --- |

52.

| 53. | opfordrer Kommissionen til






  — | at øge EU-rammen for nationale strategier for romaernes integration efter 2020 på grundlag af resultaterne og anbefalingerne fra Revisionsretten, EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA), NGO'er, overvågningsorganisationer og alle relevante interessenter for at nå frem til en forbedret, ajourført og mere omfattende tilgang |
| --- | --- | --- |

53.

—

at øge EU-rammen for nationale strategier for romaernes integration efter 2020 på grundlag af resultaterne og anbefalingerne fra Revisionsretten, EU's Agentur for Grundlæggende Rettigheder (FRA), NGO'er, overvågningsorganisationer og alle relevante interessenter for at nå frem til en forbedret, ajourført og mere omfattende tilgang

| — | at sætte romafjendtlighed i fokus for den europæiske ramme efter 2020 som supplement til social integration og til at indføre antidiskriminationsindikatorer inden for uddannelse, beskæftigelse, boligers sundhed osv., eftersom romafjendtlighed underminerer en vellykket gennemførelse af de nationale strategier for romaernes integration |
| --- | --- |

—

at sætte romafjendtlighed i fokus for den europæiske ramme efter 2020 som supplement til social integration og til at indføre antidiskriminationsindikatorer inden for uddannelse, beskæftigelse, boligers sundhed osv., eftersom romafjendtlighed underminerer en vellykket gennemførelse af de nationale strategier for romaernes integration

| — | at behandle romafjendtlighed som et horisontalt spørgsmål og til — i partnerskab med medlemsstaterne, Agenturet for Grundlæggende Rettigheder og NGO'er — at udarbejde en oversigt over konkrete foranstaltninger, som medlemsstaterne kan træffe for at bekæmpe romafjendtlighed |
| --- | --- |

—

at behandle romafjendtlighed som et horisontalt spørgsmål og til — i partnerskab med medlemsstaterne, Agenturet for Grundlæggende Rettigheder og NGO'er — at udarbejde en oversigt over konkrete foranstaltninger, som medlemsstaterne kan træffe for at bekæmpe romafjendtlighed

| — | at komplettere de relevante Kommissionstjenestegrenes roma-taskforce ved at oprette et projektteam om romaspørgsmål på kommissærniveau, der samler alle de relevante kommissærer, der arbejder inden for retten til ligebehandling og forbud mod forskelsbehandling, unionsborgerskab, sociale rettigheder, beskæftigelse, uddannelse og kultur, sundhed, bolig og deres eksterne dimension, med henblik på at sikre, at der tilvejebringes ikke-diskriminerende og supplerende EU-midler og -programmer |
| --- | --- |

—

at komplettere de relevante Kommissionstjenestegrenes roma-taskforce ved at oprette et projektteam om romaspørgsmål på kommissærniveau, der samler alle de relevante kommissærer, der arbejder inden for retten til ligebehandling og forbud mod forskelsbehandling, unionsborgerskab, sociale rettigheder, beskæftigelse, uddannelse og kultur, sundhed, bolig og deres eksterne dimension, med henblik på at sikre, at der tilvejebringes ikke-diskriminerende og supplerende EU-midler og -programmer

| — | at styrke og supplere arbejdet med Kommissionens Koordineringsenhed om Ikke-forskelsbehandling og Romaer ved at styrke holdet, afsætte tilstrækkelige ressourcer og ansætte yderligere personale for at have tilstrækkelig kapacitet til at bekæmpe romafjendtlighed, øge bevidstheden om romaernes holocaust og fremme holocausterindringen; |
| --- | --- |

—

at styrke og supplere arbejdet med Kommissionens Koordineringsenhed om Ikke-forskelsbehandling og Romaer ved at styrke holdet, afsætte tilstrækkelige ressourcer og ansætte yderligere personale for at have tilstrækkelig kapacitet til at bekæmpe romafjendtlighed, øge bevidstheden om romaernes holocaust og fremme holocausterindringen;

| 54. | opfordrer EU's institutioner til at integrere romaernes rettigheder inden for rammerne af de eksterne forbindelser; insisterer kraftigt på nødvendigheden af at bekæmpe romafjendtlighed og fremme romaernes rettigheder i kandidatlandene og de potentielle kandidatlande; |
| --- | --- |

54.

| 55. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at vedtage og aktivt udbrede ECRI's arbejdsdefinition af romafjendtlighed for at give medlemsstaterne en klar vejledning; |
| --- | --- |

55.

| 56. | opfordrer alle politiske grupper i Parlamentet og de politiske partier i medlemsstaterne til at respektere de europæiske politiske partiers reviderede charter for et ikke-racistisk samfund og anmoder dem om regelmæssigt at forny deres engagement og til at fordømme og sanktionere hadefuld tale; |
| --- | --- |

56.

| 57. | opfordrer Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder til at foretage en undersøgelse af romafjendtlighed i EU og kandidatlandene, fokusere på romafjendtlighed i forbindelse med dens arbejde om romaspørgsmål og overvåge det på alle relevante områder; |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes og kandidatlandenes regeringer og parlamenter, Europarådet og De Forenede Nationer. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  EUT L 180 af 19.7.2000, s. 22.

(2)  EUT L 303 af 2.12.2000, s. 16.

(3)  EUT L 315 af 14.11.2012, s. 57.

(4)  EUT L 166 af 30.4.2004, s. 1.

(5)  EUT L 328 af 6.12.2008, s. 55.

(6)  EUT C 4 E af 7.1.2011, s. 7; EUT C 308 E af 20.10.2011, s. 73; EUT C 199 E af 7.7.2012, s. 112; EUT C 468 af 15.12.2016, s. 36; EUT C 468 af 15.12.2016, s. 157.

(7)  EUT C 328 af 6.9.2016, s. 4.

(8)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0485.

(9)  ECRI's generelle henstilling nr. 13 om bekæmpelse af romafjendtlighed og diskrimination mod romaer.

(10)  Det engelske begreb »Anti-Gypsyism« (romafjendtlighed) staves undertiden på forskellige måder, og i flere medlemsstater bliver der somme tider refereret til det med en lidt anderledes betegnelse som f.eks. Antiziganismus (sigøjnerfjendtlighed).

(11)  EUT L 158 af 30.4.2004, s. 77.

(12)  EUT L 95 af 15.4.2010, s. 1.

(13)  EUT L 373 af 21.12.2004, s. 37.

(14)  EUT L 335 af 17.12.2011, s. 1.

---

Torsdag den 26. oktober 2017

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/184 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/184

---

P8_TA(2017)0414

Gennemførelse af miljøansvarsdirektivet

Europa-Parlamentets beslutning af 26. oktober 2017 om anvendelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF af 21. april 2004 om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (»miljøansvarsdirektivet«) (2016/2251(INI))

(2018/C 346/24)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF af 21. april 2004 om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (i det følgende »miljøansvarsdirektivet«) (1) (i det følgende »miljøansvarsdirektivet«); |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/35/EF af 21. april 2004 om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (i det følgende »miljøansvarsdirektivet«) (1) (i det følgende »miljøansvarsdirektivet«);

| — | der henviser til rapport fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet i henhold til artikel 18, stk. 2, i direktiv 2004/35/EF om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (COM(2016)0204), |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet i henhold til artikel 18, stk. 2, i direktiv 2004/35/EF om miljøansvar for så vidt angår forebyggelse og afhjælpning af miljøskader (COM(2016)0204),

| — | der henviser til artikel 4 og 191 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 4 og 191 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til artikel 37 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 37 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af 12. marts 2001 om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer og om ophævelse af Rådets direktiv 90/220/EØF (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/18/EF af 12. marts 2001 om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer og om ophævelse af Rådets direktiv 90/220/EØF (2),

| — | der henviser til ændringen af miljøansvarsdirektivet gennem direktiv 2006/21/EF (3) om håndtering af affald fra udvindingsindustrien, direktiv 2009/31/EF (4) om geologisk lagring af kuldioxid og direktiv 2013/30/EU (5) om sikkerheden i forbindelse med offshore olie- og gasaktiviteter, |
| --- | --- |

—

der henviser til ændringen af miljøansvarsdirektivet gennem direktiv 2006/21/EF (3) om håndtering af affald fra udvindingsindustrien, direktiv 2009/31/EF (4) om geologisk lagring af kuldioxid og direktiv 2013/30/EU (5) om sikkerheden i forbindelse med offshore olie- og gasaktiviteter,

| — | der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om Refit-evalueringen af miljøansvarsdirektivet (SWD(2016)0121), som ledersager Kommissionens rapport (COM(2016)0204), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene om Refit-evalueringen af miljøansvarsdirektivet (SWD(2016)0121), som ledersager Kommissionens rapport (COM(2016)0204),

| — | der henviser til notat fra Europa-Parlamentets Forskningstjeneste af 6. juni 2016 med titlen: »The implementation of the Environmental Liability Directive: a survey of the assessment process carried out by the Commission« (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til notat fra Europa-Parlamentets Forskningstjeneste af 6. juni 2016 med titlen: »The implementation of the Environmental Liability Directive: a survey of the assessment process carried out by the Commission« (6),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52 og til artikel 1, stk. 1, litra e), og bilag 3 til afgørelse truffet af Formandskonferencen den 12. december 2002 om proceduren for tilladelse til at udarbejde initiativbetænkninger, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52 og til artikel 1, stk. 1, litra e), og bilag 3 til afgørelse truffet af Formandskonferencen den 12. december 2002 om proceduren for tilladelse til at udarbejde initiativbetænkninger,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A8-0297/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A8-0297/2017),

| A. | der henviser til, at ifølge artikel 191, stk. 1, i TEUF skal Unionens politik på miljøområdet bidrage til opfyldelse af målsætninger såsom beskyttelse af borgernes sundhed, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten, en forsigtig og rationel udnyttelse af naturressourcerne, og fremme på internationalt plan af foranstaltninger til løsning af de regionale og globale miljøproblemer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at ifølge artikel 191, stk. 1, i TEUF skal Unionens politik på miljøområdet bidrage til opfyldelse af målsætninger såsom beskyttelse af borgernes sundhed, beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten, en forsigtig og rationel udnyttelse af naturressourcerne, og fremme på internationalt plan af foranstaltninger til løsning af de regionale og globale miljøproblemer;

| B. | der henviser til artikel 191, stk. 2, i TEUF, der fastslår, at Unionens politik på miljøområdet tager sigte på et højt miljøbeskyttelsesniveau og bygger på forsigtighedsprincippet og princippet om forebyggende indsats, princippet om indgreb over for miljøskader fortrinsvis ved kilden og princippet om, at forureneren betaler; |
| --- | --- |

B.

der henviser til artikel 191, stk. 2, i TEUF, der fastslår, at Unionens politik på miljøområdet tager sigte på et højt miljøbeskyttelsesniveau og bygger på forsigtighedsprincippet og princippet om forebyggende indsats, princippet om indgreb over for miljøskader fortrinsvis ved kilden og princippet om, at forureneren betaler;

| C. | der henviser til artikel 11 i TEUF, der fastslår, at miljøbeskyttelseskrav skal integreres i udformningen og gennemførelsen af Unionens politikker og aktioner, især med henblik på at fremme en bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

C.

der henviser til artikel 11 i TEUF, der fastslår, at miljøbeskyttelseskrav skal integreres i udformningen og gennemførelsen af Unionens politikker og aktioner, især med henblik på at fremme en bæredygtig udvikling;

| D. | der henviser til, at artikel 192 i TEUF giver Europa-Parlamentet og Rådet til opgave at udpege de aktioner, der skal iværksættes med henblik på at nå de generelle mål for Unionen på miljøområdet (7); |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at artikel 192 i TEUF giver Europa-Parlamentet og Rådet til opgave at udpege de aktioner, der skal iværksættes med henblik på at nå de generelle mål for Unionen på miljøområdet (7);

| E. | der henviser til, at chartret om grundlæggende rettigheder tilkendegiver, at et højt miljøbeskyttelsesniveau og forbedring af miljøkvaliteten skal integreres i Unionens politikker og sikres i overensstemmelse med princippet om en bæredygtig udvikling; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at chartret om grundlæggende rettigheder tilkendegiver, at et højt miljøbeskyttelsesniveau og forbedring af miljøkvaliteten skal integreres i Unionens politikker og sikres i overensstemmelse med princippet om en bæredygtig udvikling;

| F. | der henviser til, at en koordineret miljøstrategi i Unionen er et middel til at fremme samarbejde og sikre sammenhæng mellem EU's politikker; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at en koordineret miljøstrategi i Unionen er et middel til at fremme samarbejde og sikre sammenhæng mellem EU's politikker;

| G. | der henviser til, at det nuværende anvendelsesområde for miljøansvarsdirektivet kun omfatter miljøskader, som operatører har forvoldt på biodiversitet (beskyttede arter og naturtyper), vand og jord; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det nuværende anvendelsesområde for miljøansvarsdirektivet kun omfatter miljøskader, som operatører har forvoldt på biodiversitet (beskyttede arter og naturtyper), vand og jord;

| H. | der henviser til, at der for at dække ansvaret for miljøskader spontant har udviklet sig et marked for finansiel sikkerhed, som imidlertid kan være utilstrækkeligt til at dække særlige tilfælde, f.eks. små og mellemstore virksomheder eller bestemte typer operationer (offshoreplatforme, nukleare anlæg mv.); |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at der for at dække ansvaret for miljøskader spontant har udviklet sig et marked for finansiel sikkerhed, som imidlertid kan være utilstrækkeligt til at dække særlige tilfælde, f.eks. små og mellemstore virksomheder eller bestemte typer operationer (offshoreplatforme, nukleare anlæg mv.);

| I. | der henviser til, at de vigtigste blandt de mange årsager til den uensartede gennemførelse af miljøansvarsdirektivet er vanskelighederne ved at fastslå, hvornår skaderne på en naturressource overstiger den fastsatte tærskel, samt det forhold, at mange medlemsstater ikke har en procedure for undersøgelse af kommentarer og bemærkninger fra ikkestatslige miljøorganisationer og andre berørte organisationer; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at de vigtigste blandt de mange årsager til den uensartede gennemførelse af miljøansvarsdirektivet er vanskelighederne ved at fastslå, hvornår skaderne på en naturressource overstiger den fastsatte tærskel, samt det forhold, at mange medlemsstater ikke har en procedure for undersøgelse af kommentarer og bemærkninger fra ikkestatslige miljøorganisationer og andre berørte organisationer;

| J. | der henviser til, at en del interessenter (ikkestatslige miljøorganisationer, forsikringsselskaber, operatører og navnlig kompetente myndigheder) i mange medlemsstater ikke har tilstrækkelig eller — i visse tilfælde — slet intet kendskab til miljøansvarsdirektivet, bl.a. på grund af mangel på vejledende dokumenter til at hjælpe med gennemførelsen af lovgivningen; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at en del interessenter (ikkestatslige miljøorganisationer, forsikringsselskaber, operatører og navnlig kompetente myndigheder) i mange medlemsstater ikke har tilstrækkelig eller — i visse tilfælde — slet intet kendskab til miljøansvarsdirektivet, bl.a. på grund af mangel på vejledende dokumenter til at hjælpe med gennemførelsen af lovgivningen;

| K. | der henviser til, at mange medlemsstater har gjort fremskridt med hensyn til effektivt at nå hovedmålene om at forebygge og afhjælpe miljøskader; der imidlertid henviser til, at håndhævelsen af miljøansvarsdirektivet i nogle få medlemsstater stadig er utilstrækkelig; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at mange medlemsstater har gjort fremskridt med hensyn til effektivt at nå hovedmålene om at forebygge og afhjælpe miljøskader; der imidlertid henviser til, at håndhævelsen af miljøansvarsdirektivet i nogle få medlemsstater stadig er utilstrækkelig;

| L. | der henviser til, at ny videnskabelig forskning viser, at forurening fra industrielle aktiviteter kan indvirke på miljøet og mennesker på hidtil ukendte måder, og at dette bringer menneskers sundhed, bæredygtigheden og de biologiske og bio-evolutionære balancer i fare; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at ny videnskabelig forskning viser, at forurening fra industrielle aktiviteter kan indvirke på miljøet og mennesker på hidtil ukendte måder, og at dette bringer menneskers sundhed, bæredygtigheden og de biologiske og bio-evolutionære balancer i fare;

| 1. | erkender betydningen af Kommissionens undersøgelser og rapporter om vurdering af gennemførelsen af miljøansvarsdirektivet og dets indvirkning på medlemsstaterne samt dens henstillinger til en effektiv og sammenhængende gennemførelse af direktivet ved at prioritere harmonisering af nationale løsninger og fremgangsmåder inden for en bredere retlig ramme for ansvar; glæder sig i denne forbindelse over udviklingen af det flerårige arbejdsprogram for miljøansvarsdirektivet for perioden 2017-2020; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bemærker med bekymring, at resultaterne af disse rapporter tegner et alarmerende billede af den faktiske gennemførelse af miljøansvarsdirektivet, og understreger, at direktivet kun er blevet gennemført delvist og overfladisk i mange medlemsstater; |
| --- | --- |

2.

Status over gennemførelsen af miljøansvarsdirektivet

| 3. | konstaterer, at flere medlemsstater ikke overholdt fristen for gennemførelse af direktivet, og at det først var fuldt ud gennemført i alle 27 medlemsstater i midten af 2010; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mener, at gennemførelsen af miljøansvarsdirektivet i de nationale miljøansvarssystemer på grund af de skønsmæssige beføjelser, der er tildelt ved direktivet, og den klare mangel på harmonisering og uensartet anvendelse af nøglebegreber samt utilstrækkelig kapacitet og ekspertise ikke har resulteret i lige vilkår, samt at direktivet, som det bekræftes i Kommissionens rapport, stadig er fuldstændig fragmenteret i både retlig og praktisk henseende med stor variation i mængden af sager mellem medlemsstaterne; er derfor af den opfattelse, at der er behov for en yderligere indsats for at skabe ensartede retsforskrifter i hele EU; |
| --- | --- |

4.

| 5. | konstaterer, at dette fravær af ensartethed også skyldes, at direktivet er formuleret i generelle vendinger efter modellen for et rammedirektiv; |
| --- | --- |

5.

| 6. | beklager, at syv medlemsstater stadig mangler at løse problemer med manglende overensstemmelse til trods for Kommissionens aktioner vedrørende forsinket gennemførelse og problemer med manglende overensstemmelse og til trods for direktivets udstrakte fleksibilitet; |
| --- | --- |

6.

| 7. | bemærker, at de uoverensstemmelser mellem medlemsstaterne med hensyn til, hvor mange tilfælde af miljøskader der har udløst anvendelse af miljøansvarsdirektivet (8), de har indberettet, kan tilskrives anvendelsen af deres nationale lovgivning i stedet for miljøansvarsdirektivet; |
| --- | --- |

7.

Grænser for miljøansvarsdirektivets effektivitet

| 8. | bemærker, at miljøansvarsdirektivets effektivitet varierer betydeligt fra medlemsstat til medlemsstat; |
| --- | --- |

8.

| 9. | bemærker, at forskelle i fortolkningen og anvendelsen af tærskelværdien for »betydelig skade« udgør en af de primære hindringer for en effektiv og ensartet anvendelse af miljøansvarsdirektivet, mens nøjagtige data vedrørende de administrative omkostninger for de offentlige myndigheder, herunder data om anvendelse af supplerende eller kompenserende afhjælpning, er begrænsede, modstridende og for virksomheder slet ikke tilgængelige; |
| --- | --- |

9.

| 10. | beklager, at hændelser i henhold til miljøansvarsdirektivet kun defineres som »alvorlige«, hvis de medfører dødsfald eller alvorlige kvæstelser, uden at der på nogen måde henvises til konsekvenserne for miljøet; fremhæver derfor, at selv om den ikke medfører dødsfald eller alvorlige kvæstelser, kan en hændelse have en betydelig indvirkning på miljøet i kraft af dens omfang, eller fordi den rammer eksempelvis beskyttede områder, beskyttede arter eller særligt sårbare levesteder; |
| --- | --- |

10.

| 11. | bemærker, at der findes aktiviteter med potentielle negative indvirkninger på biodiversiteten og miljøet såsom transport af farlige stoffer gennem rørledninger, minedrift og introduktion af invasive fremmede arter, som i øjeblikket ikke er omfattet af kravet om objektivt ansvar; bemærker, at særligt hvad angår skade på biodiversiteten omfatter aktiviteterne i bilag III ikke i tilstrækkelig grad sektorer, som potentielt kunne medføre skade; |
| --- | --- |

11.

| 12. | mener, at rammebestemmelserne om miljøansvar i artikel 1 i miljøansvarsdirektivet bør udvides til at omfatte miljømæssig genopretning og økologisk genopretning til den hidtidige tilstand, efter at de erhvervsmæssige aktiviteter er ophørt, selv når miljøskaden er forårsaget af aktiviteter eller emissioner, der udtrykkeligt er godkendt af de kompetente myndigheder; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger, at alle interessenter har meldt om problemer med at gøre det objektive ansvar gældende for farlige aktiviteter, jf. bilag III til miljøansvarsdirektivet, over for retsefterfølgere til ansvarlige parter (9); |
| --- | --- |

13.

| 14. | minder om erfaringerne med gennemførelsen af de aktuelle finansielle sikkerhedsstillelser, der har vist sig at være mangelfulde med hensyn til at sikre, at operatører, der er ansvarlige for miljøskader, har effektiv dækning for deres finansielle forpligtelser, og er bekymret over de tilfælde, hvor operatørerne ikke har været i stand til at bære omkostningerne for afhjælpning af miljøskader; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger, at der stadig er problemer med anvendelsen af direktivet på meget omfattende hændelser, navnlig når det ikke er muligt at identificere den ansvarlige forurener, og/eller forureneren er insolvent eller konkurs; |
| --- | --- |

15.

| 16. | bemærker, at omkostningerne ved miljøskader for de ansvarlige operatører kan reduceres ved hjælp af finansielle sikkerhedsinstrumenter (der dækker forsikring og andre alternative redskaber såsom bankgarantier, obligationer, fonde eller sikkerhedsstillelser); mener, at efterspørgslen på markedet for finansiel sikkerhed i forbindelse med miljøansvarsdirektivet er ringe, da der i mange medlemsstater kun er få konstaterede tilfælde, og på grund af den manglende klarhed, hvad angår visse begreber i direktivet, og da det i mange medlemsstater — afhængigt af markedsmodenheden for sådanne instrumenter — generelt tager lang tid, inden sådanne forsikringsmodeller udvikles; |
| --- | --- |

16.

| 17. | bemærker, at muligheden for at forbedre udbuddet af finansielle garantier bremses af, at de data, som EU er i besiddelse af vedrørende tilfælde, der er omfattet af miljøansvarsdirektivet, er utilstrækkelige og selvmodsigende; |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer medlemsstaterne til at træffe foranstaltninger for at få de relevante økonomiske og finansielle aktører til hurtigt at udvikle instrumenter og markeder for finansiel sikkerhed, herunder finansielle mekanismer i tilfælde af insolvens, for at gøre det muligt for operatørerne at benytte finansielle garantier til dækning af deres ansvar; |
| --- | --- |

18.

| 19. | henleder opmærksomheden på Kommissionens gennemførlighedsundersøgelse af idéen om en EU-facilitet for risikodeling ved industrikatastrofer (10) og understreger nødvendigheden af at gennemføre yderligere undersøgelser og en mere dybdegående gennemførlighedsundersøgelse af de centrale juridiske og finansielle spørgsmål; |
| --- | --- |

19.

| 20. | bemærker med glæde, at halvdelen af medlemsstaterne (Belgien, Cypern, Det Forenede Kongerige, Estland Grækenland, Letland, Litauen, Luxembourg, Polen, Portugal, Slovenien, Spanien, Sverige, Tjekkiet og Ungarn) ved anvendelse af direktivet i forbindelse med beskyttede arter og naturtyper anvender et bredere anvendelsesområde; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mener, at en anden årsag til den utilstrækkelige harmonisering af miljøansvarsdirektivet er, at der ikke er fastsat en standardiseret administrativ procedure for indberetning til de kompetente myndigheder af overhængende fare for eller allerede skete miljøskader; beklager derfor, at der ikke er nogen forpligtelse til at offentliggøre disse indberetninger eller oplysninger om, hvordan sagerne blev håndteret; bemærker, at nogle medlemsstater har konstateret denne mangel i deres nationale lovgivning og som følge heraf etableret databaser over indberetninger/hændelser/sager; påpeger imidlertid, at den anvendte praksis varierer betydeligt mellem medlemsstaterne og er forholdsvis begrænset; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger, at erstatningsreglerne skal kunne håndtere grænseoverskridende krav effektivt, hurtigt, inden for en rimelig tidsramme og uden forskelsbehandling af personer fra forskellige lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde; anbefaler, at de kommer til at omfatte både primær og sekundær skade i alle de berørte områder, da sådanne hændelser berører store områder og kan have konsekvenser på lang sigt; understreger behovet for, at særligt nabolande, der ikke er medlem af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, overholder den internationale lovgivning vedrørende miljøbeskyttelse og -ansvar; |
| --- | --- |

22.

| 23. | gentager, at miljøansvarsdirektivet i henhold til dets artikel 4, stk. 5, kun finder anvendelse på miljøskader eller overhængende fare for sådanne skader forvoldt af forurening af diffus art, hvor det er muligt at fastslå årsagssammenhængen mellem skaden og en individuel operatørs aktiviteter; gentager, at Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) allerede i sin rapport fra 2013 fastslog en tæt årsagssammenhæng mellem gasudledninger og skadevirkninger i forbindelse med klimaforandringerne og miljøet (11); |
| --- | --- |

23.

Forslag til bedre harmonisering af miljøansvarsdirektivet

| 24. | opfordrer til, at der snarest muligt foretages en revision af miljøansvarsdirektivet og af definitionen af »miljøskade« i direktivets artikel 2, stk. 1, særligt med hensyn til kriterierne for at fastslå negativ påvirkning af beskyttede arter og naturtyper (bilag I) og med hensyn til risikoen for skade på jord og vand for at gøre direktivet tilstrækkelig effektivt, konsekvent og sammenhængende og holde trit med den hastige udvikling af forurenende stoffer fra industrielle aktiviteter; |
| --- | --- |

24.

| 25. | anmoder Kommissionen om at klargøre, definere og give en detaljeret beskrivelse af begrebet »tærskelværdi for betydelig skade« og vurdere differentierede maksimale ansvarsgrænser for aktiviteter for at gøre anvendelsen af direktivet ensartet i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

25.

| 26. | opfordrer Kommissionen til at give en klar og sammenhængende fortolkning af det geografiske anvendelsesområde for miljøansvarsdirektivets »gunstige bevaringsstatus« (EU's område, nationalt område, naturligt udbredelsesområde); mener i denne forbindelse, at der er brug for en stedsspecifik tilgang for at sikre en korrekt og effektiv gennemførelse; |
| --- | --- |

26.

| 27. | anmoder Kommissionen om at fastslå, hvilke bestemmelser der er nødvendige for klart og ubestrideligt at kunne skelne mellem tilfælde, hvor miljøansvarsdirektivet finder anvendelse, og hvor der skal anvendes national lovgivning, hvis denne er strengere; |
| --- | --- |

27.

| 28. | gør opmærksom på, at luftforurening skader menneskers sundhed og miljøet, og at nitrogendioxyd og partikelforurening ifølge Eurostat udgør alvorlige sundhedsrisici; opfordrer i denne forbindelse til at indarbejde »økosystemer« i definitionen af »miljøskade« og »naturressource« i artikel 2; anmoder ligeledes Kommissionen om at overveje muligheden for at udvide anvendelsesområdet for miljøansvarsdirektivet og pålægge ansvar for skade på menneskers sundhed og miljøet, herunder luftforurening (12); |
| --- | --- |

28.

| 29. | opfordrer Kommissionen til at indføre obligatorisk finansiel sikkerhed, f.eks. en obligatorisk miljøansvarsforsikring for operatører, og til at udvikle en harmoniseret EU-metode til beregning af maksimale ansvarsgrænser, idet der tages hensyn til hver aktivitets særlige kendetegn og nærområde; opfordrer desuden Kommissionen til at undersøge muligheden for at oprette en europæisk fond til beskyttelse af miljøet mod skader forårsaget af industrielle aktiviteter, der er omfattet af miljøansvarsdirektivet (13), uden at dette undergraver princippet om, at forureneren betaler, i tilfælde af insolvens og kun i tilfælde, hvor markederne for finansiel sikkerhed svigter; mener, at det samme bør gælde i tilfælde af omfattende ulykker, når det ikke er muligt at spore den skadesansvarlige operatør; |
| --- | --- |

29.

| 30. | opfordrer til, at alle operatører, der har gavn af udførelsen af aktiviteter, også er ansvarlige for enhver miljøskade eller forurening, som disse aktiviteter forårsager; |
| --- | --- |

30.

| 31. | mener, at der i betragtning af relevansen og de eventuelle konsekvenser af industrirelaterede katastrofer og risikoen for menneskers sundhed, det naturlige miljø og ejendom skal træffes yderligere sikkerhedsforanstaltninger for at give EU-borgerne et sikkert og solidt katastrofeforebyggelses- og styringssystem baseret på risikodeling, øget ansvar for industrivirksomheder og princippet om, at forureneren betaler; opfordrer til en vurdering af, om det er nødvendigt i miljøansvarsdirektivet at medtage en ordning om civilretligt ansvar for skader på menneskers sundhed og miljøet (14); |
| --- | --- |

31.

| 32. | opfordrer til, at der vedtages en ordning om sekundært ansvar for retsefterfølgere til ansvarlige parter; |
| --- | --- |

32.

| 33. | henstiller, at muligheden for at kræve subsidiært statsansvar gøres obligatorisk for at sikre en effektiv og proaktiv gennemførelse af lovgivningen; |
| --- | --- |

33.

| 34. | opfordrer endvidere til at fjerne mulighederne for at give ansvarsfrihed på grundlag af en tilladelse eller på grundlag af den videnskabelige og tekniske viden med henblik på at skabe lige vilkår og fremme princippet om, at forureneren betaler, og forbedre effektiviteten af lovgivningen; |
| --- | --- |

34.

| 35. | opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at fremsætte et forslag om miljøinspektioner på EU-plan; |
| --- | --- |

35.

| 36. | mener i forbindelse med revisionen af miljøansvarsdirektivet, at det bør være en prioritet at udvide det objektive ansvar for alle miljøskader med betydelige skadelige virkninger til at omfatte aktiviteter, der ikke er nævnt i bilag III, med henblik på at forbedre effektiviteten af lovgivningen i forbindelse med gennemførelsen af princippet om, at forureneren betaler, og give operatører et incitament til at sikre en passende risikostyring i forbindelse med deres aktiviteter; opfordrer i denne forbindelse Kommissionen til at oprette et register over operatører, som er beskæftiget med farlige aktiviteter, samt en ordning med finansiel overvågning, der skal sikre deres solvens; |
| --- | --- |

36.

| 37. | opfordrer Kommissionen til at sikre, at miljøansvarsdirektivet finder anvendelse på miljøskader, der forvoldes ved udøvelsen af enhver erhvervsaktivitet, og sikre objektivt producentansvar; |
| --- | --- |

37.

| 38. | anmoder om, at der oprettes en offentligt tilgængeligt europæisk database over tilfælde af miljøskader, der er omfattet af miljøansvarsdirektivet, i lighed med f.eks. det irske system, som omfatter et system til onlineanmeldelse af miljøskader, med henblik på at skabe mere tillid til miljøansvarsordningen og sikre en bedre gennemførelse; mener, at en sådan offentlig database vil give interessenter, operatører og borgerne mulighed for at få en støre viden om miljøansvarsordningen og gennemførelsen heraf og dermed vil bidrage til bedre forebyggelse og afhjælpning af miljøskader; |
| --- | --- |

38.

| 39. | anbefaler, at offentlige databaser over tilfælde af miljøskader under miljøansvarsdirektivet for at gøre dem lettilgængelige og effektive etableres i overensstemmelse med følgende kriterier:






  — | de skal være tilgængelige online, og supplerende oplysninger vedrørende sagerne bør gives efter anmodning |
| --- | --- | --- |

39.

—

de skal være tilgængelige online, og supplerende oplysninger vedrørende sagerne bør gives efter anmodning

| — | hvert land skal have en central database snarere end separate databaser for hver region |
| --- | --- |

—

hvert land skal have en central database snarere end separate databaser for hver region

| — | meddelelser om nye hændelser skal omgående offentliggøres online |
| --- | --- |

—

meddelelser om nye hændelser skal omgående offentliggøres online

| — | hvert registreret tilfælde i databasen skal indeholde oplysninger om forurenerens navn samt karakteren og omfanget af den forvoldte skade, forebyggelses-/afhjælpningsforanstaltninger, der er truffet eller skal træffes, procedurer gennemført af eller med myndighederne; |
| --- | --- |

—

hvert registreret tilfælde i databasen skal indeholde oplysninger om forurenerens navn samt karakteren og omfanget af den forvoldte skade, forebyggelses-/afhjælpningsforanstaltninger, der er truffet eller skal træffes, procedurer gennemført af eller med myndighederne;

| 40. | anmoder om, at de i bilag III anførte kategorier af farlige aktiviteter udvides til også at omfatte aktiviteter, der potentielt er farlige for miljøet og menneskers sundhed; |
| --- | --- |

40.

| 41. | understreger betydningen af at udvikle en forebyggelseskultur over for miljøskader, der kan hjælpes på vej gennem en systematisk informationskampagne, hvor medlemsstaterne sikrer, at de potentielle forurenere og de potentielle ofre bliver bekendt med de risici, de udsættes for, om adgangen til forsikring og om andre finansielle og retlige midler, der kan beskytte dem mod disse risici, samt om fordelene herved; |
| --- | --- |

41.

| 42. | mener, at alle tilfælde af bevist erstatningsansvar samt enkelthederne ved de anvendte sanktioner bør offentliggøres for at skabe åbenhed for alle om de reelle omkostninger ved miljøskader; |
| --- | --- |

42.

| 43. | foreslår, at der oprettes en mekanisme, som tilskynder ikkestatslige miljøorganisationer og andre berørte organisationer til at fremsatte deres kommentarer og bemærkninger; |
| --- | --- |

43.

| 44. | foreslår, at der indføres skattelettelser eller andre former for gunstig behandling af virksomheder, som med held bestræber sig på at undgå miljøskader; |
| --- | --- |

44.

| 45. | henstiller, at der oprettes særlige uafhængige myndigheder, som skal tildeles forvaltnings- og overvågningsbeføjelser samt beføjelser til at pålægge sanktioner i overensstemmelse med miljøansvarsdirektivet, herunder muligheden for at kræve finansielle garantier af potentielt ansvarlige parter under hensyntagen til den enkelte potentielle forureners særlige situation, f.eks. med hensyn til miljøtilladelser; |
| --- | --- |

45.

| 46. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at miljøansvarsdirektivet på passende vis støtter indsatsen for at opfylde målene for EU's fugledirektiv og habitatdirektiv; insisterer på, at de myndigheder, der er ansvarlige for miljøinspektioner, inddrages i gennemførelsen og håndhævelsen af miljøansvarsloven; |
| --- | --- |

46.

| 47. | opfordrer Kommissionen til at styrke uddannelsesprogrammet vedrørende anvendelsen af miljøansvarsdirektivet i medlemsstaterne og etablere hjælpelinjer for fagfolk med oplysninger, hjælp og støtte til evaluering af risici og skader; anbefaler desuden, at der vedtages vejledende dokumenter til at hjælpe medlemsstaterne med at gennemføre lovgivningen korrekt; |
| --- | --- |

47.

| 48. | minder om, at ifølge miljøansvarsdirektivet har personer, der berøres negativt af miljøskader, ret til at anmode den kompetente myndighed om at træffe foranstaltninger; bemærker desuden, at det i EU-lovgivningen fastslås, at EU-borgere skal sikres effektiv og rettidig retsadgang (artikel 9, stk. 3, i Århuskonventionen, artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union samt de relevante bestemmelser i den europæiske menneskerettighedskonvention), og at omkostningerne ved miljøskader skal betales af forureneren (artikel 191 i TEUF); opfordrer derfor Kommissionen til at fremlægge et lovforslag om minimumsstandarder for gennemførelse af Århuskonventionens søjle om adgang til klage og domstolsprøvelse; anmoder Kommissionen om at vurdere muligheden for at indføre en kollektiv søgsmålsmekanisme for overtrædelser af EU's miljølovgivning; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opfordrer Kommissionen til i forbindelse med en revision af miljøansvarsdirektivet at overveje, hvorvidt den bør forpligte medlemsstaterne til at indsende rapporter hvert andet år vedrørende direktivets anvendelse; |
| --- | --- |

49.

| 50. | mener, at strafferetlige sanktioner er endnu en vigtig præventiv foranstaltning mod miljøskader, og noterer sig med beklagelse, at direktiv 2008/99/EF af 19. november 2008 om strafferetlig beskyttelse af miljøet ikke er ajourført; opfordrer Kommissionen til hurtigst muligt at træffe foranstaltninger til at gennemgå direktivets anvendelsesområde, således at det omfatter al gældende EU-miljølovgivning; |
| --- | --- |

50.

o

o o

| 51. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen samt medlemsstaternes regeringer og parlamenter. |
| --- | --- |

51.

---

(1)  EUT L 143 af 30.4.2004, s. 56.

(2)  EFT L 106 af 17.4.2001, s. 1.

(3)  EUT L 102 af 11.4.2006, s. 15.

(4)  EUT L 140 af 5.6.2009, s. 114.

(5)  EUT L 178 af 28.6.2013, s. 66.

(6)  PE 556.943.

(7)  Domstolens dom af 9. marts 2010, ERG m.fl., C-378/08, ECLI:EU:C:2010:126, præmis 45; Domstolens dom af 9. marts 2010, ERG m.fl., C-379/08 og C-380/08, ECLI:EU:C:2010:127, præmis 38; Domstolens dom af 9. marts 2010, Buzzi Unicem SpA m.fl., C-478/08 og C-479/08, ECLI:EU:C:2010:129, præmis 35.

(8)  Ifølge rapporten fra Kommissionen (COM(2016)0204) indberettede medlemsstaterne i perioden mellem april 2007 og april 2013 omkring 1 245 bekræftede tilfælde af miljøskader, som udløste anvendelse af direktivet om miljøansvar". Desuden fastslås det i samme rapport, at antallet af sager varierer betydeligt mellem medlemsstaterne. To medlemsstater tegner sig for over 86 % af alle indberettede tilfælde (Ungarn: 563, Polen: 506), mens de fleste af de resterende tilfælde er indberettet af seks medlemsstater (60 af Tyskland, 40 af Grækenland, 17 af Italien og 8 af Letland, Spanien og Det Forenede Kongerige). 11 medlemsstater har ikke indberettet nogen tilfælde af miljøskader i 2007, muligvis fordi de udelukkende behandler sagerne i henhold til deres nationale system.

(9)  Domstolens dom af 4. marts 2015, Ministero dell'Ambiente e della Tutela del Territorio e del Mare m.fl. mod Fipa Group Srl m.fl., sag C-534/13,ECLI:EU:C:2015:140.

(10)  Undersøgelse af gennemførligheden af at oprette en fond, der skal dække miljøansvar og tab som følge af industriulykker, endelig rapport, Europa-Kommissionen, GD ENV, den 17. april 2013.

(11)  IPCC, 2013: Climate Change 2013: The Physical Science Basis. Contribution of Working Group I to the Fifth Assessment Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change (Stocker, T.F. et al. Cambridge University Press, Cambridge, Det Forenede Kongerige og New York, NY, USA, 1535 ss, doi:10.1017/CBO9781107415324).

(12)  Denne mulighed blev overvejet i Kommissionens dokument af 19. februar 2014»Study on ELD Effectiveness: Scope and Exceptions«, s. 84.

(13)  Der henvises i denne forbindelse til et dokument offentliggjort af Kommissionen den 17. april 2013 med titlen »Study to explore the feasibility of creating a fund to cover environmental liability and losses occurring from industrial accident«.

(14)  Der er allerede indført en sådan ordning i Portugal, og det overvejes i Kommissionens undersøgelse af 16. maj 2013 med titlen »Implementation challenges and obstacles of the Environmental Liability Directive (ELD)«, s. 75.

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/192 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/192

---

P8_TA(2017)0417

Europa-Parlamentets beslutning om bekæmpelse af seksuel chikane og seksuelle overgreb i EU

Europa-Parlamentets beslutning af 26. oktober 2017 om bekæmpelse af seksuel chikane og seksuelle overgreb i EU (2017/2897(RSP))

(2018/C 346/25)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 2 og 3 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og artikel 8, 10, 19 og 157 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 2 og 3 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) og artikel 8, 10, 19 og 157 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til chartret om grundlæggende rettigheder af Den Europæiske Union, som trådte i kraft med Lissabontraktaten i december 2009, navnlig artikel 20, 21, 23 og 31, |
| --- | --- |

—

der henviser til chartret om grundlæggende rettigheder af Den Europæiske Union, som trådte i kraft med Lissabontraktaten i december 2009, navnlig artikel 20, 21, 23 og 31,

| — | der henviser til 2014-rapprten fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder med titlen »Violence against women: an EU-wide survey« (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til 2014-rapprten fra Den Europæiske Unions Agentur for Grundlæggende Rettigheder med titlen »Violence against women: an EU-wide survey« (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2006/54/EF af 5. juli 2006 om gennemførelse af princippet om lige muligheder for og ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med beskæftigelse og erhverv (2),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2004/113/EF af 13. december 2004 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser (3), som indeholder en definition af og fordømmer chikane og seksuel chikane, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2004/113/EF af 13. december 2004 om gennemførelse af princippet om ligebehandling af mænd og kvinder i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser (3), som indeholder en definition af og fordømmer chikane og seksuel chikane,

| — | der henviser til indeks for fremskridt på ligestillingsområdet fra Det Europæiske Ligestillingsinstitut, |
| --- | --- |

—

der henviser til indeks for fremskridt på ligestillingsområdet fra Det Europæiske Ligestillingsinstitut,

| — | der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 3. december 2015 med titlen »Strategic engagement for gender equality 2016-2019« (strategisk indsats for ligestilling mellem kvinder og mænd 2016-2019) (SWD(2015)0278), |
| --- | --- |

—

der henviser til arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene af 3. december 2015 med titlen »Strategic engagement for gender equality 2016-2019« (strategisk indsats for ligestilling mellem kvinder og mænd 2016-2019) (SWD(2015)0278),

| — | der henviser til EU-formandskabstrioens (Estland, Bulgarien og Østrig) erklæring fra juli 2017 om ligestilling mellem kvinder og mænd, |
| --- | --- |

—

der henviser til EU-formandskabstrioens (Estland, Bulgarien og Østrig) erklæring fra juli 2017 om ligestilling mellem kvinder og mænd,

| — | der henviser til FN's erklæring fra 1993 om bekæmpelse af vold mod kvinder, |
| --- | --- |

—

der henviser til FN's erklæring fra 1993 om bekæmpelse af vold mod kvinder,

| — | der henviser til Beijing-erklæringen og den tilhørende handlingsplan, der vedtoges på den fjerde verdenskonference om kvinder, som fandt sted den 15. september 1995, og til de efterfølgende slutdokumenter, der blev vedtaget på de ekstraordinære FN-samlinger Beijing + 5 (2000), Beijing + 10 (2005), Beijing + 15 (2010) og Beijing + 20 (2015), og til konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW) og den valgfrie protokol hertil, |
| --- | --- |

—

der henviser til Beijing-erklæringen og den tilhørende handlingsplan, der vedtoges på den fjerde verdenskonference om kvinder, som fandt sted den 15. september 1995, og til de efterfølgende slutdokumenter, der blev vedtaget på de ekstraordinære FN-samlinger Beijing + 5 (2000), Beijing + 10 (2005), Beijing + 15 (2010) og Beijing + 20 (2015), og til konventionen om afskaffelse af alle former for diskrimination imod kvinder (CEDAW) og den valgfrie protokol hertil,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/29/EU af 25. oktober 2012 om minimumsstandarder for ofre for kriminalitet med hensyn til rettigheder, støtte og beskyttelse, og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2001/220/RIA (direktivet om ofres rettigheder) (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/29/EU af 25. oktober 2012 om minimumsstandarder for ofre for kriminalitet med hensyn til rettigheder, støtte og beskyttelse, og om erstatning af Rådets rammeafgørelse 2001/220/RIA (direktivet om ofres rettigheder) (4),

| — | der henviser til rammeaftalen om bekæmpelse af mobning og vold på arbejdspladsen (2007) mellem ETUC/CES, BUSINESSEUROPE, UEAPME og CEEP, |
| --- | --- |

—

der henviser til rammeaftalen om bekæmpelse af mobning og vold på arbejdspladsen (2007) mellem ETUC/CES, BUSINESSEUROPE, UEAPME og CEEP,

| — | der henviser til rapport fra det europæiske netværk for nationale ligestillingsorganer (EQUINET) med titlen »The Persistence of Discrimination, Harassment and Inequality for Women. The work of equality bodies informing a new European Commission Strategy for Gender Equality«, der blev offentliggjort i 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til rapport fra det europæiske netværk for nationale ligestillingsorganer (EQUINET) med titlen »The Persistence of Discrimination, Harassment and Inequality for Women. The work of equality bodies informing a new European Commission Strategy for Gender Equality«, der blev offentliggjort i 2015,

| — | der henviser til Istanbulkonventionen til bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (5), navnlig dennes artikel 2 og 40, og til sin beslutning af 12. september 2017 om forslag til Rådets afgørelse om Den Europæiske Unions indgåelse af Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Istanbulkonventionen til bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (5), navnlig dennes artikel 2 og 40, og til sin beslutning af 12. september 2017 om forslag til Rådets afgørelse om Den Europæiske Unions indgåelse af Europarådets konvention til forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder og vold i hjemmet (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 20. september 2001 om mobning på arbejdspladsen (7), af 26. november 2009 om afskaffelse af vold mod kvinder (8), af 5. april 2011 om prioriteringer og udkast til en ny EU-rammepolitik til bekæmpelse af vold mod kvinder (9), af 15. december 2011 om midtvejsevalueringen af den europæiske strategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012 (10), af 25. februar 2014 med henstillinger til Kommissionen om bekæmpelse af vold mod kvinder (11) og den tilhørende EU-merværdivurdering fra november 2013 og af 24. november 2016 om EU's tiltrædelse af Istanbulkonventionen om forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder (12), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 20. september 2001 om mobning på arbejdspladsen (7), af 26. november 2009 om afskaffelse af vold mod kvinder (8), af 5. april 2011 om prioriteringer og udkast til en ny EU-rammepolitik til bekæmpelse af vold mod kvinder (9), af 15. december 2011 om midtvejsevalueringen af den europæiske strategi for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012 (10), af 25. februar 2014 med henstillinger til Kommissionen om bekæmpelse af vold mod kvinder (11) og den tilhørende EU-merværdivurdering fra november 2013 og af 24. november 2016 om EU's tiltrædelse af Istanbulkonventionen om forebyggelse og bekæmpelse af vold mod kvinder (12),

| — | der henviser til sin beslutning af 14. marts 2017 om ligestilling mellem mænd og kvinder i EU i 2014-2015 (13), af 10. marts 2015 om fremskridt for ligestillingen mellem kvinder og mænd i Den Europæiske Union i 2013 (14), og af 24. oktober 2017 om legitime foranstaltninger til beskyttelse af whistleblowere, der handler i almenhedens interesse, når de afslører fortrolige oplysninger om selskaber og offentlige organer (15), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 14. marts 2017 om ligestilling mellem mænd og kvinder i EU i 2014-2015 (13), af 10. marts 2015 om fremskridt for ligestillingen mellem kvinder og mænd i Den Europæiske Union i 2013 (14), og af 24. oktober 2017 om legitime foranstaltninger til beskyttelse af whistleblowere, der handler i almenhedens interesse, når de afslører fortrolige oplysninger om selskaber og offentlige organer (15),

| — | der henviser til artikel 12a i vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 12a i vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den Europæiske Union,

| — | der henviser til vejledning for medlemmer af Europa-Parlamentet med titlen »Zero harassment in the workplace — a guide for Members of the European Parliament« (nultolerance over for chikane på arbejdspladsen — en vejledning for Europa-Parlamentets medlemmer) fra september 2017 og handlingsplanen fra Parlamentets administration i forbindelse med dette centrale spørgsmål, |
| --- | --- |

—

der henviser til vejledning for medlemmer af Europa-Parlamentet med titlen »Zero harassment in the workplace — a guide for Members of the European Parliament« (nultolerance over for chikane på arbejdspladsen — en vejledning for Europa-Parlamentets medlemmer) fra september 2017 og handlingsplanen fra Parlamentets administration i forbindelse med dette centrale spørgsmål,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 123, stk. 2 og 4,

| A. | der henviser til, at ligestilling mellem kønnene er en central værdi for EU, som er anerkendt i traktaterne og i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder — som EU har forpligtet sig til at integrere i alle sine aktiviteter; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at ligestilling mellem kønnene er en central værdi for EU, som er anerkendt i traktaterne og i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder — som EU har forpligtet sig til at integrere i alle sine aktiviteter;

| B. | der henviser til, at EU er et værdifællesskab baseret på demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder, der er knæsat som kerneprincipper og målsætninger i de første artikler i TEU og i kriterierne for EU-medlemskab; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU er et værdifællesskab baseret på demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder, der er knæsat som kerneprincipper og målsætninger i de første artikler i TEU og i kriterierne for EU-medlemskab;

| C. | der henviser til, at seksuel chikane i EU-retten defineres som »enhver form for verbal, ikke-verbal eller fysisk adfærd med seksuelle undertoner med det formål eller den virkning at krænke en persons værdighed, navnlig ved at skabe et truende, fjendtligt, nedværdigende, ydmygende eller ubehageligt klima« (16); |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at seksuel chikane i EU-retten defineres som »enhver form for verbal, ikke-verbal eller fysisk adfærd med seksuelle undertoner med det formål eller den virkning at krænke en persons værdighed, navnlig ved at skabe et truende, fjendtligt, nedværdigende, ydmygende eller ubehageligt klima« (16);

| D. | der henviser til, at seksuel chikane er en form for vold mod kvinder og piger, som er den mest ekstreme og vedholdende form for kønsbaseret forskelsbehandling; der henviser til, at ca. 90 % af ofrene for seksuel chikane er kvinder, og omtrent 10 % er mænd; der henviser til, at i henhold til den EU-dækkende FRA-undersøgelse fra 2014 om vold mod kvinder har én ud af tre kvinder været udsat for fysisk eller seksuel vold i løbet af deres voksne liv; der henviser til, at op mod 55 % af alle kvinder i EU har været udsat for seksuel chikane; der henviser til, at 32 % af alle ofre i EU har angivet, at gerningsmanden var en overordnet, en kollega eller en kunde; der henviser til, at 75 % af kvinder i erhverv, der kræver særlige kvalifikationer, og stillinger på topledelsesniveau har været udsat for seksuel chikane; der henviser til, at 61 % af kvinder ansat i servicesektoren har været udsat for seksuel chikane; der henviser til, at 20 % af alle unge kvinder (18-29 år) i EU-28 har været udsat for chikane på internettet; der henviser til, at hver tiende kvinde har været udsat for seksuel chikane eller stalking under anvendelse af ny teknologi; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at seksuel chikane er en form for vold mod kvinder og piger, som er den mest ekstreme og vedholdende form for kønsbaseret forskelsbehandling; der henviser til, at ca. 90 % af ofrene for seksuel chikane er kvinder, og omtrent 10 % er mænd; der henviser til, at i henhold til den EU-dækkende FRA-undersøgelse fra 2014 om vold mod kvinder har én ud af tre kvinder været udsat for fysisk eller seksuel vold i løbet af deres voksne liv; der henviser til, at op mod 55 % af alle kvinder i EU har været udsat for seksuel chikane; der henviser til, at 32 % af alle ofre i EU har angivet, at gerningsmanden var en overordnet, en kollega eller en kunde; der henviser til, at 75 % af kvinder i erhverv, der kræver særlige kvalifikationer, og stillinger på topledelsesniveau har været udsat for seksuel chikane; der henviser til, at 61 % af kvinder ansat i servicesektoren har været udsat for seksuel chikane; der henviser til, at 20 % af alle unge kvinder (18-29 år) i EU-28 har været udsat for chikane på internettet; der henviser til, at hver tiende kvinde har været udsat for seksuel chikane eller stalking under anvendelse af ny teknologi;

| E. | der henviser til, at seksuel chikane og mobning er væsentligt underrapporterede til myndighederne som følge af en fortsat lav social bevidsthed om problemet, utilstrækkelige muligheder for støtte til ofre, og opfattelsen af, at det er et samfundsmæssigt følsomt spørgsmål til trods for, at der findes formelle procedurer til at håndtere det på arbejdspladsen og i andre sammenhænge; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at seksuel chikane og mobning er væsentligt underrapporterede til myndighederne som følge af en fortsat lav social bevidsthed om problemet, utilstrækkelige muligheder for støtte til ofre, og opfattelsen af, at det er et samfundsmæssigt følsomt spørgsmål til trods for, at der findes formelle procedurer til at håndtere det på arbejdspladsen og i andre sammenhænge;

| F. | der henviser til, at seksuel vold og chikane på arbejdspladsen er et spørgsmål om sundhed og sikkerhed og bør behandles og forebygges som sådan; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at seksuel vold og chikane på arbejdspladsen er et spørgsmål om sundhed og sikkerhed og bør behandles og forebygges som sådan;

| G. | der henviser til, at forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering er forbudt i henhold til EU-retten; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at forskelsbehandling på grund af køn, race eller etnisk oprindelse, religion eller tro, handicap, alder eller seksuel orientering er forbudt i henhold til EU-retten;

| H. | der henviser til, at seksuel vold og chikane er i strid med princippet om ligestilling mellem kønnene og ligebehandling og udgør kønsdiskrimination og derfor er forbudt i forbindelse med beskæftigelse, herunder for så vidt angår adgang til beskæftigelse, erhvervsuddannelse og forfremmelse; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at seksuel vold og chikane er i strid med princippet om ligestilling mellem kønnene og ligebehandling og udgør kønsdiskrimination og derfor er forbudt i forbindelse med beskæftigelse, herunder for så vidt angår adgang til beskæftigelse, erhvervsuddannelse og forfremmelse;

| I. | der henviser til, at fastlåste kønsstereotyper, sexisme, seksuel chikane og seksuelle overgreb er et strukturelt og udbredt problem i hele Europa og hele verden, og at dette fænomen påvirker ofre såvel som gerningsmænd i alle aldre uanset uddannelsesbaggrund, indkomst eller position i samfundet, og at det har fysiske, seksuelle, følelsesmæssige og psykiske konsekvenser for ofret; der henviser til, at den ulige magtfordeling mellem mænd og kvinder, kønsstereotyper og sexisme, herunder sexistisk hadefuld tale, både offline og online, er grundlæggende årsager til alle former for vold mod kvinder og har ført til en situation, hvor mænd dominerer kvinder, indtager en diskriminerende holdning over for kvinder og forhindrer dem i at udfolde sig fuldstændigt; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at fastlåste kønsstereotyper, sexisme, seksuel chikane og seksuelle overgreb er et strukturelt og udbredt problem i hele Europa og hele verden, og at dette fænomen påvirker ofre såvel som gerningsmænd i alle aldre uanset uddannelsesbaggrund, indkomst eller position i samfundet, og at det har fysiske, seksuelle, følelsesmæssige og psykiske konsekvenser for ofret; der henviser til, at den ulige magtfordeling mellem mænd og kvinder, kønsstereotyper og sexisme, herunder sexistisk hadefuld tale, både offline og online, er grundlæggende årsager til alle former for vold mod kvinder og har ført til en situation, hvor mænd dominerer kvinder, indtager en diskriminerende holdning over for kvinder og forhindrer dem i at udfolde sig fuldstændigt;

| J. | der henviser til, at Beijinghandlingsprogrammets definition af vold mod kvinder omfatter, men ikke er begrænset til, fysisk, seksuel og psykisk vold i samfundet, herunder voldtægt, seksuelle overgreb, seksuel chikane og intimidering på arbejdspladsen, i uddannelsesinstitutioner og andetsteds (17); |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Beijinghandlingsprogrammets definition af vold mod kvinder omfatter, men ikke er begrænset til, fysisk, seksuel og psykisk vold i samfundet, herunder voldtægt, seksuelle overgreb, seksuel chikane og intimidering på arbejdspladsen, i uddannelsesinstitutioner og andetsteds (17);

| K. | der henviser til, at direktivet om ofres rettigheder definerer kønsbaseret vold som en form for forskelsbehandling og krænkelse af ofrets grundlæggende frihedsrettigheder, der omfatter vold i nære forhold, seksuel vold (herunder voldtægt, seksuelle overfald og seksuel chikane), menneskehandel, slaveri og forskellige former for skadelige praksisser såsom tvangsægteskaber, kvindelig kønslemlæstelse og såkaldte æresforbrydelser; der henviser til, at kvinder, der er ofre for kønsbaseret vold, og deres børn ofte kræver særlig støtte og beskyttelse på grund af den store risiko for sekundær og gentagen viktimisering, for intimidering og for gengældelse, der er forbundet med denne form for vold (18); |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at direktivet om ofres rettigheder definerer kønsbaseret vold som en form for forskelsbehandling og krænkelse af ofrets grundlæggende frihedsrettigheder, der omfatter vold i nære forhold, seksuel vold (herunder voldtægt, seksuelle overfald og seksuel chikane), menneskehandel, slaveri og forskellige former for skadelige praksisser såsom tvangsægteskaber, kvindelig kønslemlæstelse og såkaldte æresforbrydelser; der henviser til, at kvinder, der er ofre for kønsbaseret vold, og deres børn ofte kræver særlig støtte og beskyttelse på grund af den store risiko for sekundær og gentagen viktimisering, for intimidering og for gengældelse, der er forbundet med denne form for vold (18);

| L. | der henviser til, at EU-lovgivningen forpligter medlemsstaterne til at sikre, at der er etableret et ligestillingsorgan, som kan yde uafhængig bistand til ofre for chikane, herunder af seksuel karakter, foretage uafhængige undersøgelser, offentliggøre uafhængige rapporter og afgive henstillinger i sager vedrørende beskæftigelse og erhvervsuddannelse, i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser, og for selvstændige erhvervsdrivende; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at EU-lovgivningen forpligter medlemsstaterne til at sikre, at der er etableret et ligestillingsorgan, som kan yde uafhængig bistand til ofre for chikane, herunder af seksuel karakter, foretage uafhængige undersøgelser, offentliggøre uafhængige rapporter og afgive henstillinger i sager vedrørende beskæftigelse og erhvervsuddannelse, i forbindelse med adgang til og levering af varer og tjenesteydelser, og for selvstændige erhvervsdrivende;

| M. | der henviser til, at seksuel chikane og seksuelle overgreb, navnlig begået af mænd mod kvinder, er et strukturelt og udbredt problem i hele Europa og hele verden, og at dette fænomen påvirker ofre såvel som gerningsmænd i alle aldre uanset uddannelsesbaggrund, indkomst eller position i samfundet, og at det hænger sammen med den ulige magtfordeling mellem mænd og kvinder i vores samfund; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at seksuel chikane og seksuelle overgreb, navnlig begået af mænd mod kvinder, er et strukturelt og udbredt problem i hele Europa og hele verden, og at dette fænomen påvirker ofre såvel som gerningsmænd i alle aldre uanset uddannelsesbaggrund, indkomst eller position i samfundet, og at det hænger sammen med den ulige magtfordeling mellem mænd og kvinder i vores samfund;

| N. | der henviser til, at ligestilling mellem kønnene er alle samfundsborgeres fælles ansvar og kræver et aktivt bidrag af både kvinder og mænd; der henviser til, at myndighederne bør forpligte sig til at gennemføre uddannelses- og oplysningskampagner, som er rettet mod mænd og drenge og sigter på at inddrage disse som partnere, således at alle former for kønsbaseret vold gradvist kan forebygges og udryddes, samtidig med at kvinders rolle fremmes og styrkes; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at ligestilling mellem kønnene er alle samfundsborgeres fælles ansvar og kræver et aktivt bidrag af både kvinder og mænd; der henviser til, at myndighederne bør forpligte sig til at gennemføre uddannelses- og oplysningskampagner, som er rettet mod mænd og drenge og sigter på at inddrage disse som partnere, således at alle former for kønsbaseret vold gradvist kan forebygges og udryddes, samtidig med at kvinders rolle fremmes og styrkes;

| O. | der henviser til, at kvinder i Unionen ikke i lige grad er beskyttet mod vold, seksuel chikane og seksuelle overgreb fra mænds side på grund af forskelle i medlemsstaternes politikker og lovgivning; der henviser til, at retssystemerne ikke yder tilstrækkelig støtte til kvinder; der henviser til, at gerningsmændene bag kønsbetinget vold ofte er personer, som offeret kender i forvejen, og at offeret i mange tilfælde befinder sig i et afhængighedsforhold, der øger den pågældendes angst for at anmelde volden; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at kvinder i Unionen ikke i lige grad er beskyttet mod vold, seksuel chikane og seksuelle overgreb fra mænds side på grund af forskelle i medlemsstaternes politikker og lovgivning; der henviser til, at retssystemerne ikke yder tilstrækkelig støtte til kvinder; der henviser til, at gerningsmændene bag kønsbetinget vold ofte er personer, som offeret kender i forvejen, og at offeret i mange tilfælde befinder sig i et afhængighedsforhold, der øger den pågældendes angst for at anmelde volden;

| P. | der henviser til, at alle medlemsstater har undertegnet Istanbulkonventionen, men at kun femten af dem har ratificeret den; der henviser til, at EU's tiltrædelse af Istanbulkonventionen ikke fritager medlemsstaterne fra at ratificere den på nationalt plan; der henviser til, at det i artikel 40 Istanbulkonventionen hedder, at »parterne træffer de lovgivningsmæssige eller andre foranstaltninger der er nødvendige for at sikre, at enhver form for uønsket verbal, ikke-verbal eller fysisk adfærd af seksuelt tilsnit som har til formål eller følge at en persons værdighed krænkes, herunder især ved skabelsen af et intimiderende, fjendtligt, nedværdigende, ydmygende eller stødende miljø, udløser strafferetlige eller andre retslige sanktioner«; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at alle medlemsstater har undertegnet Istanbulkonventionen, men at kun femten af dem har ratificeret den; der henviser til, at EU's tiltrædelse af Istanbulkonventionen ikke fritager medlemsstaterne fra at ratificere den på nationalt plan; der henviser til, at det i artikel 40 Istanbulkonventionen hedder, at »parterne træffer de lovgivningsmæssige eller andre foranstaltninger der er nødvendige for at sikre, at enhver form for uønsket verbal, ikke-verbal eller fysisk adfærd af seksuelt tilsnit som har til formål eller følge at en persons værdighed krænkes, herunder især ved skabelsen af et intimiderende, fjendtligt, nedværdigende, ydmygende eller stødende miljø, udløser strafferetlige eller andre retslige sanktioner«;

| Q. | der henviser til, at vold og chikane i det politiske liv i uforholdsmæssig grad er rettet mod kvinder; der henviser til, at denne form for vold udgør en krænkelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, herunder forpligtelsen til at sikre, at kvinder frit kan deltage i den politiske repræsentation; |
| --- | --- |

Q.

der henviser til, at vold og chikane i det politiske liv i uforholdsmæssig grad er rettet mod kvinder; der henviser til, at denne form for vold udgør en krænkelse af menneskerettighederne og de grundlæggende frihedsrettigheder, herunder forpligtelsen til at sikre, at kvinder frit kan deltage i den politiske repræsentation;

| R. | der henviser til, at seksuel chikane er defineret i artikel 12a i vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den Europæiske Union; |
| --- | --- |

R.

der henviser til, at seksuel chikane er defineret i artikel 12a i vedtægten for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Den Europæiske Union;

| S. | der henviser til, at seksuel chikane eller sexistisk adfærd ikke er harmløst, og til, at bagatellisering af seksuel chikane eller seksuel vold gennem en nedtonet sprogbrug afspejler sexistiske holdninger til kvinder og formidler budskaber om kontrol og magt i forholdet mellem mænd og kvinder, hvilket påvirker kvinders værdighed, selvstændighed og frihed; |
| --- | --- |

S.

der henviser til, at seksuel chikane eller sexistisk adfærd ikke er harmløst, og til, at bagatellisering af seksuel chikane eller seksuel vold gennem en nedtonet sprogbrug afspejler sexistiske holdninger til kvinder og formidler budskaber om kontrol og magt i forholdet mellem mænd og kvinder, hvilket påvirker kvinders værdighed, selvstændighed og frihed;

| T. | der henviser til, at Parlamentet har fastsat specifikke strukturer og interne regler til at bekæmpe seksuel chikane i egne rækker, nemlig Det Rådgivende Udvalg for Behandling af Klager over Chikane mellem Akkrediterede Parlamentariske Assistenter og Medlemmer af Europa-Parlamentet, mens et rådgivende udvalg om chikane og forebyggelse heraf på arbejdspladsen beskæftiger sig med andre formelle procedurer i relation til personalet i Parlamentets administration og politiske grupper med henblik på at vurdere mulige tilfælde og for at modvirke seksuel chikane og seksuelle overgreb; |
| --- | --- |

T.

der henviser til, at Parlamentet har fastsat specifikke strukturer og interne regler til at bekæmpe seksuel chikane i egne rækker, nemlig Det Rådgivende Udvalg for Behandling af Klager over Chikane mellem Akkrediterede Parlamentariske Assistenter og Medlemmer af Europa-Parlamentet, mens et rådgivende udvalg om chikane og forebyggelse heraf på arbejdspladsen beskæftiger sig med andre formelle procedurer i relation til personalet i Parlamentets administration og politiske grupper med henblik på at vurdere mulige tilfælde og for at modvirke seksuel chikane og seksuelle overgreb;

| U. | der henviser til, at politikere som folkevalgte repræsentanter har et afgørende ansvar for at optræde som positive rollemodeller i forbindelse med forebyggelse og bekæmpelse af seksuel chikane i samfundet; |
| --- | --- |

U.

der henviser til, at politikere som folkevalgte repræsentanter har et afgørende ansvar for at optræde som positive rollemodeller i forbindelse med forebyggelse og bekæmpelse af seksuel chikane i samfundet;

Nultolerance overfor og bekæmpelse af seksuel chikane og seksuelle overgreb i EU

| 1. | fordømmer på det kraftigste alle former for seksuel vold og fysisk eller psykisk chikane og beklager, at disse handlinger alt for ofte tolereres, selv om de i realiteten udgør en systemisk overtrædelse af de grundlæggende rettigheder og en alvorlig forbrydelse, der bør straffes som sådan; understreger nødvendigheden af at sætte en stopper for straffriheden ved at sørge for, at gerningsmændene retsforfølges; |
| --- | --- |

1.

| 2. | insisterer på en effektiv gennemførelse af den eksisterende retlige ramme vedrørende seksuel chikane og seksuelle overgreb og opfordrer samtidig EU's medlemsstater samt offentlige og private virksomheder til at træffe yderligere foranstaltninger med henblik på effektivt at sætte en stopper for og forebygge seksuel chikane på arbejdspladsen; understreger, at de særlige retlige procedurer, der er indført for at behandle tilfældene af seksuel chikane på arbejdspladsen, bør følges; |
| --- | --- |

2.

| 3. | glæder sig over initiativer som f.eks. #MeToo-bevægelsen, der har til formål at indberette tilfælde af seksuel chikane og vold mod kvinder; støtter kraftigt alle kvinder og piger, som har deltaget i kampagnen, herunder dem, der har angivet deres gerningsmænd; |
| --- | --- |

3.

| 4. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til på passende vis at overvåge den korrekte gennemførelse af de EU-direktiver, der forbyder chikane på grund af køn og seksuel chikane, at sikre, at EU-medlemsstaterne styrker personalekapaciteten i ligestillingsorganer, der overvåger diskriminerende praksis, og at sørge for, at disse organer gives et klart mandat og tilstrækkelig ressourcer til at dække de tre områder beskæftigelse, selvstændig virksomhed og adgang til varer og tjenesteydelser; |
| --- | --- |

4.

| 5. | opfordrer Kommissionen til at vurdere, udveksle og sammenligne de eksisterende bedste praksisser for bekæmpelse af seksuel chikane på arbejdspladsen og udbrede resultaterne af denne vurdering for så vidt angår de effektive foranstaltninger, som medlemsstaterne kan træffe til at tilskynde virksomheder, arbejdsmarkedsparter og organisationer, der er involveret i erhvervsuddannelse, til at forebygge enhver form for kønsbaseret forskelsbehandling, navnlig chikane og seksuel chikane, på arbejdspladsen; |
| --- | --- |

5.

| 6. | fremhæver vigtigheden af, at alle mænd engagerer sig i målsætningen om at skabe forandringer og sætte en stopper for alle former for chikane og seksuel vold, ved at bekæmpe de vilkår og strukturer, som aktivt eller passivt muliggør den adfærd, der fører til dette, og anmelde enhver krænkelse eller upassende adfærd; opfordrer medlemsstaterne til aktivt at inddrage mænd i oplysnings- og forebyggelseskampagner; |
| --- | --- |

6.

| 7. | mener, at nøgleaktionerne for at bekæmpe seksuel chikane omfatter løsning af problemerne med underrapportering og social stigmatisering, fastlæggelse af procedurer for ansvarlighed på arbejdspladsen, aktiv inddragelse af mænd og drenge i forebyggelsen af vold og bekæmpelse af nye former for vold, f.eks. i cyberspace; |
| --- | --- |

7.

| 8. | er foruroliget over, at chikane mod kvinder på internettet, navnlig på de sociale medier, lige fra uønsket kontakt, trolling og cybermobning til seksuel chikane og trusler om voldtægt og død, er ved at blive udbredt i vores digitale samfund, hvilket også giver anledning til nye former for vold mod kvinder og piger såsom cybermobning, cyberchikane, offentliggørelse af nedværdigende billeder på internettet og distribution af private fotos og videoer på de sociale medier uden de involverede personers samtykke; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at sikre, at finansieringsmekanismerne for programmer til bekæmpelse af vold mod kvinder kan bruges til oplysningstiltag og til støtte for civilsamfundsorganisationer, som bekæmper vold mod kvinder, herunder seksuel chikane; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at fremskynde ratifikationen af Istanbulkonventionen; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre denne fuldt ud, herunder ved at etablere et system til dataindsamling, som omfatter data opdelt efter gerningsmændenes alder og køn og forholdet mellem gerningsmand og offer, og som inkluderer seksuel chikane; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer Kommissionen til at fremsætte et forslag til et direktiv om bekæmpelse af alle former for vold mod kvinder og piger og kønsbaseret vold; gentager sin opfordring til Kommissionen om at fremsætte forslag til en omfattende EU-strategi til bekæmpelse af alle former for kønsbaseret vold, inklusive sexchikane og seksuelle overgreb mod kvinder og piger; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer Rådet til at aktivere passerellebestemmelsen og vedtage en enstemmig afgørelse, der identificerer vold mod kvinder og piger (og andre former for kønsbaseret vold) som et kriminalitetsområde som omhandlet i artikel 83, stk. 1, i TEUF; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer til en bedre integration af kvinder i beslutningsprocesser, i fagforeninger og i ledende stillinger i organisationer i den offentlige og private sektor; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i samarbejde med NGO'er, arbejdsmarkedsparter og ligestillingsorganer at træffe betydeligt mere vidtgående bevidstgørende foranstaltninger vedrørende rettighederne for ofre for seksuel chikane og kønsbaseret forskelsbehandling; understreger det presserende behov for, at medlemsstaterne, arbejdsgiverorganisationerne og fagforeningerne fremmer bevidstheden omkring seksuel chikane og tilskynder kvinder til straks at anmelde hændelser; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger betydningen af specialiseret uddannelse og oplysningskampagner vedrørende eksisterende formelle procedurer for indberetning af seksuel chikane på arbejdspladsen og ofrenes rettigheder for dermed at håndhæve princippet om værdighed på arbejdspladsen og fremme en nultolerancetilgang som normen; |
| --- | --- |

14.

Seksuel chikane i parlamenter, herunder Europa-Parlamentet

| 15. | fordømmer på det kraftigste de tilfælde af seksuel chikane, der er kommet frem i medierne, og udtrykker sin stærke støtte til ofrene for seksuel chikane og seksuelle overgreb; understreger, at EU's institutioner, hvis de ønsker at blive taget alvorligt, er nødt til at stå fast over for enhver form for kønsdiskrimination eller ethvert tiltag, der hindrer ligestilling mellem kønnene; |
| --- | --- |

15.

| 16. | anerkender, at Europa-Parlamentet med Præsidiets afgørelse af 14. april 2014 vedtog nye regler, som indebar oprettelsen af særlige organer såsom Det Rådgivende Udvalg for Behandling af Klager over Chikane mellem Akkrediterede Parlamentariske Assistenter og Medlemmer af Europa-Parlamentet og Forebyggelse af Chikane på Arbejdspladsen og et tidligere rådgivende udvalg, som beskæftiger sig med klager over chikane og forebyggelse heraf på arbejdspladsen for Europa-Parlamentets ansatte; bemærker med tilfredshed indførelsen af fortrolig indberetning og lanceringen af en oplysningskampagne, der har til formål at bekæmpe seksuel chikane i Parlamentet; bemærker, at andre EU-institutioner har oprettet lignende organer; |
| --- | --- |

16.

| 17. | opfordrer Europa-Parlamentets formand og Parlamentets administration:






  — | til hurtigt og grundigt at undersøge de nylige rapporter i medierne om seksuel chikane og seksuelle overgreb i Europa-Parlamentet, samtidig med at ofrenes privatliv respekteres, dele resultaterne heraf med medlemmerne og foreslå passende foranstaltninger for at forhindre gentagelser; |
| --- | --- | --- |

17.

—

til hurtigt og grundigt at undersøge de nylige rapporter i medierne om seksuel chikane og seksuelle overgreb i Europa-Parlamentet, samtidig med at ofrenes privatliv respekteres, dele resultaterne heraf med medlemmerne og foreslå passende foranstaltninger for at forhindre gentagelser;

| — | til at vurdere og, om nødvendigt, revidere sammensætningen af kompetente organer for at sikre uafhængighed og ligestilling mellem kønnene, og til yderligere at styrke og fremme funktionen af Det Rådgivende Udvalg for Behandling af Klager over Chikane mellem Akkrediterede Parlamentariske Assistenter og Medlemmer af Europa-Parlamentet samt det rådgivende udvalg for Parlamentets ansatte om forebyggelse af chikane, samtidig med at man anerkender deres vigtige arbejde; |
| --- | --- |

—

til at vurdere og, om nødvendigt, revidere sammensætningen af kompetente organer for at sikre uafhængighed og ligestilling mellem kønnene, og til yderligere at styrke og fremme funktionen af Det Rådgivende Udvalg for Behandling af Klager over Chikane mellem Akkrediterede Parlamentariske Assistenter og Medlemmer af Europa-Parlamentet samt det rådgivende udvalg for Parlamentets ansatte om forebyggelse af chikane, samtidig med at man anerkender deres vigtige arbejde;

| — | til at revidere sine regler, således at det også omfatter praktikanter i alle rådgivende udvalg om forebyggelse af chikane, til at øge interessen i at styrke deres positive foranstaltninger, til at undgå interessekonflikter for så vidt angår medlemmerne i disse vigtige udvalgsstrukturer, til at undersøge formelle sager, til at føre et fortroligt register over tilfælde med tiden og til at vedtage de bedste metoder til at sikre nultolerance på alle niveauer i institutionen; |
| --- | --- |

—

til at revidere sine regler, således at det også omfatter praktikanter i alle rådgivende udvalg om forebyggelse af chikane, til at øge interessen i at styrke deres positive foranstaltninger, til at undgå interessekonflikter for så vidt angår medlemmerne i disse vigtige udvalgsstrukturer, til at undersøge formelle sager, til at føre et fortroligt register over tilfælde med tiden og til at vedtage de bedste metoder til at sikre nultolerance på alle niveauer i institutionen;

| — | til at oprette en taskforce af uafhængige eksperter, som indkaldes med et mandat til at undersøge situationen med hensyn til seksuel chikane og seksuelle overgreb i Parlamentet, og som vil foretage en evaluering af Parlamentets eksisterende rådgivende udvalg for behandling af klager over seksuel chikane mellem akkrediterede parlamentariske assistenter og medlemmer af Europa-Parlamentet og det rådgivende udvalg for Parlamentets ansatte om forebyggelse af chikane, og foreslå hensigtsmæssige ændringer; |
| --- | --- |

—

til at oprette en taskforce af uafhængige eksperter, som indkaldes med et mandat til at undersøge situationen med hensyn til seksuel chikane og seksuelle overgreb i Parlamentet, og som vil foretage en evaluering af Parlamentets eksisterende rådgivende udvalg for behandling af klager over seksuel chikane mellem akkrediterede parlamentariske assistenter og medlemmer af Europa-Parlamentet og det rådgivende udvalg for Parlamentets ansatte om forebyggelse af chikane, og foreslå hensigtsmæssige ændringer;

| — | til fuldt ud at støtte ofre i procedurer i Parlamentet og/eller med det lokale politi; til at iværksætte nødbeskyttelsesforanstaltninger, hvor dette er nødvendigt, og fuldt ud at gennemføre artikel 12a i personalevedtægten med henblik på at sikre, at sådanne sager undersøges til bunds, og at der træffes disciplinære foranstaltninger; |
| --- | --- |

—

til fuldt ud at støtte ofre i procedurer i Parlamentet og/eller med det lokale politi; til at iværksætte nødbeskyttelsesforanstaltninger, hvor dette er nødvendigt, og fuldt ud at gennemføre artikel 12a i personalevedtægten med henblik på at sikre, at sådanne sager undersøges til bunds, og at der træffes disciplinære foranstaltninger;

| — | til at sikre, at der gennemføres en stærk og effektiv handlingsplan for bekæmpelse af seksuel chikane og støtte samt obligatorisk uddannelse for alle ansatte og medlemmer af Parlamentet om respekt og værdighed på arbejdspladsen, således at en nultolerancetilgang bliver normen; til at engagere sig fuldt ud i oplysningskampagner med alle medlemmer af og tjenestegrene i administrationen med særligt fokus på grupper i de mest udsatte positioner såsom praktikanter, APA'er og kontraktansatte; |
| --- | --- |

—

til at sikre, at der gennemføres en stærk og effektiv handlingsplan for bekæmpelse af seksuel chikane og støtte samt obligatorisk uddannelse for alle ansatte og medlemmer af Parlamentet om respekt og værdighed på arbejdspladsen, således at en nultolerancetilgang bliver normen; til at engagere sig fuldt ud i oplysningskampagner med alle medlemmer af og tjenestegrene i administrationen med særligt fokus på grupper i de mest udsatte positioner såsom praktikanter, APA'er og kontraktansatte;

| — | til at etablere et institutionelt netværk af fortrolige rådgivere, som er tilpasset Parlamentets strukturer, for at støtte, rådgive og tale på vegne af ofre, når det er nødvendigt, således som det er praksis for Kommissionens personale; |
| --- | --- |

—

til at etablere et institutionelt netværk af fortrolige rådgivere, som er tilpasset Parlamentets strukturer, for at støtte, rådgive og tale på vegne af ofre, når det er nødvendigt, således som det er praksis for Kommissionens personale;

| 18. | opfordrer alle kolleger til at støtte ofrene og tilskynde dem til at protestere og anmelde tilfælde af seksuel chikane via bedre formelle kanaler til Parlamentets administration og/eller politiet; |
| --- | --- |

18.

| 19. | beslutter at vedtage interne regler om whistleblowing for at beskytte whistlebloweres rettigheder og interesser og træffe passende afhjælpende foranstaltninger, hvis de ikke behandles korrekt og retfærdigt i forhold til deres whistleblowing; |
| --- | --- |

19.

| 20. | er meget bekymret over, at medlemmers assistenter (APA'er) alt for ofte er bange for at klage i tilfælde af seksuel chikane, eftersom »tab af tillid«-klausulen i APA's vedtægter betyder, at de kan afskediges med meget kort varsel; opfordrer til, at uafhængige eksperter deltager i afskedigelsesprocedurer sammen med repræsentanter for administrationen med henblik på at nå frem til en objektiv afgørelse; |
| --- | --- |

20.

| 21. | henstiller, at Den Europæiske Ombudsmand årligt indgiver data til Parlamentets Gruppe på Højt Plan om Ligestilling og Mangfoldighed vedrørende klager over fejl og forsømmelser i forbindelse med ligestilling mellem mænd og kvinder i Parlamentet, med behørig respekt for Parlamentets afgørelse om Ombudsmandens statut og de almindelige betingelser for udøvelsen af dennes hverv; |
| --- | --- |

21.

| 22. | opfordrer medlemsstaterne til at undersøge situationen med hensyn til seksuel chikane og seksuelle overgreb, til at træffe aktive foranstaltninger til bekæmpelse heraf og til at gennemføre og på passende vis håndhæve en politik om respekt og værdighed på arbejdspladsen for medlemmerne og personalet; opfordrer til, at gennemførelsen af en sådan politik overvåges; |
| --- | --- |

22.

| 23. | opfordrer medlemsstaterne til at skabe beskyttende støtte til parlamentsmedlemmer, der er i kontakt med offentligheden, navnlig dem, der udsættes for seksuelle overgreb og trusler om kønsbaseret vold, herunder online; |
| --- | --- |

23.

| 24. | opfordrer til udveksling af bedste praksis på alle niveauer med andre institutioner og organisationer som f.eks. UN Women, Europarådet, EU's institutioner og interessenter, der er involveret i fremme af ligestilling mellem kønnene; |
| --- | --- |

24.

| 25. | opfordrer alle politikere til at handle som ansvarlige rollemodeller i forbindelse med forebyggelse og bekæmpelse af seksuel chikane i og uden for parlamenter; |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter samt til Europarådets Parlamentariske Forsamling. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  http://fra.europa.eu/en/publication/2014/violence-against-women-eu-wide-survey-main-results-report

(2)  EUT L 204 af 26.7.2006, s. 23.

(3)  EUT L 373 af 21.12.2004, s. 37.

(4)  EUT L 315 af 14.11.2012, s. 57.

(5)  https://rm.coe.int/168008482e

(6)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0329.

(7)  EUT C 77 E af 28.3.2002, s. 138.

(8)  EUT C 285 E af 21.10.2010, s. 53.

(9)  EUT C 296 E af 2.10.2012, s. 26.

(10)  EUT C 168 E af 14.6.2013, s. 102.

(11)  EUT C 285 af 29.8.2017, s. 2.

(12)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0451.

(13)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0073.

(14)  EUT C 316 af 30.8.2016, s. 2.

(15)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0402.

(16)  http://ec.europa.eu/justice/gender-equality/files/your_rights/final_harassement_en.pdf

(17)  http://www.un.org/womenwatch/daw/beijing/platform/violence.htm

(18)  Se betragtning 17 i direktivet om ofres rettigheder.

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/200 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/200

---

P8_TA(2017)0418

Den økonomiske politik i euroområdet

Europa-Parlamentets beslutning af 26. oktober 2017 om den økonomiske politik i euroområdet (2017/2114(INI))

(2018/C 346/26)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig dens artikel 121, stk. 2, og artikel 136, samt til protokol nr. 1 og protokol nr. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), særlig dens artikel 121, stk. 2, og artikel 136, samt til protokol nr. 1 og protokol nr. 2,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. maj 2017 om det europæiske semester 2017: landespecifikke henstillinger (COM(2017)0500), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. maj 2017 om det europæiske semester 2017: landespecifikke henstillinger (COM(2017)0500),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. februar 2017 om det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker: Årlig vækstundersøgelse 2017 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. februar 2017 om det europæiske semester for samordning af de økonomiske politikker: Årlig vækstundersøgelse 2017 (1),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. februar 2017 med titlen "Det europæiske semester 2017: Vurdering af fremskridtene med strukturreformer, forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer og resultater af de dybdegående undersøgelser i henhold til forordning (EU) nr. 1176/2011 (COM(2017)0090), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 22. februar 2017 med titlen "Det europæiske semester 2017: Vurdering af fremskridtene med strukturreformer, forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer og resultater af de dybdegående undersøgelser i henhold til forordning (EU) nr. 1176/2011 (COM(2017)0090),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse om den årlige vækstundersøgelse 2017 (COM(2016)0725), til rapporten med titlen »Rapport om varslingsmekanismen 2017« (COM(2016)0728 og den fælles rapport fra Kommissionen og Rådet om beskæftigelsen 2017 (COM(2016)0729) samt til Kommissionens henstilling med henblik på Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet (COM(2015)0692, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse om den årlige vækstundersøgelse 2017 (COM(2016)0725), til rapporten med titlen »Rapport om varslingsmekanismen 2017« (COM(2016)0728 og den fælles rapport fra Kommissionen og Rådet om beskæftigelsen 2017 (COM(2016)0729) samt til Kommissionens henstilling med henblik på Rådets henstilling om den økonomiske politik i euroområdet (COM(2015)0692,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. november 2016 med titlen »En positiv finanspolitisk kurs i euroområdet« (COM(2016)0727), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 16. november 2016 med titlen »En positiv finanspolitisk kurs i euroområdet« (COM(2016)0727),

| — | der henviser til betænkning fra det europæiske finanspolitiske råd om »vurderingen af den finanspolitiske kurs for euroområdet« af 20. juni 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra det europæiske finanspolitiske råd om »vurderingen af den finanspolitiske kurs for euroområdet« af 20. juni 2017,

| — | der henviser til Den Europæiske Centralbanks lejlighedsskrift nr. 182 fra januar 2017 med titlen »Euroområdets finanspolitiske kurs«, |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Centralbanks lejlighedsskrift nr. 182 fra januar 2017 med titlen »Euroområdets finanspolitiske kurs«,

| — | der henviser til Rådets henstilling af 21. marts 2017 om den økonomiske politik i euroområdet (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets henstilling af 21. marts 2017 om den økonomiske politik i euroområdet (2),

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 23. maj 2017 om de dybdegående undersøgelser og gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger for 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 23. maj 2017 om de dybdegående undersøgelser og gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger for 2016,

| — | der henviser til Rådets konklusioner af 16. juni 2017 om afslutningen af procedurerne i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud for to medlemsstater og om økonomi- og finanspolitikker, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets konklusioner af 16. juni 2017 om afslutningen af procedurerne i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud for to medlemsstater og om økonomi- og finanspolitikker,

| — | der henviser til Kommissionens europæiske økonomiske prognose — foråret 2017 fra maj 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens europæiske økonomiske prognose — foråret 2017 fra maj 2017,

| — | der henviser til Eurostats detaljerede datasæt om reale BNP pr. indbygger, vækst og samlede BNP af 31. maj 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til Eurostats detaljerede datasæt om reale BNP pr. indbygger, vækst og samlede BNP af 31. maj 2017,

| — | der henviser til OECD-statistikker om de samlede skatteindtægter af 30. november 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til OECD-statistikker om de samlede skatteindtægter af 30. november 2016,

| — | der henviser til traktaten om stabilitet, koordinering og styring i Den Økonomiske og Monetære Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til traktaten om stabilitet, koordinering og styring i Den Økonomiske og Monetære Union,

| — | der henviser til COP 21-aftalen vedtaget på klimakonferencen i Paris den 12. december 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til COP 21-aftalen vedtaget på klimakonferencen i Paris den 12. december 2015,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1175/2011 af 16. november 2011 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1175/2011 af 16. november 2011 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (3),

| — | der henviser til Rådets direktiv 2011/85/EU af 8. november 2011 om krav til medlemsstaternes budgetmæssige rammer (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets direktiv 2011/85/EU af 8. november 2011 om krav til medlemsstaternes budgetmæssige rammer (4),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1174/2011 af 16. november 2011 om håndhævelsesforanstaltninger til at korrigere uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer i euroområdet (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1174/2011 af 16. november 2011 om håndhævelsesforanstaltninger til at korrigere uforholdsmæssigt store makroøkonomiske ubalancer i euroområdet (5),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU) nr. 1177/2011 af 8. november 2011 om ændring af forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU) nr. 1177/2011 af 8. november 2011 om ændring af forordning (EF) nr. 1467/97 om fremskyndelse og afklaring af gennemførelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (6),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1176/2011 af 16. november 2011 om forebyggelse og korrektion af makroøkonomiske ubalancer (7),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1173/2011 af 16. november 2011 om en effektiv håndhævelse af budgetovervågningen i euroområdet (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1173/2011 af 16. november 2011 om en effektiv håndhævelse af budgetovervågningen i euroområdet (8),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 473/2013 af 21. maj 2013 om fælles bestemmelser om overvågning og evaluering af udkast til budgetplaner og til sikring af korrektion af uforholdsmæssigt store underskud i medlemsstaterne i euroområdet (9), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 473/2013 af 21. maj 2013 om fælles bestemmelser om overvågning og evaluering af udkast til budgetplaner og til sikring af korrektion af uforholdsmæssigt store underskud i medlemsstaterne i euroområdet (9),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 472/2013 af 21. maj 2013 om skærpelse af den økonomiske og budgetmæssige overvågning af medlemsstater i euroområdet, der har eller er truet af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet (10), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 472/2013 af 21. maj 2013 om skærpelse af den økonomiske og budgetmæssige overvågning af medlemsstater i euroområdet, der har eller er truet af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet (10),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelser fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Regionaludviklingsudvalget (A8-0310/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget og udtalelser fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender og Regionaludviklingsudvalget (A8-0310/2017),

| A. | der henviser til, at BNP-væksten for euroområdet ifølge Kommissionens prognoser var på 1,8 % i 2016 og forventes at ligge stabilt på 1,7 % i 2017 og på 1,9 % for hele EU, idet den dermed overstiger niveauet fra før krisen men dog stadig er utilstrækkelig, idet der er store forskelle i væksten inden for EU; der henviser til, at det private forbrug har været den vigtigste drivkraft for væksten i løbet af de seneste få år, mens dette muligvis vil falde i år på grund af den midlertidige stigning i inflationen, men at den indenlandske efterspørgsel dog forventes at forbedre vækstudsigterne på mellemlang sigt; der henviser til, at væksten i EU fortsat er for lav til at skabe nye arbejdspladser i medlemsstaterne og meget lavere end den forventede vækst for hele verden; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at BNP-væksten for euroområdet ifølge Kommissionens prognoser var på 1,8 % i 2016 og forventes at ligge stabilt på 1,7 % i 2017 og på 1,9 % for hele EU, idet den dermed overstiger niveauet fra før krisen men dog stadig er utilstrækkelig, idet der er store forskelle i væksten inden for EU; der henviser til, at det private forbrug har været den vigtigste drivkraft for væksten i løbet af de seneste få år, mens dette muligvis vil falde i år på grund af den midlertidige stigning i inflationen, men at den indenlandske efterspørgsel dog forventes at forbedre vækstudsigterne på mellemlang sigt; der henviser til, at væksten i EU fortsat er for lav til at skabe nye arbejdspladser i medlemsstaterne og meget lavere end den forventede vækst for hele verden;

| B. | der henviser til, at arbejdsløsheden i EU-28 og euroområdet var på henholdsvis 9,3 % og 7,8 % i april 2017, hvilket er det laveste siden marts 2009 og december 2008, men dog stadig over niveauet før krisen; der henviser til, at der stadig er betydelige forskelle i arbejdsløshedstallene over hele EU på mellem 3,2 % og 23,2 %; der henviser til, at ungdomsarbejdsløsheden i euroområdet og EU-28 stadig befandt sig på et højt niveau i april 2017, nærmere bestemt på 18,7 % og 16,7 %; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at arbejdsløsheden i EU-28 og euroområdet var på henholdsvis 9,3 % og 7,8 % i april 2017, hvilket er det laveste siden marts 2009 og december 2008, men dog stadig over niveauet før krisen; der henviser til, at der stadig er betydelige forskelle i arbejdsløshedstallene over hele EU på mellem 3,2 % og 23,2 %; der henviser til, at ungdomsarbejdsløsheden i euroområdet og EU-28 stadig befandt sig på et højt niveau i april 2017, nærmere bestemt på 18,7 % og 16,7 %;

| C. | der henviser til, at det offentlige underskud i euroområdet forventes at ligge på 1,4 % i 2017 og 1,3 % i 2018, mens de enkelte medlemsstaters resultater forventes at være forskellige; der henviser til, at den generelle offentlige gældskvote i euroområdet forventes at forblive på 90,3 % i 2017 og 89,0 % i 2018; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at det offentlige underskud i euroområdet forventes at ligge på 1,4 % i 2017 og 1,3 % i 2018, mens de enkelte medlemsstaters resultater forventes at være forskellige; der henviser til, at den generelle offentlige gældskvote i euroområdet forventes at forblive på 90,3 % i 2017 og 89,0 % i 2018;

| D. | der henviser til, at den globale økonomiske vækst stadig er skrøbelig, og at euroområdets økonomi står over for øget usikkerhed og vigtige interne og eksterne politiske udfordringer; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at den globale økonomiske vækst stadig er skrøbelig, og at euroområdets økonomi står over for øget usikkerhed og vigtige interne og eksterne politiske udfordringer;

| E. | der henviser til, at EU's meget lave produktivitet og globale konkurrenceevne kræver socialt afbalancerede strukturreformer, en fortsat finanspolitisk indsats og investeringer i medlemsstaterne for at skabe bæredygtig og inklusiv vækst og beskæftigelse og opnå opadgående konvergens med andre globale økonomier og inden for EU; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU's meget lave produktivitet og globale konkurrenceevne kræver socialt afbalancerede strukturreformer, en fortsat finanspolitisk indsats og investeringer i medlemsstaterne for at skabe bæredygtig og inklusiv vækst og beskæftigelse og opnå opadgående konvergens med andre globale økonomier og inden for EU;

| F. | der henviser til, at arbejdsløsheden i euroområdet steg med 1,4 % i 2016; der henviser til, at arbejdsløsheden i marts 2017 var på 9,5 %, hvilket er et fald fra 10,2 % i marts 2016; der henviser til, at arbejdsløshedstallene trods den seneste fremgang endnu ikke er vendt tilbage til niveauet før krisen; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at arbejdsløsheden i euroområdet steg med 1,4 % i 2016; der henviser til, at arbejdsløsheden i marts 2017 var på 9,5 %, hvilket er et fald fra 10,2 % i marts 2016; der henviser til, at arbejdsløshedstallene trods den seneste fremgang endnu ikke er vendt tilbage til niveauet før krisen;

| G. | der henviser til, at beskæftigelsesfrekvensen steg med 1,2 % i 2016 i EU-28, og at 234,2 mio. personer var i beskæftigelse i det første kvartal af 2017, hvilket er det højeste antal, der nogensinde er registreret (11); der henviser til, at det betydelige antal nyoprettede stillinger i tilknytning til den økonomiske vækst imidlertid skjuler udfordringer, såsom en ufuldstændig afspadsering af arbejdstimer og en beskeden produktivitetsvækst; der henviser til, at hvis dette fortsætter, kan disse faktorer sætte de langsigtede vækstudsigter og den sociale samhørighed i EU yderligere under pres (12); |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at beskæftigelsesfrekvensen steg med 1,2 % i 2016 i EU-28, og at 234,2 mio. personer var i beskæftigelse i det første kvartal af 2017, hvilket er det højeste antal, der nogensinde er registreret (11); der henviser til, at det betydelige antal nyoprettede stillinger i tilknytning til den økonomiske vækst imidlertid skjuler udfordringer, såsom en ufuldstændig afspadsering af arbejdstimer og en beskeden produktivitetsvækst; der henviser til, at hvis dette fortsætter, kan disse faktorer sætte de langsigtede vækstudsigter og den sociale samhørighed i EU yderligere under pres (12);

| H. | der henviser til, at beskæftigelsesfrekvenserne generelt er lavere blandt kvinder: i 2015 var beskæftigelsesfrekvensen for mænd i alderen 20-64 på 75,9 % i EU-28, mens den for kvinder lå på 64,3 %; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at beskæftigelsesfrekvenserne generelt er lavere blandt kvinder: i 2015 var beskæftigelsesfrekvensen for mænd i alderen 20-64 på 75,9 % i EU-28, mens den for kvinder lå på 64,3 %;

| I. | der henviser til, at ungdomsarbejdsløsheden i euroområdet i marts 2017 var på 19,4 %, hvilket er et fald fra 21,3 % i marts 2016; der henviser til, at ungdomsarbejdsløsheden stadig er uacceptabelt høj; der henviser til, at andelen af NEET'er i 2015 fortsat var høj og udgjorde 14,8 % af de 15-29-årige, dvs. 14 millioner mennesker; der henviser til, at NEET'er anslås at koste EU 153 mia. EUR (1,21 % af dets BNP) om året i ydelser og mistede indtægter og skatter (13), mens de samlede anslåede omkostninger ved etablering af ungdomsgarantien i euroområdet er 21 mia. EUR om året eller 0,22 % af BNP; der henviser til, at der for øjeblikket er afsat 1 mia. EUR til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, som skal suppleres af 1 mia. EUR fra Den Europæiske Socialfond for perioden 2017-2020; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at ungdomsarbejdsløsheden i euroområdet i marts 2017 var på 19,4 %, hvilket er et fald fra 21,3 % i marts 2016; der henviser til, at ungdomsarbejdsløsheden stadig er uacceptabelt høj; der henviser til, at andelen af NEET'er i 2015 fortsat var høj og udgjorde 14,8 % af de 15-29-årige, dvs. 14 millioner mennesker; der henviser til, at NEET'er anslås at koste EU 153 mia. EUR (1,21 % af dets BNP) om året i ydelser og mistede indtægter og skatter (13), mens de samlede anslåede omkostninger ved etablering af ungdomsgarantien i euroområdet er 21 mia. EUR om året eller 0,22 % af BNP; der henviser til, at der for øjeblikket er afsat 1 mia. EUR til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, som skal suppleres af 1 mia. EUR fra Den Europæiske Socialfond for perioden 2017-2020;

| J. | der henviser til, at selv om langtidsledigheden i EU-28 er faldet fra 5 % i 2014 til 4 % i 2016, er den fortsat et problem, idet den tegner sig for næsten halvdelen af den samlede arbejdsløshed; bemærker med bekymring, at den meget langvarige arbejdsløshed på 2,5 % i 2016 stadig er 1 % højere end i 2008; der henviser til, at der er store forskelle mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at selv om langtidsledigheden i EU-28 er faldet fra 5 % i 2014 til 4 % i 2016, er den fortsat et problem, idet den tegner sig for næsten halvdelen af den samlede arbejdsløshed; bemærker med bekymring, at den meget langvarige arbejdsløshed på 2,5 % i 2016 stadig er 1 % højere end i 2008; der henviser til, at der er store forskelle mellem medlemsstaterne;

| K. | der henviser til, at andelen af befolkningen i den erhvervsaktive alder og arbejdsstyrken i mange medlemsstater fortsætter med at falde, navnlig som følge af lave fødselsrater; der henviser til, at kvinders beskæftigelsesegnethed samt den fortsatte tilstrømning af migranter, flygtninge og asylansøgere giver medlemsstaterne muligheder for at klare dette problem og øge arbejdsstyrken i EU; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at andelen af befolkningen i den erhvervsaktive alder og arbejdsstyrken i mange medlemsstater fortsætter med at falde, navnlig som følge af lave fødselsrater; der henviser til, at kvinders beskæftigelsesegnethed samt den fortsatte tilstrømning af migranter, flygtninge og asylansøgere giver medlemsstaterne muligheder for at klare dette problem og øge arbejdsstyrken i EU;

| L. | der henviser til, at et af de fem Europa 2020-mål tager sigte på at bringe mindst 20 millioner mennesker uden for risiko for fattigdom og social udstødelse; der henviser til, at fattigdommen er faldende, idet 4,8 millioner mennesker er mindre udsat for risiko for fattigdom og social udstødelse i 2015 end i 2012; der henviser til, at dette tal for 2015 stadig overstiger tallet for 2008 med 1,6 mio. EUR; der henviser til, at 32,2 millioner mennesker med handicap var truet af fattigdom og social udstødelse i EU i 2012; der henviser til, at 26,5 millioner børn i EU-28 var truet af fattigdom og social udstødelse i 2013; der henviser til, at andelen af mennesker, der er truet af fattigdom eller social udstødelse, fortsat er uacceptabelt høj, nemlig 23,7 %, og at tallene fortsat er meget høje i nogle medlemsstater; der desuden henviser til, at energifattigdommen stadig er så høj, at det for 11 % af EU's befolkning fører til en cyklus med økonomiske ulemper; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at et af de fem Europa 2020-mål tager sigte på at bringe mindst 20 millioner mennesker uden for risiko for fattigdom og social udstødelse; der henviser til, at fattigdommen er faldende, idet 4,8 millioner mennesker er mindre udsat for risiko for fattigdom og social udstødelse i 2015 end i 2012; der henviser til, at dette tal for 2015 stadig overstiger tallet for 2008 med 1,6 mio. EUR; der henviser til, at 32,2 millioner mennesker med handicap var truet af fattigdom og social udstødelse i EU i 2012; der henviser til, at 26,5 millioner børn i EU-28 var truet af fattigdom og social udstødelse i 2013; der henviser til, at andelen af mennesker, der er truet af fattigdom eller social udstødelse, fortsat er uacceptabelt høj, nemlig 23,7 %, og at tallene fortsat er meget høje i nogle medlemsstater; der desuden henviser til, at energifattigdommen stadig er så høj, at det for 11 % af EU's befolkning fører til en cyklus med økonomiske ulemper;

| M. | der henviser til, at arbejdsmarkedssituationen og resultaterne viser betydelige forskelle mellem medlemsstaterne, selv om disse forskelle mindskes; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at arbejdsmarkedssituationen og resultaterne viser betydelige forskelle mellem medlemsstaterne, selv om disse forskelle mindskes;

| N. | der henviser til, at nye former for ansættelse og arbejde bliver stadig mere udbredt med den digitale revolution af arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at nye former for ansættelse og arbejde bliver stadig mere udbredt med den digitale revolution af arbejdsmarkedet;

| 1. | glæder sig over de gode resultater for den europæiske økonomi, som understøttes af en moderat vækst i BNP, som ligger over niveauet fra før krisen, og en faldende, omend dog stadig høj arbejdsløshed; mener, at den positive tendens skyldes den politik, der er ført i de seneste år; bemærker, at den beskedne genopretning dog stadig er skrøbelig og ujævn på tværs af samfund og regioner, samtidig med at udviklingen af BNP pr. indbygger er tæt på at stagnere; beklager, at den økonomiske udvikling fortsat er belastet af krisens følgevirkninger; bemærker, at gældsniveauet i mange medlemsstater på trods af væsentlige fremskridt fortsat ligger over den tærskel, som er fastsat i stabilitets- og vækstpagten; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bemærker med bekymring, at væksten i BNP og produktivitet stadig ligger under sit fulde potentiale, og understreger, at man derfor ikke bør hvile på laurbærrene, eftersom det moderate opsving kræver en uophørlig indsats, hvis det skal gøres mere modstandsdygtigt og holdbart på mellemlang og lang sigt gennem øget vækst og beskæftigelse; |
| --- | --- |

2.

| 3. | bemærker, at Europa rummer et uudnyttet økonomisk potentiale, eftersom vækst og beskæftigelse ikke stiger med samme fart; understreger, at dette er resultatet af de heterogene præstationer i medlemsstaternes økonomier; understreger, at gennemførelsen af socialt afbalancerede strukturreformer og øgede private og offentlige investeringer både i medlemsstaterne og på EU-plan ville kunne skabe mindst 1 % højere vækst; minder om, at den økonomiske og finanspolitiske koordinering med henblik på at bidrage til at sikre konvergens og stabilitet i EU fortsat bør være en topprioritet for det europæiske semester; |
| --- | --- |

3.

| 4. | er af den opfattelse, at en højere grad af opadgående konvergens og en bedre samlet konkurrenceevne også vil være nødvendig for at bevare genopretningen i EU og euroområdet på længere sigt; mener, at de eksisterende økonomiske og beskæftigelsesmæssige indikatorer er afgørende for at sikre bæredygtig og inklusiv vækst; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mener, at de strukturelle betingelser for vækst skal forbedres, hvis dette skal kunne realiseres; mener, at den potentielle vækst for alle medlemsstater på lang sigt bør stige til mindst 3 %; for at dette kan ske, skal der lægges kraftigere vægt på økonomisk konvergens, idet oprettelse af klare benchmarks for, hvordan medlemsstaternes potentielle vækst vil kunne forbedres, vil kunne give de nødvendige retningslinjer for politiske tiltag; påpeger, at en sådan regelmæssig benchmarking skal tage højde for individuelle strukturelle styrker og svagheder i medlemsstaterne og samtidig tilstræbe en inklusiv og bæredygtig vækst; den bør omfatte områder såsom den digitale økonomi, servicesektoren, energimarkedet, men også kvaliteten af offentlige tjenester, betingelserne for investeringer samt inklusive og velforberedte uddannelsessystemer; |
| --- | --- |

5.

| 6. | understreger, at dette ville supplere de igangværende bestræbelser på at forbedre kvaliteten og forvaltningen af de nationale budgetter ved at tage fat på de faktorer, der kan sætte skub i væksten, i overensstemmelse med Unionens finanspolitiske regler og med fuld respekt for den eksisterende fleksibilitet; |
| --- | --- |

6.

Strukturpolitikker

| 7. | er af den opfattelse, at den ujævne vækst og beskæftigelsesmæssige situation i euroområdet kræver en bedre koordinering af de økonomiske politikker, navnlig gennem et øget og nationalt ejerskab og en forsvarlig gennemførelse af de landespecifikke henstillinger, også med henblik på at fremme opadgående konvergens, herunder gennem bedre gennemførelse og overholdelse af EU-lovgivningen; understreger, at reformer skal tage behørigt hensyn til den socioøkonomiske situation og udfordringerne i de enkelte medlemsstater; opfordrer Kommissionen til at sikre sammenhæng mellem strukturreformer og EU's udgifter; minder i denne sammenhæng også om betydningen af teknisk bistand for at hjælpe medlemsstaterne med at opbygge kapacitet og en samlet partnerskabsbaseret tilgang, hvilket vil kunne sikre større ansvarlighed og ejerskab til resultaterne af gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger; |
| --- | --- |

7.

| 8. | bemærker, at ungdomsarbejdsløsheden fortsat er høj i landene i euroområdet, og påpeger, at en høj og vedvarende ungdomsarbejdsløshed udgør en langsigtet strukturel risiko; er enig i, at afhjælpning af krisens følgevirkninger, lige fra langtidsledighed, beskæftigelse uden fuldstændig udnyttelse af kompetencer og evner, det aldrende samfund og til høj privat og offentlig gæld fortsat er en presserende prioritet, der opfordrer til gennemførelse af bæredygtige og inklusive reformer; |
| --- | --- |

8.

| 9. | er af den opfattelse, at det, krisen har efterladt, såsom en høj grad af gældsætning og arbejdsløshed inden for nogle sektorer af økonomien, stadig virker som en hæmsko for bæredygtig vækst og udgør potentielle risici i nedadgående retning; opfordrer medlemsstaterne til at reducere uforholdsmæssigt store gældsforpligtelser; er i denne forbindelse bekymret for, at det vedvarende høje niveau af misligholdte lån (NPL'er) i visse medlemsstater kan have betydelige afsmittende virkninger fra medlemsstat til medlemsstat og mellem banker og stater, idet det udgør en risiko for den finansielle stabilitet i Europa; bemærker, at kapitalbuffere i den finansielle sektor er blevet styrket, men at der opstår udfordringer som følge af lav rentabilitet kombineret med et højt niveau af misligholdte lån; er overbevist om, at en EU-strategi til at håndtere misligholdte lån kunne sikre en mere omfattende løsning, der kombinerer et mix af politiske foranstaltninger på nationalt plan og på EU-plan, hvor det er hensigtsmæssigt; |
| --- | --- |

9.

| 10. | er af den opfattelse, at der er behov for reformer og initiativer for at forbedre erhvervsklimaet og hjælpe med at sætte skub i produktiviteten, priskonkurrencen og den ikke-prisrelaterede konkurrence, investeringerne og beskæftigelsen i euroområdet; mener, at der er behov for en yderligere indsats for at fremme SMV'ers adgang til finansiering, hvilket er en afgørende faktor for, at virksomhederne kan innovere og ekspandere; understreger i denne forbindelse betydningen af fremtidsorienterede reformer, der er tilpasset udbudssiden og efterspørgselssiden; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mener, at velfungerende og produktive arbejdsmarkeder kombineret med et tilstrækkeligt højt niveau af social beskyttelse og dialog bidrager til at øge beskæftigelsen og en bæredygtig vækst; understreger betydningen af at opretholde den høje beskæftigelse, hvor denne allerede er nået; bemærker, at mangel på kvalificeret arbejdskraft, aldrende samfund samt en række andre udfordringer på arbejdsmarkedet også gør det vanskeligere at øge væksten i beskæftigelsen og reducere arbejdsløsheden i alle medlemsstater; |
| --- | --- |

11.

| 12. | understreger vigtigheden af en ansvarlig og vækstvenlig lønudvikling, der sikrer en god levestandard i overensstemmelse med produktiviteten, idet konkurrenceevnen tilgodeses; noterer sig, at lønstigningerne forventes at være relativt beskedne; mener, at væksten i produktiviteten bør være en prioriteret målsætning for strukturreformer; er enig med Kommissionen i, at der er plads til lønstigninger, som vil kunne indvirke positivt på det samlede forbrug; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger, at beskatningen også bør fremme konkurrenceevnen, investeringer og jobskabelse; opfordrer til reformer af beskatningen med henblik på at forbedre skatteopkrævningen, forhindre skatteundgåelse, skatteunddragelse og aggressiv skatteplanlægning og tackle den høje skattebyrde på arbejde i Europa, og samtidig sikre de sociale sikringsordningers bæredygtighed; mener, at en sænkning af skatten på arbejde vil øge beskæftigelsen og fremme væksten; understreger, at finanspolitiske incitamenter, hvor det er muligt, herunder gennem lavere skatter, kan støtte indenlandsk efterspørgsel, socialsikring, investeringer og arbejdskraft; |
| --- | --- |

13.

Investeringer

| 14. | er enigt i, at det økonomiske opsving skal understøttes af offentlige og private investeringer, navnlig investeringer i innovation, og bemærker, at der stadig er en investeringskløft i euroområdet; glæder sig over, at investeringerne i visse medlemsstater allerede overstiger niveauet fra før krisen, og beklager, at investeringerne i andre medlemsstater stadig halter bagefter eller ikke har nået det nødvendige tempo; understreger, at der er behov for yderligere foranstaltninger til at afhjælpe det investeringsunderskud, der har bygget sig op, siden krisen brød ud; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mener, at reformer, som har til formål at fjerne flaskehalse for private og offentlige investeringer, ville muliggøre umiddelbar støtte til økonomisk aktivitet og samtidig bidrage til at skabe betingelserne for langsigtet, bæredygtig vækst; påpeger, at investeringer i uddannelse, innovation og R&D vil muliggøre bedre tilpasning til den videnbaserede økonomi; understreger endvidere, at gennemførelsen af kapitalmarkedsunionen er en afgørende faktor, når det gælder om at tiltrække og øge investeringerne og forbedre finansieringen af vækst og beskæftigelse; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mener, at forskning, teknologi og uddannelse er af afgørende betydning for den langsigtede økonomiske udvikling i euroområdet; understreger de eksisterende forskelle mellem medlemsstaterne med hensyn til investeringer på disse områder og påpeger, at investeringer vil bidrage til udviklingen af innovation og bedre mulighed for at tilpasse sig den videnbaserede økonomi i overensstemmelse med Europa 2020-strategien; |
| --- | --- |

16.

| 17. | glæder sig over, at en rettidig aftale om den reviderede Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI) vil bidrage til at forbedre dette instruments effektivitet og afhjælpe mangler i dens hidtidige gennemførelse ved at lette finansieringen af flere projekter med stort potentiale, sikre en streng håndhævelse af additionalitet og at forbedre den geografiske dækning og udbredelse, idet man støtter investeringer, som ellers ikke ville være blevet realiseret; |
| --- | --- |

17.

| 18. | bemærker de forskellige mål for de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) i forhold til EFSI og derfor også den fortsatte betydning af ESI-fondene, herunder for at støtte bæredygtige strukturelle reformer; |
| --- | --- |

18.

| 19. | understreger, at en velfungerende kapitalmarkedsunion på længere sigt kan give SMV'er nye finansieringsmuligheder som supplement til banksektoren; understreger, at SMV'er er rygraden i den europæiske økonomi og mener derfor, at udvidelse af deres adgang til finansiering og bekæmpelse af den usikkerhed, der er forbundet med deres aktiviteter, bør være en af hovedprioriteterne med henblik på at forbedre konkurrenceevnen i euroområdet; understreger behovet for at mindske bureaukratiet, forenkle offentlige tjenester og gøre dem mere effektive; |
| --- | --- |

19.

Finanspolitikker

| 20. | mener, at stabile og forudsigelige finanspolitikker spiller en grundlæggende rolle for stabiliteten i euroområdet og i Unionen som helhed; understreger, at en effektiv samordning af finanspolitikkerne, effektiv gennemførelse og overholdelse af Unionens regler på dette område, herunder fuld overholdelse af dens eksisterende fleksibilitetsbestemmelser, på dette område er et juridisk krav og af central betydning for, at Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU) kan fungere hensigtsmæssigt; |
| --- | --- |

20.

| 21. | glæder sig i denne forbindelse over, at de offentlige finanser synes at være i bedring, idet statslige underskud i euroområdet forventes at falde; mener dog, at indsatsen for at nedbringe gældsbyrden må fortsætte, idet den økonomiske vækst fremmes for at forhindre medlemsstaterne i at blive sårbare over for udefra kommende chok; |
| --- | --- |

21.

| 22. | er enigt med Kommissionen i, at den offentlige gæld fortsat er høj i visse medlemsstater, og at der er behov for at gøre de offentlige finanser bæredygtige, idet økonomisk vækst og job fremmes; påpeger i denne forbindelse, at lave renter, akkomoderede pengepolitikker, engangsforanstaltninger og andre faktorer, der letter den nuværende gældsbyrde, kun er midlertidige, og fremhæver derfor, at der er behov for at gøre de offentlige finanser bæredygtige, idet der også tages hensyn til fremtidige forpligtelser og arbejdes på at opnå langsigtet vækst; påpeger, at der er risiko for stigende udgifter til gældsafvikling; understreger betydningen af at nedbringe den samlede gæld; |
| --- | --- |

22.

| 23. | understreger, at der med den finanspolitiske kurs på nationalt plan og i euroområdet skal findes en balance mellem den langsigtede bæredygtighed af de offentlige finanser under fuld overholdelse af stabilitets- og vækstpagten, idet dens bestemmelser om fleksibilitet respekteres, og kortsigtet makroøkonomisk stabilisering; |
| --- | --- |

23.

| 24. | påpeger, at den nuværende samlede finanspolitiske kurs for euroen stort set forblev neutral i 2016 og fortsat forventes at være det i 2017; minder om, at Kommissionen i sin meddelelse fra 2016 opfordrede til en positiv finanspolitisk kurs, mens Eurogruppen efter at have konkluderet, at den stort set neutrale finanspolitiske kurs i 2017 fandt en passende balance vedtog at understrege betydningen af at finde en passende balance mellem behovet for at sikre bæredygtighed og behovet for at støtte investeringer for at styrke opsvinget og derved bidrage til en mere afbalanceret politiksammensætning; noterer sig i denne forbindelse den første vurdering af den finanspolitiske kurs for euroområdet foretaget af det uafhængige europæiske finanspolitiske råd (EFB) af 20. juni 2017; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at overveje en finanspolitisk kurs, der svarer til de respektive omstændigheder; |
| --- | --- |

24.

| 25. | understreger, at den samlede tilgang også bør tage hensyn til de enkelte medlemsstaters forskellige situation og behovet for at differentiere de finanspolitiske tiltag, der er påkrævet for de enkelte medlemsstater; understreger, at konceptet med en fælles finanspolitisk kurs ikke må indebære, at overskud og underskud i de forskellige medlemsstater udligner hinanden; |
| --- | --- |

25.

Landespecifikke henstillinger

| 26. | konstaterer med tilfredshed, at medlemsstaterne over tid i det mindste har gjort visse fremskridt med to tredjedele af henstillingerne fra 2016; mener imidlertid, at gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger stadig halter bagefter og derved sinker konvergensprocessen i euroområdet; er af den opfattelse, at medlemsstaterne bærer ansvaret for konsekvenserne af den manglende gennemførelse af landespecifikke henstillinger og forventer derfor et større engagement fra medlemsstaterne i at træffe de nødvendige politiske foranstaltninger på grundlag af de vedtagne landespecifikke henstillinger; |
| --- | --- |

26.

| 27. | anerkender, at medlemsstaterne har gjort fremskridt i gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger på området for finanspolitik og aktive arbejdsmarkedspolitikker, mens der ikke er gjort tilstrækkelige fremskridt på områder såsom konkurrenceevne inden for tjenesteydelser og erhvervsmiljøet; forventer et større engagement fra medlemsstaternes side med henblik på at træffe de nødvendige politiske foranstaltninger baseret på de landespecifikke henstillinger, hvis gennemførelse er afgørende for at imødegå ubalancerne i euroområdet; |
| --- | --- |

27.

| 28. | glæder sig over Kommissionens henstilling om at afslutte procedurerne i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud for adskillige medlemsstater; glæder sig over tidligere og igangværende finanspolitiske og reformsøgende bestræbelser, der har medført, at disse medlemsstater er på vej ud proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, men understreger, at disse bestræbelser vil skulle fortsætte med at sikre bæredygtige offentlige finanser også på lang sigt, samtidig med at man fremmer vækst og jobskabelse; opfordrer Kommissionen til at sikre en troværdig gennemførelse af stabilitets- og vækstpagten ved at anvende dens bestemmelser på konsekvent vis; |
| --- | --- |

28.

| 29. | bemærker, at 12 medlemsstater oplever makroøkonomiske ubalancer af varierende art og alvor, mens der i seks medlemsstater er uforholdsmæssigt store underskud; bemærker Kommissionens konklusion om, at der ikke for øjeblikket findes noget grundlag for at intensivere proceduren i forbindelse med makroøkonomiske ubalancer for nogen medlemsstat; |
| --- | --- |

29.

| 30. | understreger, at proceduren for makroøkonomiske ubalancer (PMU) tager sigte på at forhindre ubalancer i medlemsstater med henblik på at undgå negative afsmittende virkninger for andre medlemsstater; |
| --- | --- |

30.

| 31. | anser det derfor for afgørende, at alle medlemsstater træffer de nødvendige politiske foranstaltninger for at imødegå makroøkonomiske ubalancer, navnlig høje gældsniveauer, store overskud på betalingsbalancens løbende poster og ubalance i konkurrenceevnen, og forpligter sig til socialt afbalancerede og inklusive strukturreformer, der skal sikre den økonomiske holdbarhed for hver enkelt medlemsstat, hvorved den europæiske økonomis generelle konkurrenceevne og modstandsdygtighed sikres; |
| --- | --- |

31.

Sektorbidrag til rapporten om den økonomiske politik i euroområdet

Beskæftigelse og socialpolitik

| 32. | er af den opfattelse, at det er nødvendigt med en yderligere indsats for at opnå en balance mellem de økonomiske og sociale dimensioner i processen med det europæiske semester og fremme socialt og økonomisk afbalancerede strukturreformer, der mindsker ulighederne og fremmer anstændige arbejdspladser, som fører til kvalitetsbeskæftigelse, bæredygtig vækst og sociale investeringer; støtter brugen af den sociale resultattavle inden for rammerne af det europæiske semester; opfordrer til, at der fokuseres mere på de strukturelle ubalancer på arbejdsmarkedet i de landespecifikke henstillinger; |
| --- | --- |

32.

| 33. | gentager opfordringen til, at de tre nye, overordnede beskæftigelsesmæssige indikatorer placeres på lige fod med de eksisterende økonomiske indikatorer, således at der sikres en bedre vurdering af interne ubalancer og opnås en øget effektivitet af strukturreformer; foreslår at indføre en ikkestraffende procedure for sociale ubalancer i udformningen af de landespecifikke henstillinger for at forhindre et kapløb mod bunden for sociale standarder, og at denne procedure skal bygge på en effektiv udnyttelse af de sociale og beskæftigelsesmæssige indikatorer i den makroøkonomiske overvågning; bemærker, at uligheden er øget i omkring ti medlemsstater og er en af de største socioøkonomiske udfordringer i EU (14); |
| --- | --- |

33.

| 34. | fremhæver, at økonomisk og socialt ansvarlige reformer skal være baseret på solidaritet, integration og social retfærdighed; understreger, at reformer også bør tage hensyn til fortsat støtte til social og økonomisk genopretning, skabe kvalitetsjob, fremme social og territorial samhørighed, beskytte sårbare grupper og forbedre levestandarden for alle borgere; |
| --- | --- |

34.

| 35. | mener, at det europæiske semester bør bidrage til at løse ikke kun eksisterende udfordringer, men også nye samfundsmæssige udfordringer med henblik på at sikre større økonomisk effektivitet kombineret med et mere socialt samhørigt EU; anerkender i denne forbindelse behovet for en vurdering af de sociale konsekvenser af EU's politikker; |
| --- | --- |

35.

| 36. | opfordrer Kommissionen til at sikre tilstrækkelig finansiering til at bekæmpe ungdomsarbejdsløsheden, som er uacceptabelt høj i EU, og videreføre ungdomsbeskæftigelsesinitiativet frem til udløbet af den nuværende flerårige finansielle ramme (FFR), samtidig med at den forbedrer dets funktion og gennemførelse og tager hensyn til de seneste resultater i Revisionsrettens særberetning om ungdomsbeskæftigelse og anvendelsen af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet; opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre anbefalingerne fra Den Europæiske Revisionsret og til at sikre, at ungdomsgarantien er fuldt tilgængelig; beklager budgetoverførslerne fra Den Europæiske Socialfond (ESF), herunder ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, til det europæiske solidaritetskorps, som i stedet bør finansieres af alle de finansielle midler til rådighed under den eksisterende FFR-forordning; understreger behovet for en kvalitativ og kvantitativ vurdering af de skabte job; understreger, at EU's midler ikke bør anvendes til at erstatte nationale sociale velfærdsydelser; |
| --- | --- |

36.

| 37. | understreger, at gennemførelsen af ungdomsgarantien bør styrkes på nationalt, regionalt og lokalt plan, og fremhæver dens betydning for overgangen fra skole til arbejde; påpeger, at der skal rettes særlig opmærksomhed mod unge kvinder og piger, som kan opleve kønsrelaterede barrierer, der forhindrer dem i at få tilbudt job af høj kvalitet, fortsat uddannelse, lærlingeuddannelse eller praktikophold; understreger behovet for at sikre, at ungdomsgarantien når ud til unge, som er udsat for flere former for udstødelse og ekstrem fattigdom; |
| --- | --- |

37.

| 38. | opfordrer medlemsstaterne til at gennemføre de forslag, der er indeholdt i Rådets henstilling af 15. februar 2016 om integration af langtidsledige på arbejdsmarkedet (15); |
| --- | --- |

38.

| 39. | mener, at anvendelsesområdet for og effektiviteten af aktive og bæredygtige arbejdsmarkedspolitikker bør øges med behørig og tilstrækkelig finansiering med fokus på miljø-, arbejdsgiver-, arbejdstager-, sundheds- og forbrugerbeskyttelse; mener, at fænomenet med fattigdom blandt personer i arbejde skal behandles; |
| --- | --- |

39.

| 40. | beklager, at Kommissionen har forbigået den sociale økonomi i sin pakke af vurderinger/henstillinger; understreger, at denne sektor omfatter to millioner virksomheder med over 14 mio. ansatte, som bidrager til opnåelsen af 2020-målene; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i højere grad at anerkende sociale virksomheder og højne deres profil gennem en europæisk handlingsplan for socialøkonomien; mener, at den manglende anerkendelse har en negativ indvirkning på adgangen til finansiering; anmoder Kommissionen om at fremlægge et forslag til en europæisk statut for foreninger, fonde og gensidige selskaber; |
| --- | --- |

40.

| 41. | minder om behovet for at støtte og styrke den sociale dialog, de kollektive forhandlinger og arbejdstagernes stilling i lønfastsættelsessystemerne, som spiller en afgørende rolle med hensyn til at opnå arbejdsforhold af høj kvalitet; understreger, at arbejdsretten og høje sociale standarder spiller en afgørende rolle i forbindelse med den sociale markedsøkonomi, indkomststøtte og tilskyndelse til investeringer i kapacitet; understreger, at EU-retten skal respektere fagforeningsrettighederne og -frihederne, overholde kollektive overenskomster i tråd med praksis i medlemsstaterne og sikre ligebehandling i beskæftigelse og erhverv; |
| --- | --- |

41.

| 42. | opfordrer Kommissionen til at bygge videre på Europa-Parlamentets beslutning ved at fremsætte ambitiøse forslag til en stærk europæisk søjle for sociale rettigheder og ved fuld gennemførelse af traktaternes sociale målsætninger med henblik på at forbedre leve- og arbejdsvilkårene for alle og skabe gode muligheder for alle; |
| --- | --- |

42.

| 43. | advarer om lønningernes faldende andel i EU, de voksende løn- og indkomstuligheder og den stigende fattigdom blandt personer i arbejde; minder om, at både FN's menneskerettighedserklæring (1948) og ILO's statut (1919) anerkender arbejdstagernes behov for at opnå en anstændig løn, de kan leve af, og at alle menneskerettighedserklæringer er enige om, at denne løn bør være tilstrækkelig til at forsørge en familie; |
| --- | --- |

43.

| 44. | understreger, at arbejdstagere skal kunne forsørge sig selv og deres familier på deres løn, og at alle arbejdstagere i Den Europæiske Union bør modtage en løn, som de kan leve af, og som ikke blot dækker basale fornødenheder som mad, bolig og tøj, men også rækker til at dække sundhedsydelser, uddannelse, transport, fritid og visse besparelser, der kan hjælpe med at dække uforudsete hændelser såsom sygdom og ulykker; understreger, at dette er den rimelige levestandard, som arbejdstagere og deres familier i EU bør opnå med en anstændig løn; |
| --- | --- |

44.

| 45. | anmoder Kommissionen om at undersøge, hvordan det kan indkredses, hvad en anstændig løn bør omfatte, og hvordan den bør udregnes, med henblik på etablering af et referenceværktøj for arbejdsmarkedets parter og på at bidrage til at udveksle bedste praksis i denne henseende; |
| --- | --- |

45.

| 46. | minder om, at anstændige lønninger er vigtige, ikke kun med hensyn til social samhørighed, men også for at bevare en stærk økonomi og en produktiv arbejdsstyrke; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at gennemføre foranstaltninger til at forbedre jobkvaliteten og mindske lønforskelle; |
| --- | --- |

46.

| 47. | påpeger, at der altid er behov for koordination på europæisk plan af forvaltningen af sociale sikringsordninger, som medlemsstaterne er ansvarlige for; understreger det bør have absolut prioritet at sikre de sociale sikringsordningers bæredygtighed og retfærdighed, hvilket er et af de bærende elementer i den europæiske sociale model; understreger, at tilstrækkelige, bæredygtige pensioner er en universel ret; opfordrer medlemsstaterne til at sikre tilstrækkelige og bæredygtige pensioner i lyset af de fortsatte demografiske ændringer; understreger vigtigheden af, at pensionssystemer tilvejebringer en tilstrækkelig pensionsindkomst, som ligger over fattigdomsgrænsen, og som giver pensionisterne mulighed for at opretholde en anstændig levestandard; mener, at den bedste måde at sikre bæredygtige, sikre og tilstrækkelige pensioner til kvinder og mænd er at øge den samlede beskæftigelsesfrekvens og antallet af kvalitetsjob blandt alle aldersgrupper og forbedre arbejds- og beskæftigelsesforhold; påpeger, at kønsbestemte pensionsforskelle fortsat er betydelige og har negative sociale og økonomiske konsekvenser; fremhæver i denne forbindelse betydningen af kvinders integration på arbejdsmarkedet og andre passende foranstaltninger for at bekæmpe løngabet mellem mænd og kvinder og fattigdom i alderdommen; mener, at reformer af pensionssystemer og -alder navnlig bør afspejle tendenser på arbejdsmarkedet, fødselshyppighed, sundhedsmæssig situation, indkomst- og formueforhold, arbejdsforhold og den samlede forsørgerkvote; |
| --- | --- |

47.

| 48. | mener, at disse reformer også skal tage hensyn til situationen for millioner af arbejdstagere i Europa, navnlig kvinder, unge og selvstændige, der lider under usikre ansættelsesforhold, perioder med ufrivillig arbejdsløshed og nedsat arbejdstid; |
| --- | --- |

48.

| 49. | opfordrer Kommissionen til fortsat at lægge særlig vægt på en forbedring af børnepasningsmulighederne og fleksible arbejdstidsordninger, ældre mænds og kvinders behov og andre afhængige personer for så vidt angår langtidspleje; |
| --- | --- |

49.

| 50. | understreger, at utilstrækkelige og dårligt målrettede investeringer i udvikling af færdigheder og livslang læring, navnlig digitale færdigheder og programmering samt andre kvalifikationer, der er behov for i sektorer i vækst, f.eks. den grønne økonomi, kan underminere EU's konkurrenceevne; opfordrer medlemsstaterne til at sikre en bedre udveksling af viden, bedste praksis og samarbejde på EU-plan med henblik på at bidrage til at fremme kvalifikationsudvikling gennem opdatering af kvalifikationer og dertil svarende uddannelse, læseplaner og uddannelsesprogrammer; bemærker betydningen af færdigheder og kompetencer, der er erhvervet i ikke-formelle og uformelle læringsmiljøer; understreger derfor, at det er vigtigt at skabe et valideringssystem for ikke-formel og uformel viden, især den, der erhverves gennem frivillige aktiviteter; |
| --- | --- |

50.

| 51. | er af den opfattelse, at bedre matchning af færdigheder og bedre gensidig anerkendelse af kvalifikationer er nødvendig for at håndtere manglen på kvalificeret arbejdskraft og fejltilpasning; understreger den rolle, som erhvervsrettet grund-, efter- og videreuddannelse kan spille i denne henseende; opfordrer Kommissionen til at udvikle et paneuropæisk redskab til forudsigelse af færdighedsbehov, herunder de kvalifikationer, der er nødvendige i sektorer i vækst; mener, at alle arbejdsmarkedsaktører for at foregribe kommende kvalifikationsbehov skal være tæt inddraget på alle niveauer; |
| --- | --- |

51.

| 52. | opfordrer indtrængende Kommissionen til at indføre alle passende mekanismer til øget mobilitet blandt unge, herunder lærlingeuddannelser; opfordrer medlemsstaterne til at støtte lærlingeuddannelser og til fuldt ud at udnytte de Erasmus+-midler, der står til rådighed for lærlinge, med henblik på at sikre kvalitet og tiltrækningskraft i denne form for uddannelse; opfordrer til bedre gennemførelse af EURES-forordningen; fremhæver, at et bedre samarbejde mellem offentlige myndigheder og interessenter på lokalt niveau og bedre synergier mellem forskellige myndighedsniveauer vil øge programmernes rækkevidde og virkning; |
| --- | --- |

52.

| 53. | er af den opfattelse, at adgangen til og kvaliteten af uddannelser skal styrkes; minder om, at medlemsstaternes rolle er at sikre adgang til uddannelse og erhvervsuddannelse af høj kvalitet til en overkommelig pris til trods for arbejdsmarkedets behov i hele EU; bemærker, at der er behov for en øget indsats i mange medlemsstater for at uddanne arbejdsstyrken, herunder voksenuddannelses- og erhvervsuddannelsesmuligheder; lægger særlig vægt på livslang læring, herunder for kvinder, da det giver mulighed for at erhverve nye færdigheder på et arbejdsmarked i konstant forandring; efterlyser yderligere øget fremme af fag inden for videnskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik (STEM) med fokus på piger for at afhjælpe nuværende uddannelsesmæssige stereotyper og bekæmpe kønsrelaterede beskæftigelses-, løn- og pensionsforskelle på længere sigt; |
| --- | --- |

53.

| 54. | understreger behovet for at investere i mennesker så tidligt som muligt i livet for at mindske ulighed og fremme social inklusion i en tidlig alder; opfordrer derfor til adgang til inklusive og økonomisk overkommelige dagtilbud af høj kvalitet for alle børn i alle medlemsstater; understreger desuden behovet for at bekæmpe stereotyper fra en ung alder i skolen ved at fremme ligestilling mellem kønnene på alle uddannelsesniveauer; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til i fuld udstrækning at gennemføre henstillingen om investering i børn og til at følge udviklingen nøje; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle og indføre initiativer som f.eks. en børnegaranti, der sætter børn i centrum for eksisterende fattigdomsbekæmpelsespolitikker; |
| --- | --- |

54.

| 55. | understreger, at fremkomsten af kunstig intelligens skaber dybtgående forandringer på det fremtidige arbejdsmarked; opfordrer medlemsstaterne og Kommissionen til at udvikle instrumenter og samarbejdsinitiativer med deltagelse af arbejdsmarkedets parter for at forbedre kvalifikationerne i denne sektor ved hjælp af foreløbig, indledende og løbende uddannelse; |
| --- | --- |

55.

| 56. | opfordrer til i dette øjemed og også som et middel til at opnå balance mellem familieliv og arbejdsliv, at det overvejes at indføre flexicurityordninger, herunder telearbejde og flekstid, i samråd med arbejdsmarkedets parter; |
| --- | --- |

56.

| 57. | fremhæver betydningen af investeringer i menneskelig kapital, som er en drivende kraft bag udvikling, konkurrenceevne og vækst; |
| --- | --- |

57.

| 58. | understreger, at en bedre balance mellem arbejds- og privatliv og forbedret ligestilling er af afgørende betydning for at tilskynde kvinder til at komme ud på arbejdsmarkedet; understreger, at nøglen til en styrkelse af kvindernes økonomiske selvstændiggørelse er en omstrukturering og tilpasning af arbejdsmarkedet og velfærdsordningerne, som tager hensyn til kvindernes livscyklus; |
| --- | --- |

58.

| 59. | bifalder forslaget til et direktiv om balance mellem arbejdsliv og privatliv og anser det for at være et første positivt skridt fremad mod sikring af balance mellem arbejdsliv og privatliv for både mænd og kvinder, der varetager pasning af deres børn og andre omsorgskrævende personer, samt mod øget deltagelse af kvinder på arbejdsmarkedet; insisterer dog på, at sikring af passende aflønning og en stærk social sikring og beskyttelse er centrale for at nå disse mål; |
| --- | --- |

59.

| 60. | opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at udvikle mentalitetsændrende politikker og investere i bevidstgørelseskampagner for at fjerne kønsstereotyper og fremme en mere ligelig fordeling af omsorgs- og husarbejde og bl.a. fokusere på mænds ret til og behov for at påtage sig omsorgsforpligtelser uden at blive stigmatiseret eller straffet; |
| --- | --- |

60.

| 61. | opfordrer medlemsstaterne til at indføre en proaktiv politik og foretage de nødvendige investeringer, som er skræddersyet og udformet til at støtte kvinder og mænd, der starter på, vender tilbage til og forbliver på arbejdsmarkedet efter perioder med familie- eller plejeorlov, med at finde stabil beskæftigelse af høj kvalitet i overensstemmelse med artikel 27 i den europæiske socialpagt; |
| --- | --- |

61.

| 62. | opfordrer medlemsstaterne til at øge beskyttelsen mod forskelsbehandling og ulovlig afskedigelse i forbindelse med balancen mellem arbejds- og privatliv; opfordrer i den forbindelse Kommissionen og medlemsstaterne til at fremsætte forslag til politikker til forbedring af håndhævelsen af foranstaltninger til bekæmpelse af forskelsbehandling på arbejdspladsen, herunder højnelse af bevidstheden om lovfæstede rettigheder vedrørende ligebehandling gennem oplysningskampagner, omvendt bevisbyrde og bemyndigelse af nationale ligestillingsorganer til på eget initiativ formelt at efterforske ligestillingssager og hjælpe potentielle ofre for forskelsbehandling; |
| --- | --- |

62.

| 63. | understreger, at integrationen af langtidsledige gennem individuelt skræddersyede foranstaltninger er en afgørende faktor for at bekæmpe fattigdom og social udstødelse og i sidste ende vil bidrage til bæredygtigheden af nationale sociale sikringsordninger; anser en sådan integration for nødvendig i betragtning af den sociale situation for disse borgere og deres behov med hensyn til tilstrækkelige indkomster, ordentlige boligforhold, offentlig transport, sundhedspleje og børnepasning; understreger behovet for en bedre overvågning på europæisk plan af de politikker, der gennemføres på nationalt plan; |
| --- | --- |

63.

| 64. | understreger betydningen af den fælles forståelse af nye former for beskæftigelse og arbejde og af at indsamle sammenlignelige data om dette spørgsmål med henblik på at øge effektiviteten af arbejdsmarkedslovgivningen og dermed øge beskæftigelsen og den bæredygtige vækst; |
| --- | --- |

64.

| 65. | opfordrer til en integreret strategi til bekæmpelse af fattigdom med henblik på at nå Europa 2020-strategiens mål for fattigdomsbekæmpelse; understreger den rolle, som medlemsstaternes minimumsindkomstordninger spiller i bestræbelserne på at mindske fattigdommen, især kombineret med foranstaltninger til social integration, der involverer modtagerne; anmoder medlemsstaterne om at arbejde hen imod en gradvis etablering af minimumsindkomstordninger, der ikke blot er tilstrækkelig, men sikrer tilstrækkelig dækning og udbredelse; mener, at en passende minimumsindkomst er en indkomst, der er nødvendig for at leve et liv i værdighed og for at deltage fuldt ud i samfundet igennem hele livsforløbet; påpeger, at en minimumsindkomst skal ligge over fattigdomsgrænsen for at være tilstrækkelig og opfylde menneskers grundlæggende behov, herunder også ikke-pengemæssige aspekter, såsom adgang til uddannelse og livslang læring, anstændige boligforhold, sundhedstjenester af høj kvalitet, sociale aktiviteter og borgerdeltagelse; |
| --- | --- |

65.

| 66. | opfordrer til en mere effektiv, målrettet og nøjere overvåget anvendelse af de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) fra nationale, regionale og lokale myndigheders side med henblik på at fremme investeringer i kvalitetsfyldte ydelser på det sociale, sundhedsmæssige og uddannelsesmæssige område og inden for arbejdsformidling, og for at bekæmpe energifattigdom, stigende leveomkostninger, social udstødelse, boligmangel og boligbestandens utilstrækkelige kvalitet; |
| --- | --- |

66.

| 67. | opfordrer Kommissionen til at støtte medlemsstaterne i at udarbejde særlige investeringsprogrammer for de af deres regioner, hvor arbejdsløsheden, ungdomsarbejdsløsheden og langtidsledigheden overstiger 30 %; |
| --- | --- |

67.

| 68. | opfordrer Kommissionen og Rådet til på det kommende forårsmøde at lægge vægt på sociale investeringer i de sektorer, hvor der findes stærke beviser på, at de fremmer sociale og økonomiske afkast (f.eks. førskoleundervisning og børnepasning, uddannelse på primær- og sekundærtrinnet, erhvervsuddannelse og aktive arbejdsmarkedspolitikker, sociale boliger til overkommelige priser og sundhedspleje); |
| --- | --- |

68.

| 69. | efterlyser en dagsorden, hvor der lægges større vægt på Parlamentets holdning, og som tager hensyn til det, inden der træffes en afgørelse; opfordrer til en styrkelse af EPSCO-Rådets rolle i det europæiske semester; |
| --- | --- |

69.

| 70. | opfordrer til yderligere fælles bestræbelser på at forbedre integrationen af migranter og personer med migrantbaggrund på arbejdsmarkedet; |
| --- | --- |

70.

Regionalpolitikker

| 71. | glæder sig over, at samhørighedspolitikkens finansiering udgør 454 mia. EUR i løbende priser for perioden 2014-2020; understreger imidlertid, at samhørighedspolitikken ikke blot er et instrument, men en langsigtet strukturel politik, der tager sigte på at mindske regionale udviklingsforskelle og fremme investeringer, beskæftigelse, konkurrenceevne, bæredygtig udvikling og vækst, og at det er den vigtigste og mest omfattende politik til styrkelse af den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed i alle medlemsstaterne uden nogen sondring mellem dem i og uden for euroområdet; minder om, at EU-budgettet er 50 gange mindre end EU-28's samlede offentlige udgifter, og beløber sig til ca. 1 % af EU-28's BNP; understreger derfor, at der bør etableres synergier mellem EU-budgettet og medlemsstaternes budgetter, de politiske prioriteter og aktioner og projekter, som tager sigte på at opfylde EU's mål, samtidig med at de økonomiske og sociale dimensioner af EU's politiske rammer afbalanceres; påpeger, at samfinansieringskravene under ESI-fondene er en vigtig mekanisme til at skabe synergier; er af den opfattelse, at EU-budgettets enhed bør bevares; glæder sig over de foranstaltninger, der blev indført i den nuværende programmeringsperiode for bedre at tilpasse samhørighedspolitikken og Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst; |
| --- | --- |

71.

o

o o

| 72. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Den Europæiske Centralbank. |
| --- | --- |

72.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2017)0038.

(2)  EUT C 92 af 24.3.2017, s. 1.

(3)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 12.

(4)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 41.

(5)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 8.

(6)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 33.

(7)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 25.

(8)  EUT L 306 af 23.11.2011, s. 1.

(9)  EUT L 140 af 27.5.2013, s. 11.

(10)  EUT L 140 af 27.5.2013, s. 1.

(11)  Employment and Social Developments in Europe, Annual Review 2017, s. 11.

(12)  Ibid., s. 46.

(13)  Eurofounds rapport om ungdomsarbejdsløshed.

(14)  Employment and Social Developments in Europe, Annual Review 2017, s. 47.

(15)  EUT C 67 af 20.2.2016, s. 1.

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/212 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/212

---

P8_TA(2017)0419

Forhandlingsmandat for handelsforhandlingerne med Australien

Europa-Parlamentets beslutning af 26. oktober 2017 med Europa-Parlamentets henstilling til Rådet om forslag til forhandlingsmandatet for handelsforhandlingerne med Australien (2017/2192(INI))

(2018/C 346/27)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2015 med titlen »Handel for alle — En mere ansvarlig handels- og investeringspolitik« (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2015 med titlen »Handel for alle — En mere ansvarlig handels- og investeringspolitik« (COM(2015)0497),

| — | der henviser til den fælles erklæring af 15. november 2015 fra Kommissionens formand, Jean-Claude Juncker, formanden for Det Europæiske Råd, Donald Tusk, og Australiens premierminister, Malcolm Turnbull, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring af 15. november 2015 fra Kommissionens formand, Jean-Claude Juncker, formanden for Det Europæiske Råd, Donald Tusk, og Australiens premierminister, Malcolm Turnbull,

| — | der henviser til partnerskabsrammen mellem EU og Australien af 29. oktober 2008 og rammeaftalen mellem EU og Australien, der blev indgået den 5. marts 2015, |
| --- | --- |

—

der henviser til partnerskabsrammen mellem EU og Australien af 29. oktober 2008 og rammeaftalen mellem EU og Australien, der blev indgået den 5. marts 2015,

| — | der henviser til de øvrige bilaterale aftaler mellem EU og Australien, særlig aftalen om gensidig anerkendelse af overensstemmelsesvurdering, -certifikater og -mærkninger og aftalen om handel med vin, |
| --- | --- |

—

der henviser til de øvrige bilaterale aftaler mellem EU og Australien, særlig aftalen om gensidig anerkendelse af overensstemmelsesvurdering, -certifikater og -mærkninger og aftalen om handel med vin,

| — | der henviser til Kommissionens handelspakke, som blev offentliggjort den 14. september 2017, hvori den forpligtede sig til at offentliggøre alle fremtidige forhandlingsmandater, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens handelspakke, som blev offentliggjort den 14. september 2017, hvori den forpligtede sig til at offentliggøre alle fremtidige forhandlingsmandater,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger, særlig beslutningen af 25. februar 2016 om indledning af forhandlinger om frihandelsaftaler med Australien og New Zealand (1), og beslutning af 12. september 2012 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Australien om ændring af aftalen om gensidig anerkendelse (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger, særlig beslutningen af 25. februar 2016 om indledning af forhandlinger om frihandelsaftaler med Australien og New Zealand (1), og beslutning af 12. september 2012 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og Australien om ændring af aftalen om gensidig anerkendelse (2),

| — | der henviser til det kommuniké, der blev udsendt efter G20-mødet mellem stats- og regeringscheferne i Brisbane den 15.-16. november 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til det kommuniké, der blev udsendt efter G20-mødet mellem stats- og regeringscheferne i Brisbane den 15.-16. november 2014,

| — | der henviser til den fælles erklæring af 22. april 2015 fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og den australske udenrigsminister med titlen »Hen imod et tættere partnerskab mellem EU og Australien«, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring af 22. april 2015 fra næstformanden i Kommissionen/Unionens højtstående repræsentant for udenrigsanliggender og sikkerhedspolitik og den australske udenrigsminister med titlen »Hen imod et tættere partnerskab mellem EU og Australien«,

| — | der henviser til udtalelse 2/15 fra Den Europæiske Unions Domstol (EU-Domstolen) af 16. maj 2017 vedrørende Unionens kompetence til at undertegne og indgå frihandelsaftalen med Singapore (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse 2/15 fra Den Europæiske Unions Domstol (EU-Domstolen) af 16. maj 2017 vedrørende Unionens kompetence til at undertegne og indgå frihandelsaftalen med Singapore (3),

| — | der henviser til Kommissionens undersøgelse fra den 15. november 2016 vedrørende fremtidige handelsaftalers samlede økonomiske indvirkning på EU's landbrug (»Cumulative Economic Impact of future trade agreements on EU agriculture«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens undersøgelse fra den 15. november 2016 vedrørende fremtidige handelsaftalers samlede økonomiske indvirkning på EU's landbrug (»Cumulative Economic Impact of future trade agreements on EU agriculture«),

| — | der henviser til artikel 207, stk. 3, og artikel 218 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 207, stk. 3, og artikel 218 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 3,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel og udtalelse fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A8-0311/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel og udtalelse fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A8-0311/2017),

| A. | der henviser til, at EU og Australien arbejder sammen om at tackle fælles udfordringer over et bredt spektrum af emner og samarbejder i en række internationale fora, bl.a. om handelspolitiske spørgsmål på den multilaterale arena; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU og Australien arbejder sammen om at tackle fælles udfordringer over et bredt spektrum af emner og samarbejder i en række internationale fora, bl.a. om handelspolitiske spørgsmål på den multilaterale arena;

| B. | der henviser til, at EU er Australiens tredjestørste handelspartner med en årlig bilateral handel, der i 2015 beløb sig til mere end 45,5 mia. EUR, og med en positiv handelsbalance for EU på over 19 mia. EUR; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU er Australiens tredjestørste handelspartner med en årlig bilateral handel, der i 2015 beløb sig til mere end 45,5 mia. EUR, og med en positiv handelsbalance for EU på over 19 mia. EUR;

| C. | der henviser til, at EU's beholdning af direkte udenlandske investeringer i Australien i 2015 beløb sig til 145,8 mia. EUR; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU's beholdning af direkte udenlandske investeringer i Australien i 2015 beløb sig til 145,8 mia. EUR;

| D. | der henviser til, at Australien er i færd med at tiltræde aftalen om offentlige udbud; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at Australien er i færd med at tiltræde aftalen om offentlige udbud;

| E. | der henviser til, at EU afsluttede forhandlinger om rammeaftalen mellem EU og Australien den 22. april 2015; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU afsluttede forhandlinger om rammeaftalen mellem EU og Australien den 22. april 2015;

| F. | der henviser til, at den europæiske landbrugssektor og visse landbrugsprodukter som okse- og fårekød, mejeriprodukter, korn, sukker, herunder specielle sukkerarter, er særlig følsomme under disse forhandlinger; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den europæiske landbrugssektor og visse landbrugsprodukter som okse- og fårekød, mejeriprodukter, korn, sukker, herunder specielle sukkerarter, er særlig følsomme under disse forhandlinger;

| G. | der henviser til, at Australien er verdens tredjestørste eksportør af oksekød og sukker og indtager en fremtrædende position på verdensmarkedet for eksport af mejeriprodukter og korn; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at Australien er verdens tredjestørste eksportør af oksekød og sukker og indtager en fremtrædende position på verdensmarkedet for eksport af mejeriprodukter og korn;

| H. | der henviser til, at EU og Australien deltager i plurilaterale forhandlinger med henblik på en yderligere liberalisering af handelen med »grønne varer« (aftalen om miljøvarer) og handelen med tjenesteydelser (aftalen om handel med tjenesteydelser); |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at EU og Australien deltager i plurilaterale forhandlinger med henblik på en yderligere liberalisering af handelen med »grønne varer« (aftalen om miljøvarer) og handelen med tjenesteydelser (aftalen om handel med tjenesteydelser);

| I. | der henviser til, at Australien deltog i forhandlingerne om et Stillehavspartnerskab (TPP), hvis fremtid for øjeblikket synes usikker, og deltager i de igangværende forhandlinger om et regionalt vidtrækkende økonomisk partnerskab (RCEP) i Asien og Stillehavsområdet, som forener Australiens vigtigste handelspartnere; der henviser til, at Australien har haft en frihandelsaftale med Kina siden 2015; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at Australien deltog i forhandlingerne om et Stillehavspartnerskab (TPP), hvis fremtid for øjeblikket synes usikker, og deltager i de igangværende forhandlinger om et regionalt vidtrækkende økonomisk partnerskab (RCEP) i Asien og Stillehavsområdet, som forener Australiens vigtigste handelspartnere; der henviser til, at Australien har haft en frihandelsaftale med Kina siden 2015;

| J. | der henviser til, at Australien i TPP har forpligtet sig til at fremme langsigtet bevarelse af visse arter og bekæmpe ulovlig handel med vilde dyr gennem forbedrede bevaringsforanstaltninger, og til, at aftalen ligeledes fastsætter krav om effektivt at håndhæve miljøbeskyttelsesbestemmelserne og engagere sig i et styrket regionalt samarbejde; der henviser til, at sådanne forpligtelser bør fungere som pejlemærke for bestemmelserne i frihandelsaftalen mellem EU og Australien; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at Australien i TPP har forpligtet sig til at fremme langsigtet bevarelse af visse arter og bekæmpe ulovlig handel med vilde dyr gennem forbedrede bevaringsforanstaltninger, og til, at aftalen ligeledes fastsætter krav om effektivt at håndhæve miljøbeskyttelsesbestemmelserne og engagere sig i et styrket regionalt samarbejde; der henviser til, at sådanne forpligtelser bør fungere som pejlemærke for bestemmelserne i frihandelsaftalen mellem EU og Australien;

| K. | der henviser til, at Australien og New Zealand er blandt EU's ældste og tætteste partnere, deler fælles værdier og er fast besluttede på at fremme velstand og sikkerhed inden for et verdensomspændende regelbaseret system; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Australien og New Zealand er blandt EU's ældste og tætteste partnere, deler fælles værdier og er fast besluttede på at fremme velstand og sikkerhed inden for et verdensomspændende regelbaseret system;

| L. | der henviser til, at Australien har ratificeret og gennemført de vigtigste internationale konventioner om menneskerettigheder, sociale rettigheder og arbejdstagerrettigheder og om miljøbeskyttelse og fuldt ud overholder retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at Australien har ratificeret og gennemført de vigtigste internationale konventioner om menneskerettigheder, sociale rettigheder og arbejdstagerrettigheder og om miljøbeskyttelse og fuldt ud overholder retsstatsprincippet;

| M. | der henviser til, at Australien er ét af kun seks WTO-medlemmer, som ikke har præferenceadgang til EU's marked eller er i gang med at forhandle om noget sådant; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at Australien er ét af kun seks WTO-medlemmer, som ikke har præferenceadgang til EU's marked eller er i gang med at forhandle om noget sådant;

| N. | der henviser til, at der efter den fælles erklæring af 15. november 2015 blev lanceret en screeningsundersøgelse for at vurdere gennemførligheden af og de fælles mål for indledningen af forhandlingerne om en frihandelsaftale mellem EU og Australien; der henviser til, at denne undersøgelse er afsluttet; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at der efter den fælles erklæring af 15. november 2015 blev lanceret en screeningsundersøgelse for at vurdere gennemførligheden af og de fælles mål for indledningen af forhandlingerne om en frihandelsaftale mellem EU og Australien; der henviser til, at denne undersøgelse er afsluttet;

| O. | der henviser til, at Parlamentet vil skulle beslutte, om det skal godkende den potentielle frihandelsaftale mellem EU og Australien; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at Parlamentet vil skulle beslutte, om det skal godkende den potentielle frihandelsaftale mellem EU og Australien;

Den strategiske, politiske og økonomiske sammenhæng

| 1. | fremhæver betydningen af at uddybe forbindelserne mellem EU og Asien og Stillehavsregionen, bl.a. for at fremme den økonomiske vækst i Europa, og understreger, at dette afspejler sig i EU's handelspolitik; anerkender, at Australien er en central del af denne strategi, og at en udvidelse og uddybning af handelsforbindelserne kan bidrage til at opfylde dette mål; |
| --- | --- |

1.

| 2. | udtrykker sin anerkendelse af Australien for dets stærke og vedvarende engagement i den multilaterale handelsdagsorden; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mener, at det fulde potentiale i Unionens bilaterale og regionale samarbejdsstrategier kun kan realiseres gennem regel- og værdibaseret handel, og at indgåelsen af ambitiøse, afbalancerede og retfærdige frihandelsaftaler af høj kvalitet med Australien til gensidig fordel for begge parter er et afgørende element af sådanne strategier, idet de dog under ingen omstændigheder må undergrave ambitionerne om at gøre fremskridt på det multilateralt plan eller gennemførelsen af allerede indgåede multilaterale og bilaterale aftaler; mener, at et dybere bilateralt samarbejde kan fungere som et springbræt for yderligere multilateral og plurilateral liberalisering; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mener, at forhandlinger om en moderne, dyb, ambitiøs, afbalanceret, retfærdig og omfattende frihandelsaftale er en passende måde at uddybe de bilaterale partnerskaber på og yderligere styrke de allerede veludviklede eksisterende bilaterale handels- og investeringsforbindelser; mener, at disse forhandlinger kan tjene som eksempel for en nye generation af frihandelsaftaler, som understreger betydningen af at højne ambitionsniveauet yderligere og flytte grænserne for, hvad en moderne frihandelsaftale kan indebære, i betragtning af Australiens højtudviklede økonomi og reguleringsmæssige rammer; |
| --- | --- |

4.

Screeningsundersøgelsen

| 5. | henviser til, at afslutningen af screeningsundersøgelsen for EU og Australien den 6. april 2017 til gensidig tilfredsstillelse for Kommissionen og den australske regering; |
| --- | --- |

5.

| 6. | glæder sig over Kommissionens rettidige afslutning på og offentliggørelse af konsekvensanalysen, så der nu foreligger en omfattede analyse af eventuelle fordele og ulemper ved udvidede handels- og investeringsforbindelser mellem EU og Australien til fordel for både befolkningen og erhvervslivet på begge sider, herunder i de yderste randområder og de oversøiske lande og territorier, under særlig hensyntagen til de sociale og miljømæssige konsekvenser bl.a. for arbejdsmarkedet i EU, og man kan forudskikke og tage høje for de eventuelle konsekvenser af Brexit for handels- og investeringsstrømmene fra Australien til EU, navnlig i forbindelse med forberedelsen af udveksling af tilbud og beregning af kvoter; |
| --- | --- |

6.

Forhandlingsmandat

| 7. | opfordrer Rådet til at bemyndige Kommissionen til at indlede forhandlinger med Australien om en handels- og investeringsaftale på grundlag af resultaterne af screeningsundersøgelsen, henstillingerne i denne beslutning, konsekvensanalysen og klare mål; |
| --- | --- |

7.

| 8. | glæder sig over Kommissionens beslutning om at understrege, at green box-betalinger ikke er handelsforvridende og ikke bør gøres til genstand for antidumping- eller antisubsidieforanstaltninger; |
| --- | --- |

8.

| 9. | opfordrer Rådet til fuldt ud at respektere kompetencefordelingen mellem EU og medlemsstaterne i afgørelsen om vedtagelse af forhandlingsdirektiverne, således som det kan udledes af EU-Domstolens udtalelse 2/15 af 16. maj 2017; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer Kommissionen og Rådet til snarest muligt at fremsætte forslag om den generelle fremtidige udformning af handelsaftaler under hensyntagen til EU-Domstolens udtalelse 2/15 om frihandelsaftalen med Singapore, og til i fremtiden klart at skelne mellem en handelsaftale og en aftale om liberalisering af udenlandske direkte investeringer, der kun indeholder spørgsmål under Unionens enekompetence, og en eventuel anden aftale om emner, hvor kompetencen deles med medlemsstaterne; understreger, at en sådan sondring vil få konsekvenser i den parlamentariske ratificeringsproces, og at den ikke tilsigter at omgå de nationale demokratiske processer men er et spørgsmål om demokratisk uddelegering af ansvar i henhold til EU-traktaterne; opfordrer til, at Parlamentet inddrages endnu tættere i alle forhandlingsfaserne i forbindelse med igangværende eller kommende forhandlinger om frihandelsaftaler; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer Kommissionen til i forbindelse med forelæggelsen af de endelige aftaler til undertegnelse og indgåelse, og Rådet til, når der træffes beslutning om undertegnelse og indgåelse, fuldt ud at respektere kompetencefordelingen mellem EU og medlemsstaterne; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer Kommissionen til at føre forhandlingerne så åbent som muligt uden dog at undergrave EU’s forhandlingsposition og sikre et niveau, der i det mindste svarer til den gennemsigtighed og offentlige høring, som gjorde sig gældende i forbindelse med TTIP-forhandlingerne med USA, og fuldt ud at respektere bedste praksis fra andre forhandlinger; glæder sig over Kommissionens initiativ med at offentliggøre alle sine henstillinger vedrørende det foreslåede forhandlingsdirektiv og anser dette for et positivt præcedens; opfordrer Rådet til at gøre det samme og offentliggøre forhandlingsdirektiverne, så snart de vedtages; |
| --- | --- |

12.

| 13. | understreger, at en frihandelsaftale skal føre til bedre markedsadgang og lettelse af handelen på lokalmarkederne, skabe anstændige job, sikre ligestilling mellem kønnene til gavn for borgerne på begge sider, tilskynde til bæredygtig udvikling, opretholde EU-standarder, beskytte forsyningspligtydelser og respektere de demokratiske procedurer, samtidig med, at EU's eksportmuligheder øges; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger, at en ambitiøs aftale på en meningsfuld måde skal omfatte investeringer, handel med varer og tjenesteydelser (på grundlag af Parlamentets seneste beslutning om udgrænsning af visse politikområder og følsomme sektorer), told og lettelse af handelen, digitalisering, e-handel og databeskyttelse, teknologisk forskning og støtte til innovation, offentlige udbud, energi, statsejede virksomheder, konkurrence, bæredygtig udvikling, reguleringsspørgsmål som f.eks. høje hygiejne- og plantesundhedsstandarder og andre normer inden for landbrugs- og fødevareprodukter uden at svække EU's høje standarder, robuste og håndhævelige forpligtelser for arbejdsmarkeds- og miljøstandarder, bekæmpelse af skatteunddragelse og korruption, idet den skal holde sig inden for EU’s eksklusive kompetenceområde og tage særlig hensyn til de små og mellemstore virksomheders behov; |
| --- | --- |

14.

| 15. | opfordrer Rådet til udtrykkeligt at anerkende den anden parts forpligtelser over for oprindelige folk i forhandlingsdirektiverne og tillade forbehold for indenlandske præferenceordninger i denne henseende; understreger, at aftalen bør bekræfte begge parters tilslutning til ILO-konvention 169 om oprindelige folks rettigheder; |
| --- | --- |

15.

| 16. | understreger, at utilstrækkelig fiskeriforvaltning og ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU) kan have betydelige negative konsekvenser for handel, udvikling og miljø, og at parterne skal afgive meningsfulde tilsagn om at beskytte hajer, rokker, skildpadder og havpattedyr og forebygge overfiskning, overkapacitet og IUU-fiskeri; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger, at princippet om 3 gange r (3R), erstatning (replace), reduktion (reduce) og forfinelse (refine), i forbindelse med anvendelsen af dyr til videnskabelige formål er fast forankret i EU-lovgivningen; understreger, at det er afgørende, at eksisterende EU-foranstaltninger vedrørende dyreforsøg og forskning ikke ophæves eller indskrænkes, at fremtidige bestemmelser om dyreanvendelse ikke begrænses, og at forskningsinstitutterne i EU ikke stilles svagere i konkurrencen; understreger, at parterne skal tilsigte lovgivningsmæssig tilpasning af 3R til bedste praksis for at øge effektiviteten af forsøgene, reducere omkostningerne og reducere behovet for anvendelsen af dyr; |
| --- | --- |

17.

| 18. | insisterer på behovet for at medtage foranstaltninger, der har til formål at udrydde forfalskning af landbrugsfødevarer; |
| --- | --- |

18.

| 19. | understreger, at følgende aspekter skal medtages i forhandlingsdirektiverne om en frihandelsaftale, hvis den reelt skal være til fordel for EU's økonomi:






  a) | liberalisering af handelen med varer og tjenesteydelser og reelle muligheder for markedsadgang for begge parter på hinandens markeder for varer og tjenesteydelser gennem fjernelse af unødvendige reguleringsmæssige hindringer, samtidig med at man sikrer, at intet i aftalen forhindrer parterne i på en forholdsmæssig måde at regulere med henblik på at opnå legitime politiske mål; aftalen må i) ikke forhindre parterne i at udforme, vedtage, gennemføre og støtte ydelser i almenhedens interesse og skal indeholde en udtrykkelig bestemmelse herom; ii) hverken kræve, at regeringer privatiserer bestemte ydelser eller forhindrer regeringerne i at udvide udbuddet af ydelser til offentligheden;. iii) ikke forhindre regeringerne i at bringe ydelser, som de tidligere havde valgt at privatisere, tilbage i offentlig regi som f.eks. vandforsyning, uddannelses- og sundhedssektoren og socialvæsenet eller mindske de høje sundheds-, fødevare- forbruger-, miljø- arbejdsmarkeds- og sikkerhedsstandarder i EU, ligesom den ikke må begrænse offentlig støtte til kunst og kultur, uddannelse, sundhed og socialvæsenet, således som det har været tilfældet med tidligere handelsaftaler; mener, at forpligtelserne bør træffes på grundlag af den generelle aftale om handel med tjenesteydelser (GATS); kræver i den forbindelse, at de standarder, der kræves af europæiske producenter, opretholdes; |
| --- | --- | --- |

19.

a)

liberalisering af handelen med varer og tjenesteydelser og reelle muligheder for markedsadgang for begge parter på hinandens markeder for varer og tjenesteydelser gennem fjernelse af unødvendige reguleringsmæssige hindringer, samtidig med at man sikrer, at intet i aftalen forhindrer parterne i på en forholdsmæssig måde at regulere med henblik på at opnå legitime politiske mål; aftalen må i) ikke forhindre parterne i at udforme, vedtage, gennemføre og støtte ydelser i almenhedens interesse og skal indeholde en udtrykkelig bestemmelse herom; ii) hverken kræve, at regeringer privatiserer bestemte ydelser eller forhindrer regeringerne i at udvide udbuddet af ydelser til offentligheden;. iii) ikke forhindre regeringerne i at bringe ydelser, som de tidligere havde valgt at privatisere, tilbage i offentlig regi som f.eks. vandforsyning, uddannelses- og sundhedssektoren og socialvæsenet eller mindske de høje sundheds-, fødevare- forbruger-, miljø- arbejdsmarkeds- og sikkerhedsstandarder i EU, ligesom den ikke må begrænse offentlig støtte til kunst og kultur, uddannelse, sundhed og socialvæsenet, således som det har været tilfældet med tidligere handelsaftaler; mener, at forpligtelserne bør træffes på grundlag af den generelle aftale om handel med tjenesteydelser (GATS); kræver i den forbindelse, at de standarder, der kræves af europæiske producenter, opretholdes;

| b) | i det omfang aftalen indeholder et indenlandsk reguleringskapitel, må forhandlerne ikke medtage en behovstest; |
| --- | --- |

b)

i det omfang aftalen indeholder et indenlandsk reguleringskapitel, må forhandlerne ikke medtage en behovstest;

| c) | tilsagn vedrørende om antidumping- og udligningsforanstaltninger, der rækker ud over WTO-reglerne på dette område, og som muligvis ikke behøver at finde anvendelse, hvor der findes tilstrækkelige fælles konkurrenceregler og samarbejde; |
| --- | --- |

c)

tilsagn vedrørende om antidumping- og udligningsforanstaltninger, der rækker ud over WTO-reglerne på dette område, og som muligvis ikke behøver at finde anvendelse, hvor der findes tilstrækkelige fælles konkurrenceregler og samarbejde;

| d) | afvikling af unødige ikke-toldmæssige hindringer og udvidelse af dialogen om reguleringssamarbejde på frivillig basis, når det er muligt og til gensidig fordel, idet det ikke må begrænse de enkelte parters muligheder for at vedtage reguleringsmæssige, lovgivningsmæssige og politiske tiltag i betragtning af, at det lovgivningsmæssige samarbejde skal sigte mod at fremme forvaltningen af verdensøkonomien gennem styrkelse af konvergensen og samarbejdet om internationale standarder f.eks. gennem vedtagelse og anvendelse af de standarder, der er fastlagt af De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UNECE), samtidig med at der garanteres det højeste grad af forbruger- (f.eks. fødevaresikkerhed) og miljøbeskyttelse (f.eks. dyresundhed og -velfærd samt plantesundhed), socialsikring og beskyttelse af arbejdstagerne; |
| --- | --- |

d)

afvikling af unødige ikke-toldmæssige hindringer og udvidelse af dialogen om reguleringssamarbejde på frivillig basis, når det er muligt og til gensidig fordel, idet det ikke må begrænse de enkelte parters muligheder for at vedtage reguleringsmæssige, lovgivningsmæssige og politiske tiltag i betragtning af, at det lovgivningsmæssige samarbejde skal sigte mod at fremme forvaltningen af verdensøkonomien gennem styrkelse af konvergensen og samarbejdet om internationale standarder f.eks. gennem vedtagelse og anvendelse af de standarder, der er fastlagt af De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UNECE), samtidig med at der garanteres det højeste grad af forbruger- (f.eks. fødevaresikkerhed) og miljøbeskyttelse (f.eks. dyresundhed og -velfærd samt plantesundhed), socialsikring og beskyttelse af arbejdstagerne;

| e) | væsentlige indrømmelser i forbindelse med offentlige udbud på alle forvaltningsplaner, herunder statsejede virksomheder og virksomheder med særlige eller eksklusive rettigheder, som sikrer europæiske virksomheder adgang til strategiske sektorer og samme åbenhed, som gælder på EU’s udbudsmarkeder, idet forenklede procedurer og åbenhed for tilbudsgivere, herunder tilbudsgivere fra andre lande, også kan være et effektivt redskab til at forhindre korruption og fremme integriteten i de offentlige forvaltninger, mens det sikres, at skatteyderne får valuta for pengene for så vidt angår kvaliteten af det udførte arbejde, effektivitet, resultater og ansvarlighed; garantier for, at der tages hensyn til miljømæssige og sociale kriterier i den offentlige udbudsprocedure; |
| --- | --- |

e)

væsentlige indrømmelser i forbindelse med offentlige udbud på alle forvaltningsplaner, herunder statsejede virksomheder og virksomheder med særlige eller eksklusive rettigheder, som sikrer europæiske virksomheder adgang til strategiske sektorer og samme åbenhed, som gælder på EU’s udbudsmarkeder, idet forenklede procedurer og åbenhed for tilbudsgivere, herunder tilbudsgivere fra andre lande, også kan være et effektivt redskab til at forhindre korruption og fremme integriteten i de offentlige forvaltninger, mens det sikres, at skatteyderne får valuta for pengene for så vidt angår kvaliteten af det udførte arbejde, effektivitet, resultater og ansvarlighed; garantier for, at der tages hensyn til miljømæssige og sociale kriterier i den offentlige udbudsprocedure;

| f) | et separat kapitel, der tager højde for mikrovirksomheders og små og mellemstore virksomheders behov og interesser hvad angår spørgsmål om lettelse af markedsadgang, herunder, men ikke begrænset til, bedre overensstemmelse mellem tekniske standarder og strømlinede toldprocedurer med henblik på at skabe konkrete forretningsmuligheder og fremme internationaliseringen; |
| --- | --- |

f)

et separat kapitel, der tager højde for mikrovirksomheders og små og mellemstore virksomheders behov og interesser hvad angår spørgsmål om lettelse af markedsadgang, herunder, men ikke begrænset til, bedre overensstemmelse mellem tekniske standarder og strømlinede toldprocedurer med henblik på at skabe konkrete forretningsmuligheder og fremme internationaliseringen;

| g) | på baggrund af EU-Domstolens udtalelse 2/15 om frihandelsaftalen med Singapore, ifølge hvilken handel og bæredygtig udvikling henhører under EU’s eksklusive kompetence, og af, at bæredygtig udvikling udgør en integreret del af EU's fælles handelspolitik, er et robust og ambitiøst kapitel om bæredygtig udvikling en forudsætning for en mulig aftale; bestemmelser om effektive rammer for dialog, tilsyn og samarbejde, herunder bindende og håndhævelige bestemmelser, som kan gøres til genstand for hensigtsmæssige og effektive tvistbilæggelsesmekanismer, og en ordning, som bygger på sanktioner, som én af de mulige håndhævelsesmetoder, idet arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet skal have mulighed for at medvirke på en hensigtsmæssig måde, ligesom der skal etableres et tæt samarbejde med eksperter fra de relevante multilaterale organisationer; bestemmelser i kapitlet om de arbejdsmiljømæssige og miljømæssige aspekter af handel og relevansen af bæredygtig udvikling i en handels- og investeringskontekst, som omfatter bestemmelser til fremme af overholdelse og effektiv gennemførelse af relevante internationalt vedtagne principper og regler, herunder de grundlæggende arbejdsnormer, de fire prioriterede forvaltningskonventioner fra ILO og multilaterale miljøaftaler, herunder dem, der vedrører klimaforandringer; |
| --- | --- |

g)

på baggrund af EU-Domstolens udtalelse 2/15 om frihandelsaftalen med Singapore, ifølge hvilken handel og bæredygtig udvikling henhører under EU’s eksklusive kompetence, og af, at bæredygtig udvikling udgør en integreret del af EU's fælles handelspolitik, er et robust og ambitiøst kapitel om bæredygtig udvikling en forudsætning for en mulig aftale; bestemmelser om effektive rammer for dialog, tilsyn og samarbejde, herunder bindende og håndhævelige bestemmelser, som kan gøres til genstand for hensigtsmæssige og effektive tvistbilæggelsesmekanismer, og en ordning, som bygger på sanktioner, som én af de mulige håndhævelsesmetoder, idet arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet skal have mulighed for at medvirke på en hensigtsmæssig måde, ligesom der skal etableres et tæt samarbejde med eksperter fra de relevante multilaterale organisationer; bestemmelser i kapitlet om de arbejdsmiljømæssige og miljømæssige aspekter af handel og relevansen af bæredygtig udvikling i en handels- og investeringskontekst, som omfatter bestemmelser til fremme af overholdelse og effektiv gennemførelse af relevante internationalt vedtagne principper og regler, herunder de grundlæggende arbejdsnormer, de fire prioriterede forvaltningskonventioner fra ILO og multilaterale miljøaftaler, herunder dem, der vedrører klimaforandringer;

| h) | kravet om, at parterne skal fremme virksomhedernes sociale ansvar (VSA) bl.a. ved hjælp af internationalt anerkendte instrumenter og anvendelse af sektorspecifikke OECD-retningslinjer og FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettighederne; |
| --- | --- |

h)

kravet om, at parterne skal fremme virksomhedernes sociale ansvar (VSA) bl.a. ved hjælp af internationalt anerkendte instrumenter og anvendelse af sektorspecifikke OECD-retningslinjer og FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettighederne;

| i) | omfattende bestemmelser om liberalisering af investeringerne, som henhører under EU’s kompetence, der tager hensyn til den seneste politiske udvikling, som f.eks. EU-Domstolens udtalelse 2/15 om frihandelsaftalen mellem EU og Singapore af 16. maj 2017; |
| --- | --- |

i)

omfattende bestemmelser om liberalisering af investeringerne, som henhører under EU’s kompetence, der tager hensyn til den seneste politiske udvikling, som f.eks. EU-Domstolens udtalelse 2/15 om frihandelsaftalen mellem EU og Singapore af 16. maj 2017;

| j) | stærke og håndhævelige bestemmelser om anerkendelse og beskyttelse af intellektuel ejendomsret, herunder geografiske betegnelser for vin og spiritus og andre landbrugsprodukter og fødevarer, og som tager udgangspunkt i de gældende bestemmelser i aftalen om vin mellem EU og Australien og forfølger målet om at forbedre de eksisterende retlige rammer og opnå et højt niveau af beskyttelse for alle geografiske betegnelser forenklede toldprocedurer og enkle og fleksible oprindelsesregler, som er egnede i en kompleks verden med globale værdikæde, bl.a. i form af øget gennemsigtighed og ansvarlighed inden for dem, og anvendelse i videst mulig udstrækning af multilaterale oprindelsesregler eller i andre tilfælde omkostningsfri oprindelsesregler som en »ændring af underposition i toldtariffen«; |
| --- | --- |

j)

stærke og håndhævelige bestemmelser om anerkendelse og beskyttelse af intellektuel ejendomsret, herunder geografiske betegnelser for vin og spiritus og andre landbrugsprodukter og fødevarer, og som tager udgangspunkt i de gældende bestemmelser i aftalen om vin mellem EU og Australien og forfølger målet om at forbedre de eksisterende retlige rammer og opnå et højt niveau af beskyttelse for alle geografiske betegnelser forenklede toldprocedurer og enkle og fleksible oprindelsesregler, som er egnede i en kompleks verden med globale værdikæde, bl.a. i form af øget gennemsigtighed og ansvarlighed inden for dem, og anvendelse i videst mulig udstrækning af multilaterale oprindelsesregler eller i andre tilfælde omkostningsfri oprindelsesregler som en »ændring af underposition i toldtariffen«;

| k) | et afbalanceret og ambitiøst resultat i landbrugs- og fiskerikapitlerne, som kun kan øge konkurrenceevnen og fordelene for både forbrugere og producenter, hvis der tages behørigt hensyn til alle europæiske producenters og forbrugeres interesser med respekt for, at der findes en række følsomme landbrugsprodukter, som bør gøres til genstand for en særbehandling som f.eks. fastsættelse af toldkvoter eller indførelse af en tilstrækkelig overgangsperiode, under behørig hensyntagen til de kumulative konsekvenser af handelsaftaler inden for landbruget og med eventuelt udelukkelse af de mest følsomme sektorer fra forhandlingerne; inddragelse af en anvendelig, effektiv, hensigtsmæssig og hurtig bilateral beskyttelsesklausul, der muliggør midlertidig suspension af præferencer, hvis der sker en stigning i importen, som forårsager eller truer med at forårsage alvorlige skader på følsomme sektorer, som følge af handelsaftalens ikrafttræden; |
| --- | --- |

k)

et afbalanceret og ambitiøst resultat i landbrugs- og fiskerikapitlerne, som kun kan øge konkurrenceevnen og fordelene for både forbrugere og producenter, hvis der tages behørigt hensyn til alle europæiske producenters og forbrugeres interesser med respekt for, at der findes en række følsomme landbrugsprodukter, som bør gøres til genstand for en særbehandling som f.eks. fastsættelse af toldkvoter eller indførelse af en tilstrækkelig overgangsperiode, under behørig hensyntagen til de kumulative konsekvenser af handelsaftaler inden for landbruget og med eventuelt udelukkelse af de mest følsomme sektorer fra forhandlingerne; inddragelse af en anvendelig, effektiv, hensigtsmæssig og hurtig bilateral beskyttelsesklausul, der muliggør midlertidig suspension af præferencer, hvis der sker en stigning i importen, som forårsager eller truer med at forårsage alvorlige skader på følsomme sektorer, som følge af handelsaftalens ikrafttræden;

| l) | ambitiøse bestemmelser, som muliggør, at det digitale økosystem kan fungere gnidningsfrit, og fremmer grænseoverskridende datastrømme, herunder principper som loyal konkurrence og ambitiøse bestemmelser om grænseoverskridende dataoverførsler, i fuld overensstemmelse med og uden at det berører EU’s nuværende og fremtidige bestemmelser om databeskyttelse og beskyttelse af privatlivets fred i betragtning af, at datastrømme er en afgørende drivkraft i serviceøkonomien og et væsentligt element i de globale værdikærer i traditionelle fremstillingsvirksomheder, hvorfor ubegrundede lokaliseringsbestemmelser så vidt muligt bør undgås; databeskyttelse og beskyttelse af privatlivets fred er ikke handelshindringer, men grundlæggende rettigheder, der er fastlagt i artikel 39 i TEU, artikel 7 og 8 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

l)

ambitiøse bestemmelser, som muliggør, at det digitale økosystem kan fungere gnidningsfrit, og fremmer grænseoverskridende datastrømme, herunder principper som loyal konkurrence og ambitiøse bestemmelser om grænseoverskridende dataoverførsler, i fuld overensstemmelse med og uden at det berører EU’s nuværende og fremtidige bestemmelser om databeskyttelse og beskyttelse af privatlivets fred i betragtning af, at datastrømme er en afgørende drivkraft i serviceøkonomien og et væsentligt element i de globale værdikærer i traditionelle fremstillingsvirksomheder, hvorfor ubegrundede lokaliseringsbestemmelser så vidt muligt bør undgås; databeskyttelse og beskyttelse af privatlivets fred er ikke handelshindringer, men grundlæggende rettigheder, der er fastlagt i artikel 39 i TEU, artikel 7 og 8 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder;

| m) | præcise og specifikke bestemmelser om behandlingen af de oversøiske lande og territorier og de yderste randområder for at tage højde for deres særlige interesser under forhandlingerne; |
| --- | --- |

m)

præcise og specifikke bestemmelser om behandlingen af de oversøiske lande og territorier og de yderste randområder for at tage højde for deres særlige interesser under forhandlingerne;

Europa-Parlamentets rolle

| 20. | understreger, at Europa-Parlamentet i forlængelse af EU-Domstolens udtalelse 2/15 om frihandelsaftalen mellem EU og Singapore bør anse sin rolle som styrket på alle stadier af EU's forhandlinger om frihandelsaftaler lige fra vedtagelsen af mandatet til den endelige indgåelse af aftalen; glæder sig til indledningen af forhandlingerne med Australien og til at følge dem nøje samt til at bidrage til et vellykket resultat; minder Kommissionen om dens pligt til straks og fuldt ud at orientere Parlamentet i alle faser af forhandlingerne (før og efter forhandlingsrunderne); er fast besluttet på at behandle de lovgivnings- og reguleringsmæssige spørgsmål, der måtte opstå i forbindelse med forhandlingerne og den fremtidige aftale, uden at det berører dets beføjelser som medlovgiver; bekræfter sit grundlæggende ansvar om at repræsentere EU-borgerne og glæder sig til at fremme inklusive og åbne drøftelser under forhandlingsprocessen; |
| --- | --- |

20.

| 21. | minder om, at Parlamentet vil blive anmodet om at give sit samtykke til den fremtidige aftale, som fastsat i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og at der derfor bør tages behørigt hensyn til dets holdning i alle faser; opfordrer Kommissionen og Rådet til at anmode om Parlamentets godkendelse af aftalen, inden den finder anvendelse, og integrere denne praksis i den interinstitutionelle aftale; |
| --- | --- |

21.

| 22. | minder om, at Parlamentet vil føre tilsyn med gennemførelsen af den kommende aftale; |
| --- | --- |

22.

o

o o

| 23. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og til orientering til Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Australiens regering og parlament. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0064.

(2)  EUT C 353 E af 3.12.2013, s. 210.

(3)  ECLI:EU:C:2017:376.

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/219 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/219

---

P8_TA(2017)0420

Forhandlingsmandat for handelsforhandlingerne med New Zealand

Europa-Parlamentets beslutning af 26. oktober 2017 med Europa-Parlamentets henstilling til Rådet om forslag til forhandlingsmandatet for handelsforhandlingerne med New Zealand (2017/2193(INI))

(2018/C 346/28)

Europa-Parlamentet

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2015 med titlen »Handel for alle — En mere ansvarlig handels- og investeringspolitik« (COM(2015)0497), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 14. oktober 2015 med titlen »Handel for alle — En mere ansvarlig handels- og investeringspolitik« (COM(2015)0497),

| — | der henviser til den fælles erklæring af 29. oktober 2015 fra Kommissionens formand, Jean-Claude Juncker, formanden for Det Europæiske Råd, Donald Tusk, og New Zealands premierminister, John Key, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring af 29. oktober 2015 fra Kommissionens formand, Jean-Claude Juncker, formanden for Det Europæiske Råd, Donald Tusk, og New Zealands premierminister, John Key,

| — | der henviser til den fælles erklæring fra EU og New Zealand om forbindelser og samarbejde af 21. september 2007 og partnerskabsaftalen mellem EU og New Zealand om forbindelser og samarbejde (PARC), der blev undertegnet den 5. oktober 2016, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring fra EU og New Zealand om forbindelser og samarbejde af 21. september 2007 og partnerskabsaftalen mellem EU og New Zealand om forbindelser og samarbejde (PARC), der blev undertegnet den 5. oktober 2016,

| — | der henviser til Kommissionens handelspakke, som blev offentliggjort den 14. september 2017, hvori den forpligtede sig til at offentliggøre alle fremtidige forhandlingsmandater, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens handelspakke, som blev offentliggjort den 14. september 2017, hvori den forpligtede sig til at offentliggøre alle fremtidige forhandlingsmandater,

| — | der henviser til aftalen mellem Den Europæiske Union og New Zealand om samarbejde og gensidig administrativ bistand i toldanliggender, som blev underskrevet den 3. juli 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til aftalen mellem Den Europæiske Union og New Zealand om samarbejde og gensidig administrativ bistand i toldanliggender, som blev underskrevet den 3. juli 2017,

| — | der henviser til de øvrige bilaterale aftaler mellem EU og New Zealand, særlig aftalen om sundhedsforanstaltninger i samhandelen med levende dyr og animalske produkter og aftalen om gensidig anerkendelse af overensstemmelsesvurdering, |
| --- | --- |

—

der henviser til de øvrige bilaterale aftaler mellem EU og New Zealand, særlig aftalen om sundhedsforanstaltninger i samhandelen med levende dyr og animalske produkter og aftalen om gensidig anerkendelse af overensstemmelsesvurdering,

| — | der henviser til sine tidligere beslutninger, særlig beslutningen af 25. februar 2016 om indledning af forhandlinger om frihandelsaftaler med Australien og New Zealand (1), og beslutning af 12. september 2012 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og New Zealand om ændring af aftalen om gensidig anerkendelse (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til sine tidligere beslutninger, særlig beslutningen af 25. februar 2016 om indledning af forhandlinger om frihandelsaftaler med Australien og New Zealand (1), og beslutning af 12. september 2012 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse af aftalen mellem Den Europæiske Union og New Zealand om ændring af aftalen om gensidig anerkendelse (2),

| — | der henviser til det kommuniké, der blev udsendt efter G20-mødet mellem stats- og regeringscheferne i Brisbane den 15.-16. november 2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til det kommuniké, der blev udsendt efter G20-mødet mellem stats- og regeringscheferne i Brisbane den 15.-16. november 2014,

| — | der henviser til den fælles erklæring af 25. marts 2014 fra formand Herman Van Rompuy, formand José Manuel Barroso og premierminister John Key om uddybelse af partnerskabet mellem New Zealand og Den Europæiske Union, |
| --- | --- |

—

der henviser til den fælles erklæring af 25. marts 2014 fra formand Herman Van Rompuy, formand José Manuel Barroso og premierminister John Key om uddybelse af partnerskabet mellem New Zealand og Den Europæiske Union,

| — | der henviser til udtalelse 2/15 fra Den Europæiske Unions Domstol (EU-Domstolen) af 16. maj 2017 vedrørende Unionens kompetence til at undertegne og indgå frihandelsaftalen med Singapore (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse 2/15 fra Den Europæiske Unions Domstol (EU-Domstolen) af 16. maj 2017 vedrørende Unionens kompetence til at undertegne og indgå frihandelsaftalen med Singapore (3),

| — | der henviser til Kommissionens undersøgelse fra den 15. november 2016 vedrørende fremtidige handelsaftalers samlede økonomiske indvirkning på EU's landbrug (»Cumulative Economic Impact of future trade agreements on EU agriculture«), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens undersøgelse fra den 15. november 2016 vedrørende fremtidige handelsaftalers samlede økonomiske indvirkning på EU's landbrug (»Cumulative Economic Impact of future trade agreements on EU agriculture«),

| — | der henviser til udkast til betænkning fra Udvalget om International Handel om en digital handelsstrategi (2017/2065(INI)), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til betænkning fra Udvalget om International Handel om en digital handelsstrategi (2017/2065(INI)),

| — | der henviser til artikel 207, stk. 3, og artikel 218 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 207, stk. 3, og artikel 218 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 108, stk. 3,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel og udtalelse fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A8-0312/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om International Handel og udtalelse fra Udvalget om Landbrug og Udvikling af Landdistrikter (A8-0312/2017),

| A. | der henviser til, at EU og New Zealand arbejder sammen om at tackle fælles udfordringer over et bredt spektrum af emner og samarbejder i en række internationale fora, herunder om handelspolitiske spørgsmål på den multilaterale arena; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at EU og New Zealand arbejder sammen om at tackle fælles udfordringer over et bredt spektrum af emner og samarbejder i en række internationale fora, herunder om handelspolitiske spørgsmål på den multilaterale arena;

| B. | der henviser til, at EU i 2015 var New Zealands andenstørste handelspartner efter Australien, hvor handlen med varer mellem EU og New Zealand beløb sig til 8,1 mia. EUR, mens handlen med tjenesteydelser tegnede sig for 4,3 mia. EUR; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at EU i 2015 var New Zealands andenstørste handelspartner efter Australien, hvor handlen med varer mellem EU og New Zealand beløb sig til 8,1 mia. EUR, mens handlen med tjenesteydelser tegnede sig for 4,3 mia. EUR;

| C. | der henviser til, at EU's beholdning af direkte udenlandske investeringer i New Zealand i 2015 beløb sig til næsten 10 mia. EUR; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at EU's beholdning af direkte udenlandske investeringer i New Zealand i 2015 beløb sig til næsten 10 mia. EUR;

| D. | der henviser til, at New Zealand er part i aftalen om offentlige udbud; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at New Zealand er part i aftalen om offentlige udbud;

| E. | der henviser til, at EU afsluttede forhandlingerne om partnerskabsaftalen mellem EU og New Zealand om forbindelser og samarbejde den 30. juli 2014; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at EU afsluttede forhandlingerne om partnerskabsaftalen mellem EU og New Zealand om forbindelser og samarbejde den 30. juli 2014;

| F. | der henviser til, at den europæiske landbrugssektor og visse landbrugsprodukter som okse- og fårekød, mejeriprodukter, korn, sukker — inklusive specialsukker — er særligt følsomme i forbindelse med disse forhandlinger; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at den europæiske landbrugssektor og visse landbrugsprodukter som okse- og fårekød, mejeriprodukter, korn, sukker — inklusive specialsukker — er særligt følsomme i forbindelse med disse forhandlinger;

| G. | der henviser til, at New Zealand er verdens førende smøreksportør, verdens næststørste eksportør af mælkepulver, og at landet ligeledes indtager en fremtrædende plads på verdensmarkedet for eksport af andre mejeriprodukter samt okse-, kalve- og fårekød; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at New Zealand er verdens førende smøreksportør, verdens næststørste eksportør af mælkepulver, og at landet ligeledes indtager en fremtrædende plads på verdensmarkedet for eksport af andre mejeriprodukter samt okse-, kalve- og fårekød;

| H. | der henviser til, at EU og New Zealand deltager i plurilaterale forhandlinger med henblik på en yderligere liberalisering af handelen med »grønne varer« (aftalen om miljøvarer) og handelen med tjenesteydelser (aftalen om handel med tjenesteydelser); |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at EU og New Zealand deltager i plurilaterale forhandlinger med henblik på en yderligere liberalisering af handelen med »grønne varer« (aftalen om miljøvarer) og handelen med tjenesteydelser (aftalen om handel med tjenesteydelser);

| I. | der henviser til, at EU anerkender, at beskyttelsen af personoplysninger i New Zealand er tilstrækkelig; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at EU anerkender, at beskyttelsen af personoplysninger i New Zealand er tilstrækkelig;

| J. | der henviser til, at New Zealand deltog i forhandlingerne om et Stillehavspartnerskab (TPP), hvis fremtid for øjeblikket synes usikker, og deltager i de igangværende forhandlinger om et regionalt vidtrækkende økonomisk partnerskab (RCEP) i Østasien, som forener New Zealand vigtigste handelspartnere; der henviser til, at New Zealand har haft en frihandelsaftale med Kina siden 2008; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at New Zealand deltog i forhandlingerne om et Stillehavspartnerskab (TPP), hvis fremtid for øjeblikket synes usikker, og deltager i de igangværende forhandlinger om et regionalt vidtrækkende økonomisk partnerskab (RCEP) i Østasien, som forener New Zealand vigtigste handelspartnere; der henviser til, at New Zealand har haft en frihandelsaftale med Kina siden 2008;

| K. | der henviser til, at New Zealand i TPP har forpligtet sig til at fremme langsigtet bevarelse af visse arter og bekæmpe ulovlig handel med vilde dyr gennem forbedrede bevaringsforanstaltninger, og til, at aftalen ligeledes fastsætter krav om effektivt at håndhæve miljøbeskyttelsesbestemmelserne og engagere sig i et styrket regionalt samarbejde; der henviser til, at sådanne forpligtelser bør fungere som pejlemærke for bestemmelserne i frihandelsaftalen mellem EU og New Zealand; |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at New Zealand i TPP har forpligtet sig til at fremme langsigtet bevarelse af visse arter og bekæmpe ulovlig handel med vilde dyr gennem forbedrede bevaringsforanstaltninger, og til, at aftalen ligeledes fastsætter krav om effektivt at håndhæve miljøbeskyttelsesbestemmelserne og engagere sig i et styrket regionalt samarbejde; der henviser til, at sådanne forpligtelser bør fungere som pejlemærke for bestemmelserne i frihandelsaftalen mellem EU og New Zealand;

| L. | der henviser til, at New Zealand er blandt EU's ældste og tætteste partnere, deler fælles værdier og er fast besluttede på at fremme velstand og sikkerhed inden for et verdensomspændende regelbaseret system; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at New Zealand er blandt EU's ældste og tætteste partnere, deler fælles værdier og er fast besluttede på at fremme velstand og sikkerhed inden for et verdensomspændende regelbaseret system;

| M. | der henviser til, at New Zealand har ratificeret og gennemført de vigtigste internationale konventioner om menneskerettighederne, sociale rettigheder og arbejdstagerrettigheder og om beskyttelse af miljøet samt fuldt ud respekterer retsstatsprincippet; |
| --- | --- |

M.

der henviser til, at New Zealand har ratificeret og gennemført de vigtigste internationale konventioner om menneskerettighederne, sociale rettigheder og arbejdstagerrettigheder og om beskyttelse af miljøet samt fuldt ud respekterer retsstatsprincippet;

| N. | der henviser til, at New Zealand er ét af kun seks WTO-medlemmer, som ikke har præferenceadgang til EU's marked eller er i gang med at forhandle om noget sådant; |
| --- | --- |

N.

der henviser til, at New Zealand er ét af kun seks WTO-medlemmer, som ikke har præferenceadgang til EU's marked eller er i gang med at forhandle om noget sådant;

| O. | der henviser til, at der efter den fælles erklæring af 29. oktober 2015 blev lanceret screeningsundersøgelser for at vurdere gennemførligheden af og de fælles mål forud for indledningen af forhandlingerne om en frihandelsaftale mellem EU og New Zealand; der henviser til, at disse undersøgelser er afsluttet; |
| --- | --- |

O.

der henviser til, at der efter den fælles erklæring af 29. oktober 2015 blev lanceret screeningsundersøgelser for at vurdere gennemførligheden af og de fælles mål forud for indledningen af forhandlingerne om en frihandelsaftale mellem EU og New Zealand; der henviser til, at disse undersøgelser er afsluttet;

| P. | der henviser til, at Parlamentet vil skulle beslutte, om det skal godkende den potentielle frihandelsaftale mellem EU og New Zealand; |
| --- | --- |

P.

der henviser til, at Parlamentet vil skulle beslutte, om det skal godkende den potentielle frihandelsaftale mellem EU og New Zealand;

Den strategiske, politiske og økonomiske kontekst

| 1. | fremhæver betydningen af at uddybe forbindelserne mellem EU og Asien og Stillehavsregionen, bl.a. for at fremme den økonomiske vækst i Europa, og understreger, at dette afspejler sig i EU's handelspolitik; anerkender, at New Zealand er en central del af denne strategi, og at en udvidelse og uddybning af handelsforbindelserne kan bidrage til at opfylde dette mål; |
| --- | --- |

1.

| 2. | giver udtryk for anerkendelse af New Zealand for dets stærke og vedvarende engagement i den multilaterale handelsdagsorden; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mener, at det fulde potentiale i Unionens bilaterale og regionale samarbejdsstrategier kun kan realiseres gennem regel- og værdibaseret handel, og at indgåelsen af ambitiøse, afbalancerede og retfærdige frihandelsaftaler af høj kvalitet med New Zealand til gensidig fordel for begge parter er et afgørende element af sådanne strategier, idet de dog under ingen omstændigheder må undergrave ambitionerne om at gøre fremskridt på det multilateralt plan eller gennemførelsen af allerede indgåede multilaterale og bilaterale aftaler; mener, at et dybere bilateralt samarbejde kan fungere som et springbræt for yderligere multilateral og plurilateral liberalisering; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mener, at forhandlinger om en moderne, dyb, ambitiøs, afbalanceret, retfærdig og omfattende frihandelsaftale er en passende måde at uddybe de bilaterale partnerskaber på og yderligere styrke de allerede veludviklede eksisterende bilaterale handels- og investeringsforbindelser; mener, at disse forhandlinger kan tjene som eksempel for en nye generation af frihandelsaftaler, som understreger betydningen af at højne ambitionsniveauet yderligere og flytte grænserne for, hvad en moderne frihandelsaftale kan indebære, i betragtning af New Zealands højtudviklede økonomi og reguleringsmæssige rammer; |
| --- | --- |

4.

| 5. | understreger, at EU og New Zealand danner fortroppen på internationalt plan med hensyn til bæredygtige miljøpolitikker, og at de i denne forbindelse har mulighed for at forhandle om og indføre et kapitel om bæredygtig udvikling med et meget højt ambitionsniveau; |
| --- | --- |

5.

| 6. | advarer mod risikoen for, at aftalen kan skabe en stærk ubalance i landbrugssektoren til skade for Den Europæiske Union, og mod fristelsen til at udnytte landbruget som en brik i forhandlingerne for at sikre en øget adgang til det australske marked for industriprodukter og tjenesteydelser; |
| --- | --- |

6.

Screeningsundersøgelsen

| 7. | henviser til, at afslutningen af screeningsundersøgelsen for EU og New Zealand den 7. marts 2017 til gensidig tilfredsstillelse for Kommissionen og New Zealands regering; |
| --- | --- |

7.

| 8. | glæder sig over Kommissionens rettidige afslutning på og offentliggørelse af konsekvensanalysen, så der nu foreligger en omfattede analyse af eventuelle fordele og ulemper ved udvidede handels- og investeringsforbindelser mellem EU og New Zealand til fordel for både befolkningen og erhvervslivet på begge sider, herunder i de yderste randområder og de oversøiske lande og territorier, under særlig hensyntagen til de sociale og miljømæssige konsekvenser bl.a. for arbejdsmarkedet i EU, og man kan forudskikke og tage høje for de eventuelle konsekvenser af Brexit for handels- og investeringsstrømmene fra New Zealand til EU, navnlig i forbindelse med forberedelsen af udveksling af tilbud og beregning af kvoter; |
| --- | --- |

8.

Forhandlingsmandat

| 9. | opfordrer Rådet til at bemyndige Kommissionen til at indlede forhandlinger med New Zealand om en handels- og investeringsaftale på grundlag af resultaterne af screeningsundersøgelsen, henstillingerne i denne beslutning, konsekvensanalysen og klare mål; |
| --- | --- |

9.

| 10. | opfordrer Rådet til fuldt ud at respektere kompetencefordelingen mellem EU og medlemsstaterne i afgørelsen om vedtagelse af forhandlingsdirektiverne, således som det kan udledes af EU-Domstolens udtalelse 2/15 af 16. maj 2017; |
| --- | --- |

10.

| 11. | opfordrer Kommissionen og Rådet til snarest muligt at fremsætte forslag om den generelle fremtidige udformning af handelsaftaler under hensyntagen til EU-Domstolens udtalelse 2/15 om frihandelsaftalen med Singapore, og til i fremtiden klart at skelne mellem en handelsaftale og en aftale om liberalisering af udenlandske direkte investeringer, der kun indeholder spørgsmål under Unionens enekompetence, og en eventuel anden aftale om emner, hvor kompetencen deles med medlemsstaterne; understreger, at en sådan sondring vil få konsekvenser i den parlamentariske ratificeringsproces, og at den ikke tilsigter at omgå de nationale demokratiske processer men er et spørgsmål om demokratisk uddelegering af ansvar i henhold til EU-traktaterne; opfordrer til, at Parlamentet inddrages endnu tættere i alle forhandlingsfaserne i forbindelse med igangværende eller kommende forhandlinger om frihandelsaftaler; |
| --- | --- |

11.

| 12. | opfordrer Kommissionen til i forbindelse med forelæggelsen af de endelige aftaler til undertegnelse og indgåelse, og Rådet til, når der træffes beslutning om undertegnelse og indgåelse, fuldt ud at respektere kompetencefordelingen mellem EU og medlemsstaterne; |
| --- | --- |

12.

| 13. | opfordrer Kommissionen til at føre forhandlingerne så åbent som muligt uden dog at undergrave EU’s forhandlingsposition og sikre et niveau, der i det mindste svarer til den gennemsigtighed og offentlige høring, som gjorde sig gældende i forbindelse med forhandlingerne med USA om det transatlantiske handels- og investeringspartnerskab, og fuldt ud at respektere bedste praksis fra andre forhandlinger; glæder sig over Kommissionens initiativ med at offentliggøre alle sine henstillinger vedrørende det foreslåede forhandlingsdirektiv og anser dette for et positivt præcedens; opfordrer Rådet til at gøre det samme og offentliggøre forhandlingsdirektiverne, så snart de vedtages; |
| --- | --- |

13.

| 14. | understreger, at en frihandelsaftale skal føre til bedre markedsadgang og lettelse af handelen på lokalmarkederne, skabe anstændige job, sikre ligestilling mellem kønnene til gavn for borgerne på begge sider, tilskynde til bæredygtig udvikling, opretholde EU-standarder, beskytte forsyningspligtydelser og respektere de demokratiske procedurer, samtidig med, at EU's eksportmuligheder øges; |
| --- | --- |

14.

| 15. | understreger, at en ambitiøs aftale på en meningsfuld måde skal omfatte investeringer, handel med varer og tjenesteydelser (på grundlag af Parlamentets seneste beslutning om udgrænsning af visse politikområder og følsomme sektorer), told og lettelse af handelen, digitalisering, e-handel og databeskyttelse, teknologisk forskning og støtte til innovation, offentlige udbud, energi, statsejede virksomheder, konkurrence, bæredygtig udvikling, reguleringsspørgsmål som f.eks. høje hygiejne- og plantesundhedsstandarder og andre normer inden for landbrugs- og fødevareprodukter uden at svække EU's høje standarder, robuste og håndhævelige forpligtelser for arbejdsmarkeds- og miljøstandarder, bekæmpelse af skatteunddragelse og korruption, idet den skal holde sig inden for EU’s eksklusive kompetenceområde og tage særlig hensyn til de små og mellemstore virksomheders behov; |
| --- | --- |

15.

| 16. | opfordrer Rådet til udtrykkeligt at anerkende den anden parts forpligtelser over for oprindelige folk; |
| --- | --- |

16.

| 17. | understreger, at EU er blandt de førende på verdensplan, hvad angår fremme af dyrevelfærd, og at Kommissionen skal sikre, at parterne påtager sig store forpligtelser til at forbedre husdyrs velfærd og beskyttelsen af dem, da frihandelsaftalen mellem EU og New Zealand vil påvirke millioner af husdyr; |
| --- | --- |

17.

| 18. | understreger, at ulovlig handel med vilde dyr har betydelige miljømæssige, økonomiske og sociale konsekvenser, og at en ambitiøs aftale skal fremme bevarelsen af alle vilde dyr og deres levesteder og stærkt bekæmpe ulovlig fangst af, handel med og transport af vilde dyr; |
| --- | --- |

18.

| 19. | understreger, at utilstrækkelig fiskeriforvaltning og ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU) kan have betydelige negative konsekvenser for handel, udvikling og miljø, og at parterne skal afgive meningsfulde tilsagn om at beskytte hajer, rokker, skildpadder og havpattedyr og forebygge overfiskning, overkapacitet og IUU-fiskeri; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger, at følgende aspekter skal medtages i forhandlingsdirektiverne, hvis frihandelsaftalen reelt skal være til fordel for EU's økonomi:






  a) | liberalisering af handelen med varer og tjenesteydelser og reelle muligheder for markedsadgang for begge parter på hinandens markeder for varer og tjenesteydelser gennem fjernelse af unødvendige reguleringsmæssige hindringer, samtidig med at man sikrer, at intet i aftalen forhindrer parterne i på en forholdsmæssig måde at regulere med henblik på at opnå legitime politiske mål; aftalen må i) ikke forhindre parterne i at udforme, vedtage, gennemføre og støtte ydelser i almenhedens interesse og skal indeholde en udtrykkelig bestemmelse herom; ii) hverken kræve, at regeringer privatiserer bestemte ydelser eller forhindrer regeringerne i at udvide udbuddet af ydelser til offentligheden;. iii) ikke forhindre regeringerne i at bringe ydelser, som de tidligere havde valgt at privatisere, tilbage i offentlig regi som f.eks. vandforsyning, uddannelses- og sundhedssektoren og socialvæsenet eller mindske de høje sundheds-, fødevare- forbruger-, miljø- arbejdsmarkeds- og sikkerhedsstandarder i EU, ligesom den ikke må begrænse offentlig støtte til kunst og kultur, uddannelse, sundhed og socialvæsenet, således som det har været tilfældet med tidligere handelsaftaler; mener, at forpligtelserne bør træffes på grundlag af den generelle aftale om handel med tjenesteydelser (GATS); kræver i den forbindelse, at de standarder, der kræves af europæiske producenter, opretholdes; |
| --- | --- | --- |

20.

a)

liberalisering af handelen med varer og tjenesteydelser og reelle muligheder for markedsadgang for begge parter på hinandens markeder for varer og tjenesteydelser gennem fjernelse af unødvendige reguleringsmæssige hindringer, samtidig med at man sikrer, at intet i aftalen forhindrer parterne i på en forholdsmæssig måde at regulere med henblik på at opnå legitime politiske mål; aftalen må i) ikke forhindre parterne i at udforme, vedtage, gennemføre og støtte ydelser i almenhedens interesse og skal indeholde en udtrykkelig bestemmelse herom; ii) hverken kræve, at regeringer privatiserer bestemte ydelser eller forhindrer regeringerne i at udvide udbuddet af ydelser til offentligheden;. iii) ikke forhindre regeringerne i at bringe ydelser, som de tidligere havde valgt at privatisere, tilbage i offentlig regi som f.eks. vandforsyning, uddannelses- og sundhedssektoren og socialvæsenet eller mindske de høje sundheds-, fødevare- forbruger-, miljø- arbejdsmarkeds- og sikkerhedsstandarder i EU, ligesom den ikke må begrænse offentlig støtte til kunst og kultur, uddannelse, sundhed og socialvæsenet, således som det har været tilfældet med tidligere handelsaftaler; mener, at forpligtelserne bør træffes på grundlag af den generelle aftale om handel med tjenesteydelser (GATS); kræver i den forbindelse, at de standarder, der kræves af europæiske producenter, opretholdes;

| b) | i det omfang aftalen indeholder et indenlandsk reguleringskapitel, må forhandlerne ikke medtage en behovstest; |
| --- | --- |

b)

i det omfang aftalen indeholder et indenlandsk reguleringskapitel, må forhandlerne ikke medtage en behovstest;

| c) | tilsagn vedrørende om antidumping- og udligningsforanstaltninger, der rækker ud over WTO-reglerne på dette område, og som muligvis ikke behøver at finde anvendelse, hvor der findes tilstrækkelige fælles konkurrenceregler og samarbejde; |
| --- | --- |

c)

tilsagn vedrørende om antidumping- og udligningsforanstaltninger, der rækker ud over WTO-reglerne på dette område, og som muligvis ikke behøver at finde anvendelse, hvor der findes tilstrækkelige fælles konkurrenceregler og samarbejde;

| d) | afvikling af unødige ikke-toldmæssige hindringer og udvidelse af dialogen om reguleringssamarbejde på frivillig basis, når det er muligt og til gensidig fordel, idet det ikke må begrænse de enkelte parters muligheder for at vedtage reguleringsmæssige, lovgivningsmæssige og politiske tiltag i betragtning af, at det lovgivningsmæssige samarbejde skal sigte mod at fremme forvaltningen af verdensøkonomien gennem styrkelse af konvergensen og samarbejdet om internationale standarder f.eks. gennem vedtagelse og anvendelse af de standarder, der er fastlagt af De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UNECE), samtidig med at der garanteres det højeste grad af forbruger- (f.eks. fødevaresikkerhed) og miljøbeskyttelse (f.eks. dyresundhed og -velfærd samt plantesundhed), socialsikring og beskyttelse af arbejdstagerne; |
| --- | --- |

d)

afvikling af unødige ikke-toldmæssige hindringer og udvidelse af dialogen om reguleringssamarbejde på frivillig basis, når det er muligt og til gensidig fordel, idet det ikke må begrænse de enkelte parters muligheder for at vedtage reguleringsmæssige, lovgivningsmæssige og politiske tiltag i betragtning af, at det lovgivningsmæssige samarbejde skal sigte mod at fremme forvaltningen af verdensøkonomien gennem styrkelse af konvergensen og samarbejdet om internationale standarder f.eks. gennem vedtagelse og anvendelse af de standarder, der er fastlagt af De Forenede Nationers Økonomiske Kommission for Europa (UNECE), samtidig med at der garanteres det højeste grad af forbruger- (f.eks. fødevaresikkerhed) og miljøbeskyttelse (f.eks. dyresundhed og -velfærd samt plantesundhed), socialsikring og beskyttelse af arbejdstagerne;

| e) | væsentlige indrømmelser i forbindelse med offentlige udbud på alle forvaltningsplaner, herunder statsejede virksomheder og virksomheder med særlige eller eksklusive rettigheder, som sikrer europæiske virksomheder adgang til strategiske sektorer og samme åbenhed, som gælder på EU’s udbudsmarkeder, idet forenklede procedurer og åbenhed for tilbudsgivere, herunder tilbudsgivere fra andre lande, også kan være et effektivt redskab til at forhindre korruption og fremme integriteten i de offentlige forvaltninger, mens det sikres, at skatteyderne får valuta for pengene for så vidt angår kvaliteten af det udførte arbejde, effektivitet, resultater og ansvarlighed; garantier for, at der tages hensyn til miljømæssige og sociale kriterier i den offentlige udbudsprocedure; |
| --- | --- |

e)

væsentlige indrømmelser i forbindelse med offentlige udbud på alle forvaltningsplaner, herunder statsejede virksomheder og virksomheder med særlige eller eksklusive rettigheder, som sikrer europæiske virksomheder adgang til strategiske sektorer og samme åbenhed, som gælder på EU’s udbudsmarkeder, idet forenklede procedurer og åbenhed for tilbudsgivere, herunder tilbudsgivere fra andre lande, også kan være et effektivt redskab til at forhindre korruption og fremme integriteten i de offentlige forvaltninger, mens det sikres, at skatteyderne får valuta for pengene for så vidt angår kvaliteten af det udførte arbejde, effektivitet, resultater og ansvarlighed; garantier for, at der tages hensyn til miljømæssige og sociale kriterier i den offentlige udbudsprocedure;

| f) | et separat kapitel, der tager højde for mikrovirksomheders og små og mellemstore virksomheders behov og interesser hvad angår spørgsmål om lettelse af markedsadgang, herunder, men ikke begrænset til, bedre overensstemmelse mellem tekniske standarder og strømlinede toldprocedurer med henblik på at skabe konkrete forretningsmuligheder og fremme internationaliseringen; |
| --- | --- |

f)

et separat kapitel, der tager højde for mikrovirksomheders og små og mellemstore virksomheders behov og interesser hvad angår spørgsmål om lettelse af markedsadgang, herunder, men ikke begrænset til, bedre overensstemmelse mellem tekniske standarder og strømlinede toldprocedurer med henblik på at skabe konkrete forretningsmuligheder og fremme internationaliseringen;

| g) | på baggrund af EU-Domstolens udtalelse 2/15 om frihandelsaftalen med Singapore, ifølge hvilken handel og bæredygtig udvikling henhører under EU’s eksklusive kompetence, og af, at bæredygtig udvikling udgør en integreret del af EU's fælles handelspolitik, er et robust og ambitiøst kapitel om bæredygtig udvikling en forudsætning for en mulig aftale; bestemmelser om effektive rammer for dialog, tilsyn og samarbejde, herunder bindende og håndhævelige bestemmelser, som kan gøres til genstand for hensigtsmæssige og effektive tvistbilæggelsesmekanismer, og en ordning, som bygger på sanktioner, som én af de mulige håndhævelsesmetoder, idet arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet skal have mulighed for at medvirke på en hensigtsmæssig måde, ligesom der skal etableres et tæt samarbejde med eksperter fra de relevante multilaterale organisationer; bestemmelser i kapitlet om de arbejdsmiljømæssige og miljømæssige aspekter af handel og relevansen af bæredygtig udvikling i en handels- og investeringskontekst, som omfatter bestemmelser til fremme af overholdelse og effektiv gennemførelse af relevante internationalt vedtagne principper og regler, herunder de grundlæggende arbejdsnormer, de fire prioriterede forvaltningskonventioner fra ILO og multilaterale miljøaftaler, herunder dem, der vedrører klimaforandringer; |
| --- | --- |

g)

på baggrund af EU-Domstolens udtalelse 2/15 om frihandelsaftalen med Singapore, ifølge hvilken handel og bæredygtig udvikling henhører under EU’s eksklusive kompetence, og af, at bæredygtig udvikling udgør en integreret del af EU's fælles handelspolitik, er et robust og ambitiøst kapitel om bæredygtig udvikling en forudsætning for en mulig aftale; bestemmelser om effektive rammer for dialog, tilsyn og samarbejde, herunder bindende og håndhævelige bestemmelser, som kan gøres til genstand for hensigtsmæssige og effektive tvistbilæggelsesmekanismer, og en ordning, som bygger på sanktioner, som én af de mulige håndhævelsesmetoder, idet arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet skal have mulighed for at medvirke på en hensigtsmæssig måde, ligesom der skal etableres et tæt samarbejde med eksperter fra de relevante multilaterale organisationer; bestemmelser i kapitlet om de arbejdsmiljømæssige og miljømæssige aspekter af handel og relevansen af bæredygtig udvikling i en handels- og investeringskontekst, som omfatter bestemmelser til fremme af overholdelse og effektiv gennemførelse af relevante internationalt vedtagne principper og regler, herunder de grundlæggende arbejdsnormer, de fire prioriterede forvaltningskonventioner fra ILO og multilaterale miljøaftaler, herunder dem, der vedrører klimaforandringer;

| h) | kravet om, at parterne skal fremme virksomhedernes sociale ansvar (VSA) bl.a. ved hjælp af internationalt anerkendte instrumenter og anvendelse af sektorspecifikke OECD-retningslinjer og FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettighederne; |
| --- | --- |

h)

kravet om, at parterne skal fremme virksomhedernes sociale ansvar (VSA) bl.a. ved hjælp af internationalt anerkendte instrumenter og anvendelse af sektorspecifikke OECD-retningslinjer og FN's vejledende principper om erhvervslivet og menneskerettighederne;

| i) | omfattende bestemmelser om liberalisering af investeringerne, som henhører under EU’s kompetence, der tager hensyn til den seneste politiske udvikling, som f.eks. EU-Domstolens udtalelse 2/15 om frihandelsaftalen mellem EU og Singapore af 16. maj 2017; |
| --- | --- |

i)

omfattende bestemmelser om liberalisering af investeringerne, som henhører under EU’s kompetence, der tager hensyn til den seneste politiske udvikling, som f.eks. EU-Domstolens udtalelse 2/15 om frihandelsaftalen mellem EU og Singapore af 16. maj 2017;

| j) | stærke og håndhævelige bestemmelser om anerkendelse og beskyttelse af intellektuel ejendomsret, herunder geografiske betegnelser for vin og spiritus og andre landbrugs- og fødevareprodukter; forenklede toldprocedurer og enkle og fleksible oprindelsesregler, som er egnede i en kompleks verden med globale værdikæde, bl.a. i form af øget gennemsigtighed og ansvarlighed inden for dem, og anvendelse i videst mulig udstrækning af multilaterale oprindelsesregler eller i andre tilfælde omkostningsfri oprindelsesregler som en »ændring af underposition i toldtariffen«; |
| --- | --- |

j)

stærke og håndhævelige bestemmelser om anerkendelse og beskyttelse af intellektuel ejendomsret, herunder geografiske betegnelser for vin og spiritus og andre landbrugs- og fødevareprodukter; forenklede toldprocedurer og enkle og fleksible oprindelsesregler, som er egnede i en kompleks verden med globale værdikæde, bl.a. i form af øget gennemsigtighed og ansvarlighed inden for dem, og anvendelse i videst mulig udstrækning af multilaterale oprindelsesregler eller i andre tilfælde omkostningsfri oprindelsesregler som en »ændring af underposition i toldtariffen«;

| k) | et afbalanceret og ambitiøst resultat i landbrugs- og fiskerikapitlerne, som kun kan øge konkurrenceevnen og fordelene for både forbrugere og producenter, hvis der tages behørigt hensyn til alle europæiske producenters og forbrugeres interesser med respekt for, at der findes en række følsomme landbrugsprodukter, som bør gøres til genstand for en særbehandling som f.eks. fastsættelse af toldkvoter eller indførelse af en tilstrækkelig overgangsperiode, under behørig hensyntagen til de kumulative konsekvenser af handelsaftaler inden for landbruget og med eventuelt udelukkelse af de mest følsomme sektorer fra forhandlingerne; inddragelse af en anvendelig, effektiv, hensigtsmæssig og hurtig bilateral beskyttelsesklausul, der muliggør midlertidig suspension af præferencer, hvis der sker en stigning i importen, som forårsager eller truer med at forårsage alvorlige skader på følsomme sektorer, som følge af handelsaftalens ikrafttræden; |
| --- | --- |

k)

et afbalanceret og ambitiøst resultat i landbrugs- og fiskerikapitlerne, som kun kan øge konkurrenceevnen og fordelene for både forbrugere og producenter, hvis der tages behørigt hensyn til alle europæiske producenters og forbrugeres interesser med respekt for, at der findes en række følsomme landbrugsprodukter, som bør gøres til genstand for en særbehandling som f.eks. fastsættelse af toldkvoter eller indførelse af en tilstrækkelig overgangsperiode, under behørig hensyntagen til de kumulative konsekvenser af handelsaftaler inden for landbruget og med eventuelt udelukkelse af de mest følsomme sektorer fra forhandlingerne; inddragelse af en anvendelig, effektiv, hensigtsmæssig og hurtig bilateral beskyttelsesklausul, der muliggør midlertidig suspension af præferencer, hvis der sker en stigning i importen, som forårsager eller truer med at forårsage alvorlige skader på følsomme sektorer, som følge af handelsaftalens ikrafttræden;

| l) | ambitiøse bestemmelser, som muliggør, at det digitale økosystem kan fungere gnidningsfrit, og fremmer grænseoverskridende datastrømme, herunder principper som loyal konkurrence og ambitiøse bestemmelser om grænseoverskridende dataoverførsler, i fuld overensstemmelse med og uden at det berører EU’s nuværende og fremtidige bestemmelser om databeskyttelse og beskyttelse af privatlivets fred i betragtning af, at datastrømme er en afgørende drivkraft i serviceøkonomien og et væsentligt element i de globale værdikærer i traditionelle fremstillingsvirksomheder, hvorfor ubegrundede lokaliseringsbestemmelser så vidt muligt bør undgås; databeskyttelse og beskyttelse af privatlivets fred er ikke handelshindringer, men grundlæggende rettigheder, der er fastlagt i artikel 39 i TEU, artikel 7 og 8 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder; |
| --- | --- |

l)

ambitiøse bestemmelser, som muliggør, at det digitale økosystem kan fungere gnidningsfrit, og fremmer grænseoverskridende datastrømme, herunder principper som loyal konkurrence og ambitiøse bestemmelser om grænseoverskridende dataoverførsler, i fuld overensstemmelse med og uden at det berører EU’s nuværende og fremtidige bestemmelser om databeskyttelse og beskyttelse af privatlivets fred i betragtning af, at datastrømme er en afgørende drivkraft i serviceøkonomien og et væsentligt element i de globale værdikærer i traditionelle fremstillingsvirksomheder, hvorfor ubegrundede lokaliseringsbestemmelser så vidt muligt bør undgås; databeskyttelse og beskyttelse af privatlivets fred er ikke handelshindringer, men grundlæggende rettigheder, der er fastlagt i artikel 39 i TEU, artikel 7 og 8 i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder;

| m) | præcise og specifikke bestemmelser om behandlingen af de oversøiske lande og territorier og de yderste randområder for at tage højde for deres særlige interesser under forhandlingerne; |
| --- | --- |

m)

præcise og specifikke bestemmelser om behandlingen af de oversøiske lande og territorier og de yderste randområder for at tage højde for deres særlige interesser under forhandlingerne;

| 21. | opfordrer Kommissionen til som et væsentligt element i en afbalanceret aftale at sikre beskyttelse vedrørende mærkning, sporbarhed og ægtheden af oprindelsen af landbrugsprodukter for at undgå at give forbrugerne et falsk eller vildledende indtryk; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger forskellen i størrelse mellem EU's indre marked og New Zealands marked, hvilket der skal tages hensyn til i en potentiel frihandelsaftale mellem de to lande; |
| --- | --- |

22.

Europa-Parlamentets rolle

| 23. | understreger, at Europa-Parlamentet i forlængelse af EU-Domstolens udtalelse 2/15 om frihandelsaftalen mellem EU og Singapore bør anse sin rolle som styrket på alle stadier af EU's forhandlinger om frihandelsaftaler lige fra vedtagelsen af mandatet til den endelige indgåelse af aftalen; glæder sig til indledningen af forhandlinger med New Zealand og til at følge dem nøje samt til at bidrage til et vellykket resultat; minder Kommissionen om dennes forpligtelse til straks og fuldt ud at orientere Parlamentet i alle faser af forhandlingerne (før og efter forhandlingsrunderne); er fast besluttet på at behandle de lovgivnings- og reguleringsmæssige spørgsmål, der måtte opstå i forbindelse med forhandlingerne og den fremtidige aftale, uden at det berører dets beføjelser som medlovgiver; gentager sit grundlæggende ansvar om at repræsentere EU-borgerne og ser frem til at fremme inklusive og åbne drøftelser under forhandlingsprocessen; |
| --- | --- |

23.

| 24. | minder om, at Parlamentet vil blive anmodet om at give sit samtykke til den fremtidige aftale, som fastsat i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, og at der derfor bør tages behørigt hensyn til dets holdning i alle faser; opfordrer Kommissionen og Rådet til at anmode om Parlamentets godkendelse af aftalen, inden den finder anvendelse, og integrere denne praksis i den interinstitutionelle aftale; |
| --- | --- |

24.

| 25. | minder om, at Parlamentet vil føre tilsyn med gennemførelsen af den kommende aftale; |
| --- | --- |

25.

o

o o

| 26. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og til orientering til Kommissionen, medlemsstaternes regeringer og parlamenter og New Zealands regering og parlament. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0064.

(2)  EUT C 353 E af 3.12.2013, s. 210.

(3)  ECLI:EU:C:2017:376.

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/226 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/226

---

P8_TA(2017)0421

Tilsyn med anvendelsen af EU-retten 2015

Europa-Parlamentets beslutning af 26. oktober 2017 om tilsyn med anvendelsen af EU-retten (2015) (2017/2011(INI))

(2018/C 346/29)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til den 32. årsberetning om tilsyn med anvendelsen af EU-retten (2014) (COM(2015)0329), |
| --- | --- |

—

der henviser til den 32. årsberetning om tilsyn med anvendelsen af EU-retten (2014) (COM(2015)0329),

| — | der henviser til den 33. årsberetning om tilsyn med anvendelsen af EU-retten (2015) (COM(2016)0463), |
| --- | --- |

—

der henviser til den 33. årsberetning om tilsyn med anvendelsen af EU-retten (2015) (COM(2016)0463),

| — | der henviser til Kommissionens rapport med titlen »Evalueringsrapport for EU Pilot« (COM(2010)0070), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport med titlen »Evalueringsrapport for EU Pilot« (COM(2010)0070),

| — | der henviser til sin beslutning af 6. oktober 2016 om årsberetningen for 2014 om tilsyn med anvendelsen af EU-retten (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 6. oktober 2016 om årsberetningen for 2014 om tilsyn med anvendelsen af EU-retten (1),

| — | der henviser til Kommissionens rapport med titlen »Den anden evalueringsrapport om EU Pilot« (COM(2011)0930), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens rapport med titlen »Den anden evalueringsrapport om EU Pilot« (COM(2011)0930),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. marts 2002 om forbindelserne med klagere i sager om overtrædelse af fællesskabsretten (COM(2002)0141), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 20. marts 2002 om forbindelserne med klagere i sager om overtrædelse af fællesskabsretten (COM(2002)0141),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. april 2012 om ajourføring af meddelelsen om forbindelserne med klagere i sager om anvendelsen af EU-retten (COM(2012)0154), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 2. april 2012 om ajourføring af meddelelsen om forbindelserne med klagere i sager om anvendelsen af EU-retten (COM(2012)0154),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. marts 2014 med titlen »En ny EU-retlig ramme for at styrke retsstatsprincippet« (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 11. marts 2014 med titlen »En ny EU-retlig ramme for at styrke retsstatsprincippet« (COM(2014)0158),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. maj 2015 med titlen »Bedre regulering for bedre resultater — En EU-dagsorden« (COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 19. maj 2015 med titlen »Bedre regulering for bedre resultater — En EU-dagsorden« (COM(2015)0215),

| — | der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. december 2016 med titlen »EU-retten: Bedre resultater gennem bedre anvendelse« (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens meddelelse af 13. december 2016 med titlen »EU-retten: Bedre resultater gennem bedre anvendelse« (2),

| — | der henviser til rammeaftalen om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til rammeaftalen om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen (3),

| — | der henviser til Rådets beslutning 2001/470/EF af 28. maj 2001 om oprettelse af et europæisk retligt netværk på det civil- og handelsretlige område (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets beslutning 2001/470/EF af 28. maj 2001 om oprettelse af et europæisk retligt netværk på det civil- og handelsretlige område (4),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om bedre lovgivning (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 mellem Europa-Parlamentet, Rådet for Den Europæiske Union og Europa-Kommissionen om bedre lovgivning (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 10. september 2015 om 30. og 31. årsberetning om kontrol med gennemførelsen af EU-retten (2012-2013) (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 10. september 2015 om 30. og 31. årsberetning om kontrol med gennemførelsen af EU-retten (2012-2013) (6),

| — | der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2016 med henstillinger til Kommissionen om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 25. oktober 2016 med henstillinger til Kommissionen om oprettelse af en EU-mekanisme for demokrati, retsstatsprincippet og grundlæggende rettigheder (7),

| — | der henviser til sin beslutning af 9. juni 2016 for en åben, effektiv og uafhængig europæisk forvaltning (8), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 9. juni 2016 for en åben, effektiv og uafhængig europæisk forvaltning (8),

| — | der henviser til artikel 267 og 288 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 267 og 288 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 52 og artikel 132, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 52 og artikel 132, stk. 2,

| — | der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelser fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender og Udvalget for Andragender (A8-0265/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Retsudvalget og udtalelser fra Udvalget om Konstitutionelle Anliggender og Udvalget for Andragender (A8-0265/2017),

| A. | der henviser til, at artikel 17 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) definerer Kommissionens grundlæggende rolle som »traktaternes vogter«; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at artikel 17 i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) definerer Kommissionens grundlæggende rolle som »traktaternes vogter«;

| B. | der henviser til, at i henhold til artikel 4, stk. 3, i TEU, samt artikel 288, stk. 3, og artikel 291, stk. 1, i TEUF har medlemsstaterne det primære ansvar for at gennemføre, anvende og implementere EU's lovgivning korrekt og inden for fristerne samt for at afsætte tilstrækkelige midler til at sikre en effektiv retsbeskyttelse på de områder, der er omfattet af EU-retten; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at i henhold til artikel 4, stk. 3, i TEU, samt artikel 288, stk. 3, og artikel 291, stk. 1, i TEUF har medlemsstaterne det primære ansvar for at gennemføre, anvende og implementere EU's lovgivning korrekt og inden for fristerne samt for at afsætte tilstrækkelige midler til at sikre en effektiv retsbeskyttelse på de områder, der er omfattet af EU-retten;

| C. | der henviser til, at ifølge fast retspraksis ved Den Europæiske Unions Domstol (EU-Domstolen) skal medlemsstaterne forsyne Kommissionen med klare og præcise oplysninger om, hvordan de gennemfører EU-direktiver i national lovgivning (9); |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at ifølge fast retspraksis ved Den Europæiske Unions Domstol (EU-Domstolen) skal medlemsstaterne forsyne Kommissionen med klare og præcise oplysninger om, hvordan de gennemfører EU-direktiver i national lovgivning (9);

| D. | der henviser til, at i overensstemmelse med den fælles politiske erklæring af 28. september 2011 fra medlemsstaterne og Kommissionen om forklarende dokumenter (10) og den fælles politiske erklæring af 27. oktober 2011 fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om forklarende dokumenter (11) kan medlemsstaterne ved meddelelse til Kommissionen om nationale gennemførelsesforanstaltninger have pligt til i begrundede tilfælde også at give supplerende oplysninger i form af »forklarende dokumenter«, der redegør for, hvorledes de har gennemført direktiverne i deres nationale lovgivning (12); |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at i overensstemmelse med den fælles politiske erklæring af 28. september 2011 fra medlemsstaterne og Kommissionen om forklarende dokumenter (10) og den fælles politiske erklæring af 27. oktober 2011 fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om forklarende dokumenter (11) kan medlemsstaterne ved meddelelse til Kommissionen om nationale gennemførelsesforanstaltninger have pligt til i begrundede tilfælde også at give supplerende oplysninger i form af »forklarende dokumenter«, der redegør for, hvorledes de har gennemført direktiverne i deres nationale lovgivning (12);

| E. | der henviser til, at chartret om Den Europæiske Unions grundlæggende rettigheder (CFREU) i henhold til EU-traktatens artikel 6, stk. 1, har samme retlige status som traktaterne og er rettet til Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og medlemsstaterne, når de gennemfører EU-retten (artikel 51, stk. 1, i CFREU); |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at chartret om Den Europæiske Unions grundlæggende rettigheder (CFREU) i henhold til EU-traktatens artikel 6, stk. 1, har samme retlige status som traktaterne og er rettet til Unionens institutioner, organer, kontorer og agenturer og medlemsstaterne, når de gennemfører EU-retten (artikel 51, stk. 1, i CFREU);

| F. | der henviser til, at Unionen råder over en række instrumenter og procedurer til at sikre en fuldstændig og korrekt anvendelse af de principper og værdier, der er nedfældet i traktaterne, men i praksis synes disse instrumenter at være af begrænset rækkevidde, utilstrækkelige eller virkningsløse; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Unionen råder over en række instrumenter og procedurer til at sikre en fuldstændig og korrekt anvendelse af de principper og værdier, der er nedfældet i traktaterne, men i praksis synes disse instrumenter at være af begrænset rækkevidde, utilstrækkelige eller virkningsløse;

| G. | der henviser til, at det derfor er nødvendigt at oprette en ny mekanisme, der giver en enkel og sammenhængende ramme, der bygger på eksisterende instrumenter og mekanismer, som skal anvendes på en ensartet måde på alle EU-institutioner og medlemsstater; |
| --- | --- |

G.

der henviser til, at det derfor er nødvendigt at oprette en ny mekanisme, der giver en enkel og sammenhængende ramme, der bygger på eksisterende instrumenter og mekanismer, som skal anvendes på en ensartet måde på alle EU-institutioner og medlemsstater;

| H. | der henviser til, at Kommissionen i henhold til artikel 258, stk. 1 og 2, i TEUF afgiver en begrundet udtalelse over for en medlemsstat, når den finder, at denne har tilsidesat en forpligtelse, som påhviler den i henhold til traktaterne, og kan indbringe sagen for Domstolen, såfremt den pågældende medlemsstat ikke efterkommer udtalelsen inden for en frist, der fastsættes af Kommissionen; |
| --- | --- |

H.

der henviser til, at Kommissionen i henhold til artikel 258, stk. 1 og 2, i TEUF afgiver en begrundet udtalelse over for en medlemsstat, når den finder, at denne har tilsidesat en forpligtelse, som påhviler den i henhold til traktaterne, og kan indbringe sagen for Domstolen, såfremt den pågældende medlemsstat ikke efterkommer udtalelsen inden for en frist, der fastsættes af Kommissionen;

| I. | der henviser til, at rammeaftalen om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen indeholder bestemmelser om udveksling af oplysninger om alle traktatbrudsprocedurer, der indledes med en åbningsskrivelse, men den omfatter ikke den uformelle EU-Pilot-procedure forud for indledningen af formelle traktatbrudsprocedurer; |
| --- | --- |

I.

der henviser til, at rammeaftalen om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen indeholder bestemmelser om udveksling af oplysninger om alle traktatbrudsprocedurer, der indledes med en åbningsskrivelse, men den omfatter ikke den uformelle EU-Pilot-procedure forud for indledningen af formelle traktatbrudsprocedurer;

| J. | der henviser til, at EU-Pilot-procedurerne har til formål at skabe et tættere og mere sammenhængende samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne med det formål at afhjælpe overtrædelser af EU-retten i en tidlig fase gennem bilaterale dialoger for så vidt muligt at undgå formelle traktatbrudsprocedurer; |
| --- | --- |

J.

der henviser til, at EU-Pilot-procedurerne har til formål at skabe et tættere og mere sammenhængende samarbejde mellem Kommissionen og medlemsstaterne med det formål at afhjælpe overtrædelser af EU-retten i en tidlig fase gennem bilaterale dialoger for så vidt muligt at undgå formelle traktatbrudsprocedurer;

| K. | der henviser til, at Kommissionen i 2015 modtog 3 450 klager over potentielle overtrædelser af EU-retten, og at størsteparten af klagerne vedrørte Italien (637), Spanien (342) og Tyskland (274); |
| --- | --- |

K.

der henviser til, at Kommissionen i 2015 modtog 3 450 klager over potentielle overtrædelser af EU-retten, og at størsteparten af klagerne vedrørte Italien (637), Spanien (342) og Tyskland (274);

| L. | der henviser til, at artikel 41 i EU's charter om grundlæggende rettigheder definerer retten til god forvaltning som retten for enhver til at få sin sag behandlet uvildigt, retfærdigt og inden for en rimelig frist af Unionens institutioner, mens artikel 298 i TEUF bestemmer, at institutioner, organer, kontorer og agenturer i Unionen under udførelsen af deres opgaver støtter sig på en åben, effektiv og uafhængig europæisk forvaltning; |
| --- | --- |

L.

der henviser til, at artikel 41 i EU's charter om grundlæggende rettigheder definerer retten til god forvaltning som retten for enhver til at få sin sag behandlet uvildigt, retfærdigt og inden for en rimelig frist af Unionens institutioner, mens artikel 298 i TEUF bestemmer, at institutioner, organer, kontorer og agenturer i Unionen under udførelsen af deres opgaver støtter sig på en åben, effektiv og uafhængig europæisk forvaltning;

| 1. | glæder sig over Kommissionens årsberetning for 2015 om anvendelsen af EU-retten, hvor fokus er på håndhævelsen af gældende EU-ret, og bemærker, at ifølge denne beretning var de tre områder i 2015, hvor medlemsstaterne oftest var genstand for traktatbrudssager på grund af forsinket gennemførelse, transport, energi og miljø; påpeger, at disse områder også var genstand for de fleste af de undersøgelser, der blev indledt under EU Pilot-ordningen i 2015, idet de mest berørte medlemsstater er Italien, Portugal og Tyskland; opfordrer Kommissionen til at redegøre for de konkrete årsager hertil; |
| --- | --- |

1.

| 2. | bemærker, at Kommissionen har tacklet problemet med dårlig luftkvalitet i Europa ved at indlede en række traktatbrudsprocedurer for overtrædelse af direktiv 2008/50/EF som følge af den kontinuerlige overskridelse af NO2-grænseværdierne; beklager imidlertid, at Kommissionen ikke udøvede de samme kontrolbeføjelser i 2015 med henblik på at forhindre, at forurenende dieseldrevne biler, der bidrager væsentligt til, at der frigives NO2 i atmosfæren, som går ud over disse grænser, og som ikke overholder EU's regler om typegodkendelse og emissioner for personbiler og lette erhvervskøretøjer, blev markedsført på det indre marked; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mener, at det høje antal traktatbrudsprocedurer i 2015 viser, at det stadig er en stor udfordring og en prioritet i EU at sikre rettidig og korrekt anvendelse af EU-retten i medlemsstaterne; fastholder, at EU's borgere føler sig mere trygge ved EU-lovgivningen, når den bliver gennemført i medlemsstaterne på en effektiv måde; opfordrer medlemsstaterne til at øge deres bestræbelser på at sikre en effektiv og rettidig gennemførelse og anvendelse af EU-retten; |
| --- | --- |

3.

| 4. | noterer sig, at ved udgangen af 2015 var 1 368 traktatbrudssager stadig åbne, hvilket er en lille stigning i forhold til de foregående år, men det er stadig under niveauet for 2011; |
| --- | --- |

4.

| 5. | erkender, at medlemsstaterne har hovedansvaret for den korrekte gennemførelse og anvendelse af EU-retten, men påpeger, at dette ikke fritager institutionerne fra deres pligt til at respektere EU's primære ret, når de udarbejder afledt EU-ret; understreger imidlertid, at Kommissionen stiller en række instrumenter til rådighed for medlemsstaterne, der er udformet med henblik på at hjælpe dem med at finde fælles løsninger, f.eks. vejledninger, ekspertgrupper og særlige websteder, samt dialoger vedrørende gennemførelse af planerne og dokumenter, der forklarer, hvordan man genkender gennemførelse problemer på et tidligt tidspunkt og afhjælper dem; opfordrer medlemsstaterne til at træffe alle nødvendige foranstaltninger for at leve op til deres tilsagn i den fælles politiske erklæring af 28. september 2011 fra medlemsstaterne og Kommissionen om forklarende dokumenter, bl.a. i form af sammenligningstabeller med klare og præcise oplysninger om nationale foranstaltninger til gennemførelse af direktiver i deres nationale retsorden; |
| --- | --- |

5.

| 6. | opfordrer endnu en gang Kommissionen til at forbinde alle de forskellige portaler, adgangspunkter og informationswebsider i en central portal, der kan give borgerne let adgang til klageformularer online og brugervenlig information om traktatbrudsprocedurer; |
| --- | --- |

6.

| 7. | bemærker, at Kommissionen insisterer på, at medlemsstaterne bør underrette herom, hvis de i forbindelse med gennemførelse af direktiver i national ret tilføjer elementer, som gør det klart for offentligheden, hvilke bestemmelser, der er EU's ansvar, og hvilke, der er medlemsstatens; påpeger samtidig, at dette ikke berører medlemsstaternes ret til at fastsætte, f.eks. højere sociale og miljømæssige standarder på nationalt plan; |
| --- | --- |

7.

| 8. | fremhæver behovet for, at Parlamentet også kan overvåge Kommissionens håndhævelse af forordninger, ligesom det gør det med direktiver; anmoder om, at Kommissionen sikrer, at oplysningerne om gennemførelsen af forordninger er indeholdt i sine fremtidige årsberetninger om tilsyn med anvendelsen af EU-retten; opfordrer medlemsstaterne til at forelægge national lovgivning, der gennemfører eller implementerer forordninger, for Kommissionen med henblik på at sikre, at forordningerne bliver overholdt, og til at angive, hvilke dele der stammer fra EU-lovgivning, og hvilke dele der er nationale tilføjelser; |
| --- | --- |

8.

| 9. | understreger, at fristerne for gennemførelse skal håndhæves; opfordrer indtrængende EU's institutioner til at fastsætte realistiske tidsfrister for håndhævelse; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger, at EU blev oprettet som en union, der bygger på retsstaten og respekt for menneskerettighederne (artikel 2 i EU-traktaten); understreger, at de værdier, som er nedfældet i artikel 2 i TEU er hjørnestenen i EU's fundament, og at medlemsstaternes overholdelse af disse værdier derfor bør være genstand for konstant evaluering; gentager, at en omhyggelig overvågning af medlemsstaternes og EU-institutionernes handlinger og undladelser er af allerstørste betydning, og udtrykker sin bekymring over antallet af andragender til Europa-Parlamentet og klager til Kommissionen; |
| --- | --- |

10.

| 11. | påpeger, at whistleblowere kan give nyttig information til såvel EU-institutionerne som til de nationale institutioner om tilfælde af ukorrekt anvendelse af EU-lovgivningen; gentager, at de bør tilskyndes til at gøre dette snarere end hindres heri; |
| --- | --- |

11.

| 12. | anerkender, at andragender er en vigtig kilde til førstehåndsoplysninger, ikke kun om overtrædelser og mangler i gennemførelsen af EU-retten i medlemsstaterne, men også om mulige smuthuller i EU-lovgivningen og om borgernes forslag til ny lovgivning, der kan vedtages, eller til forbedringer af gældende retsakter; bekræfter, at den effektive behandling af andragender øger og udfordrer Kommissionens og Parlamentets kapacitet til at reagere på og løse problemer vedrørende gennemførelse og anvendelse; noterer sig, at Kommissionen anser gennemførelsen af EU-retten for at være en prioritet, således at borgerne kan drage fordel heraf i deres hverdag; understreger behovet for at sikre, at beslutningsprocesser og administration er gennemsigtige, upartiske og uafhængige; |
| --- | --- |

12.

| 13. | beklager, at der ikke er nogen præcise statistikker om antallet af andragender, der har ført til indledning af en EU-Pilot-procedure eller en overtrædelsesprocedure; opfordrer derfor Kommissionen til at fremsende regelmæssige rapporter om sager vedrørende procedurer og/eller igangværende procedurer for at fremme en struktureret dialog og reducere tidsrammen for bilæggelse af tvister; opfordrer Kommissionen til at drøfte disse rapporter med Udvalget for Andragender og til proaktivt at inddrage den næstformand, der har ansvaret for anvendelse og forenkling af lovgivning; opfordrer Kommissionen til at inddrage andragere i de EU Pilot-procedurer, som er indledt i forbindelse med deres andragender, med henblik på bl.a. at fremme dialogen mellem andragerne og de berørte nationale myndigheder; |
| --- | --- |

13.

| 14. | beklager de stigende forsinkelser i gennemførelsen af EU's strategi for dyrebeskyttelse og dyrevelfærd 2012-2015, som effektivt forhindrer lanceringen af en ny EU-dækkende strategi, der er nødvendig for at sikre fuld og effektiv beskyttelse af dyrevelfærden ved hjælp af en opdateret, omfattende og klar retlig ramme, der er i fuld overensstemmelse med kravene i artikel 13 i TEUF; |
| --- | --- |

14.

| 15. | bemærker, at Udvalget for Andragender har modtaget mange andragender om børns velfærd, og håber, at den aktuelle revision af Bruxelles IIA-forordningen vil bidrage til at fjerne reguleringsmanglerne og tackle manglerne i forbindelse med gennemførelsen; |
| --- | --- |

15.

| 16. | påpeger, at der i de seneste år er påvist mangler i forbindelse med anvendelsen af foranstaltninger til at bekæmpe svig og hvidvaskning af penge; opfordrer Kommissionen til at mangedoble sine bestræbelser på at sikre, at EU-reglerne anvendes konsekvent; |
| --- | --- |

16.

| 17. | noterer sig, at rettidig og korrekt gennemførelse af EU-lovgivning i national lovgivning og en klar national lovgivningsramme med fuld respekt for de grundlæggende værdier, principper og rettigheder, der er nedfældet i traktaterne og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, bør være en prioritet for medlemsstaterne for at mindske overtrædelser af EU-retten og samtidig sikre de tilsigtede fordele, som en effektiv anvendelse af EU-retten giver mulighed for; fremhæver i denne forbindelse, at handlinger eller forsømmelser, der begås af alle EU-institutionerne, er bundet af traktaterne og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (13); |
| --- | --- |

17.

| 18. | opfordrer Kommissionen til at tilskynde medlemsstaterne til at sørge for en nøje håndhævelse af EU's regler om fri bevægelighed for personer, navnlig ved at sikre fuld beskyttelse af de dertil knyttede økonomiske, sociale og kulturelle rettigheder; minder om, at den fri bevægelighed for personer i en kontekst, hvor de grundlæggende rettigheder beskyttes fuldt ud, ud over at udgøre en af de grundlæggende frihedsrettigheder i EU og en integrerende del af EU-borgerskabet også er af stor betydning for EU's borgere og deres familier navnlig med hensyn til adgangen til social sikring samt for deres opfattelse af EU, og bemærker, at den fri bevægelighed synes at være genstand for mange andragender; |
| --- | --- |

18.

| 19. | minder om sin beslutning af 25. oktober 2016 og opfordrer Kommissionen til at følge op på henstillingerne i denne beslutning; |
| --- | --- |

19.

| 20. | bifalder, at Parlamentet også spiller en afgørende rolle ved at føre politisk tilsyn med Kommissionens håndhævelsesforanstaltninger ved at kontrollere årsberetningerne om tilsyn med gennemførelsen af EU-retten og ved at vedtage relevante parlamentsbeslutninger; foreslår, at Parlamentet kunne bidrage yderligere til rettidig og nøje gennemførelse af EU-lovgivningen ved at formidle den ekspertise, det har opnået under den lovgivningsmæssige beslutningsproces, via allerede etablerede forbindelser med nationale parlamenter; |
| --- | --- |

20.

| 21. | fremhæver den vigtige rolle, som arbejdsmarkedets parter, civilsamfundet, Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget og andre aktører spiller i udarbejdelsen af lovgivning og i overvågningen og indberetningen af mangler i gennemførelsen og i anvendelsen af EU-lovgivningen i medlemsstaterne; fremhæver i denne forbindelse princippet om gennemsigtighed som fastsat i EU-traktaterne samt EU-borgernes ret til retfærdighed og god forvaltning som fastsat i artikel 41 og 47 i EU's charter om grundlæggende rettigheder; minder om, at disse rettigheder og principper bl.a. også bør være af største betydning for medlemsstaterne, når der fremsættes forslag til retsakter til gennemførelse af EU-lovgivningen; |
| --- | --- |

21.

| 22. | glæder sig over faldet på omkring 30 % i antallet af nye EU Pilot-sager, der blev indledt i 2015 (881 mod 208 i 2014); bemærker imidlertid, at den gennemsnitlige løsningsrate i 2015 var nøjagtig den samme som i 2014 (75 %); |
| --- | --- |

22.

| 23. | glæder sig over, at antallet af nye klager for første gang siden 2011 er faldet med ca. 9 % i forhold til 2014 med i alt 3 450 nye klager; bemærker imidlertid med stor bekymring, at det største antal klager vedrører området for beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og inklusion; bemærker, at områderne beskæftigelse, sociale anliggender, arbejdsmarkedsforhold og inklusion, det indre marked, erhvervsliv, iværksætteri og SMV'er, retlige anliggender og forbrugere, beskatning og toldunion, og miljøet tilsammen tegner sig for 72 % af alle klager, der er indgivet mod medlemsstaterne i 2015; |
| --- | --- |

23.

| 24. | beklager, at medlemsstaterne i 2015 ikke i alle tilfælde indfriede deres tilsagn om at forelægge forklarende dokumentation sammen med nationale foranstaltninger til gennemførelse af direktiver i deres nationale lovgivning; mener, at Kommissionen bør give medlemsstaterne mere støtte i forbindelse med udarbejdelsen af disse forklarende dokumenter og sammenligningstabeller; opfordrer Kommissionen til at fortsætte med at aflægge beretning til Parlamentet og Rådet om forklarende dokumenter i de årlige rapporter om anvendelsen af EU-lovgivningen; |
| --- | --- |

24.

| 25. | er af den opfattelse, at finansielle sanktioner for manglende overholdelse af EU-retten bør være effektive, stå i et rimeligt forhold til krænkelsen, have afskrækkende virkning og tage hensyn til gentagne tilfælde af manglende overholdelse på samme område, og at medlemsstaternes retlige beføjelser skal respekteres; |
| --- | --- |

25.

| 26. | fremhæver, at EU-institutionerne er bundet af traktaterne og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder (14); |
| --- | --- |

26.

| 27. | gentager, at tildelingen af opgaver til Kommissionen eller andre EU-institutioner ved ESM-traktaten (eller andre relevante traktater) forpligter dem til som omhandlet i artikel 13, stk. 3, og 4, at sikre, at de aftalememoranda, der indgås i henhold til de førnævnte aftaler, er i overensstemmelse med EU-retten; understreger, at som følge heraf bør EU's institutioner afstå fra at undertegne et aftalememorandum, hvis de er i tvivl om dets overensstemmelse med EU-retten (15); |
| --- | --- |

27.

| 28. | understreger betydningen af den indenlandske og praktiske gennemførelse af EU's standarder på asylområdet (f.eks. med hensyn til medlemsstaternes gennemførelse af direktivet om modtagelsesforhold (direktiv 2013/33/EU (16))) (17); beklager den manglende gennemførelse af flytningsordningen, som Kommissionen foreslog for at imødegå flygtningekrisen i medlemsstaterne; opfordrer derfor Kommissionen til at være særlig opmærksom på gennemførelsen af vedtagne foranstaltninger på området asyl og migration med henblik på at sikre, at de overholder de principper, der er nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, og til at indlede de nødvendige overtrædelsesprocedurer, hvor dette er relevant; |
| --- | --- |

28.

| 29. | bemærker med bekymring, at visse medlemsstater ser bort fra deres forpligtelser i forbindelse med asyl og migration; glæder sig over den faste holdning, som Kommissionen har indtaget over for medlemsstaterne vedrørende anvendelse af EU-retten om asyl og migration; minder om, at som følge af migrationsstrømme mod Europa står EU over for hidtil usete juridiske, politiske og humanitære udfordringer; opfordrer medlemsstaterne til også at tage højde for internationale konventioner om menneskerettigheder i forbindelse med modtagelse og fordeling af flygtninge; udtrykker håb om, at Kommissionen systematisk vil overvåge anvendelsen af den europæiske dagsorden for migration i medlemsstaterne; minder om, at en effektiv migrationspolitik er nødt til at være baseret på en balance mellem ansvar og solidaritet mellem medlemsstaterne; |
| --- | --- |

29.

| 30. | beklager, at der fortsat eksisterer store mangler i forbindelse med gennemførelsen og håndhævelsen af EU's miljølovgivning i visse medlemsstater; bemærker, at dette navnlig er tilfældet i affaldshåndtering, infrastruktur til spildevandsbehandling og overholdelse af grænseværdierne for luftkvalitet; mener i denne forbindelse, at Kommissionen bør søge at finde frem til årsagerne til denne situation i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

30.

| 31. | opfordrer EU's institutioner til hele tiden at påtage sig deres pligt til at respektere EU's primære ret, når de udarbejder bestemmelser i den afledte EU-ret, fastlægger politikker eller indgår aftaler eller overenskomster med institutioner uden for EU, og til at påtage sig deres pligt til at bistå medlemsstaterne med alle til rådighed stående midler i disses bestræbelser på at gennemføre EU-lovgivningen og overholde EU's værdier og principper, navnlig på baggrund af den seneste udvikling i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

31.

| 32. | beklager, at det endnu ikke modtager klare og rettidige oplysninger om gennemførelsen af EU-lovgivning; minder om, at Kommissionen i henhold til den ændrede rammeaftale om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen forpligter sig til at stille »oversigter over alle traktatbrudsprocedurer fra tidspunktet for åbningsskrivelsen til rådighed for Parlamentet, herunder — efter anmodning [...] — oplysninger om de spørgsmål, der er omfattet af traktatbrudsproceduren«, og forventer, at denne bestemmelse bliver anvendt loyalt i praksis; |
| --- | --- |

32.

| 33. | opfordrer Kommissionen til at gøre overholdelse af EU-retten til en reel politisk prioritet, der skal forfølges i nært samarbejde med Parlamentet, som har pligt til at holde Kommissionen ansvarlig og som medlovgiver at sikre, at det selv bliver orienteret fuldt ud med henblik på hele tiden at forbedre sit lovgivningsmæssige arbejde; anmoder om, at Kommissionen derfor følger op Europa-Parlamentets beslutning om overvågningen af gennemførelsen af EU-lovgivningen; |
| --- | --- |

33.

| 34. | minder om, at Parlamentet i sine beslutninger af 15. januar 2013 (18) og 9. juni 2016 opfordrede til vedtagelse af en forordning om en åben, effektiv og uafhængig EU-forvaltning på grundlag af artikel 298 TEUF, og opfordrer Kommissionen til yderligere at overveje forslaget til forordning, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

34.

| 35. | understreger, at manglen på et sammenhængende og omfattende sæt kodificerede regler for god forvaltning i hele Unionen gør det vanskeligt for borgerne let og fuldt ud at forstå deres forvaltningsmæssige rettigheder i henhold til EU-retten og ligeledes bidrager til en forværring af deres retlige beskyttelse; understreger derfor, at kodificering af reglerne for god forvaltning i form af en forordning, hvori der fastlægges de forskellige aspekter af forvaltningsproceduren, herunder anmeldelser, bindende tidsfrister, retten til at blive hørt og enhver persons ret til at få adgang til sine sagsakter, styrker borgernes rettigheder og sikrer gennemsigtighed; præciserer, at disse regler vil være et supplement til eksisterende EU-lovgivning, når der opstår juridiske huller eller fortolkningsproblemer, og de vil sikre større tilgængelighed; gentager sin opfordring til Kommissionen om at fremsætte et forslag til omfattende lovgivning om en europæisk forvaltningslov under hensyntagen til alle de skridt, der allerede er taget af Parlamentet på dette område samt den aktuelle udvikling i EU og dets medlemsstater; |
| --- | --- |

35.

| 36. | minder om, at præjudicielle afgørelser bidrager til at afklare, hvordan EU-lovgivningen skal anvendes; mener, at denne procedure giver mulighed for en ensartet fortolkning og gennemførelse af EU-lovgivningen; tilskynder derfor de nationale domstole til at forelægge spørgsmål for Den Europæiske Unions Domstol i tilfælde af tvivl og dermed forhindre traktatbrudssager; |
| --- | --- |

36.

| 37. | mener, at nøglen til at sikre, at EU's politikker gavner både enkeltpersoner og virksomheder, er en korrekt anvendelse af den gældende EU-ret; opfordrer derfor Kommissionen til at styrke håndhævelsen af EU-retten på grundlag af en struktureret og systematisk kontrol med gennemførelsen og den nationale lovgivnings overensstemmelse med EU-traktaterne og Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder; påpeger, at EU's lovgivning er resultatet af en fri og demokratisk proces; glæder sig over, at Kommissionen tager behørigt hensyn til principperne om bedre lovgivning, når den fører tilsyn med anvendelsen af EU-retten i medlemsstaterne; |
| --- | --- |

37.

| 38. | understreger betydningen af gennemsigtighed i EU-institutionernes og medlemsstaternes udarbejdelse og anvendelse af lovgivning; påpeger, at EU-lovgivningen både for at lette medlemsstaternes gennemførelse af EU-retten og for at gøre den tilgængelig for EU-borgerne skal være klar, forståelig, sammenhængende og præcis, samtidig med at der tages hensyn til Den Europæiske Unions Domstols retspraksis, der understreger behovet for forudsigelighed i EU's regler (19); |
| --- | --- |

38.

| 39. | mener, at inddragelse af de nationale parlamenter i en dialog om indholdet af lovgivningsforslag, når det er relevant, vil fremme en effektiv anvendelse af EU-retten; påpeger, at en tættere kontrol fra de nationale parlamenters side med deres respektive regeringer, når disse er involveret i lovgivningsprocessen, vil fremme en mere effektiv anvendelse af EU-retten som foreskrevet i traktaterne; understreger derfor nødvendigheden af, at de nationale parlamenter får indflydelse i de tidlige faser af den europæiske lovgivningsproces, og opfordrer indtrængende EU-institutionerne og medlemsstaterne til at iværksætte en debat om protokol nr. 1 om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union og protokol nr. 2 om subsidiaritet og proportionalitet, eventuelt ved at overveje en revision af det såkaldte system for tidlig varsling og dermed sikre en bedre anvendelse af proceduren med gult kort; |
| --- | --- |

39.

| 40. | tilskynder til et tættere samarbejde og en styrkelse af forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter; minder om de nationale parlamenters kontrolfunktion med hensyn til deres regeringers deltagelse i beslutningsprocessen i Rådet for Den Europæiske Union og understreger nødvendigheden af konsultationer og regelmæssig udveksling af synspunkter mellem Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter, navnlig i de indledende faser af lovgivningsprocessen; |
| --- | --- |

40.

| 41. | minder om, at de nationale parlamenter spiller en afgørende rolle med hensyn til at kontrollere, at EU-retten gennemføres korrekt af medlemsstaterne; opfordrer dem til at varetage denne opgave proaktivt; påpeger de nationale parlamenters rolle med hensyn til at undgå en praksis med overdreven gennemførelse af EU-lovgivning på nationalt plan og derved forhindre overregulering og unødvendige administrative byrder; forventer, at medlemsstaterne klart angiver og dokumenterer nationale forpligtelser, når der tilføjes sådanne til EU-lovgivningen i gennemførelsesprocessen; er bekymret for, at uforholdsmæssige nationale foranstaltninger, der føjes til EU-lovgivningen, unødigt øger skepsissen over for EU; |
| --- | --- |

41.

| 42. | bemærker, at systemet for udveksling af oplysninger og samarbejde mellem udvalg i de nationale parlamenter, der arbejder med EU, kan være med til at tilvejebringe effektiv lovgivning og også bør anvendes til at støtte en mere effektiv anvendelse af EU-retten i medlemsstaterne; ønsker at fremme anvendelsen af IPEX-platformen som et redskab til gensidig udveksling af oplysninger mellem de nationale parlamenter og Europa-Parlamentet; tilskynder de nationale parlamenter til at tage aktiv del i de regelmæssige interparlamentariske udvalgsmøder, der arrangeres af Europa-Parlamentet; |
| --- | --- |

42.

| 43. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

43.

---

(1)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0385.

(2)  EUT C 18 af 19.1.2017, s. 10.

(3)  EUT L 304 af 20.11.2010, s. 47.

(4)  EFT L 174 af 27.6.2001, s. 25.

(5)  EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.

(6)  EUT C 316 af 22.9.2017, s. 246.

(7)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0409.

(8)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0279.

(9)  Sag C-427/07, Kommissionen mod Irland, præmis 107.

(10)  EUT C 369 af 17.12.2011, s. 14.

(11)  EUT C 369 af 17.12.2011, s. 15.

(12)  I henhold til den fælles politiske erklæring af 28. september 2011 fra medlemsstaterne og Kommissionen om forklarende dokumenter har medlemsstaterne forpligtet sig til i tilfælde, hvor det er berettiget, at lade meddelelsen af gennemførelsesforanstaltninger ledsage af et eller flere dokumenter, der forklarer forholdet mellem et direktivs bestanddele og de tilsvarende dele i de nationale gennemførelsesinstrumenter.

(13)  Se bl.a.: Den Europæiske Unions Domstols dom af 20. september 2016 — Ledra Advertising Ltd (sag C-8/15 P), Andreas Eleftheriou (sag C-9/15 P), Eleni Eleftheriou (sag C-9/15 P), Lilia Papachristofi (sag C-9/15 P), Christos Theophilou (sag C-10/15 P), Eleni Theophilou (sag C-10/15 P) mod Europa-Kommissionen, Den Europæiske Centralbank (forenede sager C-8/15 P — C-10/15 P), ECLI:EU:C:2016:701, præmis 67 ff.

(14)  Den Europæiske Unions Domstols dom af 20. september 2016, forenede sager C-8/15 P — C-10/15 P, præmis 67 ff.

(15)  Ibid., præmis 58 ff.; i denne retning dom af 27. november 2012, Pringle, C-370/12, præmis 164.

(16)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2013/33/EU af 26. juni 2013 om fastlæggelse af standarder for modtagelse af ansøgere om international beskyttelse (EUT L 180 af 29.6.2013, s. 96).

(17)  Se bl.a.: S. Carrera, S. Blockmans, D. Gros, E. Guild, 'The EU’s Response to the Refugee Crisis — Taking Stock and Setting Policy Priorities’, Centre for European Policy Studies (CEPS), essay nr. 20 af 16. december 2015 https://www.ceps.eu/system/files/EU%20Response%20to%20the%202015%20Refugee%20Crisis_0.pdf

(18)  Europa-Parlamentets beslutning af 15. januar 2013 med henstillinger til Kommissionen om Den Europæiske Unions forvaltningslov (EUT C 440 af 30.12.2015, s. 17).

(19)  Domstolens dom af 10. september 2009, Plantanol GmbH & Co. KG mod Hauptzollamt Darmstadt, C-201/08, ECLI:EU:C:2009:539, præmis 46.

---

III Forberedende retsakter

EUROPA-PARLAMENTET

Tirsdag den 3. oktober 2017

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/234 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/234

---

P8_TA(2017)0362

Begrænsning af anvendelsen af visse farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2011/65/EU om begrænsning af anvendelsen af visse farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr (COM(2017)0038 — C8-0021/2017 — 2017/0013(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2018/C 346/30)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2017)0038), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2017)0038),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0021/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0021/2017),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 5. juli 2017 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 5. juli 2017 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | efter høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

efter høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 28. juni 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 28. juni 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A8-0205/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A8-0205/2017),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Endnu ikke offentliggjort i EUT.

---

P8_TC1-COD(2017)0013

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 3. oktober 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/... om ændring af direktiv 2011/65/EU om begrænsning af anvendelsen af visse farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv (EU) 2017/2102.)

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/236 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/236

---

P8_TA(2017)0363

Forvaltnings-, bevarelses- og kontrolforanstaltninger, der skal anvendes i konventionsområdet for ICCAT ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 3. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af de forvaltnings-, bevarelses- og kontrolforanstaltninger, der skal anvendes i konventionsområdet for Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT), og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1936/2001, (EF) nr. 1984/2003 og (EF) nr. 520/2007 (COM(2016)0401 — C8-0224/2016 — 2016/0187(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2018/C 346/31)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0401), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0401),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0224/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0224/2016),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 19. oktober 2016 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 19. oktober 2016 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 14. juni 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 14. juni 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A8-0173/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A8-0173/2017),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | godkender dets erklæring, der er vedføjet som bilag til denne beslutning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT C 34 af 2.2.2017, s. 142.

---

P8_TC1-COD(2016)0187

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 3. oktober 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om fastsættelse af de forvaltnings-, bevarelses- og kontrolforanstaltninger, der skal anvendes i konventionsområdet for Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT), og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1936/2001, (EF) nr. 1984/2003 og (EF) nr. 520/2007

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2017/2107.)

---

BILAG TIL DEN LOVGIVNINGSMÆSSIGE BESLUTNING

ERKLÆRING FRA EUROPA-PARLAMENTET

Europa-Parlamentet udtrykker sin dybeste bekymring over det forhold, at Kommissionen foreslår i 2017 at gennemføre ICCAT-henstillinger, der går tilbage til 2008. Dette betyder, at Unionen i næsten 10 år ikke har opfyldt sine internationale forpligtelser.

Bortset fra at det kan anfægtes ved Domstolen og skader Unionens omdømme som førende inden for bæredygtighed i internationale fora, er der et yderligere problem, der fører til juridisk uklarhed for operatører og legitim kritik fra interessenter: det forhold at institutionerne er på vej til at vedtage ICCAT-henstillinger — og særligt den om sværdfisk i Middelhavet, en ikonisk art, for hvilken ICCAT sidste år vedtog en flerårig genopretningsplan — der er forældede.

Dette vil føre til det paradoks, at Unionen ved hjælp af denne forordning vedtager foranstaltninger for sværdfisk, der i mellemtiden er blevet erstattet af en ny genopretningsplan, som allerede finder anvendelse på operatører fra april 2017. Denne situation er lovmæssigt og — vigtigst af alt — politisk uacceptabel.

Situationen er så meget desto mere uacceptabel, som Kommissionen næsten seks måneder efter ICCAT's vedtagelse af henstilling 16-05 om sværdfisk i Middelhavet ikke har vedtaget noget forslag til gennemførelse af nævnte henstilling, selv om det er almindeligt anerkendt, at bestandenes tilstand er kritisk, og at genopretningsplanen under alle omstændigheder allerede gælder for operatører. Det skal bemærkes, at denne gennemførelsesproces ikke er kompliceret, da bestemmelserne allerede er vedtaget, og der kun er foretaget mindre tilpasninger af teksten.

Europa-Parlamentet opfordrer indtrængende Kommissionen til at sende eventuelle fremtidige forslag til gennemførelse af henstillinger fra regionale fiskeriforvaltningsorganisationer inden for en frist på højst seks måneder fra datoen for deres vedtagelse.

Om indholdet af genopretningsplanen:

Europa-Parlamentet glæder sig over ICCAT's henstilling 16-05 om udarbejdelse af en genopretningsplan for sværdfisk i Middelhavet.

Parlamentet anerkender den socioøkonomiske dimension af ikke-industrielt fiskeri i Middelhavet og behovet for en gradvis tilgang og fleksibilitet i forvaltningen af dette fiskeri.

Det understreger, at for at genopretningsplanen skal lykkes, skal der gøres en særlig indsats, også fra tilgrænsende tredjelandes side, for effektivt at forvalte disse arter.

Endelig fremhæver det, at kvoterne skal fordeles retfærdigt mellem operatører under hensyntagen til produktionsværdi og omsætning. Kvoter, der er fisket ulovligt med drivgarn, bør ikke tælle med ved beregningen af historiske fangster og rettigheder.

---

Onsdag den 4. oktober 2017

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/238 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/238

---

P8_TA(2017)0368

Aftale om oprettelse af den internationale EU-LAC-fond ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Den Europæiske Unions vegne af aftalen om oprettelse af den internationale EU-LAC-fond (11342/2016 — C8-0458/2016 — 2016/0217(NLE))

(Godkendelse)

(2018/C 346/32)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (11342/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (11342/2016),

| — | der henviser til udkast til aftale om oprettelse af den internationale EU-LAC-fond (11356/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til aftale om oprettelse af den internationale EU-LAC-fond (11356/2016),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 209, stk. 2, artikel 212, stk. 1, artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), og artikel 218, stk. 8, andet afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) (C8-0458/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 209, stk. 2, artikel 212, stk. 1, artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), og artikel 218, stk. 8, andet afsnit, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) (C8-0458/2016),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og 4, og artikel 108, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og 4, og artikel 108, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Udenrigsudvalget (A8-0279/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udenrigsudvalget (A8-0279/2017),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og til regeringer og parlamenter i landene i Sammenslutningen af Latinamerikanske og Caribiske Stater (CELAC). |
| --- | --- |

2.

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/239 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/239

---

P8_TA(2017)0369

Visse bestemmelser i Schengenreglerne om visuminformationssystemet i Bulgarien og Rumænien *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Rådets afgørelse om anvendelse af visse bestemmelser i Schengenreglerne om visuminformationssystemet i Republikken Bulgarien og Rumænien (10161/2017 — C8-0224/2017 — 2017/0808(CNS))

(Høring)

(2018/C 346/33)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets udkast (10161/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets udkast (10161/2017),

| — | der henviser til akten om Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse, særlig artikel 4, stk. 2, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0224/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til akten om Bulgariens og Rumæniens tiltrædelse, særlig artikel 4, stk. 2, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0224/2017),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 78c, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 78c,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0286/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0286/2017),

| 1. | godkender Rådets udkast; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet har godkendt, i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/240 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/240

---

P8_TA(2017)0370

Den Tjekkiske Republiks elektroniske udveksling af oplysninger fra køretøjsregistre *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Rådets gennemførelsesafgørelse om Den Tjekkiske Republiks elektroniske udveksling af oplysninger fra køretøjsregistre (09893/2017 — C8-0197/2017 — 2017/0806(CNS))

(Høring)

(2018/C 346/34)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets udkast (09893/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets udkast (09893/2017),

| — | der henviser til artikel 39, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union, som ændret ved Amsterdamtraktaten, og artikel 9 i protokol nr. 36 om overgangsbestemmelser, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0197/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 39, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union, som ændret ved Amsterdamtraktaten, og artikel 9 i protokol nr. 36 om overgangsbestemmelser, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0197/2017),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2008/615/RIA af 23. juni 2008 om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet (1), særlig artikel 33, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2008/615/RIA af 23. juni 2008 om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet (1), særlig artikel 33,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 78c, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 78c,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0288/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0288/2017),

| 1. | godkender Rådets udkast; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet har godkendt, i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT L 210 af 6.8.2008, s. 1.

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/241 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/241

---

P8_TA(2017)0371

Portugals elektroniske udveksling af fingeraftryksdata *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Rådets gennemførelsesafgørelse om Portugals elektroniske udveksling af fingeraftryksdata (09898/2017 — C8-0213/2017 — 2017/0807(CNS))

(Høring)

(2018/C 346/35)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets udkast (09898/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets udkast (09898/2017),

| — | der henviser til artikel 39, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union, som ændret ved Amsterdamtraktaten, og artikel 9 i protokol nr. 36 om overgangsbestemmelser, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0213/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 39, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union, som ændret ved Amsterdamtraktaten, og artikel 9 i protokol nr. 36 om overgangsbestemmelser, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0213/2017),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2008/615/RIA af 23. juni 2008 om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet (1), særlig artikel 33, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2008/615/RIA af 23. juni 2008 om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet (1), særlig artikel 33,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 78c, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 78c,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0289/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0289/2017),

| 1. | godkender Rådets udkast; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet har godkendt, i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT L 210 af 6.8.2008, s. 1.

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/242 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/242

---

P8_TA(2017)0372

Grækenlands elektroniske udveksling af fingeraftryksdata *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 4. oktober 2017 om udkast til Rådets gennemførelsesafgørelse om Grækenlands elektroniske udveksling af fingeraftryksdata (10476/2017 — C8-0230/2017 — 2017/0809(CNS))

(Høring)

(2018/C 346/36)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets udkast (10476/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets udkast (10476/2017),

| — | der henviser til artikel 39, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union, som ændret ved Amsterdamtraktaten, og artikel 9 i protokol nr. 36 om overgangsbestemmelser, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0230/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 39, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union, som ændret ved Amsterdamtraktaten, og artikel 9 i protokol nr. 36 om overgangsbestemmelser, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0230/2017),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2008/615/RIA af 23. juni 2008 om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet (1), særlig artikel 33, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2008/615/RIA af 23. juni 2008 om intensivering af det grænseoverskridende samarbejde, navnlig om bekæmpelse af terrorisme og grænseoverskridende kriminalitet (1), særlig artikel 33,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 78c, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 78c,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0287/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0287/2017),

| 1. | godkender Rådets udkast; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet har godkendt, i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT L 210 af 6.8.2008, s. 1.

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/243 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/243

---

P8_TA(2017)0373

Sikkerhedsregler og -standarder for passagerskibe ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 4. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/45/EF om sikkerhedsregler og -standarder for passagerskibe (COM(2016)0369 — C8-0208/2016 — 2016/0170(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2018/C 346/37)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0369), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0369),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 100, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0208/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 100, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0208/2016),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 19. oktober 2016 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 19. oktober 2016 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | efter høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

efter høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 21. juni 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 21. juni 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelse fra Retsudvalget (A8-0167/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelse fra Retsudvalget (A8-0167/2017),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 34 af 2.2.2017, s. 167.

---

P8_TC1-COD(2016)0170

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 4. oktober 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/... om ændring af direktiv 2009/45/EF om sikkerhedsregler og -standarder for passagerskibe

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv (EU) 2017/2108.)

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/244 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/244

---

P8_TA(2017)0374

Registrering af de ombordværende på passagerskibe, som sejler til og fra havne i medlemsstaterne ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 4. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets direktiv 98/41/EF om registrering af de ombordværende på passagerskibe, som sejler til og fra havne i Fællesskabets medlemsstater og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/65/EU om meldeformaliteter for skibe, der ankommer til eller afgår fra havne i medlemsstaterne (COM(2016)0370 — C8-0209/2016 — 2016/0171(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2018/C 346/38)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0370), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0370),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 100, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0209/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 100, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0209/2016),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 19. oktober 2016 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 19. oktober 2016 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | efter høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

efter høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 21. juni 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 21. juni 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelse fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0168/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget og udtalelse fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0168/2017),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 34 af 2.2.2017, s. 172.

---

P8_TC1-COD(2016)0171

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 4. oktober 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/... om ændring af Rådets direktiv 98/41/EF om registrering af de ombordværende på passagerskibe, som sejler til og fra havne i Fællesskabets medlemsstater, og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/65/EU om meldeformaliteter for skibe, der ankommer til eller afgår fra havne i medlemsstaterne

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv (EU) 2017/2109.)

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/245 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/245

---

P8_TA(2017)0375

Inspektionsordning med henblik på sikker drift af ro-ro-færger og højhastighedspassagerfartøjer i fast rutefart ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 4. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om en inspektionsordning med henblik på sikker drift af ro-ro-færger og højhastighedspassagerfartøjer i fast rutefart og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/16/EF om havnestatskontrol og om ophævelse af Rådets direktiv 1999/35/EF (COM(2016)0371 — C8-0210/2016 — 2016/0172(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2018/C 346/39)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0371), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0371),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 100, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0210/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 100, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0210/2016),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 19. oktober 2016 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 19. oktober 2016 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | efter høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

efter høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 21. juni 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 21. juni 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A8-0165/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Transport- og Turismeudvalget (A8-0165/2017),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 34 af 2.2.2017, s. 176.

---

P8_TC1-COD(2016)0172

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 4. oktober 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/... om en inspektionsordning med henblik på sikker drift af ro-ro-passagerskibe og højhastighedspassagerfartøjer i rutefart og om ændring af direktiv 2009/16/EF og om ophævelse af Rådets direktiv 1999/35/EF

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv (EU) 2017/2110.)

---

Torsdag den 5. oktober 2017

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/246 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/246

---

P8_TA(2017)0384

Forstærket samarbejde: en europæisk anklagemyndighed ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 5. oktober 2017 om udkast til Rådets forordning om gennemførelse af et forstærket samarbejde om oprettelse af Den europæiske Anklagemyndighed (»EPPO«) (09941/2017 — C8-0229/2017 — 2013/0255(APP))

(Særlig lovgivningsprocedure — godkendelse)

(2018/C 346/40)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets forordning (09941/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets forordning (09941/2017),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 86 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0229/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 86 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0229/2017),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og 4,

| — | der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0290/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0290/2017),

| 1. | godkender udkastet til Rådets forordning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

2.

---

Tirsdag den 24. oktober 2017

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/247 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/247

---

P8_TA(2017)0386

Euro-Middelhavsaftale mellem EF og Marokko om luftfart ***

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Rådets afgørelse om indgåelse på Unionens vegne af Euro-Middelhavs-aftalen om luftfart mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Kongeriget Marokko på den anden (15653/2016 — C8-0094/2017 — 2006/0048(NLE))

(Godkendelse)

(2018/C 346/41)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til udkast til Rådets afgørelse (15653/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til Rådets afgørelse (15653/2016),

| — | der henviser til Euro-Middelhavs-aftalen om luftfart mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Kongeriget Marokko på den anden (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Euro-Middelhavs-aftalen om luftfart mellem Det Europæiske Fællesskab og dets medlemsstater på den ene side og Kongeriget Marokko på den anden (1),

| — | der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 100, stk. 2, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0094/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til den anmodning om godkendelse, som Rådet har forelagt, jf. artikel 100, stk. 2, og artikel 218, stk. 6, andet afsnit, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (C8-0094/2017),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og 4, og artikel 108, stk. 7, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 99, stk. 1 og 4, og artikel 108, stk. 7,

| — | der henviser til henstilling fra Transport- og Turismeudvalget (A8-0303/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling fra Transport- og Turismeudvalget (A8-0303/2017),

| 1. | godkender indgåelsen af aftalen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til medlemsstaternes regeringer og parlamenter og Kongeriget Marokkos regering og parlament. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 386 af 29.12.2006, s. 57.

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/248 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/248

---

P8_TA(2017)0387

Bemyndigelse af Frankrig til at anvende en reduceret sats for visse indirekte skatter på »traditionel« rom fremstillet i Guadeloupe, Fransk Guyana, Martinique eller Réunion *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. oktober 2017 om forslag til Rådets afgørelse om ændring af Rådets afgørelse nr. 189/2014/EU om bemyndigelse af Frankrig til at anvende en reduceret sats for visse indirekte skatter på »traditionel« rom fremstillet i Guadeloupe, Fransk Guyana, Martinique eller Réunion og om ophævelse af beslutning 2007/659/EF (COM(2017)0297 — C8-0212/2017 — 2017/0127(CNS))

(Særlig lovgivningsprocedure — høring)

(2018/C 346/42)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2017)0297), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2017)0297),

| — | der henviser til artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0212/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0212/2017),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 78c, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 78c,

| — | der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget (A8-0304/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Regionaludviklingsudvalget (A8-0304/2017),

| 1. | godkender Kommissionens forslag; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet har godkendt, i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet, Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

4.

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/249 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/249

---

P8_TA(2017)0388

Oprettelse af fællesforetagendet for biobaserede industrier *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. oktober 2017 om forslag til Rådets forordning om ændring af Rådets forordning (EU) nr. 560/2014 af 6. maj 2014 om oprettelse af fællesforetagendet for biobaserede industrier (COM(2017)0068 — C8-0118/2017 — 2017/0024(NLE))

(Høring)

(2018/C 346/43)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2017)0068), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Rådet (COM(2017)0068),

| — | der henviser til artikel 187 og artikel 188, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0118/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 187 og artikel 188, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0118/2017),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 78c, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 78c,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Budgetudvalget og Regionaludviklingsudvalget (A8-0293/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Industri, Forskning og Energi og udtalelse fra Budgetudvalget og Regionaludviklingsudvalget (A8-0293/2017),

| 1. | godkender Kommissionens forslag som ændret; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Kommissionen til at ændre sit forslag i overensstemmelse hermed, jf. artikel 293, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

2.

| 3. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre Kommissionens forslag i væsentlig grad; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Ændring 1

Forslag til forordning

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1) | Fællesforetagendet for biobaserede industrier (»fællesforetagendet BBI«) blev oprettet ved Rådets forordning (EU) nr. 560/2014 (37). |

Kommissionens forslag

Ændring

(1)

Fællesforetagendet for biobaserede industrier (»fællesforetagendet BBI«) blev oprettet ved Rådets forordning (EU) nr. 560/2014 (37).

| (1) | Fællesforetagendet for biobaserede industrier (»fællesforetagendet BBI«) blev oprettet ved Rådets forordning (EU) nr. 560/2014 (37)

  med det formål at bidrage til gennemførelsen af rammeprogrammet for forskning og innovation (2014-2020) (»Horisont 2020«) gennem øgede investeringer i udviklingen af en bæredygtig biobaseret industrisektor i Unionen
  . |
| --- | --- |

(1)

Fællesforetagendet for biobaserede industrier (»fællesforetagendet BBI«) blev oprettet ved Rådets forordning (EU) nr. 560/2014 (37)

  med det formål at bidrage til gennemførelsen af rammeprogrammet for forskning og innovation (2014-2020) (»Horisont 2020«) gennem øgede investeringer i udviklingen af en bæredygtig biobaseret industrisektor i Unionen
  .

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (2) | Ifølge artikel 12, stk. 4, i fællesforetagendet BBI's vedtægter, der er fastsat i bilaget til forordning (EU) nr. 560/2014 (»vedtægterne«), er det finansielle bidrag til driftsomkostninger fra andre medlemmer af fællesforetagendet BBI end Unionen på mindst 182 500 000 EUR i den i artikel 1 i forordning (EU) nr. 560/2014 anførte
  periode
  , dvs. fra oprettelsen af fællesforetagendet BBI til den 31. december 2024. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2)

Ifølge artikel 12, stk. 4, i fællesforetagendet BBI's vedtægter, der er fastsat i bilaget til forordning (EU) nr. 560/2014 (»vedtægterne«), er det finansielle bidrag til driftsomkostninger fra andre medlemmer af fællesforetagendet BBI end Unionen på mindst 182 500 000 EUR i den i artikel 1 i forordning (EU) nr. 560/2014 anførte
  periode
  , dvs. fra oprettelsen af fællesforetagendet BBI til den 31. december 2024.

| (2) | Ifølge artikel 12, stk. 4, i fællesforetagendet BBI's vedtægter, der er fastsat i bilaget til forordning (EU) nr. 560/2014 (»vedtægterne«), er det finansielle bidrag til driftsomkostninger fra andre medlemmer af fællesforetagendet BBI end Unionen på mindst 182 500 000 EUR i den i artikel 1 i forordning (EU) nr. 560/2014 anførte
  tiårsperiode
  , dvs. fra oprettelsen af fællesforetagendet BBI til den 31. december 2024. |
| --- | --- |

(2)

Ifølge artikel 12, stk. 4, i fællesforetagendet BBI's vedtægter, der er fastsat i bilaget til forordning (EU) nr. 560/2014 (»vedtægterne«), er det finansielle bidrag til driftsomkostninger fra andre medlemmer af fællesforetagendet BBI end Unionen på mindst 182 500 000 EUR i den i artikel 1 i forordning (EU) nr. 560/2014 anførte
  tiårsperiode
  , dvs. fra oprettelsen af fællesforetagendet BBI til den 31. december 2024.

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (2a) | Denne forordning er baseret på et forslag fra Bio-based Industries Consortium Aisbl (BIC) og afspejler bedste praksis i andre fællesforetagender. Der bør fortsat stræbes efter at opnå en effektiv programgennemførelse fra fællesforetagendet BBI's side og en bedre regulering gennem forbedret samarbejde, medvirken og engagement med alle interessenter, navnlig de små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i den biobaserede værdikæde. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2a)

Denne forordning er baseret på et forslag fra Bio-based Industries Consortium Aisbl (BIC) og afspejler bedste praksis i andre fællesforetagender. Der bør fortsat stræbes efter at opnå en effektiv programgennemførelse fra fællesforetagendet BBI's side og en bedre regulering gennem forbedret samarbejde, medvirken og engagement med alle interessenter, navnlig de små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i den biobaserede værdikæde.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (3) | Bio-based Industries Consortium Aisbl (»BIC«) er et andet medlem end Unionen i fællesforetagendet BBI og er fortsat parat til at yde støtte til fællesforetagendet BBI's driftsomkostninger svarende til beløbet i vedtægternes artikel 12, stk. 4. BIC har dog foreslået en alternativ finansieringsmetode via finansielle bidrag ydet af dets konstituerende enheder på niveauet for indirekte aktioner. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3)

Bio-based Industries Consortium Aisbl (»BIC«) er et andet medlem end Unionen i fællesforetagendet BBI og er fortsat parat til at yde støtte til fællesforetagendet BBI's driftsomkostninger svarende til beløbet i vedtægternes artikel 12, stk. 4. BIC har dog foreslået en alternativ finansieringsmetode via finansielle bidrag ydet af dets konstituerende enheder på niveauet for indirekte aktioner.

| (3) | Bio-based Industries Consortium Aisbl (»BIC«) er et andet medlem end Unionen i fællesforetagendet BBI og er fortsat
  forpligtet til og er fortsat
  parat til at yde støtte til fællesforetagendet BBI's driftsomkostninger svarende til beløbet i vedtægternes artikel 12, stk. 4. BIC har dog foreslået en alternativ finansieringsmetode via finansielle bidrag ydet af dets konstituerende enheder på niveauet for indirekte aktioner. |
| --- | --- |

(3)

Bio-based Industries Consortium Aisbl (»BIC«) er et andet medlem end Unionen i fællesforetagendet BBI og er fortsat
  forpligtet til og er fortsat
  parat til at yde støtte til fællesforetagendet BBI's driftsomkostninger svarende til beløbet i vedtægternes artikel 12, stk. 4. BIC har dog foreslået en alternativ finansieringsmetode via finansielle bidrag ydet af dets konstituerende enheder på niveauet for indirekte aktioner.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 3 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (3a) | Den alternative finansieringsmetode, som foreslås af BIC, har givet inspiration til denne forordning, samtidig med at de særlige forhold i fællesforetagendet BBI tages i betragtning. Kommissionen vil undersøge, hvordan denne alternative finansieringsmetode vil kunne anvendes for andre fællesforetagender, og navnlig for fællesforetagendet for initiativet om innovative lægemidler. |

Kommissionens forslag

Ændring

(3a)

Den alternative finansieringsmetode, som foreslås af BIC, har givet inspiration til denne forordning, samtidig med at de særlige forhold i fællesforetagendet BBI tages i betragtning. Kommissionen vil undersøge, hvordan denne alternative finansieringsmetode vil kunne anvendes for andre fællesforetagender, og navnlig for fællesforetagendet for initiativet om innovative lægemidler.

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (4) | BBI-initiativets formål er at udføre aktiviteter gennem samarbejde mellem interessenter hele vejen langs de biobaserede værdikæder, herunder SMV'er, forsknings- og teknologicentre samt universiteter, hvilket kun kan opfyldes ved at give BIC og dets konstituerende enheder mulighed for ikke kun at yde finansielle bidrag i form af betalinger til fællesforetagendet BBI, men også i form af finansielle bidrag til indirekte aktioner, der finansieres af fællesforetagendet BBI. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4)

BBI-initiativets formål er at udføre aktiviteter gennem samarbejde mellem interessenter hele vejen langs de biobaserede værdikæder, herunder SMV'er, forsknings- og teknologicentre samt universiteter, hvilket kun kan opfyldes ved at give BIC og dets konstituerende enheder mulighed for ikke kun at yde finansielle bidrag i form af betalinger til fællesforetagendet BBI, men også i form af finansielle bidrag til indirekte aktioner, der finansieres af fællesforetagendet BBI.

| (4) | BBI-initiativets formål er at udføre aktiviteter
  i overensstemmelse med prioriteterne for Horisont 2020
  gennem samarbejde mellem interessenter hele vejen langs de biobaserede værdikæder, herunder SMV'er, forsknings- og teknologicentre samt universiteter,
  og at gøre Unionen førende inden for forskning, demonstration og anvendelse på markedet for biobaserede produkter og biobrændstoffer,
  hvilket kun kan opfyldes ved at give BIC og dets konstituerende enheder mulighed for ikke kun at yde finansielle bidrag i form af betalinger til fællesforetagendet BBI, men også i form af finansielle bidrag til indirekte aktioner, der finansieres af fællesforetagendet BBI.
  Denne nye finansieringsmåde skal sikre, at de finansielle bidrag bliver mere kommercielt levedygtige for BIC og dets konstituerende enheder, hvilket igen bør lette opfyldelsen af deres finansielle forpligtelser inden for den fastsatte tidsfrist. |
| --- | --- |

(4)

BBI-initiativets formål er at udføre aktiviteter
  i overensstemmelse med prioriteterne for Horisont 2020
  gennem samarbejde mellem interessenter hele vejen langs de biobaserede værdikæder, herunder SMV'er, forsknings- og teknologicentre samt universiteter,
  og at gøre Unionen førende inden for forskning, demonstration og anvendelse på markedet for biobaserede produkter og biobrændstoffer,
  hvilket kun kan opfyldes ved at give BIC og dets konstituerende enheder mulighed for ikke kun at yde finansielle bidrag i form af betalinger til fællesforetagendet BBI, men også i form af finansielle bidrag til indirekte aktioner, der finansieres af fællesforetagendet BBI.
  Denne nye finansieringsmåde skal sikre, at de finansielle bidrag bliver mere kommercielt levedygtige for BIC og dets konstituerende enheder, hvilket igen bør lette opfyldelsen af deres finansielle forpligtelser inden for den fastsatte tidsfrist.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 4 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (4a) | I sin procedure for oprettelse af fællesforetagender har Kommissionen anført virkningerne og effektiviteten af samt erfaringerne med de foreslåede ændringer. Kommissionen bør forelægge en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om effektiviteten af denne forordning i lyset af BIC's forpligtelse til at yde sit finansielle bidrag senest den 31. december 2024. |

Kommissionens forslag

Ændring

(4a)

I sin procedure for oprettelse af fællesforetagender har Kommissionen anført virkningerne og effektiviteten af samt erfaringerne med de foreslåede ændringer. Kommissionen bør forelægge en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet om effektiviteten af denne forordning i lyset af BIC's forpligtelse til at yde sit finansielle bidrag senest den 31. december 2024.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 5 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (5a) | Kommissionen bør i fremtidige tilfælde altid gennemføre en offentlig høring med henblik på at sikre, at ændringer, der foreslås, accepteres af alle berørte parter, og at de udarbejdes på en så gennemsigtig og åben måde som muligt. Ligeledes bør Kommissionen foretage konsekvensanalyser af de foreslåede foranstaltninger, medmindre retningslinjerne for bedre regulering tydeligt foreskriver andet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5a)

Kommissionen bør i fremtidige tilfælde altid gennemføre en offentlig høring med henblik på at sikre, at ændringer, der foreslås, accepteres af alle berørte parter, og at de udarbejdes på en så gennemsigtig og åben måde som muligt. Ligeledes bør Kommissionen foretage konsekvensanalyser af de foreslåede foranstaltninger, medmindre retningslinjerne for bedre regulering tydeligt foreskriver andet.

---

(37)  Rådets forordning (EU) nr. 560/2014 af 6. maj 2014 om oprettelse af fællesforetagendet for biobaserede industrier (EUT L 169 af 7.6.2014, s. 130).

(37)  Rådets forordning (EU) nr. 560/2014 af 6. maj 2014 om oprettelse af fællesforetagendet for biobaserede industrier (EUT L 169 af 7.6.2014, s. 130).

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/253 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/253

---

P8_TA(2017)0389

Gennemførelse af kontrolforanstaltninger for furanylfentanyl *

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. oktober 2017 om udkast til Rådets gennemførelsesafgørelse om at underkaste N-phenyl-N-[1-(2-phenylethyl)piperidin-4-yl]furan-2-carboxamid (furanylfentanyl) kontrolforanstaltninger (11212/2017 — C8-0242/2017 — 2017/0152(NLE))

(Høring)

(2018/C 346/44)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets udkast (11212/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets udkast (11212/2017),

| — | der henviser til artikel 39, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union, som ændret ved Amsterdamtraktaten, og artikel 9 i protokol nr. 36 om overgangsbestemmelser, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0242/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 39, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Union, som ændret ved Amsterdamtraktaten, og artikel 9 i protokol nr. 36 om overgangsbestemmelser, der danner grundlag for Rådets høring af Parlamentet (C8-0242/2017),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2005/387/RIA af 10. maj 2005 om udveksling af oplysninger om, risikovurdering af og kontrol med nye psykoaktive stoffer (1), særlig artikel 8, stk. 3, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2005/387/RIA af 10. maj 2005 om udveksling af oplysninger om, risikovurdering af og kontrol med nye psykoaktive stoffer (1), særlig artikel 8, stk. 3,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 78c, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 78c,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0309/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0309/2017),

| 1. | godkender Rådets udkast; |
| --- | --- |

1.

| 2. | opfordrer Rådet til at underrette Parlamentet, hvis det ikke agter at følge den tekst, Parlamentet har godkendt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | anmoder Rådet om fornyet høring, hvis det agter at ændre den tekst, Parlamentet har godkendt, i væsentlig grad; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT L 127 af 20.5.2005, s. 32.

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/254 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/254

---

P8_TA(2017)0391

Strafbare handlinger i forbindelse med ulovlig narkotikahandel og straffene herfor ***II

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. oktober 2017 om Rådets førstebehandlingsholdning med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af Rådets rammeafgørelse 2004/757/RIA med henblik på at inkludere nye psykoaktive stoffer i definitionen af »narkotika« og om ophævelse af Rådets afgørelse 2005/387/RIA (10537/1/2017 — C8-0325/2017 — 2013/0304(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: andenbehandling)

(2018/C 346/45)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (10537/1/2017 — C8-0325/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets førstebehandlingsholdning (10537/1/2017 — C8-0325/2017),

| — | der henviser til de begrundede udtalelser, som inden for rammerne af protokol (nr. 2) om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af Det Forenede Kongeriges Underhus og Det Forenede Kongeriges Overhus, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet, |
| --- | --- |

—

der henviser til de begrundede udtalelser, som inden for rammerne af protokol (nr. 2) om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet er blevet forelagt af Det Forenede Kongeriges Underhus og Det Forenede Kongeriges Overhus, om at udkastet til lovgivningsmæssig retsakt ikke overholder nærhedsprincippet,

| — | der henviser til udtalelse af 21. januar 2014 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 21. januar 2014 (1) fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0618), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin holdning ved førstebehandling (2) til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2013)0618),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 7, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 67a, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 67a,

| — | der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0317/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til indstilling ved andenbehandling fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0317/2017),

| 1. | godkender Rådets førstebehandlingsholdning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | konstaterer, at retsakten er vedtaget i overensstemmelse med Rådets holdning; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand sammen med Rådets formand at undertegne retsakten, jf. artikel 297, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pålægger sin generalsekretær at undertegne retsakten, efter at det er kontrolleret, at alle procedurer er behørigt overholdt, og efter aftale med Rådets generalsekretær at foranledige, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 177 af 11.6.2014, s. 52.

(2)  Vedtagne tekster af 17.4.2014, P7_TA(2014)0454.

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/255 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/255

---

P8_TA(2017)0392

CE-mærkede gødningsprodukter ***I

Europa-Parlamentets ændringer af 24. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fastsættelse af regler om tilgængeliggørelse på markedet af CE-mærkede gødningsprodukter og om ændring af forordning (EF) nr. 1069/2009 og (EF) nr. 1107/2009 (COM(2016)0157 — C8-0123/2016 — 2016/0084(COD)) (1)

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2018/C 346/46)

Ændring 1

Forslag til forordning

Titel

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om fastsættelse af regler om tilgængeliggørelse på markedet af CE-mærkede
  gødningsprodukter
  og om ændring af forordning (EF) nr. 1069/2009 og (EF) nr. 1107/2009 | Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om fastsættelse af regler om tilgængeliggørelse på markedet af CE-mærkede
  plantenæringsprodukter
  og om ændring af forordning (EF) nr. 1069/2009 og (EF) nr. 1107/2009

  (Ændringen af »gødningsprodukter« til »plantenæringsprodukter« finder anvendelse i hele teksten. Hvis medlovgiverne er enige, finder tilsvarende ændringer anvendelse i hele teksten, herunder de dele, der er afspejlet i ændringerne nedenfor.) |

Kommissionens forslag

Ændring

Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om fastsættelse af regler om tilgængeliggørelse på markedet af CE-mærkede
  gødningsprodukter
  og om ændring af forordning (EF) nr. 1069/2009 og (EF) nr. 1107/2009

Forslag til EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING om fastsættelse af regler om tilgængeliggørelse på markedet af CE-mærkede
  plantenæringsprodukter
  og om ændring af forordning (EF) nr. 1069/2009 og (EF) nr. 1107/2009

(Ændringen af »gødningsprodukter« til »plantenæringsprodukter« finder anvendelse i hele teksten. Hvis medlovgiverne er enige, finder tilsvarende ændringer anvendelse i hele teksten, herunder de dele, der er afspejlet i ændringerne nedenfor.)

Ændring 2

Forslag til forordning

Betragtning 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (1) | Betingelserne for tilgængeliggørelse af gødninger på det indre marked er delvist blevet harmoniseret med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2003/2003 (15), som næsten udelukkende omfatter gødninger af
  uorganiske
  materialer, der udvindes eller fremstilles kemisk. Der er også et behov for at anvende genanvendte eller organiske materialer til gødningsformål. Der bør fastsættes harmoniserede betingelser for tilgængeliggørelse af gødninger, der er fremstillet af sådanne genanvendte eller organiske materialer, på hele det indre marked for at give et vigtigt incitament til yderligere anvendelse heraf. Harmoniseringens anvendelsesområde bør derfor udvides, således at genanvendte og organiske materialer også er omfattet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(1)

Betingelserne for tilgængeliggørelse af gødninger på det indre marked er delvist blevet harmoniseret med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2003/2003 (15), som næsten udelukkende omfatter gødninger af
  uorganiske
  materialer, der udvindes eller fremstilles kemisk. Der er også et behov for at anvende genanvendte eller organiske materialer til gødningsformål. Der bør fastsættes harmoniserede betingelser for tilgængeliggørelse af gødninger, der er fremstillet af sådanne genanvendte eller organiske materialer, på hele det indre marked for at give et vigtigt incitament til yderligere anvendelse heraf. Harmoniseringens anvendelsesområde bør derfor udvides, således at genanvendte og organiske materialer også er omfattet.

| (1) | Betingelserne for tilgængeliggørelse af gødninger på det indre marked er delvist blevet harmoniseret med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2003/2003 (15), som næsten udelukkende omfatter gødninger af
  mineralske
  materialer, der udvindes eller fremstilles kemisk. Der er også et behov for at anvende genanvendte eller organiske materialer til gødningsformål. Der bør fastsættes harmoniserede betingelser for tilgængeliggørelse af gødninger, der er fremstillet af sådanne genanvendte eller organiske materialer, på hele det indre marked for at give et vigtigt incitament til yderligere anvendelse heraf
  . Fremme af brugen af genanvendte næringsstoffer vil bidrage yderligere til at udvikle den cirkulære økonomi og gøre en mere ressourceeffektiv generel brug af næringsstoffer mulig, samtidig med at Unionens afhængighed af næringsstoffer fra tredjelande mindskes
  . Harmoniseringens anvendelsesområde bør derfor udvides, således at genanvendte og organiske materialer også er omfattet. |
| --- | --- |

(1)

Betingelserne for tilgængeliggørelse af gødninger på det indre marked er delvist blevet harmoniseret med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2003/2003 (15), som næsten udelukkende omfatter gødninger af
  mineralske
  materialer, der udvindes eller fremstilles kemisk. Der er også et behov for at anvende genanvendte eller organiske materialer til gødningsformål. Der bør fastsættes harmoniserede betingelser for tilgængeliggørelse af gødninger, der er fremstillet af sådanne genanvendte eller organiske materialer, på hele det indre marked for at give et vigtigt incitament til yderligere anvendelse heraf
  . Fremme af brugen af genanvendte næringsstoffer vil bidrage yderligere til at udvikle den cirkulære økonomi og gøre en mere ressourceeffektiv generel brug af næringsstoffer mulig, samtidig med at Unionens afhængighed af næringsstoffer fra tredjelande mindskes
  . Harmoniseringens anvendelsesområde bør derfor udvides, således at genanvendte og organiske materialer også er omfattet.

(Dette ændringsforslag dækker også et horisontalt ændringsforslag vedrørende termen »uorganisk«, som ændres til »mineralsk«. Hvis medlovgiverne er enige, finder tilsvarende ændringer anvendelse i hele teksten, herunder de dele, der er afspejlet i ændringerne nedenfor).

Ændring 3

Forslag til forordning

Betragtning 2 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (2a) | Næringsstoffer i fødevarer stammer fra jorden. En sund og nærende jordbund giver sunde og nærende afgrøder og fødevarer. Landbrugerne har behov for, at en lang række gødningsstoffer, det være sig organiske og syntetiske, er tilgængelige for at forbedre deres jord. Hvis der mangler næringsstoffer i jorden, eller hvis jorden er udpint, vil planterne blive fattige på næringsstoffer og enten holde op med at vokse eller ikke have nogen næringsmæssig værdi med hensyn til anvendelse i levnedsmidler. |

Kommissionens forslag

Ændring

(2a)

Næringsstoffer i fødevarer stammer fra jorden. En sund og nærende jordbund giver sunde og nærende afgrøder og fødevarer. Landbrugerne har behov for, at en lang række gødningsstoffer, det være sig organiske og syntetiske, er tilgængelige for at forbedre deres jord. Hvis der mangler næringsstoffer i jorden, eller hvis jorden er udpint, vil planterne blive fattige på næringsstoffer og enten holde op med at vokse eller ikke have nogen næringsmæssig værdi med hensyn til anvendelse i levnedsmidler.

Ændring 4

Forslag til forordning

Betragtning 5 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (5a) | For at sikre effektiv anvendelse af husdyrgødning og kompost, som stammer fra landbrugsbedrifter, bør landbrugere anvende de produkter, som følger ånden i princippet om »et ansvarligt landbrug«, hvor lokale distributionskanaler begunstiges, og hvor den agronomiske og miljømæssige praksis er god, og i overensstemmelse med Unionens miljølovgivning, såsom nitratdirektivet eller vandrammedirektivet. Der bør tilskyndes til fortrinsvis anvendelse af gødning, der produceres på stedet og på de omkringliggende landbrugsbedrifter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(5a)

For at sikre effektiv anvendelse af husdyrgødning og kompost, som stammer fra landbrugsbedrifter, bør landbrugere anvende de produkter, som følger ånden i princippet om »et ansvarligt landbrug«, hvor lokale distributionskanaler begunstiges, og hvor den agronomiske og miljømæssige praksis er god, og i overensstemmelse med Unionens miljølovgivning, såsom nitratdirektivet eller vandrammedirektivet. Der bør tilskyndes til fortrinsvis anvendelse af gødning, der produceres på stedet og på de omkringliggende landbrugsbedrifter.

Ændring 5

Forslag til forordning

Betragtning 6 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6a) | Et CE-mærket gødningsprodukt kan have mere end én af de funktioner, der er beskrevet i denne forordnings produktfunktionskategorier. Hvis kun én af disse funktioner påberåbes, bør det være tilstrækkeligt, at produktet opfylder kravene for den produktfunktionskategori, der beskriver den påberåbte funktion. Hvis mere end én af disse funktioner påberåbes, bør det CE-mærkede gødningsprodukt derimod betragtes som en kombination af to eller flere gødningsproduktkomponenter, og det bør kræves, at hver gødningsproduktkomponent opfylder kravene med hensyn til sin funktion. Der bør derfor være en særlig produktfunktionskategori, der omfatter sådanne kombinationer. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6a)

Et CE-mærket gødningsprodukt kan have mere end én af de funktioner, der er beskrevet i denne forordnings produktfunktionskategorier. Hvis kun én af disse funktioner påberåbes, bør det være tilstrækkeligt, at produktet opfylder kravene for den produktfunktionskategori, der beskriver den påberåbte funktion. Hvis mere end én af disse funktioner påberåbes, bør det CE-mærkede gødningsprodukt derimod betragtes som en kombination af to eller flere gødningsproduktkomponenter, og det bør kræves, at hver gødningsproduktkomponent opfylder kravene med hensyn til sin funktion. Der bør derfor være en særlig produktfunktionskategori, der omfatter sådanne kombinationer.

Ændring 6

Forslag til forordning

Betragtning 6 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (6b) | En fabrikant, der anvender et eller flere CE-mærkede gødningsprodukter, som allerede har været genstand for en overensstemmelsesvurdering foretaget af den pågældende fabrikant eller en anden fabrikant, kan ønske at påberåbe sig denne overensstemmelsesvurdering. For at reducere den administrative byrde til et minimum bør det opnåede CE-mærkede gødningsprodukt også betragtes som en kombination af to eller flere gødningsproduktkomponenter, og de yderligere overensstemmelseskrav til kombinationen bør begrænses til de aspekter, som blandingen tilsiger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(6b)

En fabrikant, der anvender et eller flere CE-mærkede gødningsprodukter, som allerede har været genstand for en overensstemmelsesvurdering foretaget af den pågældende fabrikant eller en anden fabrikant, kan ønske at påberåbe sig denne overensstemmelsesvurdering. For at reducere den administrative byrde til et minimum bør det opnåede CE-mærkede gødningsprodukt også betragtes som en kombination af to eller flere gødningsproduktkomponenter, og de yderligere overensstemmelseskrav til kombinationen bør begrænses til de aspekter, som blandingen tilsiger.

Ændring 7

Forslag til forordning

Betragtning 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (8) | Forurenende stoffer i CE-mærkede gødningsprodukter, f.eks. cadmium, kan potentielt udgøre en risiko for menneskers og dyrs sundhed og miljøet, da de ophobes i miljøet og kan komme ind i fødekæden. Indholdet af dem i sådanne produkter bør derfor begrænses. Endvidere bør urenheder i CE-mærkede gødningsprodukter afledt af bioaffald, navnlig polymerer, men også metal og glas, enten forhindres eller begrænses i det omfang, det er teknisk muligt, ved at påvise sådanne urenheder i separat indsamlet bioaffald inden behandling. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8)

Forurenende stoffer i CE-mærkede gødningsprodukter, f.eks. cadmium, kan potentielt udgøre en risiko for menneskers og dyrs sundhed og miljøet, da de ophobes i miljøet og kan komme ind i fødekæden. Indholdet af dem i sådanne produkter bør derfor begrænses. Endvidere bør urenheder i CE-mærkede gødningsprodukter afledt af bioaffald, navnlig polymerer, men også metal og glas, enten forhindres eller begrænses i det omfang, det er teknisk muligt, ved at påvise sådanne urenheder i separat indsamlet bioaffald inden behandling.

| (8) | Forurenende stoffer i CE-mærkede gødningsprodukter, f.eks. cadmium, kan
  – hvis sidstnævnte ikke anvendes korrekt –
  potentielt udgøre en risiko for menneskers og dyrs sundhed og miljøet, da de ophobes i miljøet og kan komme ind i fødekæden. Indholdet af dem i sådanne produkter bør derfor begrænses. Endvidere bør urenheder i CE-mærkede gødningsprodukter afledt af bioaffald, navnlig polymerer, men også metal og glas, enten forhindres eller begrænses i det omfang, det er teknisk muligt, ved at påvise sådanne urenheder i separat indsamlet bioaffald inden behandling. |
| --- | --- |

(8)

Forurenende stoffer i CE-mærkede gødningsprodukter, f.eks. cadmium, kan
  – hvis sidstnævnte ikke anvendes korrekt –
  potentielt udgøre en risiko for menneskers og dyrs sundhed og miljøet, da de ophobes i miljøet og kan komme ind i fødekæden. Indholdet af dem i sådanne produkter bør derfor begrænses. Endvidere bør urenheder i CE-mærkede gødningsprodukter afledt af bioaffald, navnlig polymerer, men også metal og glas, enten forhindres eller begrænses i det omfang, det er teknisk muligt, ved at påvise sådanne urenheder i separat indsamlet bioaffald inden behandling.

Ændring 8

Forslag til forordning

Betragtning 8 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (8a) | Medlemsstater, der allerede har strengere nationale grænseværdier for cadmium i gødninger, bør kunne fastholde disse grænseværdier, indtil resten af Unionen når op på et tilsvarende ambitionsniveau. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8a)

Medlemsstater, der allerede har strengere nationale grænseværdier for cadmium i gødninger, bør kunne fastholde disse grænseværdier, indtil resten af Unionen når op på et tilsvarende ambitionsniveau.

Ændring 9

Forslag til forordning

Betragtning 8 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (8b) | For at lette phosphatgødningsprodukters overensstemmelse med kravene i denne forordning og fremme innovation er det nødvendigt at give tilstrækkelige incitamenter til udviklingen af de relevante teknologier, herunder navnlig teknologier til fjernelse af cadmium og til forvaltning af cadmiumrigt farligt affald, ved hjælp af de disponible finansielle midler under Horisont 2020, LIFE-programmerne, finansieringsplatformen for den cirkulære økonomi, Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og andre finansielle instrumenter, hvor det er relevant. Kommissionen bør aflægge årlig rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om initiativerne og om den finansiering, som Unionen yder til fjernelse af cadmium. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8b)

For at lette phosphatgødningsprodukters overensstemmelse med kravene i denne forordning og fremme innovation er det nødvendigt at give tilstrækkelige incitamenter til udviklingen af de relevante teknologier, herunder navnlig teknologier til fjernelse af cadmium og til forvaltning af cadmiumrigt farligt affald, ved hjælp af de disponible finansielle midler under Horisont 2020, LIFE-programmerne, finansieringsplatformen for den cirkulære økonomi, Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og andre finansielle instrumenter, hvor det er relevant. Kommissionen bør aflægge årlig rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om initiativerne og om den finansiering, som Unionen yder til fjernelse af cadmium.

Ændring 395

Forslag til forordning

Betragtning 8 c (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (8c) | Fra den [datoen for denne forordnings anvendelse] opretter Kommissionen en mekanisme, der yderligere bør fremme adgangen til finansiering af forskning og innovation inden for teknologier til fjernelse af cadmium i phosphorholdige gødningsstoffer samt indførelsen heraf i Unionens produktionsprocesser for alle phosphorholdige gødningsstoffer og inden for potentielle løsninger til fjernelse af cadmium, som er økonomisk rentable i industriel målestok, men som også rummer mulighed for behandling af det affald, der fremkommer herved. |

Kommissionens forslag

Ændring

(8c)

Fra den [datoen for denne forordnings anvendelse] opretter Kommissionen en mekanisme, der yderligere bør fremme adgangen til finansiering af forskning og innovation inden for teknologier til fjernelse af cadmium i phosphorholdige gødningsstoffer samt indførelsen heraf i Unionens produktionsprocesser for alle phosphorholdige gødningsstoffer og inden for potentielle løsninger til fjernelse af cadmium, som er økonomisk rentable i industriel målestok, men som også rummer mulighed for behandling af det affald, der fremkommer herved.

Ændring 10

Forslag til forordning

Betragtning 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (9) | Produkter
  , der opfylder alle kravene i denne forordning, bør kunne cirkulere frit på det indre marked. Hvis en eller flere komponentmaterialer
  i
  et
  CE-mærket gødningsprodukt falder ind
  under anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 (18), men
  når
  et punkt i fremstillingskæden, hvorefter det ikke længere udgør
  nogen
  folke- eller dyresundhedsrisiko
  af betydning
  (»slutpunktet i fremstillingskæden«), ville det være en unødvendig administrativ byrde fortsat at underlægge produktet bestemmelserne i nævnte forordning. Sådanne gødningsprodukter bør derfor undtages fra kravene i nævnte forordning. Forordning (EF) nr. 1069/2009 bør derfor ændres. |

Kommissionens forslag

Ændring

(9)

Produkter
  , der opfylder alle kravene i denne forordning, bør kunne cirkulere frit på det indre marked. Hvis en eller flere komponentmaterialer
  i
  et
  CE-mærket gødningsprodukt falder ind
  under anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 (18), men
  når
  et punkt i fremstillingskæden, hvorefter det ikke længere udgør
  nogen
  folke- eller dyresundhedsrisiko
  af betydning
  (»slutpunktet i fremstillingskæden«), ville det være en unødvendig administrativ byrde fortsat at underlægge produktet bestemmelserne i nævnte forordning. Sådanne gødningsprodukter bør derfor undtages fra kravene i nævnte forordning. Forordning (EF) nr. 1069/2009 bør derfor ændres.

| (9) | CE-mærkede gødningsprodukter
  , der opfylder alle kravene i denne forordning, bør kunne cirkulere frit på det indre marked. Hvis en eller flere komponentmaterialer
  er
  et
  afledt produkt
  under anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 (18), men
  har nået
  et punkt i fremstillingskæden, hvorefter det ikke længere udgør
  en
  folke- eller dyresundhedsrisiko (»slutpunktet i fremstillingskæden«), ville det være en unødvendig administrativ byrde fortsat at underlægge produktet bestemmelserne i nævnte forordning. Sådanne gødningsprodukter bør derfor undtages fra kravene i nævnte forordning. Forordning (EF) nr. 1069/2009 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(9)

CE-mærkede gødningsprodukter
  , der opfylder alle kravene i denne forordning, bør kunne cirkulere frit på det indre marked. Hvis en eller flere komponentmaterialer
  er
  et
  afledt produkt
  under anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 (18), men
  har nået
  et punkt i fremstillingskæden, hvorefter det ikke længere udgør
  en
  folke- eller dyresundhedsrisiko (»slutpunktet i fremstillingskæden«), ville det være en unødvendig administrativ byrde fortsat at underlægge produktet bestemmelserne i nævnte forordning. Sådanne gødningsprodukter bør derfor undtages fra kravene i nævnte forordning. Forordning (EF) nr. 1069/2009 bør derfor ændres.

Ændring 11

Forslag til forordning

Betragtning 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (10) | Slutpunktet
  i 
  fremstillingskæden
  bør fastlægges for hvert relevant komponentmateriale, der indeholder animalske biprodukter, i overensstemmelse med procedurerne i forordning
  (EF) nr
  .
  1069/2009
  . Hvis
  en
  fremstillingsproces, der er reguleret i henhold til
  nærværende
  forordning,
  allerede begynder, inden dette slutpunkt
  er
  nået
  , bør proceskravene både i forordning (EF) nr. 1069/2009 og i nærværende forordning finde anvendelse kumulativt for CE-mærkede gødningsprodukter, hvilket betyder, at det strengeste krav anvendes, hvis begge forordninger regulerer det samme parameter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10)

Slutpunktet
  i 
  fremstillingskæden
  bør fastlægges for hvert relevant komponentmateriale, der indeholder animalske biprodukter, i overensstemmelse med procedurerne i forordning
  (EF) nr
  .
  1069/2009
  . Hvis
  en
  fremstillingsproces, der er reguleret i henhold til
  nærværende
  forordning,
  allerede begynder, inden dette slutpunkt
  er
  nået
  , bør proceskravene både i forordning (EF) nr. 1069/2009 og i nærværende forordning finde anvendelse kumulativt for CE-mærkede gødningsprodukter, hvilket betyder, at det strengeste krav anvendes, hvis begge forordninger regulerer det samme parameter.

| (10) | For hver komponentmaterialekategori, der omfatter afledte produkter
  i 
  henhold til forordning (EF) nr. 1069/2009,
  bør
  slutpunktet i fremstillingskæden
  fastlægges for hvert relevant komponentmateriale, der indeholder animalske biprodukter, i overensstemmelse med procedurerne i 
  den pågældende
  forordning
  . Med henblik på at drage fordel af den tekniske udvikling, skabe flere muligheder for producenter og virksomheder og frigøre det potentiale, som ligger i at udnytte næringsstoffer i animalske biprodukter, såsom husdyrgødning, bør fastlæggelsen af forarbejdningsmetoder og regler for nyttiggørelse af animalske biprodukter, for hvilke der er blevet fastsat et slutpunkt i fremstillingskæden, påbegyndes umiddelbart efter denne forordnings ikrafttræden. Hvad angår gødningsprodukter, der indeholder eller består af forarbejdet husdyrgødning, bør der fastlægges kriterier for færdigforarbejdet husdyrgødning. Kommissionen bør tillægges beføjelse til at vedtage retsakter i henhold til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde til at udvide eller tilføje komponentmaterialekategorier med henblik på at inkludere flere animalske biprodukter.
  Hvis
  et sådant slutpunkt er nået, inden det CE-mærkede gødningsprodukt bringes i omsætning, men efter at den
  fremstillingsproces, der er reguleret i henhold til
  denne
  forordning, er
  påbegyndt
  , bør proceskravene både i forordning (EF) nr. 1069/2009 og i nærværende forordning finde anvendelse kumulativt for CE-mærkede gødningsprodukter, hvilket betyder, at det strengeste krav anvendes, hvis begge forordninger regulerer det samme parameter. |
| --- | --- |

(10)

For hver komponentmaterialekategori, der omfatter afledte produkter
  i 
  henhold til forordning (EF) nr. 1069/2009,
  bør
  slutpunktet i fremstillingskæden
  fastlægges for hvert relevant komponentmateriale, der indeholder animalske biprodukter, i overensstemmelse med procedurerne i 
  den pågældende
  forordning
  . Med henblik på at drage fordel af den tekniske udvikling, skabe flere muligheder for producenter og virksomheder og frigøre det potentiale, som ligger i at udnytte næringsstoffer i animalske biprodukter, såsom husdyrgødning, bør fastlæggelsen af forarbejdningsmetoder og regler for nyttiggørelse af animalske biprodukter, for hvilke der er blevet fastsat et slutpunkt i fremstillingskæden, påbegyndes umiddelbart efter denne forordnings ikrafttræden. Hvad angår gødningsprodukter, der indeholder eller består af forarbejdet husdyrgødning, bør der fastlægges kriterier for færdigforarbejdet husdyrgødning. Kommissionen bør tillægges beføjelse til at vedtage retsakter i henhold til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde til at udvide eller tilføje komponentmaterialekategorier med henblik på at inkludere flere animalske biprodukter.
  Hvis
  et sådant slutpunkt er nået, inden det CE-mærkede gødningsprodukt bringes i omsætning, men efter at den
  fremstillingsproces, der er reguleret i henhold til
  denne
  forordning, er
  påbegyndt
  , bør proceskravene både i forordning (EF) nr. 1069/2009 og i nærværende forordning finde anvendelse kumulativt for CE-mærkede gødningsprodukter, hvilket betyder, at det strengeste krav anvendes, hvis begge forordninger regulerer det samme parameter.

Ændring 12

Forslag til forordning

Betragtning 10 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (10a) | For så vidt angår animalske biprodukter, som allerede i vid udstrækning anvendes i medlemsstaterne til fremstilling af gødning, bør slutpunktet fastlægges hurtigst muligt og senest et år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden. |

Kommissionens forslag

Ændring

(10a)

For så vidt angår animalske biprodukter, som allerede i vid udstrækning anvendes i medlemsstaterne til fremstilling af gødning, bør slutpunktet fastlægges hurtigst muligt og senest et år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden.

Ændring 13

Forslag til forordning

Betragtning 12

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (12) | Hvis
  et
  eller flere af
  et
  CE-mærket gødningsprodukts komponentmaterialer falder ind under anvendelsesområdet
  for forordning (EF) nr. 1069/2009
  og ikke har nået slutpunktet i fremstillingskæden,
  ville
  det
  være misvisende at foreskrive CE-mærkning af produktet i henhold til nærværende forordning,
  idet tilgængeliggørelsen på markedet
  af et sådant
  produkt er underlagt kravene i forordning (EF) nr. 1069/2009. Sådanne
  produkter bør derfor ikke omfattes af denne forordnings anvendelsesområde. |

Kommissionens forslag

Ændring

(12)

Hvis
  et
  eller flere af
  et
  CE-mærket gødningsprodukts komponentmaterialer falder ind under anvendelsesområdet
  for forordning (EF) nr. 1069/2009
  og ikke har nået slutpunktet i fremstillingskæden,
  ville
  det
  være misvisende at foreskrive CE-mærkning af produktet i henhold til nærværende forordning,
  idet tilgængeliggørelsen på markedet
  af et sådant
  produkt er underlagt kravene i forordning (EF) nr. 1069/2009. Sådanne
  produkter bør derfor ikke omfattes af denne forordnings anvendelsesområde.

| (12) | Tilgængeliggørelse på markedet af
  et
  animalsk biprodukt eller
  et
  afledt produkt, for hvilket der ikke er defineret noget slutpunkt i fremstillingskæden, eller
  for
  hvilket det definerede slutpunkt ikke er nået på det tidspunkt, hvor det gøres tilgængeligt på markedet, er underlagt kravene i
  forordning (EF) nr. 1069/2009
  . Det
  ville
  derfor
  være misvisende at foreskrive CE-mærkning af produktet i henhold til nærværende forordning
  . Ethvert produkt
  ,
  som indeholder eller består
  af et sådant
  animalsk biprodukt eller afledte
  produkter, bør derfor ikke omfattes af denne forordnings anvendelsesområde. |
| --- | --- |

(12)

Tilgængeliggørelse på markedet af
  et
  animalsk biprodukt eller
  et
  afledt produkt, for hvilket der ikke er defineret noget slutpunkt i fremstillingskæden, eller
  for
  hvilket det definerede slutpunkt ikke er nået på det tidspunkt, hvor det gøres tilgængeligt på markedet, er underlagt kravene i
  forordning (EF) nr. 1069/2009
  . Det
  ville
  derfor
  være misvisende at foreskrive CE-mærkning af produktet i henhold til nærværende forordning
  . Ethvert produkt
  ,
  som indeholder eller består
  af et sådant
  animalsk biprodukt eller afledte
  produkter, bør derfor ikke omfattes af denne forordnings anvendelsesområde.

Ændring 14

Forslag til forordning

Betragtning 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (13) | For visse typer nyttiggjort affald efter betydningen i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF (20) er der identificeret et behov på markedet for dette affalds anvendelse som gødningsprodukter. Det er endvidere nødvendigt med visse krav til affald, der anvendes som udgangsmateriale i nyttiggørelsesoperationen, til behandlingsprocesser og -metoder samt til de gødningsprodukter, der kommer ud af nyttiggørelsesprocessen, for at sikre, at anvendelsen af disse produkter ikke har en generel skadelig indvirkning på miljøet eller menneskers sundhed. For CE-mærkede produkter bør disse krav fastsættes i denne forordning. Derfor bør sådanne produkter, fra det øjeblik de opfylder alle kravene i denne forordning, ophøre med at blive betragtet som affald efter betydningen i direktiv 2008/98/EF. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13)

For visse typer nyttiggjort affald efter betydningen i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF (20) er der identificeret et behov på markedet for dette affalds anvendelse som gødningsprodukter. Det er endvidere nødvendigt med visse krav til affald, der anvendes som udgangsmateriale i nyttiggørelsesoperationen, til behandlingsprocesser og -metoder samt til de gødningsprodukter, der kommer ud af nyttiggørelsesprocessen, for at sikre, at anvendelsen af disse produkter ikke har en generel skadelig indvirkning på miljøet eller menneskers sundhed. For CE-mærkede produkter bør disse krav fastsættes i denne forordning. Derfor bør sådanne produkter, fra det øjeblik de opfylder alle kravene i denne forordning, ophøre med at blive betragtet som affald efter betydningen i direktiv 2008/98/EF.

| (13) | For visse typer nyttiggjort affald efter betydningen i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF (20)

  , såsom struvit-, biokul- og askebaserede produkter,
  er der identificeret et behov på markedet for dette affalds anvendelse som gødningsprodukter. Det er endvidere nødvendigt med visse krav til affald, der anvendes som udgangsmateriale i nyttiggørelsesoperationen, til behandlingsprocesser og -metoder samt til de gødningsprodukter, der kommer ud af nyttiggørelsesprocessen, for at sikre, at anvendelsen af disse produkter ikke har en generel skadelig indvirkning på miljøet eller menneskers sundhed. For CE-mærkede produkter bør disse krav fastsættes i denne forordning. Derfor bør sådanne produkter, fra det øjeblik de opfylder alle kravene i denne forordning, ophøre med at blive betragtet som affald efter betydningen i direktiv 2008/98/EF
  , og det bør tilsvarende være muligt at give adgang til det indre marked for produkter, der indeholder eller består af sådanne genvundne affaldsmaterialer
  .
  For at sikre juridisk klarhed, drage fordel af den tekniske udvikling og stimulere producenterne yderligere til at gøre mere brug af værdifulde affaldsstrømme bør de videnskabelige analyser og fastsættelsen af genvindingskrav på EU-plan for sådanne produkter påbegyndes umiddelbart efter ikrafttrædelsen af denne forordning. Kommissionen bør derfor tillægges beføjelse til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde med henblik på uden unødig forsinkelse at fastlægge udvidede eller supplerende komponentmaterialekategorier, der er anvendelige i forbindelse med produktionen af CE-mærkede gødningsprodukter. |
| --- | --- |

(13)

For visse typer nyttiggjort affald efter betydningen i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF (20)

  , såsom struvit-, biokul- og askebaserede produkter,
  er der identificeret et behov på markedet for dette affalds anvendelse som gødningsprodukter. Det er endvidere nødvendigt med visse krav til affald, der anvendes som udgangsmateriale i nyttiggørelsesoperationen, til behandlingsprocesser og -metoder samt til de gødningsprodukter, der kommer ud af nyttiggørelsesprocessen, for at sikre, at anvendelsen af disse produkter ikke har en generel skadelig indvirkning på miljøet eller menneskers sundhed. For CE-mærkede produkter bør disse krav fastsættes i denne forordning. Derfor bør sådanne produkter, fra det øjeblik de opfylder alle kravene i denne forordning, ophøre med at blive betragtet som affald efter betydningen i direktiv 2008/98/EF
  , og det bør tilsvarende være muligt at give adgang til det indre marked for produkter, der indeholder eller består af sådanne genvundne affaldsmaterialer
  .
  For at sikre juridisk klarhed, drage fordel af den tekniske udvikling og stimulere producenterne yderligere til at gøre mere brug af værdifulde affaldsstrømme bør de videnskabelige analyser og fastsættelsen af genvindingskrav på EU-plan for sådanne produkter påbegyndes umiddelbart efter ikrafttrædelsen af denne forordning. Kommissionen bør derfor tillægges beføjelse til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions Funktionsmåde med henblik på uden unødig forsinkelse at fastlægge udvidede eller supplerende komponentmaterialekategorier, der er anvendelige i forbindelse med produktionen af CE-mærkede gødningsprodukter.

Ændring 15

Forslag til forordning

Betragtning 13 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (13a) | Visse biprodukter, sideprodukter eller genanvendte produkter, der stammer fra specifikke industrielle processer, anvendes i øjeblikket af fabrikanter som en bestanddel i CE-mærkede gødningsprodukter. Der bør i denne forordning fastlægges krav vedrørende komponentmaterialekategorier for bestanddele i CE-mærkede gødningsprodukter. I givet fald bør sådanne produkter, fra det øjeblik de opfylder alle kravene i denne forordning, ophøre med at blive betragtet som affald efter betydningen i direktiv 2008/98/EF. |

Kommissionens forslag

Ændring

(13a)

Visse biprodukter, sideprodukter eller genanvendte produkter, der stammer fra specifikke industrielle processer, anvendes i øjeblikket af fabrikanter som en bestanddel i CE-mærkede gødningsprodukter. Der bør i denne forordning fastlægges krav vedrørende komponentmaterialekategorier for bestanddele i CE-mærkede gødningsprodukter. I givet fald bør sådanne produkter, fra det øjeblik de opfylder alle kravene i denne forordning, ophøre med at blive betragtet som affald efter betydningen i direktiv 2008/98/EF.

Ændring 16

Forslag til forordning

Betragtning 14

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (14) | Visse stoffer og blandinger, som
  almindeligvis
  benævnes agronomiske additiver, forbedrer frigivelsesmønstret for et næringsstof i en gødning. Stoffer og blandinger, der gøres tilgængelige på markedet, for at de kan blive tilsat til CE-mærkede gødningsprodukter til netop dette formål, bør opfylde visse
  effektivitetskriterier
  , hvilket fabrikanten af disse stoffer eller blandinger er ansvarlig for, og bør derfor betragtes som CE-mærkede gødningsprodukter i henhold til denne forordning. Endvidere bør CE-mærkede gødningsprodukter, der indeholder sådanne stoffer eller blandinger, underlægges visse effektivitets- og
  sikkerhedskriterier
  . Disse stoffer og blandinger bør derfor ligeledes reguleres som komponentmaterialer til CE-mærkede gødningsprodukter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14)

Visse stoffer og blandinger, som
  almindeligvis
  benævnes agronomiske additiver, forbedrer frigivelsesmønstret for et næringsstof i en gødning. Stoffer og blandinger, der gøres tilgængelige på markedet, for at de kan blive tilsat til CE-mærkede gødningsprodukter til netop dette formål, bør opfylde visse
  effektivitetskriterier
  , hvilket fabrikanten af disse stoffer eller blandinger er ansvarlig for, og bør derfor betragtes som CE-mærkede gødningsprodukter i henhold til denne forordning. Endvidere bør CE-mærkede gødningsprodukter, der indeholder sådanne stoffer eller blandinger, underlægges visse effektivitets- og
  sikkerhedskriterier
  . Disse stoffer og blandinger bør derfor ligeledes reguleres som komponentmaterialer til CE-mærkede gødningsprodukter.

| (14) | Visse stoffer og blandinger, som benævnes agronomiske additiver, forbedrer frigivelsesmønstret for et næringsstof i en gødning. Stoffer og blandinger, der gøres tilgængelige på markedet, for at de kan blive tilsat til CE-mærkede gødningsprodukter til netop dette formål, bør opfylde visse
  effektivitets-, sikkerheds- og miljøkriterier
  , hvilket fabrikanten af disse stoffer eller blandinger er ansvarlig for, og bør derfor betragtes som CE-mærkede gødningsprodukter i henhold til denne forordning. Endvidere bør CE-mærkede gødningsprodukter, der indeholder sådanne stoffer eller blandinger, underlægges visse effektivitets-
  , sikkerheds- og miljøkriterier
  . Disse stoffer og blandinger bør derfor ligeledes reguleres som komponentmaterialer til CE-mærkede gødningsprodukter. |
| --- | --- |

(14)

Visse stoffer og blandinger, som benævnes agronomiske additiver, forbedrer frigivelsesmønstret for et næringsstof i en gødning. Stoffer og blandinger, der gøres tilgængelige på markedet, for at de kan blive tilsat til CE-mærkede gødningsprodukter til netop dette formål, bør opfylde visse
  effektivitets-, sikkerheds- og miljøkriterier
  , hvilket fabrikanten af disse stoffer eller blandinger er ansvarlig for, og bør derfor betragtes som CE-mærkede gødningsprodukter i henhold til denne forordning. Endvidere bør CE-mærkede gødningsprodukter, der indeholder sådanne stoffer eller blandinger, underlægges visse effektivitets-
  , sikkerheds- og miljøkriterier
  . Disse stoffer og blandinger bør derfor ligeledes reguleres som komponentmaterialer til CE-mærkede gødningsprodukter.

Ændring 17

Forslag til forordning

Betragtning 14 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (14a) | Eftersom produkter, der ud over gødningselementerne består af stoffer og blandinger, er beregnet til at blive tilsat jorden og frigivet i miljøet, bør der gælde overensstemmelseskriterier for alle materialer i produktet, især hvis de er små eller kan opsplittes i små fragmenter, der kan spredes i jord og i vandsystemer og overføres til det omgivende miljø. Derfor bør testning af bionedbrydelighedskriterier og overensstemmelse også foregå in vivo under realistiske betingelser, der tager hensyn til de differentierede nedbrydningshastigheder under anærobe betingelser, i akvatiske levesteder eller i vandlidende eller frosset jord. |

Kommissionens forslag

Ændring

(14a)

Eftersom produkter, der ud over gødningselementerne består af stoffer og blandinger, er beregnet til at blive tilsat jorden og frigivet i miljøet, bør der gælde overensstemmelseskriterier for alle materialer i produktet, især hvis de er små eller kan opsplittes i små fragmenter, der kan spredes i jord og i vandsystemer og overføres til det omgivende miljø. Derfor bør testning af bionedbrydelighedskriterier og overensstemmelse også foregå in vivo under realistiske betingelser, der tager hensyn til de differentierede nedbrydningshastigheder under anærobe betingelser, i akvatiske levesteder eller i vandlidende eller frosset jord.

Ændring 18

Forslag til forordning

Betragtning 15

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (15) | Visse stoffer, blandinger og mikroorganismer, som
  almindeligvis
  benævnes biostimulanser til planter, er ikke næringsstoffer som sådan, men stimulerer ikke desto mindre planters næringsstofprocesser. Hvis disse produkter udelukkende tager sigte på at forbedre effektiviteten af planters næringsstofudnyttelse, tolerance over for abiotisk stress eller afgrødekvalitetsegenskaber, minder de af natur mere om gødningsprodukter end om de fleste kategorier af plantebeskyttelsesmidler. Disse produkter bør derfor skulle opfylde betingelserne for CE-mærkning i henhold til denne forordning og bør ikke omfattes af anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 (21). Forordning (EF) nr. 1107/2009 bør derfor ændres. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15)

Visse stoffer, blandinger og mikroorganismer, som
  almindeligvis
  benævnes biostimulanser til planter, er ikke næringsstoffer som sådan, men stimulerer ikke desto mindre planters næringsstofprocesser. Hvis disse produkter udelukkende tager sigte på at forbedre effektiviteten af planters næringsstofudnyttelse, tolerance over for abiotisk stress eller afgrødekvalitetsegenskaber, minder de af natur mere om gødningsprodukter end om de fleste kategorier af plantebeskyttelsesmidler. Disse produkter bør derfor skulle opfylde betingelserne for CE-mærkning i henhold til denne forordning og bør ikke omfattes af anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 (21). Forordning (EF) nr. 1107/2009 bør derfor ændres.

| (15) | Visse stoffer, blandinger og mikroorganismer, som benævnes biostimulanser til planter, er ikke
  input af
  næringsstoffer som sådan, men stimulerer ikke desto mindre planters
  naturlige
  næringsstofprocesser. Hvis disse produkter udelukkende tager sigte på at forbedre effektiviteten af planters næringsstofudnyttelse, tolerance over for abiotisk stress eller afgrødekvalitetsegenskaber,
  nedbrydning af organiske stoffer i jorden eller øgning af tilstedeværelsen af næringsstoffer i rhizosfæren,
  minder de af natur mere om gødningsprodukter end om de fleste kategorier af plantebeskyttelsesmidler
  . Derfor fungerer de som supplement til gødning med henblik på at optimere deres effektivitet og nedbringe anvendelsesmængden af næringsstoffer
  . Disse produkter bør derfor skulle opfylde betingelserne for CE-mærkning i henhold til denne forordning og bør ikke omfattes af anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 (21). Forordning (EF) nr. 1107/2009 bør derfor ændres. |
| --- | --- |

(15)

Visse stoffer, blandinger og mikroorganismer, som benævnes biostimulanser til planter, er ikke
  input af
  næringsstoffer som sådan, men stimulerer ikke desto mindre planters
  naturlige
  næringsstofprocesser. Hvis disse produkter udelukkende tager sigte på at forbedre effektiviteten af planters næringsstofudnyttelse, tolerance over for abiotisk stress eller afgrødekvalitetsegenskaber,
  nedbrydning af organiske stoffer i jorden eller øgning af tilstedeværelsen af næringsstoffer i rhizosfæren,
  minder de af natur mere om gødningsprodukter end om de fleste kategorier af plantebeskyttelsesmidler
  . Derfor fungerer de som supplement til gødning med henblik på at optimere deres effektivitet og nedbringe anvendelsesmængden af næringsstoffer
  . Disse produkter bør derfor skulle opfylde betingelserne for CE-mærkning i henhold til denne forordning og bør ikke omfattes af anvendelsesområdet for Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 (21). Forordning (EF) nr. 1107/2009 bør derfor ændres.

Ændring 19

Forslag til forordning

Betragtning 15 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (15a) | For mikroorganismer bør komponentmaterialekategorierne udvides eller tilføjes for at garantere og fremme det innovative potentiale med hensyn til udvikling og opdagelse af nye produkter med mikrobielle biostimulanser til planter. For at fremme innovation og skabe retssikkerhed for producenter med hensyn til de krav, der skal opfyldes for brugen af mikroorganismer som et komponentmateriale i CE-mærkede gødningsprodukter, er det nødvendigt at fastlægge klare harmoniserede metoder til evaluering af sikkerheden af mikroorganismer. Det forberedende arbejde i forbindelse med fastlæggelsen af disse sikkerhedsevalueringsmetoder bør indledes umiddelbart efter denne forordnings ikrafttræden. Kommissionen bør tillægges beføjelse til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten med henblik på uden unødvendig forsinkelse at fastlægge de krav, som producenterne skal opfylde for at påvise sikkerheden af mikroorganismer med henblik på at anvende dem til fremstilling af CE-mærkede gødningsprodukter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(15a)

For mikroorganismer bør komponentmaterialekategorierne udvides eller tilføjes for at garantere og fremme det innovative potentiale med hensyn til udvikling og opdagelse af nye produkter med mikrobielle biostimulanser til planter. For at fremme innovation og skabe retssikkerhed for producenter med hensyn til de krav, der skal opfyldes for brugen af mikroorganismer som et komponentmateriale i CE-mærkede gødningsprodukter, er det nødvendigt at fastlægge klare harmoniserede metoder til evaluering af sikkerheden af mikroorganismer. Det forberedende arbejde i forbindelse med fastlæggelsen af disse sikkerhedsevalueringsmetoder bør indledes umiddelbart efter denne forordnings ikrafttræden. Kommissionen bør tillægges beføjelse til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten med henblik på uden unødvendig forsinkelse at fastlægge de krav, som producenterne skal opfylde for at påvise sikkerheden af mikroorganismer med henblik på at anvende dem til fremstilling af CE-mærkede gødningsprodukter.

Ændring 20

Forslag til forordning

Betragtning 16

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (16) | Produkter med en eller flere funktioner, hvoraf en er omfattet af anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1107/2009, bør forblive under den kontrol, der specifikt vedrører
  disse
  produkter, og som er fastsat i samme forordning. Hvis disse produkter også fungerer som et gødningsprodukt, vil det være misvisende at foreskrive deres CE-mærkning i henhold til nærværende forordning, idet tilgængeliggørelsen på markedet af et plantebeskyttelsesmiddel er afhængig af en produktgodkendelse, der er gyldig i den pågældende medlemsstat. Sådanne produkter bør derfor ikke omfattes af denne forordnings anvendelsesområde. |

Kommissionens forslag

Ændring

(16)

Produkter med en eller flere funktioner, hvoraf en er omfattet af anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1107/2009, bør forblive under den kontrol, der specifikt vedrører
  disse
  produkter, og som er fastsat i samme forordning. Hvis disse produkter også fungerer som et gødningsprodukt, vil det være misvisende at foreskrive deres CE-mærkning i henhold til nærværende forordning, idet tilgængeliggørelsen på markedet af et plantebeskyttelsesmiddel er afhængig af en produktgodkendelse, der er gyldig i den pågældende medlemsstat. Sådanne produkter bør derfor ikke omfattes af denne forordnings anvendelsesområde.

| (16) | Produkter med en eller flere funktioner, hvoraf en er omfattet af anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1107/2009,
  er plantebeskyttelsesmidler, der er omfattet af anvendelsesområdet for den pågældende forordning. Disse produkter
  bør forblive under den kontrol, der specifikt vedrører
  sådanne
  produkter, og som er fastsat i samme forordning. Hvis disse produkter også fungerer
  eller har indvirkninger
  som et gødningsprodukt, vil det være misvisende at foreskrive deres CE-mærkning i henhold til nærværende forordning, idet tilgængeliggørelsen på markedet af et plantebeskyttelsesmiddel er afhængig af en produktgodkendelse, der er gyldig i den pågældende medlemsstat. Sådanne produkter bør derfor ikke omfattes af denne forordnings anvendelsesområde. |
| --- | --- |

(16)

Produkter med en eller flere funktioner, hvoraf en er omfattet af anvendelsesområdet for forordning (EF) nr. 1107/2009,
  er plantebeskyttelsesmidler, der er omfattet af anvendelsesområdet for den pågældende forordning. Disse produkter
  bør forblive under den kontrol, der specifikt vedrører
  sådanne
  produkter, og som er fastsat i samme forordning. Hvis disse produkter også fungerer
  eller har indvirkninger
  som et gødningsprodukt, vil det være misvisende at foreskrive deres CE-mærkning i henhold til nærværende forordning, idet tilgængeliggørelsen på markedet af et plantebeskyttelsesmiddel er afhængig af en produktgodkendelse, der er gyldig i den pågældende medlemsstat. Sådanne produkter bør derfor ikke omfattes af denne forordnings anvendelsesområde.

Ændring 21

Forslag til forordning

Betragtning 17

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (17) | Denne forordning
  bør ikke være til hinder for anvendelsen af eksisterende EU-lovgivning, der vedrører aspekter i forbindelse med sundhedsbeskyttelse, sikkerhed og miljø, som ikke er omfattet af denne forordning. Denne forordning bør derfor finde anvendelse, uden at det berører Rådets direktiv 86/278/EØF (22), Rådets direktiv 89/391/EØF (23), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 (24), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 (25), Kommissionens forordning (EF) nr. 1881/2006 (26), Rådets direktiv 2000/29/EF (27), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 98/2013 (28)

  og
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1143/2014 (29). |

Kommissionens forslag

Ændring

(17)

Denne forordning
  bør ikke være til hinder for anvendelsen af eksisterende EU-lovgivning, der vedrører aspekter i forbindelse med sundhedsbeskyttelse, sikkerhed og miljø, som ikke er omfattet af denne forordning. Denne forordning bør derfor finde anvendelse, uden at det berører Rådets direktiv 86/278/EØF (22), Rådets direktiv 89/391/EØF (23), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 (24), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 (25), Kommissionens forordning (EF) nr. 1881/2006 (26), Rådets direktiv 2000/29/EF (27), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 98/2013 (28)

  og
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1143/2014 (29).

| (17) | Uanset typen af det CE-mærkede plantenæringsprodukt
  bør
  denne forordning
  ikke være til hinder for anvendelsen af eksisterende EU-lovgivning, der vedrører aspekter i forbindelse med sundhedsbeskyttelse, sikkerhed og miljø, som ikke er omfattet af denne forordning. Denne forordning bør derfor finde anvendelse, uden at det berører Rådets direktiv 86/278/EØF (22), Rådets direktiv 89/391/EØF (23), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 (24), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 (25), Kommissionens forordning (EF) nr. 1881/2006 (26), Rådets direktiv 2000/29/EF (27), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 98/2013 (28), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1143/2014 (29)

  , Rådets direktiv 91/676/EØF

   (29a)

  og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF

   (29b). |
| --- | --- |

(17)

Uanset typen af det CE-mærkede plantenæringsprodukt
  bør
  denne forordning
  ikke være til hinder for anvendelsen af eksisterende EU-lovgivning, der vedrører aspekter i forbindelse med sundhedsbeskyttelse, sikkerhed og miljø, som ikke er omfattet af denne forordning. Denne forordning bør derfor finde anvendelse, uden at det berører Rådets direktiv 86/278/EØF (22), Rådets direktiv 89/391/EØF (23), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 (24), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 (25), Kommissionens forordning (EF) nr. 1881/2006 (26), Rådets direktiv 2000/29/EF (27), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 98/2013 (28), Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1143/2014 (29)

  , Rådets direktiv 91/676/EØF

   (29a)

  og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF

   (29b).

Ændring 22

Forslag til forordning

Betragtning 17 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (17a) | Sporbarhed af produkter, der er sårbare over for organisk forurening fra en række potentielt problematiske kilder (eller opfattes som sådan), tilbage til kilden til det organiske materiale bør sikres. Dette er nødvendigt for at sikre forbrugernes tillid og for at begrænse skaden, hvis der forekommer lokal kontaminering. Dermed kan virksomheder, der anvender gødningsprodukter med indehold af organisk materiale fra disse kilder, identificeres. Dette bør være obligatorisk for produkter, der indeholder materiale fra affald eller biprodukter, der ikke har gennemgået nogen forarbejdning, som destruerer organiske forurenende stoffer, patogener og genetisk materiale. Formålet er ikke blot at reducere risici for sundhed og miljø, men også at berolige offentligheden og tage hensyn til landbrugernes betænkeligheder i forbindelse med patogener, forurenende organiske stoffer og genetisk materiale. Med henblik på at beskytte jordejerne mod forurening, som de ikke selv er skyld i, opfordres medlemsstaterne til at indføre passende regler om erstatningsansvar. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17a)

Sporbarhed af produkter, der er sårbare over for organisk forurening fra en række potentielt problematiske kilder (eller opfattes som sådan), tilbage til kilden til det organiske materiale bør sikres. Dette er nødvendigt for at sikre forbrugernes tillid og for at begrænse skaden, hvis der forekommer lokal kontaminering. Dermed kan virksomheder, der anvender gødningsprodukter med indehold af organisk materiale fra disse kilder, identificeres. Dette bør være obligatorisk for produkter, der indeholder materiale fra affald eller biprodukter, der ikke har gennemgået nogen forarbejdning, som destruerer organiske forurenende stoffer, patogener og genetisk materiale. Formålet er ikke blot at reducere risici for sundhed og miljø, men også at berolige offentligheden og tage hensyn til landbrugernes betænkeligheder i forbindelse med patogener, forurenende organiske stoffer og genetisk materiale. Med henblik på at beskytte jordejerne mod forurening, som de ikke selv er skyld i, opfordres medlemsstaterne til at indføre passende regler om erstatningsansvar.

Ændring 23

Forslag til forordning

Betragtning 17 b (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (17b) | Ubehandlede biprodukter fra animalsk produktion bør ikke være omfattet af denne forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(17b)

Ubehandlede biprodukter fra animalsk produktion bør ikke være omfattet af denne forordning.

Ændring 24

Forslag til forordning

Betragtning 19 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (19a) | I overensstemmelse med den cirkulære økonomi anvender producenter allerede visse industrielle biprodukter eller sideprodukter fra specifikke industrielle processer som bestanddele i CE-mærkede gødningsprodukter. Der bør fastsættes krav vedrørende sådanne komponentmaterialekategorier i bilag II. |

Kommissionens forslag

Ændring

(19a)

I overensstemmelse med den cirkulære økonomi anvender producenter allerede visse industrielle biprodukter eller sideprodukter fra specifikke industrielle processer som bestanddele i CE-mærkede gødningsprodukter. Der bør fastsættes krav vedrørende sådanne komponentmaterialekategorier i bilag II.

Ændring 25

Forslag til forordning

Betragtning 20

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (20) | En
  mekanisk blanding
  af
  forskellige CE-mærkede gødningsprodukter
  , som hver især har været omfattet af en positiv vurdering af overensstemmelse med gældende krav for det pågældende materiale, kan selv forventes at være egnet til anvendelse som et CE-mærket gødningsprodukt, hvis blot visse supplerende krav,
  som den mekaniske blanding tilsiger, er opfyldt
  . For at undgå unødvendige administrative byrder bør sådanne
  mekaniske blandinger
  derfor tilhøre en særskilt kategori, for hvilken overensstemmelsesvurderingen bør være begrænset til de supplerende krav, som
  den mekaniske blanding
  tilsiger. |

Kommissionens forslag

Ændring

(20)

En
  mekanisk blanding
  af
  forskellige CE-mærkede gødningsprodukter
  , som hver især har været omfattet af en positiv vurdering af overensstemmelse med gældende krav for det pågældende materiale, kan selv forventes at være egnet til anvendelse som et CE-mærket gødningsprodukt, hvis blot visse supplerende krav,
  som den mekaniske blanding tilsiger, er opfyldt
  . For at undgå unødvendige administrative byrder bør sådanne
  mekaniske blandinger
  derfor tilhøre en særskilt kategori, for hvilken overensstemmelsesvurderingen bør være begrænset til de supplerende krav, som
  den mekaniske blanding
  tilsiger.

| (20) | En
  kombination
  af
  produkter fra forskellige produktfunktionskategorier
  , som hver især har været omfattet af en positiv vurdering af overensstemmelse med gældende krav for det pågældende materiale, kan selv forventes at være egnet til anvendelse som et CE-mærket gødningsprodukt, hvis blot visse supplerende krav,
  begrundet i blandingen
  . For at undgå unødvendige administrative byrder bør sådanne
  kombinationer
  derfor tilhøre en særskilt kategori, for hvilken overensstemmelsesvurderingen bør være begrænset til de supplerende krav, som
  blandingen
  tilsiger. |
| --- | --- |

(20)

En
  kombination
  af
  produkter fra forskellige produktfunktionskategorier
  , som hver især har været omfattet af en positiv vurdering af overensstemmelse med gældende krav for det pågældende materiale, kan selv forventes at være egnet til anvendelse som et CE-mærket gødningsprodukt, hvis blot visse supplerende krav,
  begrundet i blandingen
  . For at undgå unødvendige administrative byrder bør sådanne
  kombinationer
  derfor tilhøre en særskilt kategori, for hvilken overensstemmelsesvurderingen bør være begrænset til de supplerende krav, som
  blandingen
  tilsiger.

(Dette ændringsforslag dækker også et horisontalt ændringsforslag vedrørende termen »blanding« (i ental eller flertal), som ændres til »kombination« (i ental eller flertal). Hvis medlovgiverne er enige, finder tilsvarende ændringer anvendelse i hele teksten, herunder de dele, der er afspejlet i ændringerne nedenfor).

Ændring 26

Forslag til forordning

Betragtning 25

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (25) | Når en importør bringer et CE-mærket
  gødningsprodukt
  i omsætning, bør vedkommende på
  gødningsproduktets
  emballage anføre sit navn, registrerede firmanavn eller registrerede varemærke og den postadresse, hvorpå den pågældende kan kontaktes, med henblik på at muliggøre markedsovervågning. |

Kommissionens forslag

Ændring

(25)

Når en importør bringer et CE-mærket
  gødningsprodukt
  i omsætning, bør vedkommende på
  gødningsproduktets
  emballage anføre sit navn, registrerede firmanavn eller registrerede varemærke og den postadresse, hvorpå den pågældende kan kontaktes, med henblik på at muliggøre markedsovervågning.

| (25) | Når en importør bringer et CE-mærket
  produkt
  i omsætning, bør vedkommende på
  produktets
  emballage anføre sit navn, registrerede firmanavn eller registrerede varemærke og den postadresse, hvorpå den pågældende kan kontaktes,
  samt tredjelandsfabrikanten
  med henblik på at muliggøre markedsovervågning. |
| --- | --- |

(25)

Når en importør bringer et CE-mærket
  produkt
  i omsætning, bør vedkommende på
  produktets
  emballage anføre sit navn, registrerede firmanavn eller registrerede varemærke og den postadresse, hvorpå den pågældende kan kontaktes,
  samt tredjelandsfabrikanten
  med henblik på at muliggøre markedsovervågning.

Ændring 27

Forslag til forordning

Betragtning 31

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (31) | Hvis der ikke er vedtaget harmoniserede standarder, eller hvis
  de
  ikke
  tilstrækkeligt
  detaljeret omfatter alle elementerne i de kvalitets- og sikkerhedskrav, der er fastsat i denne forordning, kan det være nødvendigt med ensartede betingelser for
  gennemførelse
  af disse krav. Kommissionen bør derfor tillægges beføjelser til at vedtage gennemførelsesretsakter med henblik på at fastsætte disse betingelser i fælles specifikationer. Af hensyn til retssikkerheden bør det præciseres, at CE-mærkede gødningsprodukter skal overholde sådanne specifikationer, uanset om de anses for at være i overensstemmelse med harmoniserede standarder. |

Kommissionens forslag

Ændring

(31)

Hvis der ikke er vedtaget harmoniserede standarder, eller hvis
  de
  ikke
  tilstrækkeligt
  detaljeret omfatter alle elementerne i de kvalitets- og sikkerhedskrav, der er fastsat i denne forordning, kan det være nødvendigt med ensartede betingelser for
  gennemførelse
  af disse krav. Kommissionen bør derfor tillægges beføjelser til at vedtage gennemførelsesretsakter med henblik på at fastsætte disse betingelser i fælles specifikationer. Af hensyn til retssikkerheden bør det præciseres, at CE-mærkede gødningsprodukter skal overholde sådanne specifikationer, uanset om de anses for at være i overensstemmelse med harmoniserede standarder.

| (31) | Hvis der ikke er vedtaget harmoniserede standarder, eller hvis
  disse
  ikke
  i tilstrækkelig
  detaljeret
  omfang
  omfatter alle elementerne i de kvalitets- og sikkerhedskrav, der er fastsat i denne forordning,
  samt hvis der forekommer unødige forsinkelser i processen i forbindelse med vedtagelsen eller ajourføringen af de standarder, der skal afspejle disse krav,
  kan det være nødvendigt
  at vedtage foreløbige foranstaltninger
  med
  henblik på at fastsætte
  ensartede betingelser for
  gennemførelsen
  af disse krav. Kommissionen bør derfor tillægges beføjelser til at vedtage gennemførelsesretsakter med henblik på at fastsætte disse betingelser i fælles specifikationer. Af hensyn til retssikkerheden bør det præciseres, at CE-mærkede gødningsprodukter skal overholde sådanne specifikationer, uanset om de anses for at være i overensstemmelse med harmoniserede standarder. |
| --- | --- |

(31)

Hvis der ikke er vedtaget harmoniserede standarder, eller hvis
  disse
  ikke
  i tilstrækkelig
  detaljeret
  omfang
  omfatter alle elementerne i de kvalitets- og sikkerhedskrav, der er fastsat i denne forordning,
  samt hvis der forekommer unødige forsinkelser i processen i forbindelse med vedtagelsen eller ajourføringen af de standarder, der skal afspejle disse krav,
  kan det være nødvendigt
  at vedtage foreløbige foranstaltninger
  med
  henblik på at fastsætte
  ensartede betingelser for
  gennemførelsen
  af disse krav. Kommissionen bør derfor tillægges beføjelser til at vedtage gennemførelsesretsakter med henblik på at fastsætte disse betingelser i fælles specifikationer. Af hensyn til retssikkerheden bør det præciseres, at CE-mærkede gødningsprodukter skal overholde sådanne specifikationer, uanset om de anses for at være i overensstemmelse med harmoniserede standarder.

Ændring 28

Forslag til forordning

Betragtning 47

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (47) | CE-mærkede gødningsprodukter bør kun bringes i omsætning, hvis de er tilstrækkeligt effektive og ikke frembyder
  nogen uacceptable risici
  for menneskers, dyrs eller planters sundhed, for sikkerheden eller for miljøet ved korrekt opbevaring og anvendelse i overensstemmelse med deres formål og under anvendelsesbetingelser, som med rimelighed kan forudses, dvs. ved anvendelser, som kan forekomme i forbindelse med lovlig og let forudsigelig menneskelig adfærd. Derfor bør der fastsættes krav til sikkerhed og kvalitet samt passende kontrolmekanismer. Desuden bør den påtænkte anvendelse af CE-mærkede gødningsprodukter ikke medføre, at fødevarer eller foder bliver farlige/farligt. |

Kommissionens forslag

Ændring

(47)

CE-mærkede gødningsprodukter bør kun bringes i omsætning, hvis de er tilstrækkeligt effektive og ikke frembyder
  nogen uacceptable risici
  for menneskers, dyrs eller planters sundhed, for sikkerheden eller for miljøet ved korrekt opbevaring og anvendelse i overensstemmelse med deres formål og under anvendelsesbetingelser, som med rimelighed kan forudses, dvs. ved anvendelser, som kan forekomme i forbindelse med lovlig og let forudsigelig menneskelig adfærd. Derfor bør der fastsættes krav til sikkerhed og kvalitet samt passende kontrolmekanismer. Desuden bør den påtænkte anvendelse af CE-mærkede gødningsprodukter ikke medføre, at fødevarer eller foder bliver farlige/farligt.

| (47) | CE-mærkede gødningsprodukter bør kun bringes i omsætning, hvis de er tilstrækkeligt effektive og ikke frembyder
  en risiko
  for menneskers, dyrs eller planters sundhed, for sikkerheden eller for miljøet ved korrekt opbevaring og anvendelse i overensstemmelse med deres formål og under anvendelsesbetingelser, som med rimelighed kan forudses, dvs. ved anvendelser, som kan forekomme i forbindelse med lovlig og let forudsigelig menneskelig adfærd. Derfor bør der fastsættes krav til sikkerhed og kvalitet samt passende kontrolmekanismer. Desuden bør den påtænkte anvendelse af CE-mærkede gødningsprodukter ikke medføre, at fødevarer eller foder bliver farlige/farligt. |
| --- | --- |

(47)

CE-mærkede gødningsprodukter bør kun bringes i omsætning, hvis de er tilstrækkeligt effektive og ikke frembyder
  en risiko
  for menneskers, dyrs eller planters sundhed, for sikkerheden eller for miljøet ved korrekt opbevaring og anvendelse i overensstemmelse med deres formål og under anvendelsesbetingelser, som med rimelighed kan forudses, dvs. ved anvendelser, som kan forekomme i forbindelse med lovlig og let forudsigelig menneskelig adfærd. Derfor bør der fastsættes krav til sikkerhed og kvalitet samt passende kontrolmekanismer. Desuden bør den påtænkte anvendelse af CE-mærkede gødningsprodukter ikke medføre, at fødevarer eller foder bliver farlige/farligt.

Ændring 29

Forslag til forordning

Betragtning 49

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (49) | Den eksisterende ordning bør suppleres med en procedure, hvorved
  de berørte
  parter
  får mulighed for at blive orienteret
  om påtænkte foranstaltninger vedrørende CE-mærkede gødningsprodukter, der udgør en
  uacceptabel
  risiko for menneskers, dyrs eller planters sundhed, for sikkerheden eller for miljøet. Herved vil markedsovervågningsmyndighederne i samarbejde med de relevante erhvervsdrivende også få mulighed for i en tidlig fase at gribe ind over for sådanne gødningsprodukter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(49)

Den eksisterende ordning bør suppleres med en procedure, hvorved
  de berørte
  parter
  får mulighed for at blive orienteret
  om påtænkte foranstaltninger vedrørende CE-mærkede gødningsprodukter, der udgør en
  uacceptabel
  risiko for menneskers, dyrs eller planters sundhed, for sikkerheden eller for miljøet. Herved vil markedsovervågningsmyndighederne i samarbejde med de relevante erhvervsdrivende også få mulighed for i en tidlig fase at gribe ind over for sådanne gødningsprodukter.

| (49) | Den eksisterende ordning bør suppleres med en procedure, hvorved
  alle interesserede
  parter
  , herunder interessenter fra sundheds- og forbrugerområdet, orienteres
  om påtænkte foranstaltninger vedrørende CE-mærkede gødningsprodukter, der udgør en risiko for menneskers, dyrs eller planters sundhed, for sikkerheden eller for miljøet. Herved vil markedsovervågningsmyndighederne i samarbejde med de relevante erhvervsdrivende også få mulighed for i en tidlig fase at gribe ind over for sådanne gødningsprodukter. |
| --- | --- |

(49)

Den eksisterende ordning bør suppleres med en procedure, hvorved
  alle interesserede
  parter
  , herunder interessenter fra sundheds- og forbrugerområdet, orienteres
  om påtænkte foranstaltninger vedrørende CE-mærkede gødningsprodukter, der udgør en risiko for menneskers, dyrs eller planters sundhed, for sikkerheden eller for miljøet. Herved vil markedsovervågningsmyndighederne i samarbejde med de relevante erhvervsdrivende også få mulighed for i en tidlig fase at gribe ind over for sådanne gødningsprodukter.

Ændring 30

Forslag til forordning

Betragtning 55

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (55) | Der sker lovende tekniske fremskridt på området for genanvendelse af affald, f.eks. genanvendelse af phosphor fra spildevandsslam
  og
  fremstilling af gødningsprodukter fra animalske biprodukter, f.eks. biokul. Det bør være muligt for produkter, der indeholder eller består af sådanne materialer, at få adgang til det indre marked uden unødvendig forsinkelse, når fremstillingsprocesserne er blevet videnskabeligt analyseret, og proceskravene er blevet fastsat på EU-plan. Med henblik herpå
  bør beføjelsen
  til at vedtage retsakter
  delegeres til Kommissionen
  i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  for så vidt angår fastsættelse af større eller yderligere kategorier af CE-mærkede gødningsprodukter eller komponentmaterialer, der opfylder betingelserne for anvendelse i produktionen
  af
  sådanne produkter. For
  animalske biprodukter bør komponentmaterialekategorier kun udvides eller tilføjes, i det omfang der er fastlagt et slutpunkt i fremstillingskæden i overensstemmelse med de procedurer, der er fastslagt i forordning (EF) nr. 1069/2009
  , idet animalske biprodukter, for hvilke der ikke er fastlagt et sådant slutpunkt, under alle omstændigheder ikke er omfattet af nærværende forordnings anvendelsesområde
  . |

Kommissionens forslag

Ændring

(55)

Der sker lovende tekniske fremskridt på området for genanvendelse af affald, f.eks. genanvendelse af phosphor fra spildevandsslam
  og
  fremstilling af gødningsprodukter fra animalske biprodukter, f.eks. biokul. Det bør være muligt for produkter, der indeholder eller består af sådanne materialer, at få adgang til det indre marked uden unødvendig forsinkelse, når fremstillingsprocesserne er blevet videnskabeligt analyseret, og proceskravene er blevet fastsat på EU-plan. Med henblik herpå
  bør beføjelsen
  til at vedtage retsakter
  delegeres til Kommissionen
  i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  for så vidt angår fastsættelse af større eller yderligere kategorier af CE-mærkede gødningsprodukter eller komponentmaterialer, der opfylder betingelserne for anvendelse i produktionen
  af
  sådanne produkter. For
  animalske biprodukter bør komponentmaterialekategorier kun udvides eller tilføjes, i det omfang der er fastlagt et slutpunkt i fremstillingskæden i overensstemmelse med de procedurer, der er fastslagt i forordning (EF) nr. 1069/2009
  , idet animalske biprodukter, for hvilke der ikke er fastlagt et sådant slutpunkt, under alle omstændigheder ikke er omfattet af nærværende forordnings anvendelsesområde
  .

| (55) | Der sker lovende tekniske fremskridt på området for genanvendelse af affald, f.eks. genanvendelse af phosphor fra spildevandsslam
  , f.eks. struvit,
  fremstilling af gødningsprodukter fra animalske biprodukter, f.eks. biokul
  og phosphorgenvinding efter forbrænding, såsom askebaserede produkter
  . Det bør være muligt for produkter, der indeholder eller består af sådanne materialer, at få adgang til det indre marked uden unødvendig forsinkelse, når fremstillingsprocesserne er blevet videnskabeligt analyseret, og proceskravene er blevet fastsat på EU-plan.
  Kommissionen bør
  med henblik herpå
  tillægges beføjelse
  til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  med henblik på at fastsætte, hvorvidt sådanne produkter kan anvendes i produktionen. For så vidt angår produkter afledt
  af animalske biprodukter bør komponentmaterialekategorier kun udvides eller tilføjes, i det omfang der er fastlagt et slutpunkt i fremstillingskæden i overensstemmelse med de procedurer, der er fastslagt i forordning (EF) nr. 1069/2009. |
| --- | --- |

(55)

Der sker lovende tekniske fremskridt på området for genanvendelse af affald, f.eks. genanvendelse af phosphor fra spildevandsslam
  , f.eks. struvit,
  fremstilling af gødningsprodukter fra animalske biprodukter, f.eks. biokul
  og phosphorgenvinding efter forbrænding, såsom askebaserede produkter
  . Det bør være muligt for produkter, der indeholder eller består af sådanne materialer, at få adgang til det indre marked uden unødvendig forsinkelse, når fremstillingsprocesserne er blevet videnskabeligt analyseret, og proceskravene er blevet fastsat på EU-plan.
  Kommissionen bør
  med henblik herpå
  tillægges beføjelse
  til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde
  med henblik på at fastsætte, hvorvidt sådanne produkter kan anvendes i produktionen. For så vidt angår produkter afledt
  af animalske biprodukter bør komponentmaterialekategorier kun udvides eller tilføjes, i det omfang der er fastlagt et slutpunkt i fremstillingskæden i overensstemmelse med de procedurer, der er fastslagt i forordning (EF) nr. 1069/2009.

Ændring 31

Forslag til forordning

Betragtning 55 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (55a) | Et CE-mærket gødningsprodukt kan indeholde andre polymerer end næringsstofpolymerer, men dette bør begrænses til tilfælde, hvor formålet med polymeren er at kontrollere frigivelsen af næringsstoffer eller øge det CE-mærkede gødningsprodukts vandbindingsevne. Det bør være muligt at give innovative produkter, der indeholder sådanne polymerer, adgang til det indre marked. For at minimere risiciene for menneskers sundhed og sikkerhed samt de risici for miljøet, som andre polymerer end næringsstofpolymerer kan udgøre, bør kriterierne for disses bionedbrydelighed fastsættes med henblik på at sikre, at de kan nedbrydes fysisk og biologisk. Med henblik herpå bør Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde med henblik på fastsættelse af kriterier for omdannelse af polymerisk carbon til kuldioxid (CO2) samt en passende testmetode for bionedbrydelighed. |

Kommissionens forslag

Ændring

(55a)

Et CE-mærket gødningsprodukt kan indeholde andre polymerer end næringsstofpolymerer, men dette bør begrænses til tilfælde, hvor formålet med polymeren er at kontrollere frigivelsen af næringsstoffer eller øge det CE-mærkede gødningsprodukts vandbindingsevne. Det bør være muligt at give innovative produkter, der indeholder sådanne polymerer, adgang til det indre marked. For at minimere risiciene for menneskers sundhed og sikkerhed samt de risici for miljøet, som andre polymerer end næringsstofpolymerer kan udgøre, bør kriterierne for disses bionedbrydelighed fastsættes med henblik på at sikre, at de kan nedbrydes fysisk og biologisk. Med henblik herpå bør Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde med henblik på fastsættelse af kriterier for omdannelse af polymerisk carbon til kuldioxid (CO2) samt en passende testmetode for bionedbrydelighed.

Ændring 32

Forslag til forordning

Betragtning 56

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (56) | Det bør endvidere være muligt straks at reagere på nye forhold vedrørende betingelserne for, at CE-mærkede gødningsprodukter er tilstrækkeligt effektive, og på nye risikovurderinger vedrørende menneskers, dyrs eller planters sundhed, sikkerheden eller miljøet. Med henblik herpå bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten for så vidt angår ændring af de krav, der gælder for forskellige kategorier af CE-mærkede gødningsprodukter. |

Kommissionens forslag

Ændring

(56)

Det bør endvidere være muligt straks at reagere på nye forhold vedrørende betingelserne for, at CE-mærkede gødningsprodukter er tilstrækkeligt effektive, og på nye risikovurderinger vedrørende menneskers, dyrs eller planters sundhed, sikkerheden eller miljøet. Med henblik herpå bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten for så vidt angår ændring af de krav, der gælder for forskellige kategorier af CE-mærkede gødningsprodukter.

| (56) | Det bør endvidere være muligt straks at reagere på nye forhold vedrørende betingelserne for, at CE-mærkede gødningsprodukter er tilstrækkeligt effektive, og på nye risikovurderinger vedrørende menneskers, dyrs eller planters sundhed, sikkerheden eller miljøet
  , idet der tages hensyn til vurderinger, der er foretaget af eller i samarbejde med myndigheder i medlemsstaterne
  . Med henblik herpå bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten for så vidt angår ændring af de krav, der gælder for forskellige kategorier af CE-mærkede gødningsprodukter. |
| --- | --- |

(56)

Det bør endvidere være muligt straks at reagere på nye forhold vedrørende betingelserne for, at CE-mærkede gødningsprodukter er tilstrækkeligt effektive, og på nye risikovurderinger vedrørende menneskers, dyrs eller planters sundhed, sikkerheden eller miljøet
  , idet der tages hensyn til vurderinger, der er foretaget af eller i samarbejde med myndigheder i medlemsstaterne
  . Med henblik herpå bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten for så vidt angår ændring af de krav, der gælder for forskellige kategorier af CE-mærkede gødningsprodukter.

Ændring 33

Forslag til forordning

Betragtning 57

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| (57) | Ved udøvelsen
  af
  disse beføjelser
  er det navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau
  . Kommissionen bør
  i 
  forbindelse
  med
  forberedelsen og udarbejdelsen
  af
  delegerede retsakter sørge
  for
  samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse
  af
  relevante dokumenter til
  Europa-Parlamentet og Rådet. |

Kommissionens forslag

Ændring

(57)

Ved udøvelsen
  af
  disse beføjelser
  er det navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau
  . Kommissionen bør
  i 
  forbindelse
  med
  forberedelsen og udarbejdelsen
  af
  delegerede retsakter sørge
  for
  samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse
  af
  relevante dokumenter til
  Europa-Parlamentet og Rådet.

| (57) | I forbindelse med vedtagelsen
  af
  delegerede retsakter som fastsat i denne forordning
  er det navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau
  , og at disse høringer gennemføres
  i 
  overensstemmelse
  med
  principperne i den interinstitutionelle aftale
  af
  13. april 2016 om bedre lovgivning.
  For
  navnlig at sikre lige deltagelse i forberedelsen
  af
  delegerede retsakter modtager
  Europa-Parlamentet og Rådet
  alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelsen af delegerede retsakter
  . |
| --- | --- |

(57)

I forbindelse med vedtagelsen
  af
  delegerede retsakter som fastsat i denne forordning
  er det navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau
  , og at disse høringer gennemføres
  i 
  overensstemmelse
  med
  principperne i den interinstitutionelle aftale
  af
  13. april 2016 om bedre lovgivning.
  For
  navnlig at sikre lige deltagelse i forberedelsen
  af
  delegerede retsakter modtager
  Europa-Parlamentet og Rådet
  alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelsen af delegerede retsakter
  .

Ændring 34

Forslag til forordning

Betragtning 59 a (ny)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | (59a) | På grund af den store afhængighed af råphosphatimport i Unionen har Kommissionen klassificeret stoffet som et kritisk råmateriale. Det er derfor nødvendigt at overvåge virkningerne af nærværende forordning på adgangen til råvareforsyninger generelt, på tilgængeligheden af råphosphat i særdeleshed og i begge tilfælde på priserne. Efter en sådan vurdering, og i tilfælde af en negativ indvirkning, bør Kommissionen træffe de foranstaltninger, den finder passende for at afhjælpe disse forstyrrelser af handelen. |

Kommissionens forslag

Ændring

(59a)

På grund af den store afhængighed af råphosphatimport i Unionen har Kommissionen klassificeret stoffet som et kritisk råmateriale. Det er derfor nødvendigt at overvåge virkningerne af nærværende forordning på adgangen til råvareforsyninger generelt, på tilgængeligheden af råphosphat i særdeleshed og i begge tilfælde på priserne. Efter en sådan vurdering, og i tilfælde af en negativ indvirkning, bør Kommissionen træffe de foranstaltninger, den finder passende for at afhjælpe disse forstyrrelser af handelen.

Ændring 35

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 1 — afsnit 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | animalske biprodukter,
  som er underlagt
  kravene i forordning (EF) nr. 1069/2009 |

Kommissionens forslag

Ændring

a)

animalske biprodukter,
  som er underlagt
  kravene i forordning (EF) nr. 1069/2009

| a) | animalske biprodukter
  eller afledte produkter
  ,
  der gøres tilgængelige på markedet i henhold til
  kravene i forordning (EF) nr. 1069/2009 |
| --- | --- |

a)

animalske biprodukter
  eller afledte produkter
  ,
  der gøres tilgængelige på markedet i henhold til
  kravene i forordning (EF) nr. 1069/2009

Ændring 36

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 2 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | direktiv 91/676/EØF |

Kommissionens forslag

Ændring

ba)

direktiv 91/676/EØF

Ændring 37

Forslag til forordning

Artikel 1 — stk. 2 — litra b b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | bb) | direktiv 2000/60/EF |

Kommissionens forslag

Ændring

bb)

direktiv 2000/60/EF

Ændring 38

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1) | »gødningsprodukt«:
  et stof, en blanding, en mikroorganisme eller ethvert andet materiale, som enten alene eller blandet med andet materiale anvendes på, eller er beregnet til at blive anvendt på,
  planter
  eller deres rhizosfære med
  det formål
  at
  tilføre
  planter næringsstoffer eller forbedre deres
  næringsstofeffektivitet |

Kommissionens forslag

Ændring

1)

»gødningsprodukt«:
  et stof, en blanding, en mikroorganisme eller ethvert andet materiale, som enten alene eller blandet med andet materiale anvendes på, eller er beregnet til at blive anvendt på,
  planter
  eller deres rhizosfære med
  det formål
  at
  tilføre
  planter næringsstoffer eller forbedre deres
  næringsstofeffektivitet

| 1) | »plantenæringsprodukt«:
  et stof, en blanding, en mikroorganisme eller ethvert andet materiale, som enten alene eller blandet med andet materiale anvendes på, eller er beregnet til at blive anvendt på,
  svampe
  eller deres
  mykosfære eller på planter på alle vækststadier, herunder frø, og/eller
  rhizosfære med
  henblik på
  at
  forsyne
  planter
  eller svampe med
  næringsstoffer eller
  på at
  forbedre deres
  fysiske eller biologiske vækstbetingelser eller deres generelle livskraft, udbytte og kvalitet, herunder ved at øge plantens evne til at optage næringsstoffer (med undtagelse af plantebeskyttelsesmidler, der er omfattet af forordning (EF) nr. 1107/2009) |
| --- | --- |

1)

»plantenæringsprodukt«:
  et stof, en blanding, en mikroorganisme eller ethvert andet materiale, som enten alene eller blandet med andet materiale anvendes på, eller er beregnet til at blive anvendt på,
  svampe
  eller deres
  mykosfære eller på planter på alle vækststadier, herunder frø, og/eller
  rhizosfære med
  henblik på
  at
  forsyne
  planter
  eller svampe med
  næringsstoffer eller
  på at
  forbedre deres
  fysiske eller biologiske vækstbetingelser eller deres generelle livskraft, udbytte og kvalitet, herunder ved at øge plantens evne til at optage næringsstoffer (med undtagelse af plantebeskyttelsesmidler, der er omfattet af forordning (EF) nr. 1107/2009)

Ændring 39

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3) | »stof«: et
  stof
  som
  defineret i artikel 3
  ,
  nr. 1)
  ,
  i forordning (EF) nr. 1907/2006 |

Kommissionens forslag

Ændring

3)

»stof«: et
  stof
  som
  defineret i artikel 3
  ,
  nr. 1)
  ,
  i forordning (EF) nr. 1907/2006

| 3) | »stof«: et
  grundstof og forbindelser heraf, naturligt eller industrielt fremstillet, herunder sådanne tilsætningsstoffer, som er nødvendige til bevarelse af stoffets stabilitet, og sådanne urenheder,
  som
  følger af fremstillingsprocessen, bortset fra opløsningsmidler
  ,
  der kan udskilles
  ,
  uden at det påvirker stoffets stabilitet eller ændrer dets sammensætning |
| --- | --- |

3)

»stof«: et
  grundstof og forbindelser heraf, naturligt eller industrielt fremstillet, herunder sådanne tilsætningsstoffer, som er nødvendige til bevarelse af stoffets stabilitet, og sådanne urenheder,
  som
  følger af fremstillingsprocessen, bortset fra opløsningsmidler
  ,
  der kan udskilles
  ,
  uden at det påvirker stoffets stabilitet eller ændrer dets sammensætning

Ændring 40

Forslag til forordning

Artikel 2 — stk. 1 — nr. 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 13) | »teknisk specifikation«: et dokument, der fastsætter, hvilke tekniske krav et CE-mærket gødningsprodukt skal opfylde |

Kommissionens forslag

Ændring

13)

»teknisk specifikation«: et dokument, der fastsætter, hvilke tekniske krav et CE-mærket gødningsprodukt skal opfylde

| 13) | »teknisk specifikation«: et dokument, der fastsætter, hvilke tekniske krav et CE-mærket gødningsprodukt
  eller dets fremstillingsproces
  skal opfylde |
| --- | --- |

13)

»teknisk specifikation«: et dokument, der fastsætter, hvilke tekniske krav et CE-mærket gødningsprodukt
  eller dets fremstillingsproces
  skal opfylde

Ændring 41

Forslag til forordning

Artikel 3 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterne må ikke hindre tilgængeliggørelse på markedet af CE-mærkede gødningsprodukter, der opfylder bestemmelserne i denne forordning. | Medlemsstaterne må ikke
  – for så vidt angår de aspekter og risici, der er omfattet af denne forordning –
  hindre tilgængeliggørelse på markedet af CE-mærkede gødningsprodukter, der opfylder bestemmelserne i denne forordning. |

Kommissionens forslag

Ændring

Medlemsstaterne må ikke hindre tilgængeliggørelse på markedet af CE-mærkede gødningsprodukter, der opfylder bestemmelserne i denne forordning.

Medlemsstaterne må ikke
  – for så vidt angår de aspekter og risici, der er omfattet af denne forordning –
  hindre tilgængeliggørelse på markedet af CE-mærkede gødningsprodukter, der opfylder bestemmelserne i denne forordning.

Ændring 42

Forslag til forordning

Artikel 3 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Denne forordning er ikke til hinder for, at medlemsstaterne opretholder eller vedtager bestemmelser, der er i overensstemmelse med traktaterne, vedrørende anvendelsen af CE-mærkede gødningsprodukter med henblik på at beskytte menneskers sundhed og miljøet, forudsat at disse bestemmelser ikke kræver nogen ændring af CE-mærkede gødningsprodukter, som er i overensstemmelse med denne forordning, og forudsat at de ikke har indflydelse på betingelserne for at gøre dem tilgængelige på markedet. |

Kommissionens forslag

Ændring

Denne forordning er ikke til hinder for, at medlemsstaterne opretholder eller vedtager bestemmelser, der er i overensstemmelse med traktaterne, vedrørende anvendelsen af CE-mærkede gødningsprodukter med henblik på at beskytte menneskers sundhed og miljøet, forudsat at disse bestemmelser ikke kræver nogen ændring af CE-mærkede gødningsprodukter, som er i overensstemmelse med denne forordning, og forudsat at de ikke har indflydelse på betingelserne for at gøre dem tilgængelige på markedet.

Ændring 44

Forslag til forordning

Artikel 4 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Kommissionen offentliggør samtidig med offentliggørelsen af denne forordning i Den Europæiske Unions Tidende en vejledning, der giver fabrikanten og markedsovervågningsmyndighederne klare oplysninger om og eksempler på, hvordan mærkningen skal udformes. Denne vejledning skal også specificere de relevante oplysninger, der er omhandlet i bilag III, del 1, punkt 2, litra d). |

Kommissionens forslag

Ændring

2a.
     
  Kommissionen offentliggør samtidig med offentliggørelsen af denne forordning i Den Europæiske Unions Tidende en vejledning, der giver fabrikanten og markedsovervågningsmyndighederne klare oplysninger om og eksempler på, hvordan mærkningen skal udformes. Denne vejledning skal også specificere de relevante oplysninger, der er omhandlet i bilag III, del 1, punkt 2, litra d).

Ændring 45

Ændring 45

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 3

Artikel 6 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Fabrikanten skal opbevare den tekniske dokumentation og EU-overensstemmelseserklæringen, i 
  ti
  år efter at det CE-mærkede gødningsprodukt, der er omfattet af disse dokumenter, er blevet bragt i omsætning. | 3.   Fabrikanten skal opbevare den tekniske dokumentation og EU-overensstemmelseserklæringen, i 
  fem
  år efter at det CE-mærkede gødningsprodukt, der er omfattet af disse dokumenter, er blevet bragt i omsætning. |
| | (Dette er et horisontalt ændringsforslag vedrørende varigheden med hensyn til opbevaringen af den tekniske dokumentation. Hvis medlovgiverne er enige, finder tilsvarende ændringer anvendelse i hele teksten, herunder de dele, der er afspejlet i ændringerne nedenfor). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Fabrikanten skal opbevare den tekniske dokumentation og EU-overensstemmelseserklæringen, i 
  ti
  år efter at det CE-mærkede gødningsprodukt, der er omfattet af disse dokumenter, er blevet bragt i omsætning.

3.   Fabrikanten skal opbevare den tekniske dokumentation og EU-overensstemmelseserklæringen, i 
  fem
  år efter at det CE-mærkede gødningsprodukt, der er omfattet af disse dokumenter, er blevet bragt i omsætning.

(Dette er et horisontalt ændringsforslag vedrørende varigheden med hensyn til opbevaringen af den tekniske dokumentation. Hvis medlovgiverne er enige, finder tilsvarende ændringer anvendelse i hele teksten, herunder de dele, der er afspejlet i ændringerne nedenfor).

(Dette er et horisontalt ændringsforslag vedrørende varigheden med hensyn til opbevaringen af den tekniske dokumentation. Hvis medlovgiverne er enige, finder tilsvarende ændringer anvendelse i hele teksten, herunder de dele, der er afspejlet i ændringerne nedenfor).

Ændring 46

Ændring 46

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 4 — afsnit 1

Artikel 6 — stk. 4 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Fabrikanten skal sikre, at der findes procedurer til sikring af, at CE-mærkede gødningsprodukter, der er del af en produktionsserie, fortsat er i overensstemmelse med denne forordning. Der skal i fornødent omfang tages hensyn til ændringer i disse gødningsprodukters
  produktionsmetode eller
  kendetegn og til ændringer i de harmoniserede standarder, de fælles specifikationer som omhandlet i artikel 13 eller andre tekniske specifikationer, som der er henvist til for at dokumentere et CE-mærket gødningsprodukts overensstemmelse med de gældende krav. | Fabrikanten skal sikre, at der findes procedurer til sikring af, at CE-mærkede gødningsprodukter, der er del af en produktionsserie, fortsat er i overensstemmelse med denne forordning. Der skal i fornødent omfang tages hensyn til ændringer i disse gødningsprodukters kendetegn og til ændringer i de harmoniserede standarder, de fælles specifikationer som omhandlet i artikel 13 eller andre tekniske specifikationer, som der er henvist til for at dokumentere et CE-mærket gødningsprodukts overensstemmelse med de gældende krav. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Fabrikanten skal sikre, at der findes procedurer til sikring af, at CE-mærkede gødningsprodukter, der er del af en produktionsserie, fortsat er i overensstemmelse med denne forordning. Der skal i fornødent omfang tages hensyn til ændringer i disse gødningsprodukters
  produktionsmetode eller
  kendetegn og til ændringer i de harmoniserede standarder, de fælles specifikationer som omhandlet i artikel 13 eller andre tekniske specifikationer, som der er henvist til for at dokumentere et CE-mærket gødningsprodukts overensstemmelse med de gældende krav.

produktionsmetode eller

Fabrikanten skal sikre, at der findes procedurer til sikring af, at CE-mærkede gødningsprodukter, der er del af en produktionsserie, fortsat er i overensstemmelse med denne forordning. Der skal i fornødent omfang tages hensyn til ændringer i disse gødningsprodukters kendetegn og til ændringer i de harmoniserede standarder, de fælles specifikationer som omhandlet i artikel 13 eller andre tekniske specifikationer, som der er henvist til for at dokumentere et CE-mærket gødningsprodukts overensstemmelse med de gældende krav.

Ændring 47

Ændring 47

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 4 — afsnit 2

Artikel 6 — stk. 4 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Når det anses for hensigtsmæssigt på grund af et CE-mærket gødningsprodukts ydeevne eller de med produktet forbundne risici, skal fabrikanten foretage stikprøvekontrol af sådanne gødningsprodukter, der er gjort tilgængelige på markedet, undersøge og
  om nødvendigt
  føre register over klager, CE-mærkede gødningsprodukter, der ikke opfylder kravene, og tilbagekaldelser af sådanne gødningsprodukter og holde distributørerne orienteret om enhver sådan overvågning. | Når det anses for hensigtsmæssigt på grund af et CE-mærket gødningsprodukts ydeevne eller de med produktet forbundne risici, skal fabrikanten
  med henblik på at beskytte forbrugernes sundhed og sikkerhed og miljøet
  foretage stikprøvekontrol af sådanne gødningsprodukter, der er gjort tilgængelige på markedet, undersøge og føre register over klager, CE-mærkede gødningsprodukter, der ikke opfylder kravene, og tilbagekaldelser af sådanne gødningsprodukter og holde distributørerne
  og markedsovervågningsmyndighederne
  orienteret om enhver sådan overvågning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Når det anses for hensigtsmæssigt på grund af et CE-mærket gødningsprodukts ydeevne eller de med produktet forbundne risici, skal fabrikanten foretage stikprøvekontrol af sådanne gødningsprodukter, der er gjort tilgængelige på markedet, undersøge og
  om nødvendigt
  føre register over klager, CE-mærkede gødningsprodukter, der ikke opfylder kravene, og tilbagekaldelser af sådanne gødningsprodukter og holde distributørerne orienteret om enhver sådan overvågning.

om nødvendigt

Når det anses for hensigtsmæssigt på grund af et CE-mærket gødningsprodukts ydeevne eller de med produktet forbundne risici, skal fabrikanten
  med henblik på at beskytte forbrugernes sundhed og sikkerhed og miljøet
  foretage stikprøvekontrol af sådanne gødningsprodukter, der er gjort tilgængelige på markedet, undersøge og føre register over klager, CE-mærkede gødningsprodukter, der ikke opfylder kravene, og tilbagekaldelser af sådanne gødningsprodukter og holde distributørerne
  og markedsovervågningsmyndighederne
  orienteret om enhver sådan overvågning.

med henblik på at beskytte forbrugernes sundhed og sikkerhed og miljøet

og markedsovervågningsmyndighederne

Ændring 48

Ændring 48

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 6

Artikel 6 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Fabrikantens navn, registrerede firmanavn eller registrerede varemærke og postadresse, hvor han kan kontaktes, skal fremgå af det CE-mærkede gødningsprodukts emballage eller, hvis gødningsproduktet leveres uden emballage, af et dokument, der ledsager gødningsproduktet. Postadressen skal angive ét enkelt sted, hvor fabrikanten kan kontaktes.
  Kontaktoplysningerne
  skal angives på et for
  slutbrugerne
  og
  markedsovervågningsmyndighederne let forståeligt sprog
  . | 6.   Fabrikantens navn, registrerede firmanavn eller registrerede varemærke og postadresse, hvor han kan kontaktes, skal fremgå af det CE-mærkede gødningsprodukts emballage eller, hvis gødningsproduktet leveres uden emballage, af et dokument, der ledsager gødningsproduktet. Postadressen skal angive ét enkelt sted, hvor fabrikanten kan kontaktes.
  Sådanne oplysninger
  skal angives på et
  sprog, der er letforståeligt
  for
  slutbrugere
  og
  markedsovervågningsmyndigheder, således som de er fastsat af den pågældende medlemsstat, og skal være klare, forståelige og tydelige
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Fabrikantens navn, registrerede firmanavn eller registrerede varemærke og postadresse, hvor han kan kontaktes, skal fremgå af det CE-mærkede gødningsprodukts emballage eller, hvis gødningsproduktet leveres uden emballage, af et dokument, der ledsager gødningsproduktet. Postadressen skal angive ét enkelt sted, hvor fabrikanten kan kontaktes.
  Kontaktoplysningerne
  skal angives på et for
  slutbrugerne
  og
  markedsovervågningsmyndighederne let forståeligt sprog
  .

6.   Fabrikantens navn, registrerede firmanavn eller registrerede varemærke og postadresse, hvor han kan kontaktes, skal fremgå af det CE-mærkede gødningsprodukts emballage eller, hvis gødningsproduktet leveres uden emballage, af et dokument, der ledsager gødningsproduktet. Postadressen skal angive ét enkelt sted, hvor fabrikanten kan kontaktes.
  Sådanne oplysninger
  skal angives på et
  sprog, der er letforståeligt
  for
  slutbrugere
  og
  markedsovervågningsmyndigheder, således som de er fastsat af den pågældende medlemsstat, og skal være klare, forståelige og tydelige
  .

Ændring 49

Ændring 49

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 7

Artikel 6 — stk. 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 7.   Fabrikanten skal sikre, at CE-mærkede
  gødningsprodukter mærkes
  i overensstemmelse med bilag III, eller hvis
  gødningsproduktet
  leveres uden emballage, at
  mærkningsangivelserne findes i et dokument, der ledsager gødningsproduktet og er tilgængeligt for kontrolorganerne
  ,
  når produktet bringes i omsætning. Mærkningsangivelsen
  skal være på et for slutbrugerne letforståeligt sprog fastsat af den pågældende medlemsstat og skal være
  klar
  ,
  forståelig
  og
  tydelig
  . | 7.   Fabrikanten skal sikre, at
  det
  CE-mærkede
  gødningsprodukt er mærket
  i overensstemmelse med bilag III, eller, hvis
  emballagen er for lille til, at mærkatet kan indeholde samtlige oplysninger, eller hvis det CE-mærkede gødningsprodukt
  leveres uden emballage, at
  de krævede oplysninger fremgår af den medfølgende dokumentation til det CE-mærkede gødningsprodukt. De oplysninger
  ,
  der kræves i henhold til bilag III,
  skal være på et for slutbrugerne letforståeligt sprog fastsat af den pågældende medlemsstat og skal være
  klare
  ,
  forståelige
  og
  tydelige
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7.   Fabrikanten skal sikre, at CE-mærkede
  gødningsprodukter mærkes
  i overensstemmelse med bilag III, eller hvis
  gødningsproduktet
  leveres uden emballage, at
  mærkningsangivelserne findes i et dokument, der ledsager gødningsproduktet og er tilgængeligt for kontrolorganerne
  ,
  når produktet bringes i omsætning. Mærkningsangivelsen
  skal være på et for slutbrugerne letforståeligt sprog fastsat af den pågældende medlemsstat og skal være
  klar
  ,
  forståelig
  og
  tydelig
  .

7.   Fabrikanten skal sikre, at
  det
  CE-mærkede
  gødningsprodukt er mærket
  i overensstemmelse med bilag III, eller, hvis
  emballagen er for lille til, at mærkatet kan indeholde samtlige oplysninger, eller hvis det CE-mærkede gødningsprodukt
  leveres uden emballage, at
  de krævede oplysninger fremgår af den medfølgende dokumentation til det CE-mærkede gødningsprodukt. De oplysninger
  ,
  der kræves i henhold til bilag III,
  skal være på et for slutbrugerne letforståeligt sprog fastsat af den pågældende medlemsstat og skal være
  klare
  ,
  forståelige
  og
  tydelige
  .

Ændring 50

Ændring 50

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 10 — indledning

Artikel 6 — stk. 10 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 10.   Fabrikanten skal
  for nedenstående CE-mærkede gødningsprodukter
  indsende en rapport om den i bilag IV foreskrevne detonerbarhedsprøve til den kompetente myndighed i bestemmelsesmedlemsstaten: | 10.   Fabrikanten skal indsende en rapport om den i bilag IV foreskrevne detonerbarhedsprøve til den kompetente myndighed i bestemmelsesmedlemsstaten
  og sikre, at de følgende CE-mærkede gødningsprodukter er i stand til at bestå denne prøve
  : |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

10.   Fabrikanten skal
  for nedenstående CE-mærkede gødningsprodukter
  indsende en rapport om den i bilag IV foreskrevne detonerbarhedsprøve til den kompetente myndighed i bestemmelsesmedlemsstaten:

10.   Fabrikanten skal indsende en rapport om den i bilag IV foreskrevne detonerbarhedsprøve til den kompetente myndighed i bestemmelsesmedlemsstaten
  og sikre, at de følgende CE-mærkede gødningsprodukter er i stand til at bestå denne prøve
  :

Ændring 51

Ændring 51

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 10 — afsnit 1 — litra b

Artikel 6 — stk. 10 — afsnit 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | mekaniske gødningsproduktblandinger
  som angivet i bilag I, produktfunktionskategori 7, der indeholder en gødning som omhandlet i litra a). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

mekaniske gødningsproduktblandinger
  som angivet i bilag I, produktfunktionskategori 7, der indeholder en gødning som omhandlet i litra a).

mekaniske gødningsproduktblandinger

| b) | kombinationer fra forskellige produktfunktionskategorier
  som angivet i bilag I, produktfunktionskategori 7, der indeholder en gødning som omhandlet i litra a). |
| --- | --- |

b)

kombinationer fra forskellige produktfunktionskategorier
  som angivet i bilag I, produktfunktionskategori 7, der indeholder en gødning som omhandlet i litra a).

kombinationer fra forskellige produktfunktionskategorier

Ændring 52

Ændring 52

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 6 — stk. 10 — afsnit 2

Artikel 6 — stk. 10 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Rapporten skal indsendes, mindst fem
  dage
  inden disse produkter bringes i omsætning. | Rapporten skal indsendes mindst fem
  arbejdsdage
  inden disse produkter bringes i omsætning.
  Kommissionen offentliggør på sit websted listen over de kompetente myndigheder i medlemsstaterne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Rapporten skal indsendes, mindst fem
  dage
  inden disse produkter bringes i omsætning.

dage

Rapporten skal indsendes mindst fem
  arbejdsdage
  inden disse produkter bringes i omsætning.
  Kommissionen offentliggør på sit websted listen over de kompetente myndigheder i medlemsstaterne.

arbejdsdage

Kommissionen offentliggør på sit websted listen over de kompetente myndigheder i medlemsstaterne.

Ændring 53

Ændring 53

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 1

Artikel 8 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   
  Importøren må kun bringe
  CE-mærkede gødningsprodukter, der opfylder kravene, i omsætning. | 1.   
  Kun
  CE-mærkede gødningsprodukter, der opfylder kravene,
  kan importeres til Unionen og bringes
  i omsætning
  i Unionen
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   
  Importøren må kun bringe
  CE-mærkede gødningsprodukter, der opfylder kravene, i omsætning.

1.   
  Kun
  CE-mærkede gødningsprodukter, der opfylder kravene,
  kan importeres til Unionen og bringes
  i omsætning
  i Unionen
  .

Ændring 54

Ændring 54

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 2

Artikel 8 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Importøren skal, før han bringer et CE-mærket gødningsprodukt i omsætning, sikre, at fabrikanten har gennemført den relevante overensstemmelsesvurderingsprocedure, jf. artikel 14. Han skal sikre, at fabrikanten har udarbejdet den tekniske dokumentation, at det CE-mærkede gødningsprodukt er ledsaget af EU-overensstemmelseserklæringen og den krævede dokumentation, og at fabrikanten har opfyldt kravene i artikel 6, stk. 5 og 6. Hvis en importør finder eller har grund til at tro, at et CE-mærket gødningsprodukt ikke er i overensstemmelse med de gældende krav i 
  bilag I, II eller III
  , må han ikke bringe gødningsproduktet i omsætning, før det er blevet bragt i overensstemmelse med de gældende krav. Derudover skal importøren, hvis det CE-mærkede gødningsprodukt udgør en uacceptabel risiko for menneskers, dyrs eller planters sundhed, for sikkerheden eller for miljøet, underrette fabrikanten og markedsovervågningsmyndighederne herom. | 2.   Importøren skal, før han bringer et CE-mærket gødningsprodukt i omsætning, sikre, at fabrikanten har gennemført den relevante overensstemmelsesvurderingsprocedure, jf. artikel 14. Han skal sikre, at fabrikanten har udarbejdet den tekniske dokumentation, at det CE-mærkede gødningsprodukt er ledsaget af EU-overensstemmelseserklæringen og den krævede dokumentation, og at fabrikanten har opfyldt kravene i artikel 6, stk. 5 og 6. Hvis en importør finder eller har grund til at tro, at et CE-mærket gødningsprodukt ikke er i overensstemmelse med de gældende krav i 
  nærværende forordning
  , må han ikke bringe gødningsproduktet i omsætning, før det er blevet bragt i overensstemmelse med de gældende krav. Derudover skal importøren, hvis det CE-mærkede gødningsprodukt udgør en uacceptabel risiko for menneskers, dyrs eller planters sundhed, for sikkerheden eller for miljøet, underrette fabrikanten og markedsovervågningsmyndighederne herom. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Importøren skal, før han bringer et CE-mærket gødningsprodukt i omsætning, sikre, at fabrikanten har gennemført den relevante overensstemmelsesvurderingsprocedure, jf. artikel 14. Han skal sikre, at fabrikanten har udarbejdet den tekniske dokumentation, at det CE-mærkede gødningsprodukt er ledsaget af EU-overensstemmelseserklæringen og den krævede dokumentation, og at fabrikanten har opfyldt kravene i artikel 6, stk. 5 og 6. Hvis en importør finder eller har grund til at tro, at et CE-mærket gødningsprodukt ikke er i overensstemmelse med de gældende krav i 
  bilag I, II eller III
  , må han ikke bringe gødningsproduktet i omsætning, før det er blevet bragt i overensstemmelse med de gældende krav. Derudover skal importøren, hvis det CE-mærkede gødningsprodukt udgør en uacceptabel risiko for menneskers, dyrs eller planters sundhed, for sikkerheden eller for miljøet, underrette fabrikanten og markedsovervågningsmyndighederne herom.

2.   Importøren skal, før han bringer et CE-mærket gødningsprodukt i omsætning, sikre, at fabrikanten har gennemført den relevante overensstemmelsesvurderingsprocedure, jf. artikel 14. Han skal sikre, at fabrikanten har udarbejdet den tekniske dokumentation, at det CE-mærkede gødningsprodukt er ledsaget af EU-overensstemmelseserklæringen og den krævede dokumentation, og at fabrikanten har opfyldt kravene i artikel 6, stk. 5 og 6. Hvis en importør finder eller har grund til at tro, at et CE-mærket gødningsprodukt ikke er i overensstemmelse med de gældende krav i 
  nærværende forordning
  , må han ikke bringe gødningsproduktet i omsætning, før det er blevet bragt i overensstemmelse med de gældende krav. Derudover skal importøren, hvis det CE-mærkede gødningsprodukt udgør en uacceptabel risiko for menneskers, dyrs eller planters sundhed, for sikkerheden eller for miljøet, underrette fabrikanten og markedsovervågningsmyndighederne herom.

Ændring 55

Ændring 55

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 3

Artikel 8 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Importørens navn, registrerede firmanavn eller registrerede varemærke og postadresse, hvor han kan kontaktes, skal fremgå af det CE-mærkede gødningsprodukts emballage eller, hvis det CE-mærkede gødningsprodukt leveres uden emballage, af et dokument, der ledsager gødningsproduktet. Kontaktoplysningerne skal angives på et for slutbrugerne og markedsovervågningsmyndighederne let forståeligt sprog. | 3.   Importørens navn, registrerede firmanavn eller registrerede varemærke og postadresse, hvor han kan kontaktes,
  samt tredjelandsfabrikanterne
  skal fremgå af det CE-mærkede gødningsprodukts emballage eller, hvis det CE-mærkede gødningsprodukt leveres uden emballage, af et dokument, der ledsager gødningsproduktet. Kontaktoplysningerne skal angives på et for slutbrugerne og markedsovervågningsmyndighederne let forståeligt sprog. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Importørens navn, registrerede firmanavn eller registrerede varemærke og postadresse, hvor han kan kontaktes, skal fremgå af det CE-mærkede gødningsprodukts emballage eller, hvis det CE-mærkede gødningsprodukt leveres uden emballage, af et dokument, der ledsager gødningsproduktet. Kontaktoplysningerne skal angives på et for slutbrugerne og markedsovervågningsmyndighederne let forståeligt sprog.

3.   Importørens navn, registrerede firmanavn eller registrerede varemærke og postadresse, hvor han kan kontaktes,
  samt tredjelandsfabrikanterne
  skal fremgå af det CE-mærkede gødningsprodukts emballage eller, hvis det CE-mærkede gødningsprodukt leveres uden emballage, af et dokument, der ledsager gødningsproduktet. Kontaktoplysningerne skal angives på et for slutbrugerne og markedsovervågningsmyndighederne let forståeligt sprog.

Ændring 56

Ændring 56

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 4

Artikel 8 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Importøren skal sikre, at det CE-mærkede gødningsprodukt mærkes i overensstemmelse med bilag III på et for slutbrugerne letforståeligt sprog fastsat af den pågældende medlemsstat. | 4.   Importøren skal sikre, at det CE-mærkede gødningsprodukt mærkes i overensstemmelse med bilag III
  , eller, hvis pakken er for lille til, at mærkatet kan indeholde samtlige oplysninger, eller hvis det CE-mærkede gødningsprodukt leveres uden emballage, at de krævede oplysninger fremgår af den medfølgende dokumentation til det CE-mærkede gødningsprodukt. De oplysninger, der kræves i overensstemmelse med bilag III, skal være
  på et for slutbrugerne letforståeligt sprog fastsat af den pågældende medlemsstat. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Importøren skal sikre, at det CE-mærkede gødningsprodukt mærkes i overensstemmelse med bilag III på et for slutbrugerne letforståeligt sprog fastsat af den pågældende medlemsstat.

4.   Importøren skal sikre, at det CE-mærkede gødningsprodukt mærkes i overensstemmelse med bilag III
  , eller, hvis pakken er for lille til, at mærkatet kan indeholde samtlige oplysninger, eller hvis det CE-mærkede gødningsprodukt leveres uden emballage, at de krævede oplysninger fremgår af den medfølgende dokumentation til det CE-mærkede gødningsprodukt. De oplysninger, der kræves i overensstemmelse med bilag III, skal være
  på et for slutbrugerne letforståeligt sprog fastsat af den pågældende medlemsstat.

Ændring 57

Ændring 57

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 6

Artikel 8 — stk. 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6.   Når det anses for hensigtsmæssigt på grund af et CE-mærket gødningsprodukts ydeevne eller de med produktet forbundne risici, skal importøren foretage stikprøvekontrol af sådanne gødningsprodukter, der er gjort tilgængelige på markedet, undersøge og
  om nødvendigt
  føre register over klager, CE-mærkede gødningsprodukter, der ikke opfylder kravene, og tilbagekaldelser af sådanne gødningsprodukter og holde distributørerne orienteret om enhver sådan overvågning. | 6.   Når det anses for hensigtsmæssigt på grund af et CE-mærket gødningsprodukts ydeevne eller de med produktet forbundne risici, skal importøren
  med henblik på at beskytte forbrugernes sundhed og sikkerhed samt miljøet
  foretage stikprøvekontrol af sådanne gødningsprodukter, der er gjort tilgængelige på markedet, undersøge og føre register over klager, CE-mærkede gødningsprodukter, der ikke opfylder kravene, og tilbagekaldelser af sådanne gødningsprodukter og holde distributørerne orienteret om enhver sådan overvågning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.   Når det anses for hensigtsmæssigt på grund af et CE-mærket gødningsprodukts ydeevne eller de med produktet forbundne risici, skal importøren foretage stikprøvekontrol af sådanne gødningsprodukter, der er gjort tilgængelige på markedet, undersøge og
  om nødvendigt
  føre register over klager, CE-mærkede gødningsprodukter, der ikke opfylder kravene, og tilbagekaldelser af sådanne gødningsprodukter og holde distributørerne orienteret om enhver sådan overvågning.

6.   Når det anses for hensigtsmæssigt på grund af et CE-mærket gødningsprodukts ydeevne eller de med produktet forbundne risici, skal importøren
  med henblik på at beskytte forbrugernes sundhed og sikkerhed samt miljøet
  foretage stikprøvekontrol af sådanne gødningsprodukter, der er gjort tilgængelige på markedet, undersøge og føre register over klager, CE-mærkede gødningsprodukter, der ikke opfylder kravene, og tilbagekaldelser af sådanne gødningsprodukter og holde distributørerne orienteret om enhver sådan overvågning.

Ændring 58

Ændring 58

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 8 — stk. 8

Artikel 8 — stk. 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 8.   Importøren skal, i 
  ti
  år efter at det CE-mærkede gødningsprodukt er bragt i omsætning, opbevare en kopi af EU-overensstemmelseserklæringen, så den står til rådighed for markedsovervågningsmyndighederne, og sikre, at den tekniske dokumentation kan stilles til rådighed for disse myndigheder, hvis de anmoder herom. | 8.   Importøren skal, i 
  fem
  år efter at det CE-mærkede gødningsprodukt er bragt i omsætning, opbevare en kopi af EU-overensstemmelseserklæringen, så den står til rådighed for markedsovervågningsmyndighederne, og sikre, at den tekniske dokumentation kan stilles til rådighed for disse myndigheder, hvis de anmoder herom.
  Importøren stiller på anmodning en kopi af EU-overensstemmelseserklæringen til rådighed for andre berørte erhvervsdrivende. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

8.   Importøren skal, i 
  ti
  år efter at det CE-mærkede gødningsprodukt er bragt i omsætning, opbevare en kopi af EU-overensstemmelseserklæringen, så den står til rådighed for markedsovervågningsmyndighederne, og sikre, at den tekniske dokumentation kan stilles til rådighed for disse myndigheder, hvis de anmoder herom.

8.   Importøren skal, i 
  fem
  år efter at det CE-mærkede gødningsprodukt er bragt i omsætning, opbevare en kopi af EU-overensstemmelseserklæringen, så den står til rådighed for markedsovervågningsmyndighederne, og sikre, at den tekniske dokumentation kan stilles til rådighed for disse myndigheder, hvis de anmoder herom.
  Importøren stiller på anmodning en kopi af EU-overensstemmelseserklæringen til rådighed for andre berørte erhvervsdrivende.

Ændring 59

Ændring 59

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 2 — afsnit 1

Artikel 9 — stk. 2 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Distributøren skal, før han gør et CE-mærket gødningsprodukt tilgængeligt på markedet, kontrollere, at det er ledsaget af
  EU-overensstemmelseserklæringen og af
  den krævede dokumentation, at det er mærket i overensstemmelse med bilag III på et sprog, der er let forståeligt for slutbrugerne i den medlemsstat, hvor det CE-mærkede gødningsprodukt gøres tilgængeligt på markedet, og at fabrikanten og importøren har opfyldt kravene i henholdsvis artikel 6, stk. 5 og 6, og artikel 8, stk. 3. | Distributøren skal, før han gør et CE-mærket gødningsprodukt tilgængeligt på markedet, kontrollere, at det er ledsaget af den krævede dokumentation, at det er mærket i overensstemmelse med bilag III på et sprog, der er let forståeligt for slutbrugerne i den medlemsstat, hvor det CE-mærkede gødningsprodukt gøres tilgængeligt på markedet, og at fabrikanten og importøren har opfyldt kravene i henholdsvis artikel 6, stk. 5 og 6, og artikel 8, stk. 3.
  Hvis pakken er for lille til, at mærkatet kan indeholde samtlige oplysninger, eller hvis det CE-mærkede gødningsprodukt leveres uden emballage, skal distributøren verificere, at de krævede oplysninger fremgår af den medfølgende dokumentation til det CE-mærkede gødningsprodukt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Distributøren skal, før han gør et CE-mærket gødningsprodukt tilgængeligt på markedet, kontrollere, at det er ledsaget af
  EU-overensstemmelseserklæringen og af
  den krævede dokumentation, at det er mærket i overensstemmelse med bilag III på et sprog, der er let forståeligt for slutbrugerne i den medlemsstat, hvor det CE-mærkede gødningsprodukt gøres tilgængeligt på markedet, og at fabrikanten og importøren har opfyldt kravene i henholdsvis artikel 6, stk. 5 og 6, og artikel 8, stk. 3.

EU-overensstemmelseserklæringen og af

Distributøren skal, før han gør et CE-mærket gødningsprodukt tilgængeligt på markedet, kontrollere, at det er ledsaget af den krævede dokumentation, at det er mærket i overensstemmelse med bilag III på et sprog, der er let forståeligt for slutbrugerne i den medlemsstat, hvor det CE-mærkede gødningsprodukt gøres tilgængeligt på markedet, og at fabrikanten og importøren har opfyldt kravene i henholdsvis artikel 6, stk. 5 og 6, og artikel 8, stk. 3.
  Hvis pakken er for lille til, at mærkatet kan indeholde samtlige oplysninger, eller hvis det CE-mærkede gødningsprodukt leveres uden emballage, skal distributøren verificere, at de krævede oplysninger fremgår af den medfølgende dokumentation til det CE-mærkede gødningsprodukt.

Hvis pakken er for lille til, at mærkatet kan indeholde samtlige oplysninger, eller hvis det CE-mærkede gødningsprodukt leveres uden emballage, skal distributøren verificere, at de krævede oplysninger fremgår af den medfølgende dokumentation til det CE-mærkede gødningsprodukt.

Ændring 60

Ændring 60

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 9 — stk. 2 — afsnit 2

Artikel 9 — stk. 2 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hvis en distributør finder eller har grund til at tro, at et CE-mærket gødningsprodukt ikke er i overensstemmelse med de gældende krav i 
  bilag I, II eller III
  , må han ikke gøre gødningsproduktet tilgængeligt på markedet, før det er blevet bragt i overensstemmelse med de gældende krav. Derudover skal distributøren, hvis det CE-mærkede gødningsprodukt udgør en uacceptabel risiko for menneskers, dyrs eller planters sundhed, for sikkerheden eller for miljøet, underrette fabrikanten eller importøren samt markedsovervågningsmyndighederne herom. | Hvis en distributør finder eller har grund til at tro, at et CE-mærket gødningsprodukt ikke er i overensstemmelse med de gældende krav i 
  nærværende forordning
  , må han ikke gøre gødningsproduktet tilgængeligt på markedet, før det er blevet bragt i overensstemmelse med de gældende krav. Derudover skal distributøren, hvis det CE-mærkede gødningsprodukt udgør en uacceptabel risiko for menneskers, dyrs eller planters sundhed, for sikkerheden eller for miljøet, underrette fabrikanten eller importøren samt markedsovervågningsmyndighederne herom. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hvis en distributør finder eller har grund til at tro, at et CE-mærket gødningsprodukt ikke er i overensstemmelse med de gældende krav i 
  bilag I, II eller III
  , må han ikke gøre gødningsproduktet tilgængeligt på markedet, før det er blevet bragt i overensstemmelse med de gældende krav. Derudover skal distributøren, hvis det CE-mærkede gødningsprodukt udgør en uacceptabel risiko for menneskers, dyrs eller planters sundhed, for sikkerheden eller for miljøet, underrette fabrikanten eller importøren samt markedsovervågningsmyndighederne herom.

bilag I, II eller III

Hvis en distributør finder eller har grund til at tro, at et CE-mærket gødningsprodukt ikke er i overensstemmelse med de gældende krav i 
  nærværende forordning
  , må han ikke gøre gødningsproduktet tilgængeligt på markedet, før det er blevet bragt i overensstemmelse med de gældende krav. Derudover skal distributøren, hvis det CE-mærkede gødningsprodukt udgør en uacceptabel risiko for menneskers, dyrs eller planters sundhed, for sikkerheden eller for miljøet, underrette fabrikanten eller importøren samt markedsovervågningsmyndighederne herom.

nærværende forordning

Ændring 61

Ændring 61

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 12 — afsnit 1

Artikel 12 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Uanset de fælles specifikationer
  ,
  der
  er
  omhandlet
  i 
  artikel 13, formodes
  CE-mærkede gødningsprodukter, som er i overensstemmelse med harmoniserede standarder eller dele deraf, hvortil der er offentliggjort referencer i Den Europæiske Unions Tidende, at være i overensstemmelse med de krav i bilag I, II og III, der er omfattet af disse standarder eller dele deraf. | CE-mærkede gødningsprodukter, som er i 
  overensstemmelse med eller er blevet testet
  i overensstemmelse med harmoniserede standarder eller dele deraf, hvortil der er offentliggjort referencer i Den Europæiske Unions Tidende,
  formodes
  at være i overensstemmelse med de
  respektive
  krav i bilag I, II og III, der er omfattet af disse standarder eller dele deraf. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Uanset de fælles specifikationer
  ,
  der
  er
  omhandlet
  i 
  artikel 13, formodes
  CE-mærkede gødningsprodukter, som er i overensstemmelse med harmoniserede standarder eller dele deraf, hvortil der er offentliggjort referencer i Den Europæiske Unions Tidende, at være i overensstemmelse med de krav i bilag I, II og III, der er omfattet af disse standarder eller dele deraf.

Uanset de fælles specifikationer

der

omhandlet

artikel 13, formodes

Den Europæiske Unions Tidende

CE-mærkede gødningsprodukter, som er i 
  overensstemmelse med eller er blevet testet
  i overensstemmelse med harmoniserede standarder eller dele deraf, hvortil der er offentliggjort referencer i Den Europæiske Unions Tidende,
  formodes
  at være i overensstemmelse med de
  respektive
  krav i bilag I, II og III, der er omfattet af disse standarder eller dele deraf.

overensstemmelse med eller er blevet testet

Den Europæiske Unions Tidende

formodes

respektive

Ændring 62

Ændring 62

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 13 — afsnit 1

Artikel 13 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Kommissionen kan vedtage gennemførelsesretsakter med henblik på fastsættelse
  af
  fælles specifikationer
  , hvis
  overholdelse skal sikre overensstemmelse med de krav i bilag
  I
  , II og III
  ,
  der er omfattet
  af
  disse
  specifikationer
  eller dele deraf
  . Gennemførelsesretsakterne vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 41, stk. 3. | Hvis et krav, der er fastsat i bilag I, II eller III ikke er omfattet
  af
  de harmoniserede standarder eller dele deraf
  , hvis
  referencer er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, samt hvis Kommissionen efter en anmodning til en eller flere europæiske standardiseringsorganisationer om at udarbejde et udkast til harmoniserede standarder for det pågældende krav iagttager unødige forsinkelser
  i 
  forbindelse med vedtagelsen af den pågældende standard
  ,
  kan Kommissionen vedtage gennemførelsesretsakter med henblik på fastsættelse
  af
  fælles
  specifikationer
  for dette krav
  . Gennemførelsesretsakterne vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 41, stk. 3. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Kommissionen kan vedtage gennemførelsesretsakter med henblik på fastsættelse
  af
  fælles specifikationer
  , hvis
  overholdelse skal sikre overensstemmelse med de krav i bilag
  I
  , II og III
  ,
  der er omfattet
  af
  disse
  specifikationer
  eller dele deraf
  . Gennemførelsesretsakterne vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 41, stk. 3.

Kommissionen kan vedtage gennemførelsesretsakter med henblik på fastsættelse

fælles specifikationer

overholdelse skal sikre overensstemmelse med de krav i bilag

, II og III

der er omfattet

disse

eller dele deraf

Hvis et krav, der er fastsat i bilag I, II eller III ikke er omfattet
  af
  de harmoniserede standarder eller dele deraf
  , hvis
  referencer er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, samt hvis Kommissionen efter en anmodning til en eller flere europæiske standardiseringsorganisationer om at udarbejde et udkast til harmoniserede standarder for det pågældende krav iagttager unødige forsinkelser
  i 
  forbindelse med vedtagelsen af den pågældende standard
  ,
  kan Kommissionen vedtage gennemførelsesretsakter med henblik på fastsættelse
  af
  fælles
  specifikationer
  for dette krav
  . Gennemførelsesretsakterne vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 41, stk. 3.

Hvis et krav, der er fastsat i bilag I, II eller III ikke er omfattet

de harmoniserede standarder eller dele deraf

referencer er offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, samt hvis Kommissionen efter en anmodning til en eller flere europæiske standardiseringsorganisationer om at udarbejde et udkast til harmoniserede standarder for det pågældende krav iagttager unødige forsinkelser

forbindelse med vedtagelsen af den pågældende standard

kan Kommissionen vedtage gennemførelsesretsakter med henblik på fastsættelse

fælles

for dette krav

Ændring 63

Ændring 63

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 1

Artikel 17 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   CE-mærkningen anbringes
  i den medfølgende dokumentation og
  , hvis det CE-mærkede gødningsprodukt leveres i 
  emballeret stand, på emballagen
  , så den er synlig, let læselig og ikke kan slettes. | 1.   CE-mærkningen anbringes
  på det CE-mærkede gødningsprodukts emballage eller
  , hvis det CE-mærkede gødningsprodukt leveres
  uden emballage,
  i 
  den medfølgende dokumentation til det CE-mærkede gødningsprodukt
  , så den er synlig, let læselig og ikke kan slettes. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   CE-mærkningen anbringes
  i den medfølgende dokumentation og
  , hvis det CE-mærkede gødningsprodukt leveres i 
  emballeret stand, på emballagen
  , så den er synlig, let læselig og ikke kan slettes.

1.   CE-mærkningen anbringes
  på det CE-mærkede gødningsprodukts emballage eller
  , hvis det CE-mærkede gødningsprodukt leveres
  uden emballage,
  i 
  den medfølgende dokumentation til det CE-mærkede gødningsprodukt
  , så den er synlig, let læselig og ikke kan slettes.

Ændring 64

Ændring 64

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 17 — stk. 3 — afsnit 1

Artikel 17 — stk. 3 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| CE-mærkningen skal efterfølges af identifikationsnummeret for det bemyndigede organ,
  der er involveret
  i 
  den overensstemmelsesvurdering, der i
  bilag IV
  er omhandlet som modul D1
  . | CE-mærkningen skal efterfølges af identifikationsnummeret for det bemyndigede organ,
  hvis dette kræves
  i 
  henhold til
  bilag IV. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

CE-mærkningen skal efterfølges af identifikationsnummeret for det bemyndigede organ,
  der er involveret
  i 
  den overensstemmelsesvurdering, der i
  bilag IV
  er omhandlet som modul D1
  .

der er involveret

den overensstemmelsesvurdering, der i

er omhandlet som modul D1

CE-mærkningen skal efterfølges af identifikationsnummeret for det bemyndigede organ,
  hvis dette kræves
  i 
  henhold til
  bilag IV.

hvis dette kræves

henhold til

Ændring 65

Ændring 65

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 18 — afsnit 1

Artikel 18 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Et
  CE-mærket gødningsprodukt
  ,
  der
  har gennemgået en nyttiggørelsesproces og opfylder kravene i denne forordning, anses for at opfylde betingelserne i artikel 6, stk. 1, i direktiv 2008/98/EF og anses derfor ikke længere
  for
  at være affald. | Hvis
  et
  materiale, som var affald
  , har gennemgået en nyttiggørelsesproces, og
  et CE-mærket gødningsprodukt, der
  opfylder kravene i denne forordning,
  indeholder eller består af dette materiale,
  anses
  det pågældende materiale
  for at opfylde betingelserne i artikel 6, stk. 1, i direktiv 2008/98/EF og anses derfor
  for
  ikke længere at være affald
  fra det øjeblik, hvor EU-overensstemmelseserklæringen er udarbejdet
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Et
  CE-mærket gødningsprodukt
  ,
  der
  har gennemgået en nyttiggørelsesproces og opfylder kravene i denne forordning, anses for at opfylde betingelserne i artikel 6, stk. 1, i direktiv 2008/98/EF og anses derfor ikke længere
  for
  at være affald.

CE-mærket gødningsprodukt

der

for

Hvis
  et
  materiale, som var affald
  , har gennemgået en nyttiggørelsesproces, og
  et CE-mærket gødningsprodukt, der
  opfylder kravene i denne forordning,
  indeholder eller består af dette materiale,
  anses
  det pågældende materiale
  for at opfylde betingelserne i artikel 6, stk. 1, i direktiv 2008/98/EF og anses derfor
  for
  ikke længere at være affald
  fra det øjeblik, hvor EU-overensstemmelseserklæringen er udarbejdet
  .

Hvis

materiale, som var affald

et CE-mærket gødningsprodukt, der

indeholder eller består af dette materiale,

det pågældende materiale

for

fra det øjeblik, hvor EU-overensstemmelseserklæringen er udarbejdet

Ændring 66

Ændring 66

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 30 — stk. 2

Artikel 30 — stk. 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   
  Den
  bemyndigende
  medlemsstat
  forelægger efter anmodning Kommissionen alle oplysninger om grundlaget for notifikationen eller det bemyndigede organs fortsatte kompetence. | 2.   
  De
  bemyndigende
  myndigheder
  forelægger efter anmodning Kommissionen alle oplysninger om grundlaget for notifikationen eller det
  pågældende
  bemyndigede organs fortsatte kompetence. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   
  Den
  bemyndigende
  medlemsstat
  forelægger efter anmodning Kommissionen alle oplysninger om grundlaget for notifikationen eller det bemyndigede organs fortsatte kompetence.

2.   
  De
  bemyndigende
  myndigheder
  forelægger efter anmodning Kommissionen alle oplysninger om grundlaget for notifikationen eller det
  pågældende
  bemyndigede organs fortsatte kompetence.

Ændring 67

Ændring 67

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31 — stk. 3

Artikel 31 — stk. 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3.   Hvis et bemyndiget organ finder, at de krav, der er fastsat i bilag I, II eller III eller i de dertil svarende harmoniserede standarder, fælles specifikationer som omhandlet i artikel 13
  eller andre tekniske specifikationer
  , ikke er opfyldt af fabrikanten, anmoder det fabrikanten om at afhjælpe dette og udsteder
  ikke
  overensstemmelsesattest. | 3.   Hvis et bemyndiget organ finder, at de krav, der er fastsat i bilag I, II eller III eller i de dertil svarende harmoniserede standarder
  eller
  fælles specifikationer som omhandlet i artikel 13, ikke er opfyldt af fabrikanten, anmoder det fabrikanten om at afhjælpe dette og udsteder
  hverken en
  overensstemmelsesattest
  eller en afgørelse om godkendelse
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.   Hvis et bemyndiget organ finder, at de krav, der er fastsat i bilag I, II eller III eller i de dertil svarende harmoniserede standarder, fælles specifikationer som omhandlet i artikel 13
  eller andre tekniske specifikationer
  , ikke er opfyldt af fabrikanten, anmoder det fabrikanten om at afhjælpe dette og udsteder
  ikke
  overensstemmelsesattest.

3.   Hvis et bemyndiget organ finder, at de krav, der er fastsat i bilag I, II eller III eller i de dertil svarende harmoniserede standarder
  eller
  fælles specifikationer som omhandlet i artikel 13, ikke er opfyldt af fabrikanten, anmoder det fabrikanten om at afhjælpe dette og udsteder
  hverken en
  overensstemmelsesattest
  eller en afgørelse om godkendelse
  .

Ændring 68

Ændring 68

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31 — stk. 4

Artikel 31 — stk. 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4.   Hvis et bemyndiget organ i forbindelse med overensstemmelsesovervågning, efter at der allerede er blevet udstedt en attest, finder, at et CE-mærket gødningsprodukt ikke længere opfylder kravene, anmoder det fabrikanten om at afhjælpe dette og suspenderer eller inddrager om nødvendigt attesten. | 4.   Hvis et bemyndiget organ i forbindelse med overensstemmelsesovervågning, efter at der allerede er blevet udstedt en attest
  eller en afgørelse om godkendelse
  , finder, at et CE-mærket gødningsprodukt ikke længere opfylder kravene, anmoder det fabrikanten om at afhjælpe dette og suspenderer eller inddrager om nødvendigt attesten
  eller afgørelsen om godkendelse
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.   Hvis et bemyndiget organ i forbindelse med overensstemmelsesovervågning, efter at der allerede er blevet udstedt en attest, finder, at et CE-mærket gødningsprodukt ikke længere opfylder kravene, anmoder det fabrikanten om at afhjælpe dette og suspenderer eller inddrager om nødvendigt attesten.

4.   Hvis et bemyndiget organ i forbindelse med overensstemmelsesovervågning, efter at der allerede er blevet udstedt en attest
  eller en afgørelse om godkendelse
  , finder, at et CE-mærket gødningsprodukt ikke længere opfylder kravene, anmoder det fabrikanten om at afhjælpe dette og suspenderer eller inddrager om nødvendigt attesten
  eller afgørelsen om godkendelse
  .

Ændring 69

Ændring 69

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 31 — stk. 5

Artikel 31 — stk. 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5.   Hvis der ikke træffes afhjælpende foranstaltninger, eller hvis disse ikke har den ønskede virkning, skal det bemyndigede organ begrænse, suspendere eller inddrage eventuelle attester, alt efter hvad der er mest hensigtsmæssigt. | 5.   Hvis der ikke træffes afhjælpende foranstaltninger, eller hvis disse ikke har den ønskede virkning,
  og et CE-mærket gødningsprodukt således fortsat ikke opfylder kravene i nærværende forordning,
  skal det bemyndigede organ begrænse, suspendere eller inddrage eventuelle attester
  eller afgørelser om godkendelse
  , alt efter hvad der er mest hensigtsmæssigt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.   Hvis der ikke træffes afhjælpende foranstaltninger, eller hvis disse ikke har den ønskede virkning, skal det bemyndigede organ begrænse, suspendere eller inddrage eventuelle attester, alt efter hvad der er mest hensigtsmæssigt.

5.   Hvis der ikke træffes afhjælpende foranstaltninger, eller hvis disse ikke har den ønskede virkning,
  og et CE-mærket gødningsprodukt således fortsat ikke opfylder kravene i nærværende forordning,
  skal det bemyndigede organ begrænse, suspendere eller inddrage eventuelle attester
  eller afgørelser om godkendelse
  , alt efter hvad der er mest hensigtsmæssigt.

Ændring 70

Ændring 70

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 33 — stk. 1 — litra a

Artikel 33 — stk. 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | tilfælde, hvor udstedelse af en attest er blevet nægtet, samt begrænsninger, suspenderinger eller inddragelser af
  attester |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

tilfælde, hvor udstedelse af en attest er blevet nægtet, samt begrænsninger, suspenderinger eller inddragelser af
  attester

attester

| a) | tilfælde, hvor udstedelse af en attest er blevet nægtet, samt begrænsninger, suspenderinger eller inddragelser af
  en attest eller afgørelse om godkendelse |
| --- | --- |

a)

tilfælde, hvor udstedelse af en attest er blevet nægtet, samt begrænsninger, suspenderinger eller inddragelser af
  en attest eller afgørelse om godkendelse

en attest eller afgørelse om godkendelse

Ændring 71

Ændring 71

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 37 — overskrift

Artikel 37 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Procedure for håndtering af CE-mærkede gødningsprodukter, der udgør en risiko
  på nationalt plan | Procedure
  på nationalt plan
  for håndtering af CE-mærkede gødningsprodukter, der udgør en risiko |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Procedure for håndtering af CE-mærkede gødningsprodukter, der udgør en risiko
  på nationalt plan

på nationalt plan

Procedure
  på nationalt plan
  for håndtering af CE-mærkede gødningsprodukter, der udgør en risiko

på nationalt plan

Ændring 72

Ændring 72

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 37 — stk. 1 — afsnit 1

Artikel 37 — stk. 1 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hvis markedsovervågningsmyndighederne i en af medlemsstaterne har tilstrækkelig grund til at antage, at et CE-mærket gødningsprodukt udgør en
  uacceptabel
  risiko for menneskers, dyrs eller planters sundhed, for sikkerheden eller for miljøet, skal de foretage en evaluering af det pågældende gødningsprodukt omfattende alle de krav, der er fastlagt i denne forordning. De berørte erhvervsdrivende skal med henblik herpå samarbejde med markedsovervågningsmyndighederne, i det omfang det er nødvendigt. | Hvis markedsovervågningsmyndighederne i en af medlemsstaterne har tilstrækkelig grund til at antage, at et CE-mærket gødningsprodukt udgør en risiko for menneskers, dyrs eller planters sundhed, for sikkerheden eller for miljøet
  eller for andre almene samfundshensyn, der er omfattet af nærværende forordning
  , skal de foretage en evaluering af det pågældende gødningsprodukt omfattende alle de krav, der er fastlagt i denne forordning. De berørte erhvervsdrivende skal med henblik herpå samarbejde med markedsovervågningsmyndighederne, i det omfang det er nødvendigt. |
| | (Dette ændringsforslag dækker også et horisontalt ændringsforslag vedrørende »uacceptabel risiko« (i ental eller flertal), som ændres til »en risiko« (i ental). Hvis medlovgiverne er enige, finder tilsvarende ændringer anvendelse i hele teksten, herunder de dele, der er afspejlet i ændringerne nedenfor). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hvis markedsovervågningsmyndighederne i en af medlemsstaterne har tilstrækkelig grund til at antage, at et CE-mærket gødningsprodukt udgør en
  uacceptabel
  risiko for menneskers, dyrs eller planters sundhed, for sikkerheden eller for miljøet, skal de foretage en evaluering af det pågældende gødningsprodukt omfattende alle de krav, der er fastlagt i denne forordning. De berørte erhvervsdrivende skal med henblik herpå samarbejde med markedsovervågningsmyndighederne, i det omfang det er nødvendigt.

uacceptabel

Hvis markedsovervågningsmyndighederne i en af medlemsstaterne har tilstrækkelig grund til at antage, at et CE-mærket gødningsprodukt udgør en risiko for menneskers, dyrs eller planters sundhed, for sikkerheden eller for miljøet
  eller for andre almene samfundshensyn, der er omfattet af nærværende forordning
  , skal de foretage en evaluering af det pågældende gødningsprodukt omfattende alle de krav, der er fastlagt i denne forordning. De berørte erhvervsdrivende skal med henblik herpå samarbejde med markedsovervågningsmyndighederne, i det omfang det er nødvendigt.

eller for andre almene samfundshensyn, der er omfattet af nærværende forordning

(Dette ændringsforslag dækker også et horisontalt ændringsforslag vedrørende »uacceptabel risiko« (i ental eller flertal), som ændres til »en risiko« (i ental). Hvis medlovgiverne er enige, finder tilsvarende ændringer anvendelse i hele teksten, herunder de dele, der er afspejlet i ændringerne nedenfor).

(Dette ændringsforslag dækker også et horisontalt ændringsforslag vedrørende »uacceptabel risiko« (i ental eller flertal), som ændres til »en risiko« (i ental). Hvis medlovgiverne er enige, finder tilsvarende ændringer anvendelse i hele teksten, herunder de dele, der er afspejlet i ændringerne nedenfor).

Ændring 73

Ændring 73

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 37 — stk. 1 — afsnit 2

Artikel 37 — stk. 1 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hvis markedsovervågningsmyndighederne i forbindelse med denne evaluering finder, at det CE-mærkede gødningsprodukt ikke opfylder kravene i denne forordning, anmoder de straks den erhvervsdrivende om at træffe alle fornødne afhjælpende foranstaltninger
  inden for en rimelig tidsfrist
  for at bringe gødningsproduktet i overensstemmelse med disse krav eller for at trække gødningsproduktet tilbage fra markedet
  , kalde
  det
  tilbage eller
  fjerne CE-mærkningen. | Hvis markedsovervågningsmyndighederne i forbindelse med denne evaluering finder, at det CE-mærkede gødningsprodukt ikke opfylder kravene i denne forordning, anmoder de straks den erhvervsdrivende om at træffe alle fornødne afhjælpende foranstaltninger for at bringe gødningsproduktet i overensstemmelse med disse krav eller for at trække gødningsproduktet tilbage fra markedet
  eller for at tilbagekalde
  det
  inden for en rimelig tidsfrist, som de fastsætter i forhold til risikoens art, og for at
  fjerne CE-mærkningen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hvis markedsovervågningsmyndighederne i forbindelse med denne evaluering finder, at det CE-mærkede gødningsprodukt ikke opfylder kravene i denne forordning, anmoder de straks den erhvervsdrivende om at træffe alle fornødne afhjælpende foranstaltninger
  inden for en rimelig tidsfrist
  for at bringe gødningsproduktet i overensstemmelse med disse krav eller for at trække gødningsproduktet tilbage fra markedet
  , kalde
  det
  tilbage eller
  fjerne CE-mærkningen.

inden for en rimelig tidsfrist

, kalde

tilbage eller

Hvis markedsovervågningsmyndighederne i forbindelse med denne evaluering finder, at det CE-mærkede gødningsprodukt ikke opfylder kravene i denne forordning, anmoder de straks den erhvervsdrivende om at træffe alle fornødne afhjælpende foranstaltninger for at bringe gødningsproduktet i overensstemmelse med disse krav eller for at trække gødningsproduktet tilbage fra markedet
  eller for at tilbagekalde
  det
  inden for en rimelig tidsfrist, som de fastsætter i forhold til risikoens art, og for at
  fjerne CE-mærkningen.

eller for at tilbagekalde

inden for en rimelig tidsfrist, som de fastsætter i forhold til risikoens art, og for at

Ændring 74

Ændring 74

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 37 — stk. 4 — afsnit 1

Artikel 37 — stk. 4 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Hvis den pågældende erhvervsdrivende inden for den frist, der er omhandlet i stk. 1, andet afsnit, ikke træffer de fornødne afhjælpende foranstaltninger, træffer markedsovervågningsmyndighederne de nødvendige foreløbige foranstaltninger for at forbyde eller begrænse tilgængeliggørelsen af det CE-mærkede gødningsprodukt på det nationale marked eller for at trække gødningsproduktet tilbage fra markedet eller kalde det tilbage. | Hvis den pågældende erhvervsdrivende inden for den frist, der er omhandlet i stk. 1, andet afsnit, ikke træffer de fornødne afhjælpende foranstaltninger, træffer markedsovervågningsmyndighederne de nødvendige foreløbige foranstaltninger for at forbyde eller begrænse tilgængeliggørelsen af det CE-mærkede gødningsprodukt på det nationale marked eller for at trække gødningsproduktet tilbage fra markedet eller kalde det tilbage.
  Markedsovervågningsmyndighedernes forpligtelser i denne henseende berører ikke medlemsstaternes mulighed for at regulere gødningsprodukter, som ikke er CE-mærkede, når de gøres tilgængelige på markedet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Hvis den pågældende erhvervsdrivende inden for den frist, der er omhandlet i stk. 1, andet afsnit, ikke træffer de fornødne afhjælpende foranstaltninger, træffer markedsovervågningsmyndighederne de nødvendige foreløbige foranstaltninger for at forbyde eller begrænse tilgængeliggørelsen af det CE-mærkede gødningsprodukt på det nationale marked eller for at trække gødningsproduktet tilbage fra markedet eller kalde det tilbage.

Hvis den pågældende erhvervsdrivende inden for den frist, der er omhandlet i stk. 1, andet afsnit, ikke træffer de fornødne afhjælpende foranstaltninger, træffer markedsovervågningsmyndighederne de nødvendige foreløbige foranstaltninger for at forbyde eller begrænse tilgængeliggørelsen af det CE-mærkede gødningsprodukt på det nationale marked eller for at trække gødningsproduktet tilbage fra markedet eller kalde det tilbage.
  Markedsovervågningsmyndighedernes forpligtelser i denne henseende berører ikke medlemsstaternes mulighed for at regulere gødningsprodukter, som ikke er CE-mærkede, når de gøres tilgængelige på markedet.

Markedsovervågningsmyndighedernes forpligtelser i denne henseende berører ikke medlemsstaternes mulighed for at regulere gødningsprodukter, som ikke er CE-mærkede, når de gøres tilgængelige på markedet.

Ændring 75

Ændring 75

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 37 — stk. 5 — litra b

Artikel 37 — stk. 5 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | mangler ved de harmoniserede standarder, der er omhandlet i artikel 12
  , og som danner grundlag for overensstemmelsesformodningen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

mangler ved de harmoniserede standarder, der er omhandlet i artikel 12
  , og som danner grundlag for overensstemmelsesformodningen.

, og som danner grundlag for overensstemmelsesformodningen.

| b) | mangler ved de harmoniserede standarder, der er omhandlet i artikel 12 |
| --- | --- |

b)

mangler ved de harmoniserede standarder, der er omhandlet i artikel 12

Ændring 76

Ændring 76

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 37 — stk. 5 — litra b a (nyt)

Artikel 37 — stk. 5 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | mangler ved de fælles specifikationer, der er omhandlet i artikel 13 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ba)

ba)

mangler ved de fælles specifikationer, der er omhandlet i artikel 13

mangler ved de fælles specifikationer, der er omhandlet i artikel 13

Ændring 77

Ændring 77

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 38 — stk. 2 a (nyt)

Artikel 38 — stk. 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Hvis den nationale foranstaltning anses for at være berettiget, og hvis CE-gødningsproduktets manglende overensstemmelse med kravene tilskrives mangler ved de fælles specifikationer som omhandlet i artikel 37, stk. 5, litra ba), vedtager Kommissionen snarest muligt en gennemførelsesretsakt om ændring eller ophævelse af den pågældende fælles specifikation. Gennemførelsesretsakterne vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 41, stk. 3. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.
     
  Hvis den nationale foranstaltning anses for at være berettiget, og hvis CE-gødningsproduktets manglende overensstemmelse med kravene tilskrives mangler ved de fælles specifikationer som omhandlet i artikel 37, stk. 5, litra ba), vedtager Kommissionen snarest muligt en gennemførelsesretsakt om ændring eller ophævelse af den pågældende fælles specifikation. Gennemførelsesretsakterne vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 41, stk. 3.

Ændring 78

Ændring 78

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 39 — stk. 1

Artikel 39 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Hvis en medlemsstat efter at have foretaget en vurdering i henhold til artikel 37, stk. 1, finder, at et CE-mærket gødningsprodukt, selv om det er i overensstemmelse med denne forordning, udgør en
  uacceptabel
  risiko for menneskers, dyrs eller planters sundhed, for sikkerheden eller for miljøet, pålægger den den pågældende erhvervsdrivende at træffe alle nødvendige foranstaltninger inden for en rimelig tidsfrist
  for
  at sikre, at det pågældende gødningsprodukt, når det
  bringes i omsætning
  , ikke længere udgør en risiko, eller for at trække det tilbage fra markedet eller kalde det tilbage. | 1.   Hvis en medlemsstat efter at have foretaget en vurdering i henhold til artikel 37, stk. 1, finder, at et CE-mærket gødningsprodukt, selv om det er i overensstemmelse med denne forordning, udgør en risiko for menneskers, dyrs eller planters sundhed, for sikkerheden eller for miljøet
  eller vedrørende andre aspekter af beskyttelse af offentlige interesser, som er omfattet af denne forordning
  , pålægger den
  straks
  den pågældende erhvervsdrivende at træffe alle nødvendige foranstaltninger
  til
  inden for en
  af markedsovervågningsmyndighederne fastsat
  rimelig tidsfrist at sikre, at det pågældende gødningsprodukt, når det
  gøres tilgængeligt på markedet
  , ikke længere udgør en risiko, eller for at trække det tilbage fra markedet eller kalde det tilbage. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Hvis en medlemsstat efter at have foretaget en vurdering i henhold til artikel 37, stk. 1, finder, at et CE-mærket gødningsprodukt, selv om det er i overensstemmelse med denne forordning, udgør en
  uacceptabel
  risiko for menneskers, dyrs eller planters sundhed, for sikkerheden eller for miljøet, pålægger den den pågældende erhvervsdrivende at træffe alle nødvendige foranstaltninger inden for en rimelig tidsfrist
  for
  at sikre, at det pågældende gødningsprodukt, når det
  bringes i omsætning
  , ikke længere udgør en risiko, eller for at trække det tilbage fra markedet eller kalde det tilbage.

1.   Hvis en medlemsstat efter at have foretaget en vurdering i henhold til artikel 37, stk. 1, finder, at et CE-mærket gødningsprodukt, selv om det er i overensstemmelse med denne forordning, udgør en risiko for menneskers, dyrs eller planters sundhed, for sikkerheden eller for miljøet
  eller vedrørende andre aspekter af beskyttelse af offentlige interesser, som er omfattet af denne forordning
  , pålægger den
  straks
  den pågældende erhvervsdrivende at træffe alle nødvendige foranstaltninger
  til
  inden for en
  af markedsovervågningsmyndighederne fastsat
  rimelig tidsfrist at sikre, at det pågældende gødningsprodukt, når det
  gøres tilgængeligt på markedet
  , ikke længere udgør en risiko, eller for at trække det tilbage fra markedet eller kalde det tilbage.

Ændring 79

Ændring 79

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 40 — stk. 1 — litra c

Artikel 40 — stk. 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | EU-overensstemmelseserklæringen ledsager
  ikke
  det CE-mærkede gødningsprodukt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

EU-overensstemmelseserklæringen ledsager
  ikke
  det CE-mærkede gødningsprodukt.

EU-overensstemmelseserklæringen ledsager

det CE-mærkede gødningsprodukt.

| c) | der er
  ikke
  udarbejdet en EU-overensstemmelseserklæring |
| --- | --- |

c)

der er
  ikke
  udarbejdet en EU-overensstemmelseserklæring

der er

udarbejdet en EU-overensstemmelseserklæring

Ændring 80

Ændring 80

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 42 — stk. 1

Artikel 42 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 43 med henblik på at ændre bilag I-IV for at tilpasse dem til den tekniske udvikling og
  for
  at lette adgangen til det indre marked og den frie bevægelighed for CE-mærkede gødningsprodukter | 1.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 43 med henblik på at ændre bilag I-IV for at tilpasse dem til den tekniske udvikling
  , idet der tages hensyn til produkter og materialer, der allerede er godkendt i medlemsstaterne,
  og
  navnlig på områderne for produktion af gødningsprodukter fra animalske biprodukter og affaldsgenvinding, samt med henblik på
  at lette adgangen til det indre marked og den frie bevægelighed for CE-mærkede gødningsprodukter: |
| a) | som
  sandsynligvis vil
  blive gjort til genstand for betydelig handel på det indre marked, og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 43 med henblik på at ændre bilag I-IV for at tilpasse dem til den tekniske udvikling og
  for
  at lette adgangen til det indre marked og den frie bevægelighed for CE-mærkede gødningsprodukter

1.   Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 43 med henblik på at ændre bilag I-IV for at tilpasse dem til den tekniske udvikling
  , idet der tages hensyn til produkter og materialer, der allerede er godkendt i medlemsstaterne,
  og
  navnlig på områderne for produktion af gødningsprodukter fra animalske biprodukter og affaldsgenvinding, samt med henblik på
  at lette adgangen til det indre marked og den frie bevægelighed for CE-mærkede gødningsprodukter:

a)

som
  sandsynligvis vil
  blive gjort til genstand for betydelig handel på det indre marked, og

sandsynligvis vil

| a) | som
  har potentiale til at
  blive gjort til genstand for betydelig handel på det indre marked, og |
| --- | --- |

a)

som
  har potentiale til at
  blive gjort til genstand for betydelig handel på det indre marked, og

har potentiale til at

| b) | for hvilke der er videnskabelig evidens for, at de ikke udgør en
  uacceptabel
  risiko for menneskers, dyrs eller planters sundhed, for sikkerheden eller for miljøet, og at de er tilstrækkeligt effektive. |
| --- | --- |

b)

for hvilke der er videnskabelig evidens for, at de ikke udgør en
  uacceptabel
  risiko for menneskers, dyrs eller planters sundhed, for sikkerheden eller for miljøet, og at de er tilstrækkeligt effektive.

uacceptabel

| b) | for hvilke der er videnskabelig evidens for, at de ikke udgør en risiko for menneskers, dyrs eller planters sundhed, for sikkerheden eller for miljøet, og at de er tilstrækkeligt effektive. |
| --- | --- |

b)

for hvilke der er videnskabelig evidens for, at de ikke udgør en risiko for menneskers, dyrs eller planters sundhed, for sikkerheden eller for miljøet, og at de er tilstrækkeligt effektive.

Ændring 81

Ændring 81

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 42 — stk. 1 a (nyt)

Artikel 42 — stk. 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Hurtigst muligt efter ... [datoen for denne forordnings ikrafttræden] vedtager Kommissionen delegerede retsakter i overensstemmelse med første afsnit med henblik på at ændre komponentmaterialekategorierne i bilag II, navnlig for at tilføje animalske biprodukter, for hvilke der er fastlagt et slutpunkt, struvit, biokul og askebaserede produkter til disse komponentmaterialekategorier, og for at fastlægge de krav, som disse produkter skal opfylde for at kunne blive omfattet af disse kategorier. Kommissionen tager i forbindelse med vedtagelsen af sådanne delegerede retsakter særligt hensyn til de teknologiske fremskridt, der gøres inden for genvinding af næringsstoffer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.
     
  Hurtigst muligt efter ... [datoen for denne forordnings ikrafttræden] vedtager Kommissionen delegerede retsakter i overensstemmelse med første afsnit med henblik på at ændre komponentmaterialekategorierne i bilag II, navnlig for at tilføje animalske biprodukter, for hvilke der er fastlagt et slutpunkt, struvit, biokul og askebaserede produkter til disse komponentmaterialekategorier, og for at fastlægge de krav, som disse produkter skal opfylde for at kunne blive omfattet af disse kategorier. Kommissionen tager i forbindelse med vedtagelsen af sådanne delegerede retsakter særligt hensyn til de teknologiske fremskridt, der gøres inden for genvinding af næringsstoffer.

Ændring 345

Ændring 345

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 42 — stk. 1 b (nyt)

Artikel 42 — stk. 1 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1b.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 43 med henblik på at udskyde ikrafttrædelsesdatoen for grænsen på 20 mg/kg som omhandlet i bilag I — del II — PFC1(B) — punkt 3 — litra a) — nr. 2 og bilag I, del II, PFC1(C)I, punkt 2, litra a), nr. 2, hvis den på grundlag af en grundig konsekvensvurdering har dokumentation for at mene, at indførelsen af en strengere grænse i alvorlig grad vil bringe forsyningen af gødningsprodukter til Unionen i fare. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1b.
     
  Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 43 med henblik på at udskyde ikrafttrædelsesdatoen for grænsen på 20 mg/kg som omhandlet i bilag I — del II — PFC1(B) — punkt 3 — litra a) — nr. 2 og bilag I, del II, PFC1(C)I, punkt 2, litra a), nr. 2, hvis den på grundlag af en grundig konsekvensvurdering har dokumentation for at mene, at indførelsen af en strengere grænse i alvorlig grad vil bringe forsyningen af gødningsprodukter til Unionen i fare.

Ændring 82

Ændring 82

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 42 — stk. 2 — indledning

Artikel 42 — stk. 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2.   Hvis Kommissionen ændrer bilag II for at tilføje nye mikroorganismer til komponentmaterialekategorien for sådanne organismer
  i henhold til
  stk. 1,
  gør den det
  på grundlag af følgende data: | 2.   Hvis Kommissionen ændrer bilag II for at tilføje nye
  stammer af
  mikroorganismer til komponentmaterialekategorien for sådanne organismer
  , gør den det efter at have kontrolleret, at alle stammer af den supplerende mikroorganisme overholder kravene i
  stk. 1,
  litra b), i denne artikel,
  på grundlag af følgende data: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.   Hvis Kommissionen ændrer bilag II for at tilføje nye mikroorganismer til komponentmaterialekategorien for sådanne organismer
  i henhold til
  stk. 1,
  gør den det
  på grundlag af følgende data:

2.   Hvis Kommissionen ændrer bilag II for at tilføje nye
  stammer af
  mikroorganismer til komponentmaterialekategorien for sådanne organismer
  , gør den det efter at have kontrolleret, at alle stammer af den supplerende mikroorganisme overholder kravene i
  stk. 1,
  litra b), i denne artikel,
  på grundlag af følgende data:

Ændring 83

Ændring 83

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 42 — stk. 2 — litra a

Artikel 42 — stk. 2 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | mikroorganismens navn |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

mikroorganismens navn

| a) | mikroorganismens navn
  på stammeniveau |
| --- | --- |

a)

mikroorganismens navn
  på stammeniveau

på stammeniveau

Ændring 84

Ændring 84

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 42 — stk. 2 — litra c

Artikel 42 — stk. 2 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | historiske data
  om sikker produktion og anvendelse af mikroorganismen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

historiske data
  om sikker produktion og anvendelse af mikroorganismen

historiske data

| c) | videnskabelig litteratur, der rapporterer
  om sikker produktion og anvendelse af mikroorganismen |
| --- | --- |

c)

videnskabelig litteratur, der rapporterer
  om sikker produktion og anvendelse af mikroorganismen

videnskabelig litteratur, der rapporterer

Ændring 85

Ændring 85

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 42 — stk. 2 — litra d

Artikel 42 — stk. 2 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | taksonomisk forbindelse til arter af mikroorganismer, der opfylder kravene til QPS (Qualified Presumption of Safety — betinget antagelse om sikkerhed) fastsat af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

taksonomisk forbindelse til arter af mikroorganismer, der opfylder kravene til QPS (Qualified Presumption of Safety — betinget antagelse om sikkerhed) fastsat af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet

| d) | taksonomisk forbindelse til arter af mikroorganismer, der opfylder kravene til QPS (Qualified Presumption of Safety — betinget antagelse om sikkerhed) fastsat af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet
  eller reference til erklæring om overensstemmelse med de relevante harmoniserede standarder for anvendte mikroorganismers sikkerhed, som er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, eller hvis sådanne harmoniserede standarder ikke findes, overensstemmelse med de krav til sikkerhedsevalueringen af mikroorganismer, som Kommissionen har vedtaget. |
| --- | --- |

d)

taksonomisk forbindelse til arter af mikroorganismer, der opfylder kravene til QPS (Qualified Presumption of Safety — betinget antagelse om sikkerhed) fastsat af Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet
  eller reference til erklæring om overensstemmelse med de relevante harmoniserede standarder for anvendte mikroorganismers sikkerhed, som er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, eller hvis sådanne harmoniserede standarder ikke findes, overensstemmelse med de krav til sikkerhedsevalueringen af mikroorganismer, som Kommissionen har vedtaget.

eller reference til erklæring om overensstemmelse med de relevante harmoniserede standarder for anvendte mikroorganismers sikkerhed, som er blevet offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende, eller hvis sådanne harmoniserede standarder ikke findes, overensstemmelse med de krav til sikkerhedsevalueringen af mikroorganismer, som Kommissionen har vedtaget.

Ændring 86

Ændring 86

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 42 — stk. 2 — afsnit 1 a (nyt)

Artikel 42 — stk. 2 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | For at afspejle de hurtige teknologiske fremskridt på området vedtager Kommissionen senest ... [et år efter ikrafttrædelsen af denne forordning] delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 43 med henblik på at fastlægge kriterier for evalueringen af mikroorganismer, der kan anvendes i plantenæringsprodukter uden formelt at blive optaget på en positivliste. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

For at afspejle de hurtige teknologiske fremskridt på området vedtager Kommissionen senest ... [et år efter ikrafttrædelsen af denne forordning] delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 43 med henblik på at fastlægge kriterier for evalueringen af mikroorganismer, der kan anvendes i plantenæringsprodukter uden formelt at blive optaget på en positivliste.

For at afspejle de hurtige teknologiske fremskridt på området vedtager Kommissionen senest ... [et år efter ikrafttrædelsen af denne forordning] delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 43 med henblik på at fastlægge kriterier for evalueringen af mikroorganismer, der kan anvendes i plantenæringsprodukter uden formelt at blive optaget på en positivliste.

Ændring 87

Ændring 87

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 42 — stk. 3 — afsnit 1 a (nyt)

Artikel 42 — stk. 3 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Senest den ... [seks måneder efter datoen for denne forordnings ikrafttræden] vedtager Kommissionen delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 43 for at ændre bilag II for at indsætte de slutpunkter i fremstillingskæden, der er blevet fastlagt, jf. artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009, for så vidt angår de animalske biprodukter, der er opført i CMC 11 i bilag II. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Senest den ... [seks måneder efter datoen for denne forordnings ikrafttræden] vedtager Kommissionen delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 43 for at ændre bilag II for at indsætte de slutpunkter i fremstillingskæden, der er blevet fastlagt, jf. artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009, for så vidt angår de animalske biprodukter, der er opført i CMC 11 i bilag II.

Senest den ... [seks måneder efter datoen for denne forordnings ikrafttræden] vedtager Kommissionen delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 43 for at ændre bilag II for at indsætte de slutpunkter i fremstillingskæden, der er blevet fastlagt, jf. artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009, for så vidt angår de animalske biprodukter, der er opført i CMC 11 i bilag II.

Ændring 88

Ændring 88

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 42 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 42 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  I forbindelse med vedtagelsen af delegerede retsakter som omhandlet i stk. 1 ændrer Kommissionen den komponentmaterialekategori, der fastsætter kravet for polymerer, undtagen næringsstofpolymerer i bilag II, for at afspejle den nyeste videnskabelige dokumentation og teknologiske udvikling, og fastsætter senest den ... [tre år efter datoen for denne forordnings anvendelse] kriterierne for omdannelse af polymerisk carbon, der skal omdannes til carbondioxid (CO2), samt en respektiv afprøvningsmetode for bionedbrydning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  I forbindelse med vedtagelsen af delegerede retsakter som omhandlet i stk. 1 ændrer Kommissionen den komponentmaterialekategori, der fastsætter kravet for polymerer, undtagen næringsstofpolymerer i bilag II, for at afspejle den nyeste videnskabelige dokumentation og teknologiske udvikling, og fastsætter senest den ... [tre år efter datoen for denne forordnings anvendelse] kriterierne for omdannelse af polymerisk carbon, der skal omdannes til carbondioxid (CO2), samt en respektiv afprøvningsmetode for bionedbrydning.

Ændring 89

Ændring 89

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 42 — stk. 3 b (nyt)

Artikel 42 — stk. 3 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3b.
     
  I forbindelse med vedtagelsen af delegerede retsakter som omhandlet i stk. 1 ændrer Kommissionen den komponentmaterialekategori, der fastsætter kriterierne for andre biprodukter fra industrien i bilag II, for at afspejle den aktuelle produktfremstillingspraksis, den teknologiske udvikling og den nyeste videnskabelige dokumentation og teknologiske udvikling, og fastsætter senest den ... [et år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden] kriterierne for biprodukter fra industrien for medtagelse i komponentmaterialekategorien. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3b.
     
  I forbindelse med vedtagelsen af delegerede retsakter som omhandlet i stk. 1 ændrer Kommissionen den komponentmaterialekategori, der fastsætter kriterierne for andre biprodukter fra industrien i bilag II, for at afspejle den aktuelle produktfremstillingspraksis, den teknologiske udvikling og den nyeste videnskabelige dokumentation og teknologiske udvikling, og fastsætter senest den ... [et år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden] kriterierne for biprodukter fra industrien for medtagelse i komponentmaterialekategorien.

Ændring 91

Ændring 91

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 43 — stk. 3 a (nyt)

Artikel 43 — stk. 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt skal Kommissionen høre eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.
     
  Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt skal Kommissionen høre eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning.

Ændring 92

Ændring 92

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 44 — stk. 1

Artikel 44 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om sanktioner for overtrædelse af denne forordning og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at de gennemføres. Sanktionerne skal være effektive, forholdsmæssige og have afskrækkende virkning. Medlemsstaterne giver omgående Kommissionen meddelelse om disse bestemmelser og foranstaltninger og meddeler omgående senere ændringer af betydning for bestemmelserne og foranstaltningerne. | Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om sanktioner for overtrædelse af denne forordning og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at de gennemføres. Sanktionerne skal være effektive, forholdsmæssige og have afskrækkende virkning. Medlemsstaterne giver omgående Kommissionen meddelelse om disse bestemmelser og foranstaltninger og meddeler omgående senere ændringer af betydning for bestemmelserne og foranstaltningerne.
  Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at deres bestemmelser om sanktioner håndhæves. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om sanktioner for overtrædelse af denne forordning og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at de gennemføres. Sanktionerne skal være effektive, forholdsmæssige og have afskrækkende virkning. Medlemsstaterne giver omgående Kommissionen meddelelse om disse bestemmelser og foranstaltninger og meddeler omgående senere ændringer af betydning for bestemmelserne og foranstaltningerne.

Medlemsstaterne fastsætter bestemmelser om sanktioner for overtrædelse af denne forordning og træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at de gennemføres. Sanktionerne skal være effektive, forholdsmæssige og have afskrækkende virkning. Medlemsstaterne giver omgående Kommissionen meddelelse om disse bestemmelser og foranstaltninger og meddeler omgående senere ændringer af betydning for bestemmelserne og foranstaltningerne.
  Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at deres bestemmelser om sanktioner håndhæves.

Medlemsstaterne træffer alle nødvendige foranstaltninger til at sikre, at deres bestemmelser om sanktioner håndhæves.

Ændring 93

Ændring 93

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 45 — stk. 1 — nr. 1 a (nyt)

Artikel 45 — stk. 1 — nr. 1 a (nyt)

Forordning (EF) nr. 1069/2009

Artikel 5 — stk. 2 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a) | I stk. 2 indsættes følgende afsnit efter første afsnit:



  »For afledte produkter, der hører ind under anvendelsesområdet for artikel 32 og allerede anvendes i vid udstrækning i medlemsstaterne til fremstilling af gødninger, fastsætter Kommissionen et sådant slutpunkt senest den ... [seks måneder efter datoen for gødningsforordningens ikrafttræden]«. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a)

1a)

I stk. 2 indsættes følgende afsnit efter første afsnit:

»For afledte produkter, der hører ind under anvendelsesområdet for artikel 32 og allerede anvendes i vid udstrækning i medlemsstaterne til fremstilling af gødninger, fastsætter Kommissionen et sådant slutpunkt senest den ... [seks måneder efter datoen for gødningsforordningens ikrafttræden]«.

»For afledte produkter, der hører ind under anvendelsesområdet for artikel 32 og allerede anvendes i vid udstrækning i medlemsstaterne til fremstilling af gødninger, fastsætter Kommissionen et sådant slutpunkt senest den ... [seks måneder efter datoen for gødningsforordningens ikrafttræden]«.

Ændring 94

Ændring 94

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 46 — stk. 1 — nr. 2

Artikel 46 — stk. 1 — nr. 2

Forordning (EF) nr. 1107/2009

Artikel 3 — nr. 34 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3)
  "34. | »biostimulans til planter«: et produkt, der stimulerer planters næringsstofprocesser uafhængigt af
  produktets
  næringsstofindhold med det ene formål at forbedre et eller flere af følgende kendetegn ved planten: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3)
  "34.

3)

»biostimulans til planter«: et produkt, der stimulerer planters næringsstofprocesser uafhængigt af
  produktets
  næringsstofindhold med det ene formål at forbedre et eller flere af følgende kendetegn ved planten:

produktets

| "34. | »biostimulans til planter«: et produkt,
  der indeholder et hvilket som helst stof eller en hvilken som helst mikroorganisme,
  der stimulerer planters næringsstofprocesser uafhængigt af
  dets
  næringsstofindhold
  , eller en hvilken som helst kombination af sådanne stoffer og/eller mikroorganismer
  med det ene formål at forbedre et eller flere af følgende kendetegn ved planten
  eller dens rhizosfære
  : |
| --- | --- |

"34.

»biostimulans til planter«: et produkt,
  der indeholder et hvilket som helst stof eller en hvilken som helst mikroorganisme,
  der stimulerer planters næringsstofprocesser uafhængigt af
  dets
  næringsstofindhold
  , eller en hvilken som helst kombination af sådanne stoffer og/eller mikroorganismer
  med det ene formål at forbedre et eller flere af følgende kendetegn ved planten
  eller dens rhizosfære
  :

der indeholder et hvilket som helst stof eller en hvilken som helst mikroorganisme,

dets

, eller en hvilken som helst kombination af sådanne stoffer og/eller mikroorganismer

eller dens rhizosfære

Ændring 95

Ændring 95

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 46 — stk. 1 — nr. 2

Artikel 46 — stk. 1 — nr. 2

Forordning (EF) nr. 1107/2009

Artikel 3 — nr. 34 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | afgrødekvalitetsegenskaber
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

afgrødekvalitetsegenskaber
  .

afgrødekvalitetsegenskaber

| c) | afgrødekvalitet
  . |
| --- | --- |

c)

afgrødekvalitet
  .

afgrødekvalitet

Ændring 96

Ændring 96

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 46 — stk. 1 — nr. 2

Artikel 46 — stk. 1 — nr. 2

Forordning (EF) nr. 1107/2009

Artikel 3 — nr. 34 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | tilgængelighed af afgrænsede næringsstoffer i jorden eller rhizosfæren |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

tilgængelighed af afgrænsede næringsstoffer i jorden eller rhizosfæren

tilgængelighed af afgrænsede næringsstoffer i jorden eller rhizosfæren

Ændring 97

Ændring 97

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 46 — stk. 1 — nr. 2

Artikel 46 — stk. 1 — nr. 2

Forordning (EF) nr. 1107/2009

Artikel 3 — nr. 34 — litra c b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | cb) | nedbrydning af organiske forbindelser i jorden |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

cb)

cb)

nedbrydning af organiske forbindelser i jorden

nedbrydning af organiske forbindelser i jorden

Ændring 98

Ændring 98

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 46 — stk. 1 — nr. 2

Artikel 46 — stk. 1 — nr. 2

Forordning (EF) nr. 1107/2009

Artikel 3 — nr. 34 — litra c c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | cc) | humificering |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

cc)

cc)

humificering

humificering

Ændring 99

Ændring 99

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 48 — overskrift

Artikel 48 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Overgangsbestemmelser | Overgangsbestemmelser
  , rapportering og revision |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Overgangsbestemmelser

Overgangsbestemmelser
  , rapportering og revision

, rapportering og revision

Ændring 100

Ændring 100

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 48 — stk. 1

Artikel 48 — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Medlemsstaterne må ikke forhindre tilgængeliggørelsen på markedet af produkter, der blev bragt i omsætning som gødninger under betegnelsen »EF-gødning« i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 2003/2003 inden den [
  Publications office, please insert the date of application of this Regulation
  ]. Kapitel 5 finder imidlertid tilsvarende anvendelse på sådanne produkter. | Medlemsstaterne må ikke forhindre tilgængeliggørelsen på markedet af produkter, der blev bragt i omsætning som gødninger under betegnelsen »EF-gødning« i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 2003/2003 inden den ... [
  tolv måneder efter datoen for denne forordnings anvendelse
  ]. Kapitel 5 finder imidlertid tilsvarende anvendelse på sådanne produkter. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Medlemsstaterne må ikke forhindre tilgængeliggørelsen på markedet af produkter, der blev bragt i omsætning som gødninger under betegnelsen »EF-gødning« i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 2003/2003 inden den [
  Publications office, please insert the date of application of this Regulation
  ]. Kapitel 5 finder imidlertid tilsvarende anvendelse på sådanne produkter.

Publications office, please insert the date of application of this Regulation

Medlemsstaterne må ikke forhindre tilgængeliggørelsen på markedet af produkter, der blev bragt i omsætning som gødninger under betegnelsen »EF-gødning« i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 2003/2003 inden den ... [
  tolv måneder efter datoen for denne forordnings anvendelse
  ]. Kapitel 5 finder imidlertid tilsvarende anvendelse på sådanne produkter.

tolv måneder efter datoen for denne forordnings anvendelse

Ændring 101

Ændring 101

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 48 — afsnit 1 a (nyt)

Artikel 48 — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Medlemsstater, der allerede har indført en lavere grænseværdi for indholdet af cadmium (Cd) i organisk-mineralsk gødning og kunstgødning, der er fastsat i bilag I, del II, PFC 1 (B)(3)(a) og PFC 1 (C)(I)(2)(a), kan fastholde denne strengere grænse, indtil den grænse, der fastsættes i henhold til denne forordning, er den samme eller lavere. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om sådanne eksisterende nationale foranstaltninger senest den ... [seks måneder efter datoen for denne forordnings ikrafttrædelse]. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Medlemsstater, der allerede har indført en lavere grænseværdi for indholdet af cadmium (Cd) i organisk-mineralsk gødning og kunstgødning, der er fastsat i bilag I, del II, PFC 1 (B)(3)(a) og PFC 1 (C)(I)(2)(a), kan fastholde denne strengere grænse, indtil den grænse, der fastsættes i henhold til denne forordning, er den samme eller lavere. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om sådanne eksisterende nationale foranstaltninger senest den ... [seks måneder efter datoen for denne forordnings ikrafttrædelse].

Medlemsstater, der allerede har indført en lavere grænseværdi for indholdet af cadmium (Cd) i organisk-mineralsk gødning og kunstgødning, der er fastsat i bilag I, del II, PFC 1 (B)(3)(a) og PFC 1 (C)(I)(2)(a), kan fastholde denne strengere grænse, indtil den grænse, der fastsættes i henhold til denne forordning, er den samme eller lavere. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om sådanne eksisterende nationale foranstaltninger senest den ... [seks måneder efter datoen for denne forordnings ikrafttrædelse].

Ændring 102

Ændring 102

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 48 — afsnit 1 b (nyt)

Artikel 48 — afsnit 1 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1b. | Senest ... [42 måneder efter datoen for denne forordnings anvendelse] forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet med en vurdering af forordningens anvendelse og dens generelle virkning for så vidt angår opfyldelsen af dens mål, herunder dens virkning for SMV'er. Rapporten skal navnlig indeholde: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1b.

1b.

Senest ... [42 måneder efter datoen for denne forordnings anvendelse] forelægger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Rådet med en vurdering af forordningens anvendelse og dens generelle virkning for så vidt angår opfyldelsen af dens mål, herunder dens virkning for SMV'er. Rapporten skal navnlig indeholde:

| a) | en vurdering af, hvordan det indre marked for gødningsprodukter fungerer, herunder overensstemmelsesvurderingen og effektiviteten af markedsovervågningen, en analyse af virkningerne af den delvise harmonisering på produktion, forbrugsmønstre og handelsstrømme for CE-mærkede gødningsprodukter og gødningsprodukter, der markedsføres i henhold til nationale regler |
| --- | --- |

a)

a)

en vurdering af, hvordan det indre marked for gødningsprodukter fungerer, herunder overensstemmelsesvurderingen og effektiviteten af markedsovervågningen, en analyse af virkningerne af den delvise harmonisering på produktion, forbrugsmønstre og handelsstrømme for CE-mærkede gødningsprodukter og gødningsprodukter, der markedsføres i henhold til nationale regler

en vurdering af, hvordan det indre marked for gødningsprodukter fungerer, herunder overensstemmelsesvurderingen og effektiviteten af markedsovervågningen, en analyse af virkningerne af den delvise harmonisering på produktion, forbrugsmønstre og handelsstrømme for CE-mærkede gødningsprodukter og gødningsprodukter, der markedsføres i henhold til nationale regler

| b) | en vurdering af anvendelsen af begrænsninger på indholdet af forurenende stoffer som fastsat i bilag I til denne forordning, eventuel ny relevant videnskabelig information om toksiciteten og carcinogeniciteten af forurenende stoffer, hvis sådan information dukker op, herunder risiciene ved uranforurening i gødningsprodukter |
| --- | --- |

b)

b)

en vurdering af anvendelsen af begrænsninger på indholdet af forurenende stoffer som fastsat i bilag I til denne forordning, eventuel ny relevant videnskabelig information om toksiciteten og carcinogeniciteten af forurenende stoffer, hvis sådan information dukker op, herunder risiciene ved uranforurening i gødningsprodukter

en vurdering af anvendelsen af begrænsninger på indholdet af forurenende stoffer som fastsat i bilag I til denne forordning, eventuel ny relevant videnskabelig information om toksiciteten og carcinogeniciteten af forurenende stoffer, hvis sådan information dukker op, herunder risiciene ved uranforurening i gødningsprodukter

| c) | en vurdering af udviklingen i teknologier til fjernelse af cadmium og deres betydning, omfang og omkostninger i hele værdikæden samt dermed forbundet håndtering af cadmiumaffald og |
| --- | --- |

c)

c)

en vurdering af udviklingen i teknologier til fjernelse af cadmium og deres betydning, omfang og omkostninger i hele værdikæden samt dermed forbundet håndtering af cadmiumaffald og

en vurdering af udviklingen i teknologier til fjernelse af cadmium og deres betydning, omfang og omkostninger i hele værdikæden samt dermed forbundet håndtering af cadmiumaffald og

| d) | en vurdering af indvirkningen på handelen i forbindelse med indkøb af råvarer, herunder tilgængeligheden af råphosphat. |
| --- | --- |

d)

d)

en vurdering af indvirkningen på handelen i forbindelse med indkøb af råvarer, herunder tilgængeligheden af råphosphat.

en vurdering af indvirkningen på handelen i forbindelse med indkøb af råvarer, herunder tilgængeligheden af råphosphat.

I rapporten skal der tages behørigt højde for teknologiske fremskridt og innovation samt standardiseringsprocesser, der har indvirkning på produktion og anvendelse af gødningsprodukter. Den ledsages om nødvendigt af et forslag til retsakt senest den ... [fem år efter datoen for denne forordnings anvendelse].

I rapporten skal der tages behørigt højde for teknologiske fremskridt og innovation samt standardiseringsprocesser, der har indvirkning på produktion og anvendelse af gødningsprodukter. Den ledsages om nødvendigt af et forslag til retsakt senest den ... [fem år efter datoen for denne forordnings anvendelse].

Senest den ... [12 måneder efter denne forordnings ikrafttræden] forelægger Kommissionen en evaluering af de videnskabelige data med henblik på at fastsætte de agronomiske og miljømæssige kriterier for at definere kriterierne for færdigforarbejdet husdyrgødning for at kvalificere virkningsgraden af produkter, der indeholder eller består af forarbejdet husdyrgødning.

Senest den ... [12 måneder efter denne forordnings ikrafttræden] forelægger Kommissionen en evaluering af de videnskabelige data med henblik på at fastsætte de agronomiske og miljømæssige kriterier for at definere kriterierne for færdigforarbejdet husdyrgødning for at kvalificere virkningsgraden af produkter, der indeholder eller består af forarbejdet husdyrgødning.

Ændring 103

Ændring 103

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 48 — afsnit 1 c (nyt)

Artikel 48 — afsnit 1 c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1c. | Senest den ... [fem år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden] gennemfører Kommissionen en revision af proceduren for overensstemmelsesvurdering af mikroorganismer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1c.

1c.

Senest den ... [fem år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden] gennemfører Kommissionen en revision af proceduren for overensstemmelsesvurdering af mikroorganismer.

Ændring 104

Ændring 104

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Artikel 49 — afsnit 2

Artikel 49 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Den anvendes fra den 1. januar 2018. | Den anvendes fra den
  ... [to år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden], med undtagelse af artikel 19-35, der anvendes fra den ... [et år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden], og artikel 13, 41, 42, 43 og 45, der anvendes fra den ... [datoen for denne forordnings ikrafttræden]
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Den anvendes fra den 1. januar 2018.

Den anvendes fra den
  ... [to år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden], med undtagelse af artikel 19-35, der anvendes fra den ... [et år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden], og artikel 13, 41, 42, 43 og 45, der anvendes fra den ... [datoen for denne forordnings ikrafttræden]
  .

... [to år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden], med undtagelse af artikel 19-35, der anvendes fra den ... [et år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden], og artikel 13, 41, 42, 43 og 45, der anvendes fra den ... [datoen for denne forordnings ikrafttræden]

Ændring 105

Ændring 105

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del I — punkt 1 — punkt C a (nyt)

Bilag I — del I — punkt 1 — punkt C a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Ca. | Gødning med lavt kulstofindhold |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Ca.

Ca.

Gødning med lavt kulstofindhold

Ændring 106

Ændring 106

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del I — punkt 5 — punkt A — punkt I a (nyt)

Bilag I — del I — punkt 5 — punkt A — punkt I a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Ia. | Denitrifikationshæmmer |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Ia.

Ia.

Denitrifikationshæmmer

Ændring 107

Ændring 107

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — punkt 4

Bilag I — del II — punkt 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4. | Hvis det CE-mærkede gødningsprodukt indeholder et stof, for hvilket der er fastsat maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer i fødevarer og foder i overensstemmelse med |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.

4.

Hvis det CE-mærkede gødningsprodukt indeholder et stof, for hvilket der er fastsat maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer i fødevarer og foder i overensstemmelse med

udgår

udgår

| a) | Rådets forordning (EØF) nr. 315/93

   (1) |
| --- | --- |

a)

a)

Rådets forordning (EØF) nr. 315/93

   (1)

Rådets forordning (EØF) nr. 315/93

1

| b) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005

   (2) |
| --- | --- |

b)

b)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005

   (2)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005

2

| c) | Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 470/2009 eller

   (3) |
| --- | --- |

c)

c)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 470/2009 eller

   (3)

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 470/2009 eller

3

| d) | Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/32/EF

   (4) |
| --- | --- |

d)

d)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/32/EF

   (4)

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/32/EF

4

må anvendelsen af det CE-mærkede gødningsprodukt som angivet i brugsanvisningen ikke føre til overskridelse af disse grænseværdier i fødevarer eller foder.

må anvendelsen af det CE-mærkede gødningsprodukt som angivet i brugsanvisningen ikke føre til overskridelse af disse grænseværdier i fødevarer eller foder.

Ændring 108

Ændring 108

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — punkt 4 a (nyt)

Bilag I — del II — punkt 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a. | Bestanddele, der er forelagt til godkendelse eller fornyet godkendelse i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009, men som ikke er omfattet af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011, må ikke anvendes i gødningsprodukter, når det i henhold til artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1107/2009 er berettiget ikke at medtage dem. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a.

4a.

Bestanddele, der er forelagt til godkendelse eller fornyet godkendelse i henhold til forordning (EF) nr. 1107/2009, men som ikke er omfattet af gennemførelsesforordning (EU) nr. 540/2011, må ikke anvendes i gødningsprodukter, når det i henhold til artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1107/2009 er berettiget ikke at medtage dem.

Ændring 109

Ændring 109

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(A) — punkt 1

Bilag I — del II — PFC 1(A) — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | Organisk gødning skal indeholde |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

Organisk gødning skal indeholde

| 1. | Organisk gødning skal indeholde |
| --- | --- |

1.

Organisk gødning skal indeholde

| — | carbon (
  C
  ) og |
| --- | --- |

—

carbon (
  C
  ) og

C

| — | organisk
  carbon (
  Corg
  ) og |
| --- | --- |

—

organisk
  carbon (
  Corg
  ) og

organisk

Corg

| — | næringsstoffer |
| --- | --- |

—

næringsstoffer

| — | næringsstoffer |
| --- | --- |

—

næringsstoffer

af udelukkende biologisk oprindelse, undtagen fossilt materiale eller materiale, der er indlejret i geologiske formationer.

af udelukkende biologisk oprindelse,
  f.eks. tørv, herunder leonardit, brunkul og andre stoffer, som er udvundet af disse materialer, men
  undtagen
  andre materialer
  , der er
  fossile eller
  indlejret i geologiske formationer.

f.eks. tørv, herunder leonardit, brunkul og andre stoffer, som er udvundet af disse materialer, men

andre materialer

fossile eller

Ændring 110

Ændring 110

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(A) — punkt 2 — led 1

Bilag I — del II — PFC 1(A) — punkt 2 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Cadmium (Cd)
  1,5
  mg/kg tørstof |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Cadmium (Cd)
  1,5
  mg/kg tørstof

1,5

| — | Cadmium (Cd)
  1,0
  mg/kg tørstof |
| --- | --- |

—

Cadmium (Cd)
  1,0
  mg/kg tørstof

1,0

Ændring 112

Ændring 112

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(A) — punkt 2 — led 6

Bilag I — del II — PFC 1(A) — punkt 2 — led 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | biuret (C2H5N3O2)
  12 g/kg tørstof
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

biuret (C2H5N3O2)
  12 g/kg tørstof
  .

2

5

3

2

12 g/kg tørstof

| — | biuret (C2H5N3O2)
  under detektionsgrænsen
  . |
| --- | --- |

—

biuret (C2H5N3O2)
  under detektionsgrænsen
  .

2

5

3

2

under detektionsgrænsen

Ændring 113

Ændring 113

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(A) — punkt 3

Bilag I — del II — PFC 1(A) — punkt 3

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

| 3. | Salmonella spp.: ingen i en prøve på 25 g af det CE-mærkede gødningsprodukt. |
| --- | --- |

3.

Salmonella spp.: ingen i en prøve på 25 g af det CE-mærkede gødningsprodukt.

Ændring

Ændring

| 3. | Der må ikke forekomme patogener i den organiske gødning i en koncentration, som ligger over de respektive grænseværdier, der er angivet i nedenstående tabel:













  Mikroorganismer, der skal undersøges | Prøvetagnings-planer | Grænseværdi |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | m | M |
| Salmonella spp | 5 | 0 | 0 | Ingen forekomst i 25 g eller 25 ml |
| Escherichia coli eller Enterococcaceae | 5 | 5 | 0 | 1 000 i 1 g eller 1 ml |

3.

Der må ikke forekomme patogener i den organiske gødning i en koncentration, som ligger over de respektive grænseværdier, der er angivet i nedenstående tabel:

Mikroorganismer, der skal undersøges

Mikroorganismer, der skal undersøges

Prøvetagnings-planer

Prøvetagnings-planer

Grænseværdi

Grænseværdi

n

n

c

c

m

m

M

M

Salmonella spp

Salmonella spp

5

5

0

0

0

0

Ingen forekomst i 25 g eller 25 ml

Ingen forekomst i 25 g eller 25 ml

Escherichia coli eller Enterococcaceae

Escherichia coli eller Enterococcaceae

5

5

5

5

0

0

1 000 i 1 g eller 1 ml

1 000 i 1 g eller 1 ml

hvor n = antallet af udtagne prøver, der skal undersøges

hvor n = antallet af udtagne prøver, der skal undersøges

c = antallet af udtagne prøver, hvor antallet af bakterier målt i CFU må ligge mellem m og M

c = antallet af udtagne prøver, hvor antallet af bakterier målt i CFU må ligge mellem m og M

m = tærskelværdien for antallet af bakterier målt i CFU, der anses for tilfredsstillende

m = tærskelværdien for antallet af bakterier målt i CFU, der anses for tilfredsstillende

M = maksimumsværdien for antallet af bakterier målt i CFU

M = maksimumsværdien for antallet af bakterier målt i CFU

Parasitterne Ascaris spp. og Toxocara spp. i alle faser af deres udvikling må ikke være til stede i 100 g eller 100 ml organisk gødning.

Parasitterne Ascaris spp. og Toxocara spp. i alle faser af deres udvikling må ikke være til stede i 100 g eller 100 ml organisk gødning.

Ændring 114

Ændring 114

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(A)(I) — punkt 1 a (nyt)

Bilag I — del II — PFC 1(A)(I) — punkt 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a. | Det CE-mærkede gødningsprodukt skal indeholde mindst ét af følgende deklarerede næringsstoffer: nitrogen (N), phosphorpentoxid (P2O5) eller kaliumoxid (K2O). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.

1a.

Det CE-mærkede gødningsprodukt skal indeholde mindst ét af følgende deklarerede næringsstoffer: nitrogen (N), phosphorpentoxid (P2

5

2

Ændring 115

Ændring 115

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(A)(I) — punkt 2 a (nyt)

Bilag I — del II — PFC 1(A)(I) — punkt 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a. | Hvis det CE-mærkede gødningsprodukt indeholder mere end ét næringsstof, skal produktet indeholde de primære deklarerede næringsstoffer i de nedenfor anførte minimumsmængder:



  2,5 masseprocent total nitrogenindhold (N) eller 2 masseprocent total phosphorpentoxid (P2O5) eller 2 masseprocent total kaliumoxid (K2O) og




  6,5 masseprocent total sum af næringsstoffer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.

2a.

Hvis det CE-mærkede gødningsprodukt indeholder mere end ét næringsstof, skal produktet indeholde de primære deklarerede næringsstoffer i de nedenfor anførte minimumsmængder:

2,5 masseprocent total nitrogenindhold (N) eller 2 masseprocent total phosphorpentoxid (P2O5) eller 2 masseprocent total kaliumoxid (K2O) og

2,5 masseprocent total nitrogenindhold (N) eller 2 masseprocent total phosphorpentoxid (P2

5

2

6,5 masseprocent total sum af næringsstoffer.

6,5 masseprocent total sum af næringsstoffer.

Ændring 116

Ændring 116

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(A)(II) — punkt 1 a (nyt)

Bilag I — del II — PFC 1(A)(II) — punkt 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a. | Det CE-mærkede gødningsprodukt skal indeholde mindst ét af følgende deklarerede næringsstoffer: nitrogen (N), phosphorpentoxid (P2O5) eller kaliumoxid (K2O). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.

1a.

Det CE-mærkede gødningsprodukt skal indeholde mindst ét af følgende deklarerede næringsstoffer: nitrogen (N), phosphorpentoxid (P2

5

2

Ændring 117

Ændring 117

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(A)(II) — punkt 2 — indledning

Bilag I — del II — PFC 1(A)(II) — punkt 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2. | Det CE-mærkede gødningsprodukt skal indeholde mindst ét af følgende næringsstoffer i de anførte minimumsmængder: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.

Det CE-mærkede gødningsprodukt skal indeholde mindst ét af følgende næringsstoffer i de anførte minimumsmængder:

| 2. | Det CE-mærkede gødningsprodukt skal indeholde mindst ét af følgende
  primære
  næringsstoffer i de anførte minimumsmængder: |
| --- | --- |

2.

Det CE-mærkede gødningsprodukt skal indeholde mindst ét af følgende
  primære
  næringsstoffer i de anførte minimumsmængder:

primære

Ændring 118

Ændring 118

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(A)(II) — punkt 2 — led 1

Bilag I — del II — PFC 1(A)(II) — punkt 2 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | 2
  masseprocent total nitrogen (N) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

2
  masseprocent total nitrogen (N)

2

| — | 1
  masseprocent total nitrogen (N)
  og/eller |
| --- | --- |

—

1
  masseprocent total nitrogen (N)
  og/eller

1

og/eller

Ændring 119

Ændring 119

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(A)(II) — punkt 2 — led 2

Bilag I — del II — PFC 1(A)(II) — punkt 2 — led 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | 1
  masseprocent total phosphorpentoxid (P2O5) eller |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

1
  masseprocent total phosphorpentoxid (P2O5) eller

1

2

5

| — | 2
  masseprocent total phosphorpentoxid (P2O5) eller |
| --- | --- |

—

2
  masseprocent total phosphorpentoxid (P2O5) eller

2

2

5

Ændring 120

Ændring 120

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(A)(II) — punkt 2 — led 3

Bilag I — del II — PFC 1(A)(II) — punkt 2 — led 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | 2
  masseprocent total kaliumoxid (K2O). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

2
  masseprocent total kaliumoxid (K2O).

2

2

| — | 1
  masseprocent total kaliumoxid (K2O)
  og |
| --- | --- |

—

1
  masseprocent total kaliumoxid (K2O)
  og

1

2

og

Ændring 121

Ændring 121

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(A)(II) — punkt 2 — led 3 a (nyt)

Bilag I — del II — PFC 1(A)(II) — punkt 2 — led 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | 6,5 masseprocent total sum af næringsstoffer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

6,5 masseprocent total sum af næringsstoffer.

6,5 masseprocent total sum af næringsstoffer.

Ændring 122

Ændring 122

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(A)(II) — punkt 2 a (nyt)

Bilag I — del II — PFC 1(A)(II) — punkt 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a. | Hvis det CE-mærkede gødningsprodukt indeholder mere end ét næringsstof, skal produktet indeholde de primære deklarerede næringsstoffer i de nedenfor anførte minimumsmængder:



  2,5 masseprocent total nitrogenindhold (N) eller 1 masseprocent total phosphorpentoxid (P2O5) eller 2 masseprocent total kaliumoxid (K2O) og




  5 masseprocent total sum af primære næringsstoffer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.

2a.

Hvis det CE-mærkede gødningsprodukt indeholder mere end ét næringsstof, skal produktet indeholde de primære deklarerede næringsstoffer i de nedenfor anførte minimumsmængder:

2,5 masseprocent total nitrogenindhold (N) eller 1 masseprocent total phosphorpentoxid (P2O5) eller 2 masseprocent total kaliumoxid (K2O) og

2,5 masseprocent total nitrogenindhold (N) eller 1 masseprocent total phosphorpentoxid (P2

5

2

5 masseprocent total sum af primære næringsstoffer.

5 masseprocent total sum af primære næringsstoffer.

Ændring 123

Ændring 123

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(B) — punkt 1

Bilag I — del II — PFC 1(B) — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | En organisk-mineralsk gødning skal være en co-formulering af |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

En organisk-mineralsk gødning skal være en co-formulering af

| 1. | En organisk-mineralsk gødning skal være en co-formulering af |
| --- | --- |

1.

En organisk-mineralsk gødning skal være en co-formulering af

| — | en eller flere
  uorganiske
  gødninger som angivet i PFC 1(C) nedenfor og |
| --- | --- |

—

en eller flere
  uorganiske
  gødninger som angivet i PFC 1(C) nedenfor og

uorganiske

| — | en eller flere
  mineralske
  gødninger som angivet i PFC 1(C) nedenfor og |
| --- | --- |

—

en eller flere
  mineralske
  gødninger som angivet i PFC 1(C) nedenfor og

mineralske

| — | et
  materiale
  indeholdende organisk carbon (
  C
  ) og |
| --- | --- |

—

et
  materiale
  indeholdende organisk carbon (
  C
  ) og

materiale

C

| — | et
  eller flere materialer
  indeholdende organisk carbon (
  Corg
  ) og |
| --- | --- |

—

et
  eller flere materialer
  indeholdende organisk carbon (
  Corg
  ) og

eller flere materialer

Corg

| — | næringsstoffer af udelukkende biologisk oprindelse, undtagen
  fossilt materiale eller materiale
  , der er indlejret i geologiske formationer. |
| --- | --- |

—

næringsstoffer af udelukkende biologisk oprindelse, undtagen
  fossilt materiale eller materiale
  , der er indlejret i geologiske formationer.

fossilt materiale eller materiale

| — | næringsstoffer af udelukkende biologisk oprindelse,
  f.eks. tørv, herunder leonardit, brunkul og andre stoffer, som er udvundet af disse materialer, men
  undtagen
  andre materialer
  , der er
  fossile eller
  indlejret i geologiske formationer. |
| --- | --- |

—

næringsstoffer af udelukkende biologisk oprindelse,
  f.eks. tørv, herunder leonardit, brunkul og andre stoffer, som er udvundet af disse materialer, men
  undtagen
  andre materialer
  , der er
  fossile eller
  indlejret i geologiske formationer.

f.eks. tørv, herunder leonardit, brunkul og andre stoffer, som er udvundet af disse materialer, men

andre materialer

fossile eller

Ændring 343

Ændring 343

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(B) — punkt 3 — litra a — nr. 2 — led 2-3

Bilag I — del II — PFC 1(B) — punkt 3 — litra a — nr. 2 — led 2-3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | fra den [
  Publications office, please insert the date occurring three years after the date of application of this Regulation
  ]: 40 mg/kg phosphorpentoxid (P2O5) og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

fra den [
  Publications office, please insert the date occurring three years after the date of application of this Regulation
  ]: 40 mg/kg phosphorpentoxid (P2O5) og

Publications office, please insert the date occurring three years after the date of application of this Regulation

2

5

| — | fra den [
  seks år efter datoen for denne forordnings anvendelse
  ]: 40 mg/kg phosphorpentoxid (P2O5) og |
| --- | --- |

—

fra den [
  seks år efter datoen for denne forordnings anvendelse
  ]: 40 mg/kg phosphorpentoxid (P2O5) og

seks år efter datoen for denne forordnings anvendelse

2

5

| — | fra den [
  Publications office, please insert the date occurring twelve years after the date of application of this Regulation
  ]: 20 mg/kg phosphorpentoxid (P2O5) |
| --- | --- |

—

fra den [
  Publications office, please insert the date occurring twelve years after the date of application of this Regulation
  ]: 20 mg/kg phosphorpentoxid (P2O5)

Publications office, please insert the date occurring twelve years after the date of application of this Regulation

2

5

| — | fra den [
  16 år efter datoen for denne forordnings anvendelse
  ]: 20 mg/kg phosphorpentoxid (P2O5) |
| --- | --- |

—

fra den [
  16 år efter datoen for denne forordnings anvendelse
  ]: 20 mg/kg phosphorpentoxid (P2O5)

16 år efter datoen for denne forordnings anvendelse

2

5

Ændring 126

Ændring 126

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(B) — punkt 4

Bilag I — del II — PFC 1(B) — punkt 4

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

| 4. | Salmonella spp.: ingen i en prøve på 25 g af det CE-mærkede gødningsprodukt. |
| --- | --- |

4.

Salmonella spp.: ingen i en prøve på 25 g af det CE-mærkede gødningsprodukt.

Ændring

Ændring

| 4. | Der må ikke forekomme patogener i den organisk-mineralske gødning i en koncentration, som ligger over de respektive grænseværdier, der er angivet i nedenstående tabel:













  Mikroorganismer, der skal undersøges | Prøvetagnings-planer | Grænseværdi |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | m | M |
| Salmonella spp | 5 | 0 | 0 | Ingen forekomst i 25 g eller 25 ml |
| Escherichia coli eller Enterococcaceae | 5 | 5 | 0 | 1 000 i 1 g eller 1 ml |

4.

Der må ikke forekomme patogener i den organisk-mineralske gødning i en koncentration, som ligger over de respektive grænseværdier, der er angivet i nedenstående tabel:

Mikroorganismer, der skal undersøges

Mikroorganismer, der skal undersøges

Prøvetagnings-planer

Prøvetagnings-planer

Grænseværdi

Grænseværdi

n

n

c

c

m

m

M

M

Salmonella spp

Salmonella spp

5

5

0

0

0

0

Ingen forekomst i 25 g eller 25 ml

Ingen forekomst i 25 g eller 25 ml

Escherichia coli eller Enterococcaceae

Escherichia coli eller Enterococcaceae

5

5

5

5

0

0

1 000 i 1 g eller 1 ml

1 000 i 1 g eller 1 ml

hvor n = antallet af udtagne prøver, der skal undersøges

hvor n = antallet af udtagne prøver, der skal undersøges

c = antallet af udtagne prøver, hvor antallet af bakterier målt i CFU må ligge mellem m og M

c = antallet af udtagne prøver, hvor antallet af bakterier målt i CFU må ligge mellem m og M

m = tærskelværdien for antallet af bakterier målt i CFU, der anses for tilfredsstillende

m = tærskelværdien for antallet af bakterier målt i CFU, der anses for tilfredsstillende

M = maksimumsværdien for antallet af bakterier målt i CFU

M = maksimumsværdien for antallet af bakterier målt i CFU

Parasitterne Ascaris spp. og Toxocara spp. i alle faser af deres udvikling må ikke være til stede i 100 g eller 100 ml organisk gødning.

Parasitterne Ascaris spp. og Toxocara spp. i alle faser af deres udvikling må ikke være til stede i 100 g eller 100 ml organisk gødning.

Ændring 127

Ændring 127

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(B)(I) — punkt 2 — led 2

Bilag I — del II — PFC 1(B)(I) — punkt 2 — led 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | 2
  masseprocent
  total
  phosphorpentoxid (P2O5) eller |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

2
  masseprocent
  total
  phosphorpentoxid (P2O5) eller

2

total

2

5

| — | 1
  masseprocent phosphorpentoxid (P2O5)
  opløseligt i neutralt ammoniumcitrat og vand
  eller |
| --- | --- |

—

1
  masseprocent phosphorpentoxid (P2O5)
  opløseligt i neutralt ammoniumcitrat og vand
  eller

1

2

5

opløseligt i neutralt ammoniumcitrat og vand

Ændring 128

Ændring 128

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(B)(I) — punkt 2 a (nyt)

Bilag I — del II — PFC 1(B)(I) — punkt 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a. | Hvis det CE-mærkede gødningsprodukt indeholder mere end ét næringsstof, skal produktet indeholde de primære deklarerede næringsstoffer i de nedenfor anførte minimumsmængder:



  2,5 masseprocent af total nitrogen (N), hvoraf 1 masseprocent af det CE-mærkede gødningsprodukt skal være organisk nitrogen (N), eller 2 masseprocent total phosphorpentoxid (P2O5) eller 2 masseprocent total kaliumoxid (K2O) og




  6,5 masseprocent total sum af primære næringsstoffer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.

2a.

Hvis det CE-mærkede gødningsprodukt indeholder mere end ét næringsstof, skal produktet indeholde de primære deklarerede næringsstoffer i de nedenfor anførte minimumsmængder:

2,5 masseprocent af total nitrogen (N), hvoraf 1 masseprocent af det CE-mærkede gødningsprodukt skal være organisk nitrogen (N), eller 2 masseprocent total phosphorpentoxid (P2O5) eller 2 masseprocent total kaliumoxid (K2O) og

2,5 masseprocent af total nitrogen (N), hvoraf 1 masseprocent af det CE-mærkede gødningsprodukt skal være organisk nitrogen (N), eller 2 masseprocent total phosphorpentoxid (P2

5

2

6,5 masseprocent total sum af primære næringsstoffer.

6,5 masseprocent total sum af primære næringsstoffer.

Ændring 129

Ændring 129

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(B)(I) — punkt 4

Bilag I — del II — PFC 1(B)(I) — punkt 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4. | I det CE-mærkede gødningsprodukt skal hver enhed indeholde organisk
  stof
  og næringsstoffer svarende til det deklarerede indhold. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.

I det CE-mærkede gødningsprodukt skal hver enhed indeholde organisk
  stof
  og næringsstoffer svarende til det deklarerede indhold.

stof

| 4. | I det CE-mærkede gødningsprodukt skal hver enhed indeholde organisk
  carbon
  og
  alle
  næringsstoffer svarende til det deklarerede indhold.
  En enhed refererer til en af produktkomponenterne såsom granulat, pellets osv. |
| --- | --- |

4.

I det CE-mærkede gødningsprodukt skal hver enhed indeholde organisk
  carbon
  og
  alle
  næringsstoffer svarende til det deklarerede indhold.
  En enhed refererer til en af produktkomponenterne såsom granulat, pellets osv.

carbon

alle

En enhed refererer til en af produktkomponenterne såsom granulat, pellets osv.

Ændring 130

Ændring 130

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(B)(II) — punkt 2 a (nyt)

Bilag I — del II — PFC 1(B)(II) — punkt 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a. | Hvis produktet indeholder mere end ét næringsstof, skal følgende minimumsmængder være til stede:







  — | 1 masseprocent total nitrogen (N) eller |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.

2a.

Hvis produktet indeholder mere end ét næringsstof, skal følgende minimumsmængder være til stede:

—

1 masseprocent total nitrogen (N) eller

1 masseprocent total nitrogen (N) eller

| — | 1 masseprocent total phosphorpentoxid (P2O5) eller |
| --- | --- |

—

1 masseprocent total phosphorpentoxid (P2O5) eller

1 masseprocent total phosphorpentoxid (P2

5

| — | 1 masseprocent total kaliumoxid (K2O), |
| --- | --- |

—

1 masseprocent total kaliumoxid (K2O),

1 masseprocent total kaliumoxid (K2

og summen af næringsstoffer skal være mindst 4 %.

og summen af næringsstoffer skal være mindst 4 %.

Ændring 131

Ændring 131

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(B)(II) — punkt 3

Bilag I — del II — PFC 1(B)(II) — punkt 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3. | Der skal være mindst
  3
  masseprocent organisk carbon (C) i det CE-mærkede gødningsprodukt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.

Der skal være mindst
  3
  masseprocent organisk carbon (C) i det CE-mærkede gødningsprodukt.

3

| 3. | Der skal være mindst
  1
  masseprocent organisk carbon (C) i det CE-mærkede gødningsprodukt. |
| --- | --- |

3.

Der skal være mindst
  1
  masseprocent organisk carbon (C) i det CE-mærkede gødningsprodukt.

1

Ændring 132

Ændring 132

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(C) — punkt 1

Bilag I — del II — PFC 1(C) — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | En
  uorganisk
  gødning er en gødning
  bortset fra en organisk eller organisk-mineralsk gødning
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

En
  uorganisk
  gødning er en gødning
  bortset fra en organisk eller organisk-mineralsk gødning
  .

uorganisk

bortset fra en organisk eller organisk-mineralsk gødning

| 1. | En
  mineralsk
  gødning er en gødning
  indeholdende næringsstoffer i mineralsk form eller næringsstoffer af animalsk eller vegetabilsk oprindelse, som er forarbejdet til mineralsk form
  .
  Indholdet af organisk carbon (Corg) i det CE-mærkede gødningsprodukt må ikke overstige 1 masseprocent. Dette udelukker carbon, der kommer fra belægninger, som opfylder kravene i CMC 9 og 10, og agronomiske additiver, der opfylder kravene i PFC 5 og CMC 8. |
| --- | --- |

1.

En
  mineralsk
  gødning er en gødning
  indeholdende næringsstoffer i mineralsk form eller næringsstoffer af animalsk eller vegetabilsk oprindelse, som er forarbejdet til mineralsk form
  .
  Indholdet af organisk carbon (Corg) i det CE-mærkede gødningsprodukt må ikke overstige 1 masseprocent. Dette udelukker carbon, der kommer fra belægninger, som opfylder kravene i CMC 9 og 10, og agronomiske additiver, der opfylder kravene i PFC 5 og CMC 8.

mineralsk

indeholdende næringsstoffer i mineralsk form eller næringsstoffer af animalsk eller vegetabilsk oprindelse, som er forarbejdet til mineralsk form

Indholdet af organisk carbon (Corg) i det CE-mærkede gødningsprodukt må ikke overstige 1 masseprocent. Dette udelukker carbon, der kommer fra belægninger, som opfylder kravene i CMC 9 og 10, og agronomiske additiver, der opfylder kravene i PFC 5 og CMC 8.

Ændring 133

Ændring 133

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(C) — afsnit 1 a (nyt)

Bilag I — del II — PFC 1(C) — afsnit 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a. | Phosphorgødningsstoffer skal opfylde mindst et af følgende mindstekrav til opløselighedsniveauer for at være tilgængelige for planter, ellers kan de ikke deklareres som phosphorgødningsstoffer:







  — | vandopløselighed: mindst 40 % af den samlede mængde P, eller |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.

1a.

Phosphorgødningsstoffer skal opfylde mindst et af følgende mindstekrav til opløselighedsniveauer for at være tilgængelige for planter, ellers kan de ikke deklareres som phosphorgødningsstoffer:

—

vandopløselighed: mindst 40 % af den samlede mængde P, eller

vandopløselighed: mindst 40 % af den samlede mængde P, eller

| — | opløselighed i neutralt ammoniumcitrat: mindst 75 % af den samlede mængde P, eller |
| --- | --- |

—

opløselighed i neutralt ammoniumcitrat: mindst 75 % af den samlede mængde P, eller

opløselighed i neutralt ammoniumcitrat: mindst 75 % af den samlede mængde P, eller

| — | opløselighed i myresyre (kun for blødt råphosphat): minimum 55 % af den samlede mængde P. |
| --- | --- |

—

opløselighed i myresyre (kun for blødt råphosphat): minimum 55 % af den samlede mængde P.

opløselighed i myresyre (kun for blødt råphosphat): minimum 55 % af den samlede mængde P.

Ændring 134

Ændring 134

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(C) — afsnit 1 b (nyt)

Bilag I — del II — PFC 1(C) — afsnit 1 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1b. | Det samlede nitrogenindhold, der skal deklareres, angives som summen af ammonium-N, nitrat-N, urea-N, N fra methylen-urea, N fra isobutylidendiurea og N fra crotonylidendiurea. Det phosphorindhold, der skal deklareres, angives som den phosphatiske P-form. Der kan tilføjes nye former efter en videnskabelig undersøgelse i overensstemmelse med artikel 42, stk. 1. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1b.

1b.

Det samlede nitrogenindhold, der skal deklareres, angives som summen af ammonium-N, nitrat-N, urea-N, N fra methylen-urea, N fra isobutylidendiurea og N fra crotonylidendiurea. Det phosphorindhold, der skal deklareres, angives som den phosphatiske P-form. Der kan tilføjes nye former efter en videnskabelig undersøgelse i overensstemmelse med artikel 42, stk. 1.

Ændring 135

Ændring 135

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I) — punkt 1

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I) — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | En
  uorganisk
  makronæringsstofgødning har til formål at forsyne planter med en eller flere af følgende makronæringsstoffer: nitrogen (N), phosphor (P), kalium (K), magnesium (Mg), calcium (Ca), svovl (S) eller natrium (Na). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

En
  uorganisk
  makronæringsstofgødning har til formål at forsyne planter med en eller flere af følgende makronæringsstoffer: nitrogen (N), phosphor (P), kalium (K), magnesium (Mg), calcium (Ca), svovl (S) eller natrium (Na).

uorganisk

| 1. | En
  mineralsk
  makronæringsstofgødning har til formål at forsyne planter med en eller flere af følgende makronæringsstoffer:








  a) | primære:
  nitrogen (N), phosphor (P)
  og
  kalium (K) |
| --- | --- | --- |

1.

En
  mineralsk
  makronæringsstofgødning har til formål at forsyne planter med en eller flere af følgende makronæringsstoffer:

mineralsk

a)

a)

primære:
  nitrogen (N), phosphor (P)
  og
  kalium (K)

primære:

og

| b) | sekundære:
  magnesium (Mg), calcium (Ca), svovl (S) eller natrium (Na). |
| --- | --- |

b)

b)

sekundære:
  magnesium (Mg), calcium (Ca), svovl (S) eller natrium (Na).

sekundære:

Ændring 344

Ændring 344

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I) — punkt 2 — litra a — nr. 2 — led 2-3

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I) — punkt 2 — litra a — nr. 2 — led 2-3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | fra den [
  Publications office, please insert the date occurring three years after the date of application of this Regulation
  ]: 40 mg/kg phosphorpentoxid (P2O5) og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

fra den [
  Publications office, please insert the date occurring three years after the date of application of this Regulation
  ]: 40 mg/kg phosphorpentoxid (P2O5) og

Publications office, please insert the date occurring three years after the date of application of this Regulation

2

5

| — | fra den [
  seks år efter datoen for denne forordnings anvendelse
  ]: 40 mg/kg phosphorpentoxid (P2O5) og |
| --- | --- |

—

fra den [
  seks år efter datoen for denne forordnings anvendelse
  ]: 40 mg/kg phosphorpentoxid (P2O5) og

seks år efter datoen for denne forordnings anvendelse

2

5

| — | fra den [
  Publications office, please insert the date occurring twelve years after the date of application of this Regulation
  ]: 20 mg/kg phosphorpentoxid (P2O5) |
| --- | --- |

—

fra den [
  Publications office, please insert the date occurring twelve years after the date of application of this Regulation
  ]: 20 mg/kg phosphorpentoxid (P2O5)

Publications office, please insert the date occurring twelve years after the date of application of this Regulation

2

5

| — | fra den [
  16 år efter datoen for denne forordnings anvendelse
  ]: 20 mg/kg phosphorpentoxid (P2O5) |
| --- | --- |

—

fra den [
  16 år efter datoen for denne forordnings anvendelse
  ]: 20 mg/kg phosphorpentoxid (P2O5)

16 år efter datoen for denne forordnings anvendelse

2

5

Ændring 139

Ændring 139

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(a)(i) — punkt 1

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(a)(i) — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | En ren fast
  uorganisk
  makronæringsstofgødning skal have et deklareret indhold af højst ét næringsstof. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

En ren fast
  uorganisk
  makronæringsstofgødning skal have et deklareret indhold af højst ét næringsstof.

uorganisk

| 1. | En ren fast
  mineralsk
  makronæringsstofgødning skal have et deklareret indhold af:








  a) | højst ét
  primært
  næringsstof
  (nitrogen (N), phosphor (P) og kalium (K)), eller |
| --- | --- | --- |

1.

En ren fast
  mineralsk
  makronæringsstofgødning skal have et deklareret indhold af:

mineralsk

a)

a)

højst ét
  primært
  næringsstof
  (nitrogen (N), phosphor (P) og kalium (K)), eller

primært

(nitrogen (N), phosphor (P) og kalium (K)), eller

Ændring 140

Ændring 140

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(a)(i) — punkt 1 — litra b (nyt)

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(a)(i) — punkt 1 — litra b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | b) | højst ét sekundært næringsstof (magnesium (Mg), calcium (Ca), svovl (S) og natrium (Na)). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

b)

højst ét sekundært næringsstof (magnesium (Mg), calcium (Ca), svovl (S) og natrium (Na)).

højst ét sekundært næringsstof (magnesium (Mg), calcium (Ca), svovl (S) og natrium (Na)).

Ændring 141

Ændring 141

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(C) (I)(a)(i) — punkt 1 a (nyt)

Bilag I — del II — PFC 1(C) (I)(a)(i) — punkt 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a. | En ren fast mineralsk makronæringsstofgødning med et deklareret indhold af højst ét primært næringsstof kan indeholde et eller flere sekundære næringsstoffer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.

1a.

En ren fast mineralsk makronæringsstofgødning med et deklareret indhold af højst ét primært næringsstof kan indeholde et eller flere sekundære næringsstoffer.

Ændring 142

Ændring 142

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(a)(i) — punkt 2 — indledning

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(a)(i) — punkt 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2. | Det CE-mærkede gødningsprodukt skal indeholde
  et af følgende
  deklarerede næringsstoffer i den anførte minimumsmængde: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.

Det CE-mærkede gødningsprodukt skal indeholde
  et af følgende
  deklarerede næringsstoffer i den anførte minimumsmængde:

et af følgende

| 2. | Det CE-mærkede gødningsprodukt skal indeholde
  primære og/eller sekundære
  deklarerede næringsstoffer i den anførte minimumsmængde: |
| --- | --- |

2.

Det CE-mærkede gødningsprodukt skal indeholde
  primære og/eller sekundære
  deklarerede næringsstoffer i den anførte minimumsmængde:

primære og/eller sekundære

Ændring 143

Ændring 143

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(a)(i) — punkt 2 — led 2

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(a)(i) — punkt 2 — led 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | 12 masseprocent
  total
  phosphorpentoxid (P2O5) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

12 masseprocent
  total
  phosphorpentoxid (P2O5)

total

2

5

| — | 12 masseprocent phosphorpentoxid (P2O5)
  opløseligt i neutralt ammoniumcitrat og vand |
| --- | --- |

—

12 masseprocent phosphorpentoxid (P2O5)
  opløseligt i neutralt ammoniumcitrat og vand

2

5

opløseligt i neutralt ammoniumcitrat og vand

Ændring 144

Ændring 144

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(a)(i) — punkt 2 — led 7

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(a)(i) — punkt 2 — led 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | 1
  masseprocent total natriumoxid (Na2O). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

1
  masseprocent total natriumoxid (Na2O).

1

2

| — | 3
  masseprocent total natriumoxid (Na2O). |
| --- | --- |

—

3
  masseprocent total natriumoxid (Na2O).

3

2

Ændring 145

Ændring 145

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(a)(ii) — punkt 1

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(a)(ii) — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | En sammensat fast
  uorganisk
  makronæringsstofgødning skal have et deklareret indhold af mere end ét næringsstof. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

En sammensat fast
  uorganisk
  makronæringsstofgødning skal have et deklareret indhold af mere end ét næringsstof.

uorganisk

| 1. | En sammensat fast
  mineralsk
  makronæringsstofgødning skal have et deklareret indhold af mere end ét
  primært og/eller sekundært
  næringsstof. |
| --- | --- |

1.

En sammensat fast
  mineralsk
  makronæringsstofgødning skal have et deklareret indhold af mere end ét
  primært og/eller sekundært
  næringsstof.

mineralsk

primært og/eller sekundært

Ændring 146

Ændring 146

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(a)(ii) — punkt 2 — indledning

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(a)(ii) — punkt 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2. | Det CE-mærkede gødningsprodukt skal indeholde mere end ét af
  følgende
  deklarerede næringsstoffer i de anførte minimumsmængder: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.

Det CE-mærkede gødningsprodukt skal indeholde mere end ét af
  følgende
  deklarerede næringsstoffer i de anførte minimumsmængder:

følgende

| 2. | Det CE-mærkede gødningsprodukt skal indeholde mere end ét af
  de primære og/eller sekundære
  deklarerede næringsstoffer i den anførte minimumsmængde: |
| --- | --- |

2.

Det CE-mærkede gødningsprodukt skal indeholde mere end ét af
  de primære og/eller sekundære
  deklarerede næringsstoffer i den anførte minimumsmængde:

de primære og/eller sekundære

Ændring 147

Ændring 147

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(a)(ii) — punkt 2 — led 2

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(a)(ii) — punkt 2 — led 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | 3
  masseprocent total phosphorpentoxid (P2O5) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

3
  masseprocent total phosphorpentoxid (P2O5)

3

2

5

| — | 5
  masseprocent total phosphorpentoxid (P2O5)
  opløseligt i neutralt ammoniumcitrat og vand |
| --- | --- |

—

5
  masseprocent total phosphorpentoxid (P2O5)
  opløseligt i neutralt ammoniumcitrat og vand

5

2

5

opløseligt i neutralt ammoniumcitrat og vand

Ændring 148

Ændring 148

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(a)(ii) — punkt 2 — led 3

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(a)(ii) — punkt 2 — led 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | 3
  masseprocent total kaliumoxid (K2O). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

3
  masseprocent total kaliumoxid (K2O).

3

2

| — | 5
  masseprocent total kaliumoxid (K2O). |
| --- | --- |

—

5
  masseprocent total kaliumoxid (K2O).

5

2

Ændring 149

Ændring 149

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(a)(ii) — punkt 2 — led 4

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(a)(ii) — punkt 2 — led 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | 1,5
  masseprocent total magnesiumoxid (MgO) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

1,5
  masseprocent total magnesiumoxid (MgO)

1,5

| — | 2
  masseprocent total magnesiumoxid (MgO) |
| --- | --- |

—

2
  masseprocent total magnesiumoxid (MgO)

2

Ændring 150

Ændring 150

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(a)(ii) — punkt 2 — led 5

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(a)(ii) — punkt 2 — led 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | 1,5
  masseprocent total calciumoxid (CaO) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

1,5
  masseprocent total calciumoxid (CaO)

1,5

| — | 2
  masseprocent total calciumoxid (CaO) |
| --- | --- |

—

2
  masseprocent total calciumoxid (CaO)

2

Ændring 151

Ændring 151

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(a)(ii) — punkt 2 — led 6

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(a)(ii) — punkt 2 — led 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | 1,5
  masseprocent total svovltrioxid (SO3)
  eller |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

1,5
  masseprocent total svovltrioxid (SO3)
  eller

1,5

3

eller

| — | 5
  masseprocent total svovltrioxid (SO3) |
| --- | --- |

—

5
  masseprocent total svovltrioxid (SO3)

5

3

Ændring 152

Ændring 152

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(a)(ii) — punkt 2 — led 7

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(a)(ii) — punkt 2 — led 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | 1
  masseprocent total natriumoxid (Na2O). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

1
  masseprocent total natriumoxid (Na2O).

1

2

| — | 3
  masseprocent total natriumoxid (Na2O). |
| --- | --- |

—

3
  masseprocent total natriumoxid (Na2O).

3

2

Ændring 153

Ændring 153

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(a)(i-ii)(A) — punkt 5 — led 1

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(a)(i-ii)(A) — punkt 5 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | efter fem varmecykler som beskrevet i bilag IV, modul A1, afsnit 4.2 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

efter fem varmecykler som beskrevet i bilag IV, modul A1, afsnit 4.2

| — | efter fem varmecykler som beskrevet i bilag IV, modul A1, afsnit 4.2
  , ved afprøvning før produktet bringes i omsætning |
| --- | --- |

—

efter fem varmecykler som beskrevet i bilag IV, modul A1, afsnit 4.2
  , ved afprøvning før produktet bringes i omsætning

, ved afprøvning før produktet bringes i omsætning

Ændring 154

Ændring 154

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(b)(i) — stk. 1

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(b)(i) — stk. 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | En ren flydende
  uorganisk
  makronæringsstofgødning skal have et deklareret indhold af
  højst ét næringsstof. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

En ren flydende
  uorganisk
  makronæringsstofgødning skal have et deklareret indhold af
  højst ét næringsstof.

uorganisk

højst ét næringsstof.

| 1. | En ren flydende
  mineralsk
  makronæringsstofgødning skal have et deklareret indhold af:








  a) | højst ét primært næringsstof. |
| --- | --- | --- |

1.

En ren flydende
  mineralsk
  makronæringsstofgødning skal have et deklareret indhold af:

mineralsk

a)

a)

højst ét primært næringsstof.

højst ét primært næringsstof.

Ændring 155

Ændring 155

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(b)(i) — punkt 1 — litra b (nyt)

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(b)(i) — punkt 1 — litra b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | b) | højst ét sekundært næringsstof. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

b)

højst ét sekundært næringsstof.

højst ét sekundært næringsstof.

Ændring 156

Ændring 156

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(C) (I)(b)(i) –punkt 1 a (nyt)

Bilag I — del II — PFC 1(C) (I)(b)(i) –punkt 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a. | En ren flydende mineralsk makronæringsstofgødning med et deklareret indhold af højst ét primært næringsstof kan indeholde et eller flere sekundære næringsstoffer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.

1a.

En ren flydende mineralsk makronæringsstofgødning med et deklareret indhold af højst ét primært næringsstof kan indeholde et eller flere sekundære næringsstoffer.

Ændring 157

Ændring 157

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(b)(i) — punkt 2 — indledning

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(b)(i) — punkt 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2. | Det CE-mærkede gødningsprodukt skal indeholde et af
  følgende
  deklarerede næringsstoffer i den anførte minimumsmængde: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.

Det CE-mærkede gødningsprodukt skal indeholde et af
  følgende
  deklarerede næringsstoffer i den anførte minimumsmængde:

følgende

| 2. | Det CE-mærkede gødningsprodukt skal indeholde
  primære og/eller sekundære
  deklarerede næringsstoffer i den anførte minimumsmængde: |
| --- | --- |

2.

Det CE-mærkede gødningsprodukt skal indeholde
  primære og/eller sekundære
  deklarerede næringsstoffer i den anførte minimumsmængde:

primære og/eller sekundære

Ændring 158

Ændring 158

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(b)(i) — punkt 2 — led 2

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(b)(i) — punkt 2 — led 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | 5 masseprocent total phosphorpentoxid (P2O5) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

5 masseprocent total phosphorpentoxid (P2O5)

2

5

| — | 5 masseprocent total phosphorpentoxid (P2O5)
  opløseligt i neutralt ammoniumcitrat og vand |
| --- | --- |

—

5 masseprocent total phosphorpentoxid (P2O5)
  opløseligt i neutralt ammoniumcitrat og vand

2

5

opløseligt i neutralt ammoniumcitrat og vand

Ændring 159

Ændring 159

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(b)(i) — punkt 2 — led 6

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(b)(i) — punkt 2 — led 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | 5 masseprocent total svovltrioxid (SO3)
  eller |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

5 masseprocent total svovltrioxid (SO3)
  eller

eller

| — | 5 masseprocent total svovltrioxid (SO3) |
| --- | --- |

—

5 masseprocent total svovltrioxid (SO3)

3

Ændring 160

Ændring 160

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(b)(i) — punkt 2 — led 7

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(b)(i) — punkt 2 — led 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | 1
  masseprocent total natriumoxid (Na2O). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

1
  masseprocent total natriumoxid (Na2O).

1

2

| — | mellem 0,5 og 5
  masseprocent total natriumoxid (Na2O). |
| --- | --- |

—

mellem 0,5 og 5
  masseprocent total natriumoxid (Na2O).

mellem 0,5 og 5

2

Ændring 161

Ændring 161

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(b)(ii) –punkt 1

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(b)(ii) –punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | En sammensat flydende
  uorganisk
  makronæringsstofgødning skal have et deklareret indhold af mere end ét næringsstof. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

En sammensat flydende
  uorganisk
  makronæringsstofgødning skal have et deklareret indhold af mere end ét næringsstof.

uorganisk

| 1. | En sammensat flydende
  mineralsk
  makronæringsstofgødning skal have et deklareret indhold af mere end ét
  primært og/eller sekundært
  næringsstof. |
| --- | --- |

1.

En sammensat flydende
  mineralsk
  makronæringsstofgødning skal have et deklareret indhold af mere end ét
  primært og/eller sekundært
  næringsstof.

mineralsk

primært og/eller sekundært

Ændring 162

Ændring 162

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(b)(ii) — punkt 2 — indledning

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(b)(ii) — punkt 2 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2. | Det CE-mærkede gødningsprodukt skal indeholde mere end ét af
  følgende
  deklarerede næringsstoffer i de anførte minimumsmængder: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.

Det CE-mærkede gødningsprodukt skal indeholde mere end ét af
  følgende
  deklarerede næringsstoffer i de anførte minimumsmængder:

følgende

| 2. | Det CE-mærkede gødningsprodukt skal indeholde mere end ét af
  de primære og/eller sekundære
  deklarerede næringsstoffer i de anførte minimumsmængder: |
| --- | --- |

2.

Det CE-mærkede gødningsprodukt skal indeholde mere end ét af
  de primære og/eller sekundære
  deklarerede næringsstoffer i de anførte minimumsmængder:

de primære og/eller sekundære

Ændring 163

Ændring 163

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(b)(ii) — punkt 2 — led 1

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(b)(ii) — punkt 2 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | 1,5
  masseprocent total nitrogen (N) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

1,5
  masseprocent total nitrogen (N)

1,5

| — | 3
  masseprocent total nitrogen (N)
  eller |
| --- | --- |

—

3
  masseprocent total nitrogen (N)
  eller

3

eller

Ændring 164

Ændring 164

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(b)(ii) — punkt 2 — led 2

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(b)(ii) — punkt 2 — led 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | 1,5 masseprocent total phosphorpentoxid (P2O5) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

1,5 masseprocent total phosphorpentoxid (P2O5)

2

5

| — | 1,5 masseprocent total phosphorpentoxid (P2O5)
  opløseligt i neutralt ammoniumcitrat og vand |
| --- | --- |

—

1,5 masseprocent total phosphorpentoxid (P2O5)
  opløseligt i neutralt ammoniumcitrat og vand

2

5

opløseligt i neutralt ammoniumcitrat og vand

Ændring 165

Ændring 165

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(b)(ii) — punkt 2 — led 3

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(b)(ii) — punkt 2 — led 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | 1,5
  masseprocent total kaliumoxid (K2O). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

1,5
  masseprocent total kaliumoxid (K2O).

1,5

2

| — | 3
  masseprocent total kaliumoxid (K2O)
  eller |
| --- | --- |

—

3
  masseprocent total kaliumoxid (K2O)
  eller

3

2

eller

Ændring 166

Ændring 166

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(b)(ii) — punkt 2 — led 4

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(b)(ii) — punkt 2 — led 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | 0,75
  masseprocent total magnesiumoxid (MgO) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

0,75
  masseprocent total magnesiumoxid (MgO)

0,75

| — | 1,5
  masseprocent total magnesiumoxid (MgO)
  eller |
| --- | --- |

—

1,5
  masseprocent total magnesiumoxid (MgO)
  eller

1,5

eller

Ændring 167

Ændring 167

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(b)(ii) — punkt 2 — led 5

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(b)(ii) — punkt 2 — led 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | 0,75
  masseprocent total calciumoxid (CaO) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

0,75
  masseprocent total calciumoxid (CaO)

0,75

| — | 1,5
  masseprocent total calciumoxid (CaO)
  eller |
| --- | --- |

—

1,5
  masseprocent total calciumoxid (CaO)
  eller

1,5

eller

Ændring 168

Ændring 168

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(b)(ii) — punkt 2 — led 6

Bilag I — del II — PFC 1(C)(I)(b)(ii) — punkt 2 — led 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | 0,75
  masseprocent total svovltrioxid (SO3) eller |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

0,75
  masseprocent total svovltrioxid (SO3) eller

0,75

| — | 1,5
  masseprocent total svovltrioxid (SO3) eller |
| --- | --- |

—

1,5
  masseprocent total svovltrioxid (SO3) eller

1,5

3

Ændring 169

Ændring 169

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(C)(II) — punkt 1

Bilag I — del II — PFC 1(C)(II) — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | En uorganisk mikronæringsstofgødning er en uorganisk gødning bortset fra en makronæringsstofgødning, der har til formål at tilføre en eller flere af følgende næringsstoffer: bor (B), cobalt (Co), kobber (Cu), jern (Fe), mangan (Mn), molybdæn (Mo) eller zink (Zn). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

En uorganisk mikronæringsstofgødning er en uorganisk gødning bortset fra en makronæringsstofgødning, der har til formål at tilføre en eller flere af følgende næringsstoffer: bor (B), cobalt (Co), kobber (Cu), jern (Fe), mangan (Mn), molybdæn (Mo) eller zink (Zn).

| 1. | En uorganisk mikronæringsstofgødning er en uorganisk gødning bortset fra en makronæringsstofgødning, der har til formål at tilføre en eller flere af følgende næringsstoffer: bor (B), cobalt (Co), kobber (Cu), jern (Fe), mangan (Mn), molybdæn (Mo)
  , selen (Se), silicium (Si)
  eller zink (Zn). |
| --- | --- |

1.

En uorganisk mikronæringsstofgødning er en uorganisk gødning bortset fra en makronæringsstofgødning, der har til formål at tilføre en eller flere af følgende næringsstoffer: bor (B), cobalt (Co), kobber (Cu), jern (Fe), mangan (Mn), molybdæn (Mo)
  , selen (Se), silicium (Si)
  eller zink (Zn).

, selen (Se), silicium (Si)

Ændring 170

Ændring 170

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 1(C) a (nyt)

Bilag I — del II — PFC 1(C) a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | PFC 1(C)a: GØDNING MED LAVT KULSTOFINDHOLD |
| | 1. | Et CE-mærket gødningsprodukt benævnes »gødning med lavt kulstofindhold«, hvis det indeholder mere end 1 % organisk carbon (Corg) og op til 15 % organisk carbon (Corg). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

PFC 1(C)a: GØDNING MED LAVT KULSTOFINDHOLD

PFC 1(C)a: GØDNING MED LAVT KULSTOFINDHOLD

1.

1.

Et CE-mærket gødningsprodukt benævnes »gødning med lavt kulstofindhold«, hvis det indeholder mere end 1 % organisk carbon (Corg

org

| 2. | Carbon, der er til stede i calciumcyanamid og i urea og kondensations- og associationsprodukter heraf, vil ikke blive medtaget i organisk carbon i denne definition. |
| --- | --- |

2.

2.

Carbon, der er til stede i calciumcyanamid og i urea og kondensations- og associationsprodukter heraf, vil ikke blive medtaget i organisk carbon i denne definition.

| 3. | Specifikationerne på faste/flydende, rene/sammensatte makronæringsstof-/mikronæringsstofgødninger i PFC 1 (C) vil gælde for denne kategori. |
| --- | --- |

3.

3.

Specifikationerne på faste/flydende, rene/sammensatte makronæringsstof-/mikronæringsstofgødninger i PFC 1 (C) vil gælde for denne kategori.

| 4. | Produkter, der sælges under PFC 1 (C)a, skal overholde niveauet af forurenende stoffer, som er fastsat i bilag I for organisk eller organisk-mineralsk gødning, i alle tilfælde, hvor PFC 1 (C) ikke indeholder nogen grænseværdier for disse forurenende stoffer. |
| --- | --- |

4.

4.

Produkter, der sælges under PFC 1 (C)a, skal overholde niveauet af forurenende stoffer, som er fastsat i bilag I for organisk eller organisk-mineralsk gødning, i alle tilfælde, hvor PFC 1 (C) ikke indeholder nogen grænseværdier for disse forurenende stoffer.

Ændring 171

Ændring 171

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 2 — punkt 1

Bilag I — del II — PFC 2 — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | Et kalkningsmiddel er et CE-mærket gødningsprodukt, der har til formål at regulere jordens surhedsgrad, og som indeholder oxider, hydroxider, carbonater
  eller
  silicater af næringsstofferne calcium (Ca) eller magnesium (Mg). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

Et kalkningsmiddel er et CE-mærket gødningsprodukt, der har til formål at regulere jordens surhedsgrad, og som indeholder oxider, hydroxider, carbonater
  eller
  silicater af næringsstofferne calcium (Ca) eller magnesium (Mg).

eller

| 1. | Et kalkningsmiddel er et CE-mærket gødningsprodukt, der har til formål at regulere jordens surhedsgrad, og som indeholder oxider, hydroxider, carbonater
  eller/og
  silicater af næringsstofferne calcium (Ca) eller magnesium (Mg). |
| --- | --- |

1.

Et kalkningsmiddel er et CE-mærket gødningsprodukt, der har til formål at regulere jordens surhedsgrad, og som indeholder oxider, hydroxider, carbonater
  eller/og
  silicater af næringsstofferne calcium (Ca) eller magnesium (Mg).

eller/og

Ændring 398

Ændring 398

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 2 — punkt 3

Bilag I — del II — PFC 2 — punkt 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3. | Følgende parametre fastlagt på grundlag af tørstof skal være opfyldt: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.

Følgende parametre fastlagt på grundlag af tørstof skal være opfyldt:

| 3. | Følgende parametre fastlagt på grundlag af tørstof skal være opfyldt: |
| --- | --- |

3.

Følgende parametre fastlagt på grundlag af tørstof skal være opfyldt:

| — | mindste neutraliserende evne: 15 (CaO-ækvivalent) eller 9 (HO-ækvivalent) og |
| --- | --- |

—

mindste neutraliserende evne: 15 (CaO-ækvivalent) eller 9 (HO-ækvivalent) og

| — | mindste neutraliserende evne: 15 (CaO-ækvivalent) eller 9 (HO-ækvivalent) og |
| --- | --- |

—

mindste neutraliserende evne: 15 (CaO-ækvivalent) eller 9 (HO-ækvivalent) og

| — | mindstereaktivitet: 10 % eller 50 % efter 6 måneder (inkubationstest). |
| --- | --- |

—

mindstereaktivitet: 10 % eller 50 % efter 6 måneder (inkubationstest).

| — | mindstereaktivitet: 10 % eller 50 % efter 6 måneder (inkubationstest)
  og |
| --- | --- |

—

mindstereaktivitet: 10 % eller 50 % efter 6 måneder (inkubationstest)
  og

og

| — | mindste kornstørrelse: 70 % < 1 mm, bortset fra brændt kalk, granuleret kalkningsmiddel og kridt (=70 % af kornstørrelsen skal kunne passere gennem en sigte med 1 mm maskevidde) |
| --- | --- |

—

mindste kornstørrelse: 70 % < 1 mm, bortset fra brændt kalk, granuleret kalkningsmiddel og kridt (=70 % af kornstørrelsen skal kunne passere gennem en sigte med 1 mm maskevidde)

mindste kornstørrelse: 70 % < 1 mm, bortset fra brændt kalk, granuleret kalkningsmiddel og kridt (=70 % af kornstørrelsen skal kunne passere gennem en sigte med 1 mm maskevidde)

Ændring 175

Ændring 175

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 3 — punkt 1

Bilag I — del II — PFC 3 — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Et jordforbedringsmiddel er et
  CE-mærket gødningsprodukt
  , der tilsættes til jorden for at bibeholde
  , forbedre
  eller
  beskyttes
  jordens fysiske
  eller kemiske egenskaber, struktur eller
  biologiske aktivitet. | Et jordforbedringsmiddel er et
  materiale (herunder jorddækningsmateriale)
  , der tilsættes til jorden
  på stedet primært
  for at bibeholde eller
  forbedre
  jordens fysiske
  egenskaber, og som kan forbedre dens kemiske og/eller
  biologiske
  egenskaber eller
  aktivitet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Et jordforbedringsmiddel er et
  CE-mærket gødningsprodukt
  , der tilsættes til jorden for at bibeholde
  , forbedre
  eller
  beskyttes
  jordens fysiske
  eller kemiske egenskaber, struktur eller
  biologiske aktivitet.

CE-mærket gødningsprodukt

, forbedre

beskyttes

eller kemiske egenskaber, struktur eller

Et jordforbedringsmiddel er et
  materiale (herunder jorddækningsmateriale)
  , der tilsættes til jorden
  på stedet primært
  for at bibeholde eller
  forbedre
  jordens fysiske
  egenskaber, og som kan forbedre dens kemiske og/eller
  biologiske
  egenskaber eller
  aktivitet.

materiale (herunder jorddækningsmateriale)

på stedet primært

forbedre

egenskaber, og som kan forbedre dens kemiske og/eller

egenskaber eller

Ændring 176

Ændring 176

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 3 — punkt 1a (nyt)

Bilag I — del II — PFC 3 — punkt 1a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a. | Det CE-mærkede gødningsprodukt skal indeholde mindst 15 % materiale af biologisk oprindelse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.

1a.

Det CE-mærkede gødningsprodukt skal indeholde mindst 15 % materiale af biologisk oprindelse.

Ændring 177

Ændring 177

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 3(A) — punkt 1

Bilag I — del II — PFC 3(A) — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | Et organisk jordforbedringsmiddel må kun bestå af materiale af udelukkende biologisk oprindelse,
  undtagen fossilt materiale eller materiale
  , der er indlejret i geologiske formationer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

Et organisk jordforbedringsmiddel må kun bestå af materiale af udelukkende biologisk oprindelse,
  undtagen fossilt materiale eller materiale
  , der er indlejret i geologiske formationer.

undtagen fossilt materiale eller materiale

| 1. | Et organisk jordforbedringsmiddel må kun bestå af materiale af udelukkende biologisk oprindelse,
  herunder tørv, leonardit, brunkul og humusstoffer fremstillet heraf, men med undtagelse af andre materialer
  , der er
  forstenet eller
  indlejret i geologiske formationer. |
| --- | --- |

1.

Et organisk jordforbedringsmiddel må kun bestå af materiale af udelukkende biologisk oprindelse,
  herunder tørv, leonardit, brunkul og humusstoffer fremstillet heraf, men med undtagelse af andre materialer
  , der er
  forstenet eller
  indlejret i geologiske formationer.

herunder tørv, leonardit, brunkul og humusstoffer fremstillet heraf, men med undtagelse af andre materialer

forstenet eller

Ændring 179

Ændring 179

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 3(A) — punkt 2 — led 2

Bilag I — del II — PFC 3(A) — punkt 2 — led 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | hexavalent chrom (Cr VI)
  2
  mg/kg tørstof |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

hexavalent chrom (Cr VI)
  2
  mg/kg tørstof

2

| — | hexavalent chrom (Cr VI)
  1
  mg/kg tørstof |
| --- | --- |

—

hexavalent chrom (Cr VI)
  1
  mg/kg tørstof

1

Ændring 181

Ændring 181

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 3(A) — punkt 3 — litra a

Bilag I — del II — PFC 3(A) — punkt 3 — litra a

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

| a) | Salmonella spp.: ingen i en prøve på 25 g af det CE-mærkede gødningsprodukt. |
| --- | --- |

a)

Salmonella spp.: ingen i en prøve på 25 g af det CE-mærkede gødningsprodukt.

Salmonella spp.: ingen i en prøve på 25 g af det CE-mærkede gødningsprodukt.

Ændring

Ændring

| a) | Der må ikke forekomme patogener i det organiske jordforbedringsmiddel i en koncentration, som ligger over de respektive grænseværdier, der er angivet i nedenstående tabel:













  Mikroorganismer, der skal testes: | Prøvetagnings-planer | Grænseværdi |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | m | M |
| Salmonella spp | 5 | 0 | 0 | Ingen forekomst i 25 g eller 25 ml |
| Escherichia coli eller Enterococcaceae | 5 | 5 | 0 | 1 000 i 1 g eller 1 ml |

a)

Der må ikke forekomme patogener i det organiske jordforbedringsmiddel i en koncentration, som ligger over de respektive grænseværdier, der er angivet i nedenstående tabel:

Der må ikke forekomme patogener i det organiske jordforbedringsmiddel i en koncentration, som ligger over de respektive grænseværdier, der er angivet i nedenstående tabel:

Mikroorganismer, der skal testes:

Mikroorganismer, der skal testes:

Prøvetagnings-planer

Prøvetagnings-planer

Grænseværdi

Grænseværdi

n

n

c

c

m

m

M

M

Salmonella spp

Salmonella spp

5

5

0

0

0

0

Ingen forekomst i 25 g eller 25 ml

Ingen forekomst i 25 g eller 25 ml

Escherichia coli eller Enterococcaceae

Escherichia coli eller Enterococcaceae

5

5

5

5

0

0

1 000 i 1 g eller 1 ml

1 000 i 1 g eller 1 ml

hvor n = antallet af udtagne prøver, der skal undersøges

c = antallet af udtagne prøver, hvor antallet af bakterier målt i CFU må ligge mellem m og M

m = tærskelværdien for antallet af bakterier målt i CFU, der anses for tilfredsstillende

M = maksimumsværdien for antallet af bakterier målt i CFU

Parasitterne Ascaris spp. og Toxocara spp. i alle faser af deres udvikling må ikke være til stede i 100 g eller 100 ml organisk jordforbedringsmiddel.

Ændring 182

Ændring 182

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 3(B) — punkt 1

Bilag I — del II — PFC 3(B) — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | Et uorganisk jordforbedringsmiddel er et jordforbedringsmiddel bortset fra et organisk jordforbedringsmiddel. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

Et uorganisk jordforbedringsmiddel er et jordforbedringsmiddel bortset fra et organisk jordforbedringsmiddel.

| 1. | Et uorganisk jordforbedringsmiddel er et jordforbedringsmiddel, som ikke er et organisk jordforbedringsmiddel
  , og indbefatter plastfolie
  .
  En bionedbrydelig plastfolie er en bionedbrydelig polymerfilm, der især opfylder kravene i punkt 2a og 3 i CMC 10 i bilag II, og som er beregnet til at anbringes på jordoverfladen på stedet for at beskytte dens struktur, holde ukrudtsvækst nede, reducere tab af jordfugtighed eller forhindre erosion. |
| --- | --- |

1.

Et uorganisk jordforbedringsmiddel er et jordforbedringsmiddel, som ikke er et organisk jordforbedringsmiddel
  , og indbefatter plastfolie
  .
  En bionedbrydelig plastfolie er en bionedbrydelig polymerfilm, der især opfylder kravene i punkt 2a og 3 i CMC 10 i bilag II, og som er beregnet til at anbringes på jordoverfladen på stedet for at beskytte dens struktur, holde ukrudtsvækst nede, reducere tab af jordfugtighed eller forhindre erosion.

, og indbefatter plastfolie

En bionedbrydelig plastfolie er en bionedbrydelig polymerfilm, der især opfylder kravene i punkt 2a og 3 i CMC 10 i bilag II, og som er beregnet til at anbringes på jordoverfladen på stedet for at beskytte dens struktur, holde ukrudtsvækst nede, reducere tab af jordfugtighed eller forhindre erosion.

Ændring 184

Ændring 184

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 4 — punkt 1

Bilag I — del II — PFC 4 — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | Et vækstmedium er et materiale bortset fra jord
  , der anvendes som et substrat til rodudvikling
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

Et vækstmedium er et materiale bortset fra jord
  , der anvendes som et substrat til rodudvikling
  .

, der anvendes som et substrat til rodudvikling

| 1. | Et vækstmedium er et materiale bortset fra jord
  på stedet, hvori der dyrkes planter og svampe
  . |
| --- | --- |

1.

Et vækstmedium er et materiale bortset fra jord
  på stedet, hvori der dyrkes planter og svampe
  .

på stedet, hvori der dyrkes planter og svampe

Ændring 187

Ændring 187

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 4 — punkt 3

Bilag I — del II — PFC 4 — punkt 3

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

| 3. | Salmonella spp.: ingen i en prøve på 25 g af det CE-mærkede gødningsprodukt. |
| --- | --- |

3.

Salmonella spp.: ingen i en prøve på 25 g af det CE-mærkede gødningsprodukt.

Ændring

Ændring

| 3. | Der må ikke forekomme patogener i vækstmediet i en koncentration, som ligger over de respektive grænseværdier, der er angivet i nedenstående tabel:













  Mikroorganismer, der skal testes: | Prøvetagnings-planer | Grænseværdi |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | m | M |
| Salmonella spp | 5 | 0 | 0 | Ingen forekomst i 25 g eller 25 ml |
| Escherichia coli eller Enterococcaceae | 5 | 5 | 0 | 1 000 i 1 g eller 1 ml |

3.

Der må ikke forekomme patogener i vækstmediet i en koncentration, som ligger over de respektive grænseværdier, der er angivet i nedenstående tabel:

Mikroorganismer, der skal testes:

Mikroorganismer, der skal testes:

Prøvetagnings-planer

Prøvetagnings-planer

Grænseværdi

Grænseværdi

n

n

c

c

m

m

M

M

Salmonella spp

Salmonella spp

5

5

0

0

0

0

Ingen forekomst i 25 g eller 25 ml

Ingen forekomst i 25 g eller 25 ml

Escherichia coli eller Enterococcaceae

Escherichia coli eller Enterococcaceae

5

5

5

5

0

0

1 000 i 1 g eller 1 ml

1 000 i 1 g eller 1 ml

hvor n = antallet af udtagne prøver, der skal undersøges

hvor n = antallet af udtagne prøver, der skal undersøges

c = antallet af udtagne prøver, hvor antallet af bakterier målt i CFU må ligge mellem m og M

c = antallet af udtagne prøver, hvor antallet af bakterier målt i CFU må ligge mellem m og M

m = tærskelværdien for antallet af bakterier målt i CFU, der anses for tilfredsstillende

m = tærskelværdien for antallet af bakterier målt i CFU, der anses for tilfredsstillende

M = maksimumsværdien for antallet af bakterier målt i CFU

M = maksimumsværdien for antallet af bakterier målt i CFU

Parasitterne Ascaris spp. og Toxocara spp. i alle faser af deres udvikling må ikke være til stede i 100 g eller 100 ml vækstmedium.

Parasitterne Ascaris spp. og Toxocara spp. i alle faser af deres udvikling må ikke være til stede i 100 g eller 100 ml vækstmedium.

Ændring 188

Ændring 188

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 5 — afsnit 1

Bilag I — del II — PFC 5 — afsnit 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Et agronomisk additiv er et CE-mærket gødningsstof, der er beregnet til at blive tilsat til et produkt, som
  forsyner planter
  med
  næringsstof, for
  at forbedre
  dette produkts frigivelsesmønstre for
  næringsstoffer. | Et agronomisk additiv er et CE-mærket gødningsstof, der er beregnet til at blive tilsat til et produkt, som
  har en dokumenteret virkning på omdannelsen eller plantetilgængeligheden af forskellige former for mineralske eller mineraliserede næringsstoffer, eller begge, eller som skal tilføres jorden
  med
  det formål
  at forbedre
  planternes optagelse af næringsstoffer eller mindske tabet af
  næringsstoffer. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Et agronomisk additiv er et CE-mærket gødningsstof, der er beregnet til at blive tilsat til et produkt, som
  forsyner planter
  med
  næringsstof, for
  at forbedre
  dette produkts frigivelsesmønstre for
  næringsstoffer.

forsyner planter

næringsstof, for

dette produkts frigivelsesmønstre for

Et agronomisk additiv er et CE-mærket gødningsstof, der er beregnet til at blive tilsat til et produkt, som
  har en dokumenteret virkning på omdannelsen eller plantetilgængeligheden af forskellige former for mineralske eller mineraliserede næringsstoffer, eller begge, eller som skal tilføres jorden
  med
  det formål
  at forbedre
  planternes optagelse af næringsstoffer eller mindske tabet af
  næringsstoffer.

har en dokumenteret virkning på omdannelsen eller plantetilgængeligheden af forskellige former for mineralske eller mineraliserede næringsstoffer, eller begge, eller som skal tilføres jorden

det formål

planternes optagelse af næringsstoffer eller mindske tabet af

Ændring 193

Ændring 193

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 5(A)(I a) (nyt)

Bilag I — del II — PFC 5(A)(I a) (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | PFC 5(A)(Ia): Denitrifikationshæmmer |
| | 1. | En denitrifikationshæmmer hæmmer dannelsen af nitrogenoxid (N2O) ved at bremse eller blokere omdannelsen af nitrat (NO3-) til dinitrogen (N2) uden at påvirke nitrifikationsprocessen som beskrevet i PFC 5(A)(I). Den skal bidrage til at øge tilgængeligheden af nitrat til anlægget og begrænse N2O-emissioner. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

PFC 5(A)(Ia): Denitrifikationshæmmer

PFC 5(A)(Ia): Denitrifikationshæmmer

1.

1.

En denitrifikationshæmmer hæmmer dannelsen af nitrogenoxid (N2

3

2

2

| 2. | Effektiviteten af denne metode kan vurderes ved at måle emissionerne af nitrogenoxid i gasprøver, der indsamles i en egnet måleanordning og måle mængden af N2O i prøven i en gaskromatograf. Vurderingen skal også registrere vandindholdet i jorden. |
| --- | --- |

2.

2.

Effektiviteten af denne metode kan vurderes ved at måle emissionerne af nitrogenoxid i gasprøver, der indsamles i en egnet måleanordning og måle mængden af N2

Ændring 202

Ændring 202

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 6 — punkt 1 — indledning

Bilag I — del II — PFC 6 — punkt 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | En biostimulans til planter er et CE-mærket gødningsprodukt, der stimulerer planters næringsstofprocesser uafhængigt af produktets næringsstofindhold med det ene formål at forbedre et eller flere af følgende kendetegn ved planten: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

En biostimulans til planter er et CE-mærket gødningsprodukt, der stimulerer planters næringsstofprocesser uafhængigt af produktets næringsstofindhold med det ene formål at forbedre et eller flere af følgende kendetegn ved planten:

| 1. | 1. En biostimulans til planter er et CE-mærket gødningsprodukt, der stimulerer planters næringsstofprocesser uafhængigt af produktets næringsstofindhold med det ene formål at forbedre et eller flere af følgende kendetegn ved planten
  og dens rhizosfære eller phyllosfære
  : |
| --- | --- |

1.

1. En biostimulans til planter er et CE-mærket gødningsprodukt, der stimulerer planters næringsstofprocesser uafhængigt af produktets næringsstofindhold med det ene formål at forbedre et eller flere af følgende kendetegn ved planten
  og dens rhizosfære eller phyllosfære
  :

og dens rhizosfære eller phyllosfære

Ændring 203

Ændring 203

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 6 — punkt 1 — litra c a (nyt)

Bilag I — del II — PFC 6 — punkt 1 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | tilgængelighed af afgrænsede næringsstoffer i jorden og rhizosfæren |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

tilgængelighed af afgrænsede næringsstoffer i jorden og rhizosfæren

tilgængelighed af afgrænsede næringsstoffer i jorden og rhizosfæren

Ændring 204

Ændring 204

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 6 — punkt 1 — litra c b (nyt)

Bilag I — del II — PFC 6 — punkt 1 — litra c b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | cb) | humificering |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

cb)

cb)

humificering

humificering

Ændring 205

Ændring 205

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 6 — punkt 1 — litra c c (nyt)

Bilag I — del II — PFC 6 — punkt 1 — litra c c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | cc) | nedbrydning af organiske forbindelser i jorden. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

cc)

cc)

nedbrydning af organiske forbindelser i jorden.

nedbrydning af organiske forbindelser i jorden.

Ændring 206

Ændring 206

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 6 — punkt 2 — led 1

Bilag I — del II — PFC 6 — punkt 2 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Cadmium (Cd)
  3
  mg/kg tørstof |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Cadmium (Cd)
  3
  mg/kg tørstof

3

| — | Cadmium (Cd)
  1,5
  mg/kg tørstof |
| --- | --- |

—

Cadmium (Cd)
  1,5
  mg/kg tørstof

1,5

Ændring 208

Ændring 208

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 6(A) — punkt 1

Bilag I — del II — PFC 6(A) — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | En mikrobiel biostimulans til planter må udelukkende bestå af en mikroorganisme eller et konsortium af mikroorganismer som omhandlet i komponentmateriale 7 i bilag II. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

En mikrobiel biostimulans til planter må udelukkende bestå af en mikroorganisme eller et konsortium af mikroorganismer som omhandlet i komponentmateriale 7 i bilag II.

| 1. | En mikrobiel biostimulans til planter består af: |
| --- | --- |

1.

En mikrobiel biostimulans til planter består af:

| a) | en mikroorganisme eller et konsortium af mikroorganismer som omhandlet i komponentmateriale 7 i bilag II |
| --- | --- |

a)

a)

en mikroorganisme eller et konsortium af mikroorganismer som omhandlet i komponentmateriale 7 i bilag II

| b) | mikroorganismer eller et konsortium af mikroorganismer, der er forskellige fra dem, der er omfattet af litra a) i dette punkt. De kan anvendes som komponentmaterialekategorier, så længe de opfylder de krav, der er fastsat i kategori CMC 7 i bilag II. |
| --- | --- |

b)

b)

mikroorganismer eller et konsortium af mikroorganismer, der er forskellige fra dem, der er omfattet af litra a) i dette punkt. De kan anvendes som komponentmaterialekategorier, så længe de opfylder de krav, der er fastsat i kategori CMC 7 i bilag II.

mikroorganismer eller et konsortium af mikroorganismer, der er forskellige fra dem, der er omfattet af litra a) i dette punkt. De kan anvendes som komponentmaterialekategorier, så længe de opfylder de krav, der er fastsat i kategori CMC 7 i bilag II.

Ændring 209

Ændring 209

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 6(A) — punkt 3

Bilag I — del II — PFC 6(A) — punkt 3

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

| 3. | Salmonella spp.: ingen i en prøve på 25 g eller 25 ml af det CE-mærkede gødningsprodukt. |
| --- | --- |

3.

Salmonella spp.: ingen i en prøve på 25 g eller 25 ml af det CE-mærkede gødningsprodukt.

Ændring

Ændring

| 3. | Der må ikke forekomme patogener i den organiske gødning i en koncentration, som ligger over de respektive grænseværdier, der er angivet i nedenstående tabel:












  Mikroorganismer/toksiner og metabolitter heraf | Prøvetagnings-planer | Grænseværdi |
| --- | --- | --- | --- |
| | n | c | |
| Salmonella spp | 5 | 0 | Ingen forekomst i 25 g eller 25 ml |
| Escherichia coli | 5 | 0 | Ingen forekomst i 1 g eller 1 ml |
| Listeria monocytogene | 5 | 0 | Ingen forekomst i 25 g eller 25 ml |
| Vibrio spp | 5 | 0 | Ingen forekomst i 25 g eller 25 ml |
| Shigella spp | 5 | 0 | Ingen forekomst i 25 g eller 25 ml |
| Staphylococcus aureus | 5 | 0 | Ingen forekomst i 25 g eller 25 ml |
| Enterococcaceae | 5 | 2 | 10 CFU/g |
| Anaerobt kolonital, medmindre den mikrobielle biostimulans er en aerob bakterie | 5 | 2 | 105 CFU/g eller ml |
| Gær- og skimmeltal, medmindre den mikrobielle biostimulans er en svamp | 5 | 2 | 1 000 CFU/g eller ml |

3.

Der må ikke forekomme patogener i den organiske gødning i en koncentration, som ligger over de respektive grænseværdier, der er angivet i nedenstående tabel:

Mikroorganismer/toksiner og metabolitter heraf

Mikroorganismer/toksiner og metabolitter heraf

Prøvetagnings-planer

Prøvetagnings-planer

Grænseværdi

Grænseværdi

n

n

c

c

Salmonella spp

Salmonella spp

5

5

0

0

Ingen forekomst i 25 g eller 25 ml

Ingen forekomst i 25 g eller 25 ml

Escherichia coli

Escherichia coli

5

5

0

0

Ingen forekomst i 1 g eller 1 ml

Ingen forekomst i 1 g eller 1 ml

Listeria monocytogene

Listeria monocytogene

5

5

0

0

Ingen forekomst i 25 g eller 25 ml

Ingen forekomst i 25 g eller 25 ml

Vibrio spp

Vibrio spp

5

5

0

0

Ingen forekomst i 25 g eller 25 ml

Ingen forekomst i 25 g eller 25 ml

Shigella spp

Shigella spp

5

5

0

0

Ingen forekomst i 25 g eller 25 ml

Ingen forekomst i 25 g eller 25 ml

Staphylococcus aureus

Staphylococcus aureus

5

5

0

0

Ingen forekomst i 25 g eller 25 ml

Ingen forekomst i 25 g eller 25 ml

Enterococcaceae

Enterococcaceae

5

5

2

2

10 CFU/g

10 CFU/g

Anaerobt kolonital, medmindre den mikrobielle biostimulans er en aerob bakterie

Anaerobt kolonital, medmindre den mikrobielle biostimulans er en aerob bakterie

5

5

2

2

105 CFU/g eller ml

105

Gær- og skimmeltal, medmindre den mikrobielle biostimulans er en svamp

Gær- og skimmeltal, medmindre den mikrobielle biostimulans er en svamp

5

5

2

2

1 000 CFU/g eller ml

1 000 CFU/g eller ml

hvor n = antal enheder, som prøven består af, c = antal prøveenheder med værdier over den definerede grænse.

hvor n = antal enheder, som prøven består af, c = antal prøveenheder med værdier over den definerede grænse.

Ændring 210

Ændring 210

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 6(A) — punkt 4

Bilag I — del II — PFC 6(A) — punkt 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4. | Escherichia coli: ingen i en prøve på 1 g eller 1 ml af det CE-mærkede gødningsprodukt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.

4.

Escherichia coli: ingen i en prøve på 1 g eller 1 ml af det CE-mærkede gødningsprodukt.

udgår

udgår

Ændring 211

Ændring 211

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 6(A) — punkt 5

Bilag I — del II — PFC 6(A) — punkt 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 5. | Der må ikke forekomme Enterococcaceae i det CE-mærkede gødningsprodukt i en mængde på over 10 CFU/g frisk masse. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

5.

5.

Der må ikke forekomme Enterococcaceae i det CE-mærkede gødningsprodukt i en mængde på over 10 CFU/g frisk masse.

udgår

udgår

Ændring 212

Ændring 212

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 6(A) — punkt 6

Bilag I — del II — PFC 6(A) — punkt 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 6. | Listeria monocytogenes: ingen i en prøve på 25 g eller 25 ml af det CE-mærkede gødningsprodukt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

6.

6.

Listeria monocytogenes: ingen i en prøve på 25 g eller 25 ml af det CE-mærkede gødningsprodukt.

udgår

udgår

Ændring 213

Ændring 213

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 6(A) — punkt 7

Bilag I — del II — PFC 6(A) — punkt 7

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 7. | Vibrio spp.: ingen i en prøve på 25 g eller 25 ml af det CE-mærkede gødningsprodukt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7.

7.

Vibrio spp.: ingen i en prøve på 25 g eller 25 ml af det CE-mærkede gødningsprodukt.

udgår

udgår

Ændring 214

Ændring 214

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 6(A) — punkt 8

Bilag I — del II — PFC 6(A) — punkt 8

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 8. | Shigella spp.: ingen i en prøve på 25 g eller 25 ml af det CE-mærkede gødningsprodukt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

8.

8.

Shigella spp.: ingen i en prøve på 25 g eller 25 ml af det CE-mærkede gødningsprodukt.

udgår

udgår

Ændring 215

Ændring 215

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 6(A) — punkt 9

Bilag I — del II — PFC 6(A) — punkt 9

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 9. | Staphylococcus aureus: ingen i en prøve på 1 g eller 1 ml af det CE-mærkede gødningsprodukt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

9.

9.

Staphylococcus aureus: ingen i en prøve på 1 g eller 1 ml af det CE-mærkede gødningsprodukt.

udgår

udgår

Ændring 216

Ændring 216

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 6(A) — punkt 10

Bilag I — del II — PFC 6(A) — punkt 10

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 10. | Det aerobe kimtal må ikke overstige 105 CFU/g eller ml prøve af det CE-mærkede gødningsprodukt, medmindre den mikrobielle biostimulans til planter er en aerob bakterie. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

10.

10.

Det aerobe kimtal må ikke overstige 105

udgår

udgår

Ændring 217

Ændring 217

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 6(A) — punkt 12 — afsnit 2

Bilag I — del II — PFC 6(A) — punkt 12 — afsnit 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| skal biostimulansen til planter have en pH på 4 eller derover. | udgår |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

skal biostimulansen til planter have en pH på 4 eller derover.

skal biostimulansen til planter have en pH på 4 eller derover.

udgår

udgår

Ændring 218

Ændring 218

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 6(A) — punkt 13

Bilag I — del II — PFC 6(A) — punkt 13

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 13. | Holdbarheden for den mikrobielle biostimulans til planter skal være på mindst 6 måneder under de opbevaringsbetingelser, der er angivet på etiketten. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

13.

13.

Holdbarheden for den mikrobielle biostimulans til planter skal være på mindst 6 måneder under de opbevaringsbetingelser, der er angivet på etiketten.

udgår

udgår

Ændring 219

Ændring 219

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag I — del II — PFC 7 — punkt 3 — indledning

Bilag I — del II — PFC 7 — punkt 3 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3. | Den mekaniske blanding må ikke ændre
  karakteren
  af den enkelte gødningsproduktkomponent |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.

Den mekaniske blanding må ikke ændre
  karakteren
  af den enkelte gødningsproduktkomponent

karakteren

| 3. | Den mekaniske blanding må ikke ændre
  funktionen
  af den enkelte gødningsproduktkomponent |
| --- | --- |

3.

Den mekaniske blanding må ikke ændre
  funktionen
  af den enkelte gødningsproduktkomponent

funktionen

Ændring 220

Ændring 220

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del I — CMC 11 a (nyt)

Bilag II — del I — CMC 11 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | CMC 11a: Andre biprodukter fra industrien |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

CMC 11a: Andre biprodukter fra industrien

CMC 11a: Andre biprodukter fra industrien

Ændring 221

Ændring 221

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 1 — punkt 1 — indledning

Bilag II — del II — CMC 1 — punkt 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | Et CE-mærket gødningsprodukt kan indeholde stoffer og blandinger bortset fra (8) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

Et CE-mærket gødningsprodukt kan indeholde stoffer og blandinger bortset fra (8)

8

| 1. | Et CE-mærket gødningsprodukt kan indeholde stoffer og blandinger
  , herunder tekniske additiver,
  bortset fra (8) |
| --- | --- |

1.

Et CE-mærket gødningsprodukt kan indeholde stoffer og blandinger
  , herunder tekniske additiver,
  bortset fra (8)

, herunder tekniske additiver,

8

Ændring 222

Ændring 222

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 1 — punkt 1 — litra b

Bilag II — del II — CMC 1 — punkt 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | biprodukter i den i direktiv 2008/98/EF anvendte betydning |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

biprodukter i den i direktiv 2008/98/EF anvendte betydning

| b) | biprodukter i den i direktiv 2008/98/EF anvendte betydning
  , undtagen biprodukter registreret i henhold til forordning (EF) nr. 1907/2006, udover dem, der er omfattet af en af de undtagelser fra registreringspligten, der er omhandlet i punkt 5 i bilag V til denne forordning, |
| --- | --- |

b)

biprodukter i den i direktiv 2008/98/EF anvendte betydning
  , undtagen biprodukter registreret i henhold til forordning (EF) nr. 1907/2006, udover dem, der er omfattet af en af de undtagelser fra registreringspligten, der er omhandlet i punkt 5 i bilag V til denne forordning,

, undtagen biprodukter registreret i henhold til forordning (EF) nr. 1907/2006, udover dem, der er omfattet af en af de undtagelser fra registreringspligten, der er omhandlet i punkt 5 i bilag V til denne forordning,

Ændring 223

Ændring 223

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 1 — punkt 1 — litra e

Bilag II — del II — CMC 1 — punkt 1 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | polymerer eller |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

polymerer eller

| e) | polymerer
  , med undtagelse af dem, der anvendes i vækstmedier, som ikke kommer i berøring med jorden,
  eller |
| --- | --- |

e)

polymerer
  , med undtagelse af dem, der anvendes i vækstmedier, som ikke kommer i berøring med jorden,
  eller

, med undtagelse af dem, der anvendes i vækstmedier, som ikke kommer i berøring med jorden,

Ændring 228

Ændring 228

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 2 — punkt 1

Bilag II — del II — CMC 2 — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | Et CE-mærket gødningsprodukt kan indeholde planter, plantedele eller planteekstrakter, der ikke har været underkastet anden forarbejdning end opskæring, findeling, centrifugering, presning, tørring, frysetørring
  eller
  ekstraktion med vand. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

Et CE-mærket gødningsprodukt kan indeholde planter, plantedele eller planteekstrakter, der ikke har været underkastet anden forarbejdning end opskæring, findeling, centrifugering, presning, tørring, frysetørring
  eller
  ekstraktion med vand.

eller

| 1. | Et CE-mærket gødningsprodukt kan indeholde planter, plantedele eller planteekstrakter, der ikke har været underkastet anden forarbejdning end opskæring, findeling, centrifugering,
  sigtning, formaling,
  presning, tørring, frysetørring
  , neutralisering, ekstrudering, bestråling, kølebehandling, hygiejnisering ved hjælp af varme,
  ekstraktion med vand
  eller anden form for behandling/forarbejdning, der ikke indebærer, at det endelige stof underlægges krav om registrering, jf. forordning (EF) nr. 1907/2006
  . |
| --- | --- |

1.

Et CE-mærket gødningsprodukt kan indeholde planter, plantedele eller planteekstrakter, der ikke har været underkastet anden forarbejdning end opskæring, findeling, centrifugering,
  sigtning, formaling,
  presning, tørring, frysetørring
  , neutralisering, ekstrudering, bestråling, kølebehandling, hygiejnisering ved hjælp af varme,
  ekstraktion med vand
  eller anden form for behandling/forarbejdning, der ikke indebærer, at det endelige stof underlægges krav om registrering, jf. forordning (EF) nr. 1907/2006
  .

sigtning, formaling,

, neutralisering, ekstrudering, bestråling, kølebehandling, hygiejnisering ved hjælp af varme,

eller anden form for behandling/forarbejdning, der ikke indebærer, at det endelige stof underlægges krav om registrering, jf. forordning (EF) nr. 1907/2006

Ændring 229

Ændring 229

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 2 — punkt 2

Bilag II — del II — CMC 2 — punkt 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2. | Ved anvendelsen af punkt 1 forstås ved planter også alger,
  dog ikke
  blågrønne alger. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.

Ved anvendelsen af punkt 1 forstås ved planter også alger,
  dog ikke
  blågrønne alger.

dog ikke

| 2. | Ved anvendelsen af punkt 1 forstås ved planter også alger,
  med undtagelse af
  blågrønne alger
  , der producerer cyanotoxiner, der er klassificeret som farlige i henhold til forordning (EF) nr. 1272/2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger
  . |
| --- | --- |

2.

Ved anvendelsen af punkt 1 forstås ved planter også alger,
  med undtagelse af
  blågrønne alger
  , der producerer cyanotoxiner, der er klassificeret som farlige i henhold til forordning (EF) nr. 1272/2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger
  .

med undtagelse af

, der producerer cyanotoxiner, der er klassificeret som farlige i henhold til forordning (EF) nr. 1272/2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger

Ændring 230

Ændring 230

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 3 — punkt 1 — indledning

Bilag II — del II — CMC 3 — punkt 1 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | Et CE-mærket
  gødningsprodukt
  kan indeholde kompost frembragt ved aerob kompostering af udelukkende et eller flere af følgende inputmaterialer: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

Et CE-mærket
  gødningsprodukt
  kan indeholde kompost frembragt ved aerob kompostering af udelukkende et eller flere af følgende inputmaterialer:

gødningsprodukt

| 1. | 1. Et CE-mærket
  plantenæringsprodukt
  kan indeholde kompost
  , flydende eller ikkeflydende mikrobielt eller ikkemikrobielt ekstrakt fremstillet af kompost
  frembragt ved aerob kompostering
  , og den eventuelle deraf følgende mangedobling af naturligt forekommende antimikrobielle stoffer
  af udelukkende et eller flere af følgende inputmaterialer: |
| --- | --- |

1.

1. Et CE-mærket
  plantenæringsprodukt
  kan indeholde kompost
  , flydende eller ikkeflydende mikrobielt eller ikkemikrobielt ekstrakt fremstillet af kompost
  frembragt ved aerob kompostering
  , og den eventuelle deraf følgende mangedobling af naturligt forekommende antimikrobielle stoffer
  af udelukkende et eller flere af følgende inputmaterialer:

plantenæringsprodukt

, flydende eller ikkeflydende mikrobielt eller ikkemikrobielt ekstrakt fremstillet af kompost

, og den eventuelle deraf følgende mangedobling af naturligt forekommende antimikrobielle stoffer

Ændring 231

Ændring 231

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 3 — punkt 1 — litra b

Bilag II — del II — CMC 3 — punkt 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | animalske biprodukter
  af kategori 2 og 3 i henhold til
  forordning (EF) nr. 1069/2009 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

animalske biprodukter
  af kategori 2 og 3 i henhold til
  forordning (EF) nr. 1069/2009

af kategori 2 og 3 i henhold til

| b) | produkter fremstillet af
  animalske biprodukter
  , der er omhandlet i artikel 32 i
  forordning (EF) nr. 1069/2009
  , og som har nået slutpunktet i fremstillingskæden i overensstemmelse med artikel 5 i nævnte forordning |
| --- | --- |

b)

produkter fremstillet af
  animalske biprodukter
  , der er omhandlet i artikel 32 i
  forordning (EF) nr. 1069/2009
  , og som har nået slutpunktet i fremstillingskæden i overensstemmelse med artikel 5 i nævnte forordning

produkter fremstillet af

, der er omhandlet i artikel 32 i

, og som har nået slutpunktet i fremstillingskæden i overensstemmelse med artikel 5 i nævnte forordning

Ændring 232

Ændring 232

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 3 — punkt 1 — litra c — indledning

Bilag II — del II — CMC 3 — punkt 1 — litra c — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | levende eller døde organismer eller dele heraf, som er uforarbejdet eller kun forarbejdet ved manuel, mekanisk eller tyngdemæssig påvirkning, ved opløsning i vand, ved flotation, ved ekstraktion med vand,
  ved dampdestillation eller ved opvarmning med det ene formål at fjerne vand, eller som er udvundet af luft på en hvilken som helst måde,
  undtagen |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

levende eller døde organismer eller dele heraf, som er uforarbejdet eller kun forarbejdet ved manuel, mekanisk eller tyngdemæssig påvirkning, ved opløsning i vand, ved flotation, ved ekstraktion med vand,
  ved dampdestillation eller ved opvarmning med det ene formål at fjerne vand, eller som er udvundet af luft på en hvilken som helst måde,
  undtagen

ved dampdestillation eller ved opvarmning med det ene formål at fjerne vand, eller som er udvundet af luft på en hvilken som helst måde,

| c) | levende eller døde organismer eller dele heraf, som er uforarbejdet eller kun forarbejdet ved manuel, mekanisk eller tyngdemæssig påvirkning, ved opløsning i vand, ved flotation, ved ekstraktion vand, undtagen |
| --- | --- |

c)

levende eller døde organismer eller dele heraf, som er uforarbejdet eller kun forarbejdet ved manuel, mekanisk eller tyngdemæssig påvirkning, ved opløsning i vand, ved flotation, ved ekstraktion vand, undtagen

Ændring 233

Ændring 233

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 3 — punkt 1 — litra c — led 2

Bilag II — del II — CMC 3 — punkt 1 — litra c — led 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | spildevandsslam, industrislam eller opmudringsslam og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

spildevandsslam, industrislam eller opmudringsslam og

| — | spildevandsslam, industrislam
  (bortset fra fødevarerester, der ikke er beregnet til konsum, foder og plantager, der er forbundet med agrobrændstoffer)
  eller opmudringsslam og |
| --- | --- |

—

spildevandsslam, industrislam
  (bortset fra fødevarerester, der ikke er beregnet til konsum, foder og plantager, der er forbundet med agrobrændstoffer)
  eller opmudringsslam og

(bortset fra fødevarerester, der ikke er beregnet til konsum, foder og plantager, der er forbundet med agrobrændstoffer)

Ændring 238

Ændring 238

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 3 — punkt 1 — litra e a (nyt)

Bilag II — del II — CMC 3 — punkt 1 — litra e a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ea) | uforarbejdede og mekanisk forarbejdede restprodukter fra fødevareproduktionsindustrier, undtagen industrier, der anvender animalske biprodukter i henhold til forordning (EF) nr. 1069/2009 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ea)

ea)

uforarbejdede og mekanisk forarbejdede restprodukter fra fødevareproduktionsindustrier, undtagen industrier, der anvender animalske biprodukter i henhold til forordning (EF) nr. 1069/2009

uforarbejdede og mekanisk forarbejdede restprodukter fra fødevareproduktionsindustrier, undtagen industrier, der anvender animalske biprodukter i henhold til forordning (EF) nr. 1069/2009

Ændring 239

Ændring 239

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 3 — punkt 1 — litra e b (nyt)

Bilag II — del II — CMC 3 — punkt 1 — litra e b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | eb) | materialer, der er i overensstemmelse med CMC 2, CMC 3, CMC 4, CMC 5, CMC 6 og CMC 11. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

eb)

eb)

materialer, der er i overensstemmelse med CMC 2, CMC 3, CMC 4, CMC 5, CMC 6 og CMC 11.

materialer, der er i overensstemmelse med CMC 2, CMC 3, CMC 4, CMC 5, CMC 6 og CMC 11.

Ændring 240

Ændring 240

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 3 — punkt 2 — led 1

Bilag II — del II — CMC 3 — punkt 2 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | der kun forarbejder
  inputmaterialer som omhandlet i punkt 1, og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

der kun forarbejder
  inputmaterialer som omhandlet i punkt 1, og

der kun forarbejder

| — | i hvilke produktionslinjer til forarbejdning af
  inputmaterialer som omhandlet i punkt 1
  klart er adskilt fra produktionslinjer til forarbejdning af andre inputmaterialer end dem, der er omhandlet i punkt 1
  , og |
| --- | --- |

—

i hvilke produktionslinjer til forarbejdning af
  inputmaterialer som omhandlet i punkt 1
  klart er adskilt fra produktionslinjer til forarbejdning af andre inputmaterialer end dem, der er omhandlet i punkt 1
  , og

i hvilke produktionslinjer til forarbejdning af

klart er adskilt fra produktionslinjer til forarbejdning af andre inputmaterialer end dem, der er omhandlet i punkt 1

Ændring 241

Ændring 241

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 3 — punkt 6 — litra a –led 2

Bilag II — del II — CMC 3 — punkt 6 — litra a –led 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | Kriterium: højst
  25
  mmol O2/kg organisk materiale/time, eller |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

Kriterium: højst
  25
  mmol O2/kg organisk materiale/time, eller

25

2

| — | Kriterium: højst
  50
  mmol O2/kg organisk materiale/time, eller eller |
| --- | --- |

—

Kriterium: højst
  50
  mmol O2/kg organisk materiale/time, eller eller

50

2

Ændring 242

Ændring 242

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 4 — overskrift

Bilag II — del II — CMC 4 — overskrift

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| CMC 4: Afgasset biomasse fra energiafgrøder | CMC 4: Afgasset biomasse fra energiafgrøder
  og plantebaseret bioaffald |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

CMC 4: Afgasset biomasse fra energiafgrøder

CMC 4: Afgasset biomasse fra energiafgrøder
  og plantebaseret bioaffald

og plantebaseret bioaffald

Ændring 247

Ændring 247

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 4 — punkt 1 — litra c

Bilag II — del II — CMC 4 — punkt 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | ethvert materiale omhandlet i litra a)-b), som tidligere er blevet nedbrudt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

ethvert materiale omhandlet i litra a)-b), som tidligere er blevet nedbrudt.

| c) | ethvert materiale omhandlet i litra a)-b), som tidligere er blevet nedbrudt
  , uden nogen spor af aflatoksiner
  . |
| --- | --- |

c)

ethvert materiale omhandlet i litra a)-b), som tidligere er blevet nedbrudt
  , uden nogen spor af aflatoksiner
  .

, uden nogen spor af aflatoksiner

Ændring 248

Ændring 248

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 4 — punkt 2 — led 1

Bilag II — del II — CMC 4 — punkt 2 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | der kun forarbejder
  inputmaterialer som omhandlet i punkt 1, og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

der kun forarbejder
  inputmaterialer som omhandlet i punkt 1, og

der kun forarbejder

| — | i hvilke produktionslinjer til forarbejdning af
  inputmaterialer som omhandlet i punkt 1
  klart er adskilt fra produktionslinjer til forarbejdning af andre inputmaterialer end dem, der er omhandlet i punkt 1
  , og |
| --- | --- |

—

i hvilke produktionslinjer til forarbejdning af
  inputmaterialer som omhandlet i punkt 1
  klart er adskilt fra produktionslinjer til forarbejdning af andre inputmaterialer end dem, der er omhandlet i punkt 1
  , og

i hvilke produktionslinjer til forarbejdning af

klart er adskilt fra produktionslinjer til forarbejdning af andre inputmaterialer end dem, der er omhandlet i punkt 1

Ændring 249

Ændring 249

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 4 — punkt 3 — litra b

Bilag II — del II — CMC 4 — punkt 3 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | termofil anaerob nedbrydning ved 55 oC med en behandlingsproces, der omfatter
  et pasteuriseringstrin (70 oC — 1 time) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

termofil anaerob nedbrydning ved 55 oC med en behandlingsproces, der omfatter
  et pasteuriseringstrin (70 oC — 1 time)

o

et pasteuriseringstrin (70 o

| b) | termofil anaerob nedbrydning ved 55 oC med en behandlingsproces, der omfatter
  pasteurisering som beskrevet i bilag V, kapitel I, afsnit 1, punkt 1, i Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011

   (1a) |
| --- | --- |

b)

termofil anaerob nedbrydning ved 55 oC med en behandlingsproces, der omfatter
  pasteurisering som beskrevet i bilag V, kapitel I, afsnit 1, punkt 1, i Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011

   (1a)

o

pasteurisering som beskrevet i bilag V, kapitel I, afsnit 1, punkt 1, i Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011

1a

Ændring 250

Ændring 250

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 4 — punkt 3 — litra d

Bilag II — del II — CMC 4 — punkt 3 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | mesofil anaerob nedbrydning ved 37-40 oC med en behandlingsproces, der omfatter
  et pasteuriseringstrin (70 oC — 1 time)
  eller |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

mesofil anaerob nedbrydning ved 37-40 oC med en behandlingsproces, der omfatter
  et pasteuriseringstrin (70 oC — 1 time)
  eller

o

et pasteuriseringstrin (70 o

| d) | mesofil anaerob nedbrydning ved 37-40 oC med en behandlingsproces, der omfatter pasteurisering
  som beskrevet i bilag V, kapitel I, afsnit 1, punkt 1, i Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011
  eller |
| --- | --- |

d)

mesofil anaerob nedbrydning ved 37-40 oC med en behandlingsproces, der omfatter pasteurisering
  som beskrevet i bilag V, kapitel I, afsnit 1, punkt 1, i Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011
  eller

o

som beskrevet i bilag V, kapitel I, afsnit 1, punkt 1, i Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011

Ændring 251

Ændring 251

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 5 — punkt 1 — litra c — led 2

Bilag II — del II — CMC 5 — punkt 1 — litra c — led 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | spildevandsslam, industrislam eller opmudringsslam |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

spildevandsslam, industrislam eller opmudringsslam

| — | Spildevandsslam, industrislam
  , undtagen de typer, der er specificeret i litra ea),
  eller opmudringsslam
  og |
| --- | --- |

—

Spildevandsslam, industrislam
  , undtagen de typer, der er specificeret i litra ea),
  eller opmudringsslam
  og

, undtagen de typer, der er specificeret i litra ea),

og

Ændring 255

Ændring 255

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 5 — punkt 1 — litra e — indledning

Bilag II — del II — CMC 5 — punkt 1 — litra e — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | ethvert materiale opført i litra a)-d), som |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

ethvert materiale opført i litra a)-d), som

| e) | ethvert materiale
  uden aflatoksiner
  opført i litra a)-d), som |
| --- | --- |

e)

ethvert materiale
  uden aflatoksiner
  opført i litra a)-d), som

uden aflatoksiner

Ændring 256

Ændring 256

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 5 — punkt 1 — litra e a (nyt)

Bilag II — del II — CMC 5 — punkt 1 — litra e a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ea) | uforarbejdede og mekanisk forarbejdede restprodukter fra fødevareproduktionsindustrier, undtagen fra industrier, der anvender animalske biprodukter i henhold til forordning (EF) nr. 1069/2009 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ea)

ea)

uforarbejdede og mekanisk forarbejdede restprodukter fra fødevareproduktionsindustrier, undtagen fra industrier, der anvender animalske biprodukter i henhold til forordning (EF) nr. 1069/2009

uforarbejdede og mekanisk forarbejdede restprodukter fra fødevareproduktionsindustrier, undtagen fra industrier, der anvender animalske biprodukter i henhold til forordning (EF) nr. 1069/2009

Ændring 257

Ændring 257

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 5 — punkt 1 — litra e b (nyt)

Bilag II — del II — CMC 5 — punkt 1 — litra e b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | eb) | materialer, der er i overensstemmelse med CMC 2, CMC 3, CMC 4, CMC 5, CMC 6 og CMC 11. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

eb)

eb)

materialer, der er i overensstemmelse med CMC 2, CMC 3, CMC 4, CMC 5, CMC 6 og CMC 11.

materialer, der er i overensstemmelse med CMC 2, CMC 3, CMC 4, CMC 5, CMC 6 og CMC 11.

Ændring 258

Ændring 258

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 5 — punkt 2 — led 1

Bilag II — del II — CMC 5 — punkt 2 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | der kun forarbejder
  inputmaterialer som omhandlet i punkt 1, og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

der kun forarbejder
  inputmaterialer som omhandlet i punkt 1, og

der kun forarbejder

| — | i hvilke produktionslinjer til forarbejdning af
  inputmaterialer som omhandlet i punkt 1
  klart er adskilt fra produktionslinjer til forarbejdning af andre inputmaterialer end dem, der er omhandlet i punkt 1
  , og |
| --- | --- |

—

i hvilke produktionslinjer til forarbejdning af
  inputmaterialer som omhandlet i punkt 1
  klart er adskilt fra produktionslinjer til forarbejdning af andre inputmaterialer end dem, der er omhandlet i punkt 1
  , og

i hvilke produktionslinjer til forarbejdning af

klart er adskilt fra produktionslinjer til forarbejdning af andre inputmaterialer end dem, der er omhandlet i punkt 1

Ændring 259

Ændring 259

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 5 — punkt 3 — litra a

Bilag II — del II — CMC 5 — punkt 3 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | termofil anaerob nedbrydning ved 55 oC i mindst 24 timer og en hydraulisk retentionstid på mindst 20 dage |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

termofil anaerob nedbrydning ved 55 oC i mindst 24 timer og en hydraulisk retentionstid på mindst 20 dage

o

| a) | termofil anaerob nedbrydning ved 55 oC i mindst 24 timer og en hydraulisk retentionstid på mindst 20 dage
  efterfulgt af en analyse med henblik på at kontrollere, at nedbrydningsprocessen rent faktisk destruerede patogenerne |
| --- | --- |

a)

termofil anaerob nedbrydning ved 55 oC i mindst 24 timer og en hydraulisk retentionstid på mindst 20 dage
  efterfulgt af en analyse med henblik på at kontrollere, at nedbrydningsprocessen rent faktisk destruerede patogenerne

o

efterfulgt af en analyse med henblik på at kontrollere, at nedbrydningsprocessen rent faktisk destruerede patogenerne

Ændring 260

Ændring 260

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 5 — punkt 3 — litra b

Bilag II — del II — CMC 5 — punkt 3 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | termofil anaerob nedbrydning ved 55 oC med en behandlingsproces, der omfatter
  et pasteuriseringstrin (70 oC — 1 time) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

termofil anaerob nedbrydning ved 55 oC med en behandlingsproces, der omfatter
  et pasteuriseringstrin (70 oC — 1 time)

o

et pasteuriseringstrin (70 o

| b) | termofil anaerob nedbrydning ved 55 oC med en behandlingsproces, der omfatter
  pasteurisering som beskrevet i bilag V, kapitel I, afsnit 1, punkt 1, i forordning (EU) nr. 142/2011, |
| --- | --- |

b)

termofil anaerob nedbrydning ved 55 oC med en behandlingsproces, der omfatter
  pasteurisering som beskrevet i bilag V, kapitel I, afsnit 1, punkt 1, i forordning (EU) nr. 142/2011,

o

pasteurisering som beskrevet i bilag V, kapitel I, afsnit 1, punkt 1, i forordning (EU) nr. 142/2011

Ændring 261

Ændring 261

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 5 — punkt 3 — litra d

Bilag II — del II — CMC 5 — punkt 3 — litra d

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| d) | mesofil anaerob nedbrydning ved 37-40 oC med en behandlingsproces, der omfatter
  et pasteuriseringstrin (70 oC — 1 time)
  eller |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

d)

mesofil anaerob nedbrydning ved 37-40 oC med en behandlingsproces, der omfatter
  et pasteuriseringstrin (70 oC — 1 time)
  eller

o

et pasteuriseringstrin (70 o

| d) | mesofil anaerob nedbrydning ved 37-40 oC med en behandlingsproces, der omfatter
  pasteurisering som beskrevet i bilag V, kapitel I, afsnit 1, punkt 1, i forordning (EU) nr. 142/2011,
  eller |
| --- | --- |

d)

mesofil anaerob nedbrydning ved 37-40 oC med en behandlingsproces, der omfatter
  pasteurisering som beskrevet i bilag V, kapitel I, afsnit 1, punkt 1, i forordning (EU) nr. 142/2011,
  eller

o

pasteurisering som beskrevet i bilag V, kapitel I, afsnit 1, punkt 1, i forordning (EU) nr. 142/2011,

Ændring 262

Ændring 262

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 6 — punkt 1 — litra c a (nyt)

Bilag II — del II — CMC 6 — punkt 1 — litra c a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ca) | olivenpresserester, dvs. et tyktflydende biprodukt fremstillet ved behandling af våde olivenpresserester med organiske opløsningsmidler i to eller tre faser (tofase- og trefaseolivenpresserester) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ca)

ca)

olivenpresserester, dvs. et tyktflydende biprodukt fremstillet ved behandling af våde olivenpresserester med organiske opløsningsmidler i to eller tre faser (tofase- og trefaseolivenpresserester)

olivenpresserester, dvs. et tyktflydende biprodukt fremstillet ved behandling af våde olivenpresserester med organiske opløsningsmidler i to eller tre faser (tofase- og trefaseolivenpresserester)

Ændring 263

Ændring 263

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 6 — punkt 1 — litra c b (nyt)

Bilag II — del II — CMC 6 — punkt 1 — litra c b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | cb) | biprodukter fra foderstofindustrien, der er opført i fortegnelsen over fodermidler i forordning (EU) nr. 68/2013 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

cb)

cb)

biprodukter fra foderstofindustrien, der er opført i fortegnelsen over fodermidler i forordning (EU) nr. 68/2013

biprodukter fra foderstofindustrien, der er opført i fortegnelsen over fodermidler i forordning (EU) nr. 68/2013

Ændring 264

Ændring 264

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 6 — punkt 1 — litra c c (nyt)

Bilag II — del II — CMC 6 — punkt 1 — litra c c (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | cc) | ethvert andet materiale eller stof, der er godkendt til anvendelse i fødevarer eller dyrefoder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

cc)

cc)

ethvert andet materiale eller stof, der er godkendt til anvendelse i fødevarer eller dyrefoder.

ethvert andet materiale eller stof, der er godkendt til anvendelse i fødevarer eller dyrefoder.

Ændring 269

Ændring 269

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 6 — punkt 2 — afsnit 2 a (nyt)

Bilag II — del II — CMC 6 — punkt 2 — afsnit 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | Alle stoffer skal indeholde aflatoksiner under detektionsgrænsen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Alle stoffer skal indeholde aflatoksiner under detektionsgrænsen.

Alle stoffer skal indeholde aflatoksiner under detektionsgrænsen.

Ændring 270

Ændring 270

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 7 — punkt 1 — led 1

Bilag II — del II — CMC 7 — punkt 1 — led 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | ikke har været underkastet anden behandling end tørring eller frysetørring og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

ikke har været underkastet anden behandling end tørring eller frysetørring og

ikke har været underkastet anden behandling end tørring eller frysetørring og

udgår

udgår

Ændring 271

Ændring 271

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 8 — punkt 1

Bilag II — del II — CMC 8 — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | Et CE-mærket gødningsprodukt må kun indeholde et stof eller en blanding beregnet til at forbedre gødningsproduktets frigivelsesmønstre for næringsstoffer, hvis det eller den pågældende stofs eller blandings opfyldelse af kravene i denne forordning for et produkt i PFC 5 i bilag I er blevet dokumenteret i overensstemmelse med den overensstemmelsesvurderingsprocedure, der gælder for et sådant agronomisk additiv. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

Et CE-mærket gødningsprodukt må kun indeholde et stof eller en blanding beregnet til at forbedre gødningsproduktets frigivelsesmønstre for næringsstoffer, hvis det eller den pågældende stofs eller blandings opfyldelse af kravene i denne forordning for et produkt i PFC 5 i bilag I er blevet dokumenteret i overensstemmelse med den overensstemmelsesvurderingsprocedure, der gælder for et sådant agronomisk additiv.

| 1. | Et CE-mærket gødningsprodukt kan indeholde et stof eller en blanding
  (herunder teknologiske tilsætningsstoffer, f.eks.: antiklumpningsmidler, skumhæmmende midler, støvbindemidler, farvestoffer og rheologiske midler)
  beregnet til at forbedre gødningsproduktets frigivelsesmønstre for næringsstoffer, hvis det eller den pågældende stofs eller blandings opfyldelse af kravene i denne forordning for et produkt i PFC 5 i bilag I er blevet dokumenteret i overensstemmelse med den overensstemmelsesvurderingsprocedure, der gælder for et sådant agronomisk additiv. |
| --- | --- |

1.

Et CE-mærket gødningsprodukt kan indeholde et stof eller en blanding
  (herunder teknologiske tilsætningsstoffer, f.eks.: antiklumpningsmidler, skumhæmmende midler, støvbindemidler, farvestoffer og rheologiske midler)
  beregnet til at forbedre gødningsproduktets frigivelsesmønstre for næringsstoffer, hvis det eller den pågældende stofs eller blandings opfyldelse af kravene i denne forordning for et produkt i PFC 5 i bilag I er blevet dokumenteret i overensstemmelse med den overensstemmelsesvurderingsprocedure, der gælder for et sådant agronomisk additiv.

(herunder teknologiske tilsætningsstoffer, f.eks.: antiklumpningsmidler, skumhæmmende midler, støvbindemidler, farvestoffer og rheologiske midler)

Ændring 272

Ændring 272

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 8 — punkt 3 a (nyt)

Bilag II — del II — CMC 8 — punkt 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a. | Et CE-mærket gødningsprodukt må kun indeholde en denitrifikationshæmmer, som opfylder kravene, jf. PFC 5(A)(Ia) i bilag I, hvis det indeholder en eller anden form for nitrogen. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.

3a.

Et CE-mærket gødningsprodukt må kun indeholde en denitrifikationshæmmer, som opfylder kravene, jf. PFC 5(A)(Ia) i bilag I, hvis det indeholder en eller anden form for nitrogen.

Ændring 273

Ændring 273

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 8 — punkt 4

Bilag II — del II — CMC 8 — punkt 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 4. | Et CE-mærket gødningsprodukt må kun indeholde en ureasehæmmer, som opfylder kravene, jf. PFC 5(A)(II) i bilag I, hvis mindst 50 % af det totale nitrogenindhold (N) i gødningsproduktet består af nitrogen (N)-formen urea (CH4N2O). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.

Et CE-mærket gødningsprodukt må kun indeholde en ureasehæmmer, som opfylder kravene, jf. PFC 5(A)(II) i bilag I, hvis mindst 50 % af det totale nitrogenindhold (N) i gødningsproduktet består af nitrogen (N)-formen urea (CH4N2O).

| 4. | Et CE-mærket gødningsprodukt må kun indeholde en nitrifikationshæmmer, som opfylder kravene, jf. PFC 5(A)(I) i bilag I, hvis mindst 50 % af det totale nitrogenindhold (N) i gødningsproduktet består af nitrogen (N)-formen,
  ammonium (NH4+) eller ammonium (NH4+) og
  urea (CH4N2O). |
| --- | --- |

4.

Et CE-mærket gødningsprodukt må kun indeholde en nitrifikationshæmmer, som opfylder kravene, jf. PFC 5(A)(I) i bilag I, hvis mindst 50 % af det totale nitrogenindhold (N) i gødningsproduktet består af nitrogen (N)-formen,
  ammonium (NH4+) eller ammonium (NH4+) og
  urea (CH4N2O).

ammonium (NH4+) eller ammonium (NH4+) og

Ændring 274

Ændring 274

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 9 — punkt 3

Bilag II — del II — CMC 9 — punkt 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 3. | Polymererne må
  ikke
  indeholde formaldehyd. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3.

Polymererne må
  ikke
  indeholde formaldehyd.

ikke

| 3. | Polymererne må
  højst
  indeholde
  600 ppm fri
  formaldehyd. |
| --- | --- |

3.

Polymererne må
  højst
  indeholde
  600 ppm fri
  formaldehyd.

højst

600 ppm fri

Ændring 275

Ændring 275

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 10 — punkt 1

Bilag II — del II — CMC 10 — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | Et CE-mærket gødningsprodukt må kun indeholde andre polymerer end næringsstofpolymerer, hvis formålet med polymeren er at |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

Et CE-mærket gødningsprodukt må kun indeholde andre polymerer end næringsstofpolymerer, hvis formålet med polymeren er at

| 1. | Et CE-mærket gødningsprodukt må kun indeholde andre polymerer end næringsstofpolymerer, hvis formålet med polymeren er at |
| --- | --- |

1.

Et CE-mærket gødningsprodukt må kun indeholde andre polymerer end næringsstofpolymerer, hvis formålet med polymeren er at

| a) | kontrollere vandindtrængningen i næringsstofpartiklerne og dermed frigivelsen af næringsstoffer (i hvilket tilfælde polymeren almindeligvis benævnes »overfladebehandlingsmiddel«) eller |
| --- | --- |

a)

kontrollere vandindtrængningen i næringsstofpartiklerne og dermed frigivelsen af næringsstoffer (i hvilket tilfælde polymeren almindeligvis benævnes »overfladebehandlingsmiddel«) eller

| a) | kontrollere vandindtrængningen i næringsstofpartiklerne og dermed frigivelsen af næringsstoffer (i hvilket tilfælde polymeren almindeligvis benævnes »overfladebehandlingsmiddel«) eller |
| --- | --- |

a)

kontrollere vandindtrængningen i næringsstofpartiklerne og dermed frigivelsen af næringsstoffer (i hvilket tilfælde polymeren almindeligvis benævnes »overfladebehandlingsmiddel«) eller

| b) | øge det CE-mærkede gødningsprodukts vandtilbageholdelsesevne. |
| --- | --- |

b)

øge det CE-mærkede gødningsprodukts vandtilbageholdelsesevne.

| b) | øge det CE-mærkede gødningsprodukts vandtilbageholdelsesevne
  eller |
| --- | --- |

b)

øge det CE-mærkede gødningsprodukts vandtilbageholdelsesevne
  eller

eller

| ba) | forbedre jordbunden i form af en biologisk nedbrydelig plastfolie, der opfylder kravene i stk. 2a og 3 i CMC 10, eller |
| --- | --- |

ba)

ba)

forbedre jordbunden i form af en biologisk nedbrydelig plastfolie, der opfylder kravene i stk. 2a og 3 i CMC 10, eller

forbedre jordbunden i form af en biologisk nedbrydelig plastfolie, der opfylder kravene i stk. 2a og 3 i CMC 10, eller

| bb) | binde komponenter af gødningsproduktet uden kontakt med jorden eller |
| --- | --- |

bb)

bb)

binde komponenter af gødningsproduktet uden kontakt med jorden eller

binde komponenter af gødningsproduktet uden kontakt med jorden eller

| bc) | forbedre stabiliteten af de CE-mærkede gødningsprodukter eller |
| --- | --- |

bc)

bc)

forbedre stabiliteten af de CE-mærkede gødningsprodukter eller

forbedre stabiliteten af de CE-mærkede gødningsprodukter eller

| bd) | forbedre vandindtrængningen i jorden. |
| --- | --- |

bd)

bd)

forbedre vandindtrængningen i jorden.

Ændring 276

Ændring 276

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 10 — punkt 2

Bilag II — del II — CMC 10 — punkt 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 2. | Fra den
  [Publications office, please insert the date occurring three years after the date of application of this Regulation]
  skal følgende kriterium være opfyldt: Polymeren skal kunne nedbrydes fysisk og biologisk på en sådan måde, at det meste af den til sidst nedbrydes til carbondioxid (CO2), biomasse og vand.
  I en bionedbrydelighedstest som angivet i litra a)-c) nedenfor skal
  mindst 90 % af det organiske carbon være omdannet til CO2 på højst
  24
  måneder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2.

Fra den
  [Publications office, please insert the date occurring three years after the date of application of this Regulation]
  skal følgende kriterium være opfyldt: Polymeren skal kunne nedbrydes fysisk og biologisk på en sådan måde, at det meste af den til sidst nedbrydes til carbondioxid (CO2), biomasse og vand.
  I en bionedbrydelighedstest som angivet i litra a)-c) nedenfor skal
  mindst 90 % af det organiske carbon være omdannet til CO2 på højst
  24
  måneder.

[Publications office, please insert the date occurring three years after the date of application of this Regulation]

2

I en bionedbrydelighedstest som angivet i litra a)-c) nedenfor skal

2

24

| 2. | Fra den
  ... [fem år efter datoen for denne forordnings anvendelse]
  skal følgende kriterium være opfyldt: Polymeren skal kunne nedbrydes fysisk og biologisk på en sådan måde, at det meste af den til sidst nedbrydes til carbondioxid (CO2), biomasse og vand. Mindst 90 % af det organiske carbon være omdannet til CO2 på højst
  48
  måneder
  efter udløbet af den angivne funktionsperiode for gødningsproduktet, som er anført på etiketten, og i forhold til en passende standard i bionedbrydelighedstesten. Kriteriet om bionedbrydelighed og udviklingen af en passende metode til test af biologisk nedbrydning vurderes i lyset af den seneste videnskabelige dokumentation og fastlægges i delegerede retsakter, der er omhandlet i artikel 42 i nærværende forordning
  . |
| --- | --- |

2.

Fra den
  ... [fem år efter datoen for denne forordnings anvendelse]
  skal følgende kriterium være opfyldt: Polymeren skal kunne nedbrydes fysisk og biologisk på en sådan måde, at det meste af den til sidst nedbrydes til carbondioxid (CO2), biomasse og vand. Mindst 90 % af det organiske carbon være omdannet til CO2 på højst
  48
  måneder
  efter udløbet af den angivne funktionsperiode for gødningsproduktet, som er anført på etiketten, og i forhold til en passende standard i bionedbrydelighedstesten. Kriteriet om bionedbrydelighed og udviklingen af en passende metode til test af biologisk nedbrydning vurderes i lyset af den seneste videnskabelige dokumentation og fastlægges i delegerede retsakter, der er omhandlet i artikel 42 i nærværende forordning
  .

... [fem år efter datoen for denne forordnings anvendelse]

2

2

48

efter udløbet af den angivne funktionsperiode for gødningsproduktet, som er anført på etiketten, og i forhold til en passende standard i bionedbrydelighedstesten. Kriteriet om bionedbrydelighed og udviklingen af en passende metode til test af biologisk nedbrydning vurderes i lyset af den seneste videnskabelige dokumentation og fastlægges i delegerede retsakter, der er omhandlet i artikel 42 i nærværende forordning

| a) | Testen skal gennemføres ved 25 oC ± 2 oC. |
| --- | --- |

a)

a)

Testen skal gennemføres ved 25 oC ± 2 oC.

Testen skal gennemføres ved 25 o

o

| b) | Testen skal gennemføres i henhold til en metode til bestemmelse af total aerob bionedbrydelighed af plast i jord ved måling af oxygenforbrug eller mængden af udviklet carbondioxid. |
| --- | --- |

b)

b)

Testen skal gennemføres i henhold til en metode til bestemmelse af total aerob bionedbrydelighed af plast i jord ved måling af oxygenforbrug eller mængden af udviklet carbondioxid.

Testen skal gennemføres i henhold til en metode til bestemmelse af total aerob bionedbrydelighed af plast i jord ved måling af oxygenforbrug eller mængden af udviklet carbondioxid.

| c) | Et mikrokrystallinsk cellulosepulver med samme dimension som testmaterialet skal anvendes som referencemateriale i denne test. |
| --- | --- |

c)

c)

Et mikrokrystallinsk cellulosepulver med samme dimension som testmaterialet skal anvendes som referencemateriale i denne test.

Et mikrokrystallinsk cellulosepulver med samme dimension som testmaterialet skal anvendes som referencemateriale i denne test.

| d) | Inden testen må testmaterialet ikke gøres til genstand for betingelser eller procedurer, der har til formål at accelerere nedbrydningen af filmen, f.eks. eksponering for varme eller lys. |
| --- | --- |

d)

d)

Inden testen må testmaterialet ikke gøres til genstand for betingelser eller procedurer, der har til formål at accelerere nedbrydningen af filmen, f.eks. eksponering for varme eller lys.

Inden testen må testmaterialet ikke gøres til genstand for betingelser eller procedurer, der har til formål at accelerere nedbrydningen af filmen, f.eks. eksponering for varme eller lys.

Ændring 277

Ændring 277

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 10 — punkt 2 a (nyt)

Bilag II — del II — CMC 10 — punkt 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a. | Den biologisk nedbrydelige plastfolie, der er omhandlet i PFC 3(B), skal opfylde følgende kriterium:



  Polymeren skal kunne nedbrydes fysisk og biologisk på en sådan måde, at den til sidst nedbrydes til carbondioxid (CO2), biomasse og vand, og at mindst 90 % af det organiske carbon (i absolutte tal eller i forhold til referencematerialet) skal være omdannet til CO2 på højst 24 måneder, i en bionedbrydelighedstest i overensstemmelse med Unionens standarder for bionedbrydning af polymerer i jord. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.

2a.

Den biologisk nedbrydelige plastfolie, der er omhandlet i PFC 3(B), skal opfylde følgende kriterium:

Polymeren skal kunne nedbrydes fysisk og biologisk på en sådan måde, at den til sidst nedbrydes til carbondioxid (CO2), biomasse og vand, og at mindst 90 % af det organiske carbon (i absolutte tal eller i forhold til referencematerialet) skal være omdannet til CO2 på højst 24 måneder, i en bionedbrydelighedstest i overensstemmelse med Unionens standarder for bionedbrydning af polymerer i jord.

Polymeren skal kunne nedbrydes fysisk og biologisk på en sådan måde, at den til sidst nedbrydes til carbondioxid (CO2

2

Ændring 278

Ændring 278

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 10 — punkt 3 a (nyt)

Bilag II — del II — CMC 10 — punkt 3 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3a. | Da produktet er beregnet til at blive puttet i jorden og frigivet i miljøet, skal disse kriterier gælde for alle materialer i produktet. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3a.

3a.

Da produktet er beregnet til at blive puttet i jorden og frigivet i miljøet, skal disse kriterier gælde for alle materialer i produktet.

Ændring 279

Ændring 279

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 10 — punkt 3 b (nyt)

Bilag II — del II — CMC 10 — punkt 3 b (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 3b. | Et CE-mærket gødningsprodukt, der indeholder andre polymerer end næringsstofpolymerer, skal undtages fra kravene i punkt 1, 2 og 3 på den betingelse, at polymererne kun bruges som bindingsmateriale til gødningsproduktet, og de ikke er i kontakt med jorden. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

3b.

3b.

Et CE-mærket gødningsprodukt, der indeholder andre polymerer end næringsstofpolymerer, skal undtages fra kravene i punkt 1, 2 og 3 på den betingelse, at polymererne kun bruges som bindingsmateriale til gødningsproduktet, og de ikke er i kontakt med jorden.

Ændring 280

Ændring 280

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 11

Bilag II — del II — CMC 11

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Et CE-mærket gødningsprodukt
  kan
  indeholde animalske biprodukter i den i forordning (EF) nr. 1069/2009 anvendte betydning, der har nået slutpunktet i fremstillingskæden, som fastsat i henhold til nævnte forordning, og som er opført og angivet i nedenstående tabel:

kan

Ændring

Ændring

Med forbehold af Kommissionens vedtagelse af de delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 42 kan
  et CE-mærket gødningsprodukt indeholde animalske biprodukter i den i forordning (EF) nr. 1069/2009 anvendte betydning, der har nået slutpunktet i fremstillingskæden, som fastsat i henhold til nævnte forordning, og som er opført og angivet i nedenstående tabel:

Med forbehold af Kommissionens vedtagelse af de delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 42 kan

| | Afledt produkt | Forarbejdningsnormer for at nå slutpunktet i fremstillingskæden |
| --- | --- | --- |
| 1 | Kødmel | Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009 |
| 2 | Benmel | Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009 |
| 3 | Kød- og benmel | Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009 |
| 4 | Blod fra dyr | Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009 |
| 5 | Hydrolyserede proteiner i kategori III — i henhold til forordning (EF) nr. 1069/2009 | Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009 |
| 6 | Forarbejdet husdyrgødning | Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009 |
| 7 | Kompost

   (2) | Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009 |
| 8 | Biogasnedbrydnings-affald

   (2) | Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009 |
| 9 | Fjermel | Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009 |
| 10 | Huder og skind | Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009 |
| 11 | Hove og horn | Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009 |
| 12 | Guano fra flagermus | Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009 |
| 13 | Uld og hår | Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009 |
| 14 | Fjer og dun | Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009 |
| 15 | Svinebørster | Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009 |
| 16 | Glycerin og andre produkter af kategori 2- og kategori 3-materiale, der stammer fra produktion af biodiesel og brændstof fra vedvarende kilder | Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009 |
| 17 | Foder til selskabsdyr samt tyggepinde og tyggeben, der er blevet afvist af kommercielle grunde eller på grund af tekniske fejl | Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009 |

Afledt produkt

Afledt produkt

Forarbejdningsnormer for at nå slutpunktet i fremstillingskæden

Forarbejdningsnormer for at nå slutpunktet i fremstillingskæden

1

1

Kødmel

Kødmel

Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009

Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009

2

2

Benmel

Benmel

Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009

Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009

3

3

Kød- og benmel

Kød- og benmel

Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009

Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009

4

4

Blod fra dyr

Blod fra dyr

Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009

Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009

5

5

Hydrolyserede proteiner i kategori III — i henhold til forordning (EF) nr. 1069/2009

Hydrolyserede proteiner i kategori III — i henhold til forordning (EF) nr. 1069/2009

Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009

Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009

6

6

Forarbejdet husdyrgødning

Forarbejdet husdyrgødning

Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009

Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009

7

7

Kompost

   (2)

Kompost

2

Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009

Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009

8

8

Biogasnedbrydnings-affald

   (2)

Biogasnedbrydnings-affald

2

Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009

Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009

9

9

Fjermel

Fjermel

Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009

Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009

10

10

Huder og skind

Huder og skind

Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009

Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009

11

11

Hove og horn

Hove og horn

Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009

Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009

12

12

Guano fra flagermus

Guano fra flagermus

Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009

Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009

13

13

Uld og hår

Uld og hår

Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009

Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009

14

14

Fjer og dun

Fjer og dun

Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009

Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009

15

15

Svinebørster

Svinebørster

Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009

Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009

16

16

Glycerin og andre produkter af kategori 2- og kategori 3-materiale, der stammer fra produktion af biodiesel og brændstof fra vedvarende kilder

Glycerin og andre produkter af kategori 2- og kategori 3-materiale, der stammer fra produktion af biodiesel og brændstof fra vedvarende kilder

Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009

Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009

17

17

Foder til selskabsdyr samt tyggepinde og tyggeben, der er blevet afvist af kommercielle grunde eller på grund af tekniske fejl

Foder til selskabsdyr samt tyggepinde og tyggeben, der er blevet afvist af kommercielle grunde eller på grund af tekniske fejl

Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009

Fastsat i overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EF) nr. 1069/2009

Ændring 281

Ændring 281

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag II — del II — CMC 11 a (nyt)

Bilag II — del II — CMC 11 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | CMC 11a: Andre biprodukter fra industrien |
| | 1. | Et CE-mærket gødningsprodukt kan indeholde andre biprodukter fra industrien, f.eks. ammoniumsulfat fra kaprolactamfremstilling, svovlsyre fra raffinering af naturgas og olie samt andre materialer, der kommer fra specifikke industrielle processer, der er udelukket fra CMC 1 og er opført og angivet i nedenstående tabel, på de betingelser, der er fastsat deri: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

CMC 11a: Andre biprodukter fra industrien

CMC 11a: Andre biprodukter fra industrien

1.

1.

Et CE-mærket gødningsprodukt kan indeholde andre biprodukter fra industrien, f.eks. ammoniumsulfat fra kaprolactamfremstilling, svovlsyre fra raffinering af naturgas og olie samt andre materialer, der kommer fra specifikke industrielle processer, der er udelukket fra CMC 1 og er opført og angivet i nedenstående tabel, på de betingelser, der er fastsat deri:

| 2. | Fra den ... [et år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden] fastlægges kriterierne for industrielle biprodukter, der er blevet anvendt i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 2003/2003 som komponenter i CE-mærkede gødningsprodukter, for så vidt angår deres medtagelse i komponentmaterialekategorien på baggrund af de seneste videnskabelige resultater og fastlægges i delegerede retsakter, der er omhandlet i artikel 42 i nærværende forordning. |
| --- | --- |

2.

2.

Fra den ... [et år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden] fastlægges kriterierne for industrielle biprodukter, der er blevet anvendt i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 2003/2003 som komponenter i CE-mærkede gødningsprodukter, for så vidt angår deres medtagelse i komponentmaterialekategorien på baggrund af de seneste videnskabelige resultater og fastlægges i delegerede retsakter, der er omhandlet i artikel 42 i nærværende forordning.

Ændring 282

Ændring 282

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — del 1 — punkt 2 — litra e

Bilag III — del 1 — punkt 2 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | en beskrivelse af alle komponenter, som udgør over
  5
  % af produktvægten i faldende størrelsesorden i tørvægt, herunder en angivelse af de relevante komponentmaterialekategorier (CMC) som omhandlet i bilag II. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

en beskrivelse af alle komponenter, som udgør over
  5
  % af produktvægten i faldende størrelsesorden i tørvægt, herunder en angivelse af de relevante komponentmaterialekategorier (CMC) som omhandlet i bilag II.

5

| e) | en beskrivelse af alle komponenter, som udgør over
  1
   % af produktvægten i faldende størrelsesorden i tørvægt, herunder en angivelse af de relevante komponentmaterialekategorier (CMC) som omhandlet i bilag II
  med indholdet af tørstof i procent |
| --- | --- |

e)

en beskrivelse af alle komponenter, som udgør over
  1
   % af produktvægten i faldende størrelsesorden i tørvægt, herunder en angivelse af de relevante komponentmaterialekategorier (CMC) som omhandlet i bilag II
  med indholdet af tørstof i procent

1

med indholdet af tørstof i procent

Ændring 283

Ændring 283

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — del 1 — nr. 2 — litra e a (nyt)

Bilag III — del 1 — nr. 2 — litra e a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ea) | i tilfælde af produkter, der indeholder materiale, der stammer fra organisk affald eller biprodukter, som ikke har været igennem en proces, der har ødelagt alle organiske materialer, skal mærkningen angive, hvilke typer affald og biprodukter, der er blevet anvendt, og et batchnummer eller et produktionstidsserienummer. Dette nummer skal henvise til de sporbarhedsdata, som producenten har, og som identificerer de enkelte kilder (landbrugsbedrifter, fabrikker osv.) for hver type organisk affald/biprodukt, der anvendes i batchen/tidsserierne. Kommissionen offentliggør efter en offentlig høring og senest den ... [to år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden] specifikationer for gennemførelsen af denne bestemmelse, som vil træde i kraft senest den ... [tre år efter offentliggørelsen af specifikationerne]. Med henblik på at minimere den administrative byrde for erhvervsdrivende og markedstilsynsmyndigheder skal Kommissionens specifikationer tage hensyn til såvel kravene i artikel 6, stk. 5-7, og artikel 11 og de eksisterende sporbarhedssystemer (f.eks. for animalske biprodukter eller industrisystemer) som til Unionens affaldsklassifikationskoder. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ea)

ea)

i tilfælde af produkter, der indeholder materiale, der stammer fra organisk affald eller biprodukter, som ikke har været igennem en proces, der har ødelagt alle organiske materialer, skal mærkningen angive, hvilke typer affald og biprodukter, der er blevet anvendt, og et batchnummer eller et produktionstidsserienummer. Dette nummer skal henvise til de sporbarhedsdata, som producenten har, og som identificerer de enkelte kilder (landbrugsbedrifter, fabrikker osv.) for hver type organisk affald/biprodukt, der anvendes i batchen/tidsserierne. Kommissionen offentliggør efter en offentlig høring og senest den ... [to år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden] specifikationer for gennemførelsen af denne bestemmelse, som vil træde i kraft senest den ... [tre år efter offentliggørelsen af specifikationerne]. Med henblik på at minimere den administrative byrde for erhvervsdrivende og markedstilsynsmyndigheder skal Kommissionens specifikationer tage hensyn til såvel kravene i artikel 6, stk. 5-7, og artikel 11 og de eksisterende sporbarhedssystemer (f.eks. for animalske biprodukter eller industrisystemer) som til Unionens affaldsklassifikationskoder.

i tilfælde af produkter, der indeholder materiale, der stammer fra organisk affald eller biprodukter, som ikke har været igennem en proces, der har ødelagt alle organiske materialer, skal mærkningen angive, hvilke typer affald og biprodukter, der er blevet anvendt, og et batchnummer eller et produktionstidsserienummer. Dette nummer skal henvise til de sporbarhedsdata, som producenten har, og som identificerer de enkelte kilder (landbrugsbedrifter, fabrikker osv.) for hver type organisk affald/biprodukt, der anvendes i batchen/tidsserierne. Kommissionen offentliggør efter en offentlig høring og senest den ... [to år efter datoen for denne forordnings ikrafttræden] specifikationer for gennemførelsen af denne bestemmelse, som vil træde i kraft senest den ... [tre år efter offentliggørelsen af specifikationerne]. Med henblik på at minimere den administrative byrde for erhvervsdrivende og markedstilsynsmyndigheder skal Kommissionens specifikationer tage hensyn til såvel kravene i artikel 6, stk. 5-7, og artikel 11 og de eksisterende sporbarhedssystemer (f.eks. for animalske biprodukter eller industrisystemer) som til Unionens affaldsklassifikationskoder.

Ændring 284

Ændring 284

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — del 1 — punkt 2 a (nyt)

Bilag III — del 1 — punkt 2 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 2a. | Korte instruktioner om påtænkt anvendelse, herunder påtænkt anvendelsesmængde og brugsperiode, påtænkte målplanter og opbevaring, stilles til rådighed af producenterne. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

2a.

2a.

Korte instruktioner om påtænkt anvendelse, herunder påtænkt anvendelsesmængde og brugsperiode, påtænkte målplanter og opbevaring, stilles til rådighed af producenterne.

Ændring 285

Ændring 285

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — del 1 — punkt 7 a (nyt)

Bilag III — del 1 — punkt 7 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 7a. | For intet produkt kan der fremsættes påstande vedrørende en anden PFC, uden at alle kravene i denne supplerende PFC er opfyldt, og ingen direkte eller indirekte påstande om plantebeskyttelsesvirkning er tilladt. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

7a.

7a.

For intet produkt kan der fremsættes påstande vedrørende en anden PFC, uden at alle kravene i denne supplerende PFC er opfyldt, og ingen direkte eller indirekte påstande om plantebeskyttelsesvirkning er tilladt.

Ændring 286

Ændring 286

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — del 2 — PFC 1 — punkt 2 — litra b

Bilag III — del 2 — PFC 1 — punkt 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | Indholdet af nitrifikationshæmmer skal udtrykkes i masseprocent af total nitrogen (N), der forekommer som ammoniumnitrogen (NH4+) og ureanitrogen (CH4N2O). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

Indholdet af nitrifikationshæmmer skal udtrykkes i masseprocent af total nitrogen (N), der forekommer som ammoniumnitrogen (NH4+) og ureanitrogen (CH4N2O).

4

4

2

| b) | Indholdet af nitrifikationshæmmer skal udtrykkes i masseprocent af total nitrogen (N), der forekommer som ammoniumnitrogen (NH4 +)
  eller ammoniumnitrogen (NH4 +)
  og ureanitrogen (CH4N2O). |
| --- | --- |

b)

Indholdet af nitrifikationshæmmer skal udtrykkes i masseprocent af total nitrogen (N), der forekommer som ammoniumnitrogen (NH4 +)
  eller ammoniumnitrogen (NH4 +)
  og ureanitrogen (CH4N2O).

eller ammoniumnitrogen (NH4 +)

Ændring 287

Ændring 287

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — del 2 — PFC 1(A) — afsnit 1 — litra a

Bilag III — del 2 — PFC 1(A) — afsnit 1 — litra a

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| a) | de deklarerede næringsstoffer nitrogen (N), phosphor (P) eller kalium (K), angivet ved deres kemiske symboler i rækkefølgen N-P-K |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

a)

de deklarerede næringsstoffer nitrogen (N), phosphor (P) eller kalium (K), angivet ved deres kemiske symboler i rækkefølgen N-P-K

| a) | de deklarerede næringsstoffer nitrogen (N), phosphor (P) eller kalium (K), angivet ved deres kemiske symboler i rækkefølgen N-P-K
  ; det deklarerede indhold af nitrogen angives som summen af ammonium-N, nitrat-N, urea-N, N fra urea-formaldehyd, N fra isobutylidendiurea, N fra crotonylidendiurea og N fra cyanid. |
| --- | --- |

a)

de deklarerede næringsstoffer nitrogen (N), phosphor (P) eller kalium (K), angivet ved deres kemiske symboler i rækkefølgen N-P-K
  ; det deklarerede indhold af nitrogen angives som summen af ammonium-N, nitrat-N, urea-N, N fra urea-formaldehyd, N fra isobutylidendiurea, N fra crotonylidendiurea og N fra cyanid.

; det deklarerede indhold af nitrogen angives som summen af ammonium-N, nitrat-N, urea-N, N fra urea-formaldehyd, N fra isobutylidendiurea, N fra crotonylidendiurea og N fra cyanid.

Phosphorholdige gødningsstoffer skal opfylde følgende mindstekrav til opløselighedsniveauer for at være tilgængelige for planter, ellers kan de ikke deklareres som phosphorgødningsstoffer:

Phosphorholdige gødningsstoffer skal opfylde følgende mindstekrav til opløselighedsniveauer for at være tilgængelige for planter, ellers kan de ikke deklareres som phosphorgødningsstoffer:

| — | vandopløselighed: minimum 25 % af den samlede mængde P |
| --- | --- |

—

vandopløselighed: minimum 25 % af den samlede mængde P

vandopløselighed: minimum 25 % af den samlede mængde P

| — | opløselighed i neutralt ammoniumcitrat: minimum 30 % af den samlede mængde P |
| --- | --- |

—

opløselighed i neutralt ammoniumcitrat: minimum 30 % af den samlede mængde P

opløselighed i neutralt ammoniumcitrat: minimum 30 % af den samlede mængde P

| — | opløselighed i myresyre (kun for blødt råphosphat): mindst 35 % af den samlede mængde P. |
| --- | --- |

—

opløselighed i myresyre (kun for blødt råphosphat): mindst 35 % af den samlede mængde P.

opløselighed i myresyre (kun for blødt råphosphat): mindst 35 % af den samlede mængde P.

Ændring 288

Ændring 288

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — del 2 — PFC 1(A) — afsnit 1 — litra b

Bilag III — del 2 — PFC 1(A) — afsnit 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | de deklarerede næringsstoffer magnesium (Mg),
  calcium (Ca),
  svovl (S)
  eller natrium (Na)
  , angivet ved deres kemiske symboler i rækkefølgen
  Mg-Ca-S-Na |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

de deklarerede næringsstoffer magnesium (Mg),
  calcium (Ca),
  svovl (S)
  eller natrium (Na)
  , angivet ved deres kemiske symboler i rækkefølgen
  Mg-Ca-S-Na

calcium (Ca),

eller natrium (Na)

Mg-Ca-S-Na

| b) | de deklarerede næringsstoffer
  calcium (Ca),
  magnesium (Mg),
  natrium (Na) eller
  svovl (S), angivet ved deres kemiske symboler i rækkefølgen
  Ca-Mg-Na-S |
| --- | --- |

b)

de deklarerede næringsstoffer
  calcium (Ca),
  magnesium (Mg),
  natrium (Na) eller
  svovl (S), angivet ved deres kemiske symboler i rækkefølgen
  Ca-Mg-Na-S

calcium (Ca),

natrium (Na) eller

Ca-Mg-Na-S

(Dette ændringsforslag gælder for hele teksten. Hvis medlovgiverne er enige, finder tilsvarende ændringer anvendelse i hele teksten, herunder de dele, der er afspejlet i ændringerne nedenfor).

(Dette ændringsforslag gælder for hele teksten. Hvis medlovgiverne er enige, finder tilsvarende ændringer anvendelse i hele teksten, herunder de dele, der er afspejlet i ændringerne nedenfor).

Ændring 289

Ændring 289

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — del 2 — PFC 1(A) — afsnit 1 — litra c

Bilag III — del 2 — PFC 1(A) — afsnit 1 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | tal, der angiver det
  samlede
  indhold af de deklarerede næringsstoffer nitrogen (N), phosphor (P) eller kalium (K), efterfulgt af tal i parentes, der angiver det samlede indhold af magnesium (Mg), calcium (Ca), svovl (S) eller natrium (Na) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

tal, der angiver det
  samlede
  indhold af de deklarerede næringsstoffer nitrogen (N), phosphor (P) eller kalium (K), efterfulgt af tal i parentes, der angiver det samlede indhold af magnesium (Mg), calcium (Ca), svovl (S) eller natrium (Na)

samlede

| c) | tal, der angiver det
  gennemsnitlige
  indhold af de deklarerede næringsstoffer nitrogen (N), phosphor (P) eller kalium (K), efterfulgt af tal i parentes, der angiver det samlede indhold af magnesium (Mg), calcium (Ca), svovl (S) eller natrium (Na) |
| --- | --- |

c)

tal, der angiver det
  gennemsnitlige
  indhold af de deklarerede næringsstoffer nitrogen (N), phosphor (P) eller kalium (K), efterfulgt af tal i parentes, der angiver det samlede indhold af magnesium (Mg), calcium (Ca), svovl (S) eller natrium (Na)

gennemsnitlige

Ændring 290

Ændring 290

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — del 2 — PFC 1(A) — afsnit 1 — litra d — led 6

Bilag III — del 2 — PFC 1(A) — afsnit 1 — litra d — led 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | organisk carbon (C) og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

organisk carbon (C) og

| — | organisk carbon (C) og
  forholdet mellem C og N |
| --- | --- |

—

organisk carbon (C) og
  forholdet mellem C og N

forholdet mellem C og N

Ændring 291

Ændring 291

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — del 2 — PFC 1(A) — afsnit 1 — litra d — led 7 a (nyt)

Bilag III — del 2 — PFC 1(A) — afsnit 1 — litra d — led 7 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | i f.eks. pulveriseret eller pelleteret form |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

i f.eks. pulveriseret eller pelleteret form

i f.eks. pulveriseret eller pelleteret form

Ændring 292

Ændring 292

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — del 2 — PFC 1(B) — punkt 1 — litra d — led 2

Bilag III — del 2 — PFC 1(B) — punkt 1 — litra d — led 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | total
  phosphorpentoxid (P2O5) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

total
  phosphorpentoxid (P2O5)

total

2

5

| — | phosphorpentoxid (P2O5)
  opløseligt i neutralt ammoniumcitrat og vand |
| --- | --- |

—

phosphorpentoxid (P2O5)
  opløseligt i neutralt ammoniumcitrat og vand

2

5

opløseligt i neutralt ammoniumcitrat og vand

Ændring 293

Ændring 293

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — del 2 — PFC 1(B) — punkt 1 — litra d — led 2 — underled 3

Bilag III — del 2 — PFC 1(B) — punkt 1 — litra d — led 2 — underled 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | hvis der forekommer blødt råphosphat,
  phosphorpentoxid (P2O5) opløseligt i 
  myresyge |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

hvis der forekommer blødt råphosphat,
  phosphorpentoxid (P2O5) opløseligt i 
  myresyge

hvis der forekommer blødt råphosphat,

2

5

myresyge

| — | phosphorpentoxid (P2O5)
  , kun
  opløseligt i 
  mineralske syrer |
| --- | --- |

—

phosphorpentoxid (P2O5)
  , kun
  opløseligt i 
  mineralske syrer

2

5

, kun

mineralske syrer

Ændring 294

Ændring 294

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — del 2 — PFC 1(B) — punkt 1 a (nyt)

Bilag III — del 2 — PFC 1(B) — punkt 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a. | Det samlede deklarerede indhold af nitrogen angives som summen af ammonium-N, nitrat-N, urea-N, N fra methylen-urea, N fra isobutylidendiurea, N fra crotonylidendiurea og N fra cyanid. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.

1a.

Det samlede deklarerede indhold af nitrogen angives som summen af ammonium-N, nitrat-N, urea-N, N fra methylen-urea, N fra isobutylidendiurea, N fra crotonylidendiurea og N fra cyanid.

Ændring 295

Ændring 295

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — del 2 — PFC 1(C)(I) — punkt 1 — litra d — led 2

Bilag III — del 2 — PFC 1(C)(I) — punkt 1 — litra d — led 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | total
  phosphorpentoxid (P2O5) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

total
  phosphorpentoxid (P2O5)

total

2

5

| — | phosphorpentoxid (P2O5)
  opløseligt i neutralt ammoniumcitrat og vand |
| --- | --- |

—

phosphorpentoxid (P2O5)
  opløseligt i neutralt ammoniumcitrat og vand

2

5

opløseligt i neutralt ammoniumcitrat og vand

Ændring 296

Ændring 296

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — del 2 — PFC 1(C)(I) — punkt 1 — litra d — led 2 — underled 3

Bilag III — del 2 — PFC 1(C)(I) — punkt 1 — litra d — led 2 — underled 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | hvis der forekommer blødt råphosphat,
  phosphorpentoxid (P2O5) opløseligt i 
  myresyge |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

hvis der forekommer blødt råphosphat,
  phosphorpentoxid (P2O5) opløseligt i 
  myresyge

hvis der forekommer blødt råphosphat,

2

5

myresyge

| — | phosphorpentoxid (P2O5)
  , kun
  opløseligt i 
  mineralske syrer |
| --- | --- |

—

phosphorpentoxid (P2O5)
  , kun
  opløseligt i 
  mineralske syrer

2

5

, kun

mineralske syrer

Ændring 297

Ændring 297

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — del 2 — PFC 1(C)(I) — punkt 1 — litra d — led 4 — underled 1 a (nyt)

Bilag III — del 2 — PFC 1(C)(I) — punkt 1 — litra d — led 4 — underled 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | — | i f.eks. pulveriseret eller pelleteret form |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

i f.eks. pulveriseret eller pelleteret form

i f.eks. pulveriseret eller pelleteret form

Ændring 298

Ændring 298

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — del 2 — PFC 1(C)(I) — punkt 1 — litra d a (nyt)

Bilag III — del 2 — PFC 1(C)(I) — punkt 1 — litra d a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | da) | pH |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

da)

da)

pH

pH

Ændring 299

Ændring 299

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — del 2 — PFC 1(C)(I) — punkt 1 a (nyt)

Bilag III — del 2 — PFC 1(C)(I) — punkt 1 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 1a. | Gødningsprodukter, der indeholder mindre end 5 ppm af henholdsvis cadmium, arsen, bly, chrom VI og kviksølv, er berettigede til at have et synligt »miljømærke« på deres emballage og etiket. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 43, der supplerer denne forordning med henblik på at fastlægge de tekniske standarder for en sådan mærkning. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1a.

1a.

Gødningsprodukter, der indeholder mindre end 5 ppm af henholdsvis cadmium, arsen, bly, chrom VI og kviksølv, er berettigede til at have et synligt »miljømærke« på deres emballage og etiket. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 43, der supplerer denne forordning med henblik på at fastlægge de tekniske standarder for en sådan mærkning.

Ændring 300

Ændring 300

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — del 2 — PFC 1(C)(I)(a) — punkt 3 — litra c

Bilag III — del 2 — PFC 1(C)(I)(a) — punkt 3 — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | pulveriseret, hvis mindst 90 % af produktet kan passere igennem en sigte med
  10
   mm maskevidde, eller |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

pulveriseret, hvis mindst 90 % af produktet kan passere igennem en sigte med
  10
   mm maskevidde, eller

10

| c) | pulveriseret, hvis mindst 90 % af produktet kan passere igennem en sigte med
  1
   mm maskevidde, eller |
| --- | --- |

c)

pulveriseret, hvis mindst 90 % af produktet kan passere igennem en sigte med
  1
   mm maskevidde, eller

1

Ændring 301

Ændring 301

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — del 2 — PFC 1(C)(I)(a) — punkt 4 a (nyt)

Bilag III — del 2 — PFC 1(C)(I)(a) — punkt 4 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4a. | For CE-mærkede gødningsprodukter som omhandlet i bilag II, CMC 10, punkt 1, litra bb), skal følgende være angivet, når polymerer udelukkende anvendes som bindemiddel: »Gødningsproduktet er ikke beregnet til at være i kontakt med jorden.« |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4a.

4a.

For CE-mærkede gødningsprodukter som omhandlet i bilag II, CMC 10, punkt 1, litra bb), skal følgende være angivet, når polymerer udelukkende anvendes som bindemiddel: »Gødningsproduktet er ikke beregnet til at være i kontakt med jorden.«

Ændring 302

Ændring 302

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — del 2 — PFC 1(C)(II) — punkt 1

Bilag III — del 2 — PFC 1(C)(II) — punkt 1

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| 1. | De deklarerede mikronæringsstoffer i det CE-mærkede gødningsprodukt skal angives ved deres navn og kemiske symbol i følgende rækkefølge: bor (B), cobalt (Co), kobber (Cu), jern (Fe), mangan (Mn), molybdæn (Mo) og zink (Zn), efterfulgt af navnet/navnene på deres modion(er). |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

1.

De deklarerede mikronæringsstoffer i det CE-mærkede gødningsprodukt skal angives ved deres navn og kemiske symbol i følgende rækkefølge: bor (B), cobalt (Co), kobber (Cu), jern (Fe), mangan (Mn), molybdæn (Mo) og zink (Zn), efterfulgt af navnet/navnene på deres modion(er).

| 1. | De deklarerede mikronæringsstoffer i det CE-mærkede gødningsprodukt skal angives ved deres navn og kemiske symbol i følgende rækkefølge: bor (B), cobalt (Co), kobber (Cu), jern (Fe), mangan (Mn), molybdæn (Mo)
  , selen (Se), silicium (Si)
  og zink (Zn), efterfulgt af navnet/navnene på deres modion(er). |
| --- | --- |

1.

De deklarerede mikronæringsstoffer i det CE-mærkede gødningsprodukt skal angives ved deres navn og kemiske symbol i følgende rækkefølge: bor (B), cobalt (Co), kobber (Cu), jern (Fe), mangan (Mn), molybdæn (Mo)
  , selen (Se), silicium (Si)
  og zink (Zn), efterfulgt af navnet/navnene på deres modion(er).

, selen (Se), silicium (Si)

Ændring 303

Ændring 303

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — del 2 — PFC 1(C) a (nyt)

Bilag III — del 2 — PFC 1(C) a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | PFC 1(C)a: Gødning med lavt kulstofindhold |
| | 1. | Følgende oplysningselementer vedrørende makronæringsstoffer skal være angivet: |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

PFC 1(C)a: Gødning med lavt kulstofindhold

PFC 1(C)a: Gødning med lavt kulstofindhold

1.

1.

Følgende oplysningselementer vedrørende makronæringsstoffer skal være angivet:

| | a) | de deklarerede næringsstoffer nitrogen (N), phosphor (P) eller kalium (K), angivet ved deres kemiske symboler i rækkefølgen N-P-K |
| --- | --- | --- |

a)

a)

de deklarerede næringsstoffer nitrogen (N), phosphor (P) eller kalium (K), angivet ved deres kemiske symboler i rækkefølgen N-P-K

de deklarerede næringsstoffer nitrogen (N), phosphor (P) eller kalium (K), angivet ved deres kemiske symboler i rækkefølgen N-P-K

| | b) | de deklarerede næringsstoffer magnesium (Mg), calcium (Ca), svovl (S) eller natrium (Na), angivet ved deres kemiske symboler i rækkefølgen Mg-Ca-S-Na |
| --- | --- | --- |

b)

b)

de deklarerede næringsstoffer magnesium (Mg), calcium (Ca), svovl (S) eller natrium (Na), angivet ved deres kemiske symboler i rækkefølgen Mg-Ca-S-Na

de deklarerede næringsstoffer magnesium (Mg), calcium (Ca), svovl (S) eller natrium (Na), angivet ved deres kemiske symboler i rækkefølgen Mg-Ca-S-Na

| | c) | tal, der angiver det samlede indhold af de deklarerede næringsstoffer nitrogen (N), phosphor (P) eller kalium (K), efterfulgt af tal i parentes, der angiver det samlede indhold af magnesium (Mg), calcium (Ca), svovl (S) eller natrium (Na) |
| --- | --- | --- |

c)

c)

tal, der angiver det samlede indhold af de deklarerede næringsstoffer nitrogen (N), phosphor (P) eller kalium (K), efterfulgt af tal i parentes, der angiver det samlede indhold af magnesium (Mg), calcium (Ca), svovl (S) eller natrium (Na)

tal, der angiver det samlede indhold af de deklarerede næringsstoffer nitrogen (N), phosphor (P) eller kalium (K), efterfulgt af tal i parentes, der angiver det samlede indhold af magnesium (Mg), calcium (Ca), svovl (S) eller natrium (Na)

| | d) | indholdet af følgende deklarerede næringsstoffer i følgende rækkefølge og i masseprocent af gødningen |
| --- | --- | --- |

d)

d)

indholdet af følgende deklarerede næringsstoffer i følgende rækkefølge og i masseprocent af gødningen

indholdet af følgende deklarerede næringsstoffer i følgende rækkefølge og i masseprocent af gødningen

| | | — | total nitrogen (N)




  minimumsmængde af organisk nitrogen (N), efterfulgt af en beskrivelse af oprindelsen af det anvendte organiske materiale




  nitrogen (N) i form af nitratnitrogen




  nitrogen (N) i form af ammoniaknitrogen




  nitrogen (N) i form af ureanitrogen |
| --- | --- | --- | --- |

—

total nitrogen (N)

total nitrogen (N)

minimumsmængde af organisk nitrogen (N), efterfulgt af en beskrivelse af oprindelsen af det anvendte organiske materiale

minimumsmængde af organisk nitrogen (N), efterfulgt af en beskrivelse af oprindelsen af det anvendte organiske materiale

nitrogen (N) i form af nitratnitrogen

nitrogen (N) i form af nitratnitrogen

nitrogen (N) i form af ammoniaknitrogen

nitrogen (N) i form af ammoniaknitrogen

nitrogen (N) i form af ureanitrogen

nitrogen (N) i form af ureanitrogen

| | | — | total phosphorpentoxid (P2O5)




  vandopløseligt phosphorpentoxid (P2O5)




  phosphorpentoxid (P2O5) opløseligt i neutralt ammoniumcitrat og vand




  hvis der forekommer blødt råphosphat, phosphorpentoxid (P2O5) opløseligt i myresyge |
| --- | --- | --- | --- |

—

total phosphorpentoxid (P2O5)

total phosphorpentoxid (P2

5

vandopløseligt phosphorpentoxid (P2O5)

vandopløseligt phosphorpentoxid (P2

5

phosphorpentoxid (P2O5) opløseligt i neutralt ammoniumcitrat og vand

phosphorpentoxid (P2

5

hvis der forekommer blødt råphosphat, phosphorpentoxid (P2O5) opløseligt i myresyge

hvis der forekommer blødt råphosphat, phosphorpentoxid (P2

5

| | | — | total kaliumoxid (K2O)




  vandopløseligt kaliumoxid (K2O) |
| --- | --- | --- | --- |

—

total kaliumoxid (K2O)

total kaliumoxid (K2

vandopløseligt kaliumoxid (K2O)

vandopløseligt kaliumoxid (K2

| | | — | magnesiumoxid (MgO), calciumoxid (CaO), svovltrioxid (SO3) og natriumoxid (Na2O): |
| --- | --- | --- | --- |

—

magnesiumoxid (MgO), calciumoxid (CaO), svovltrioxid (SO3) og natriumoxid (Na2O):

magnesiumoxid (MgO), calciumoxid (CaO), svovltrioxid (SO3

2

| | | — | Hvis disse næringsstoffer er fuldstændigt vandopløselige, deklareres kun det vandopløselige indhold. |
| --- | --- | --- | --- |

—

Hvis disse næringsstoffer er fuldstændigt vandopløselige, deklareres kun det vandopløselige indhold.

Hvis disse næringsstoffer er fuldstændigt vandopløselige, deklareres kun det vandopløselige indhold.

| | | — | Hvis det opløselige indhold af disse næringsstoffer udgør mindst en fjerdedel af det samlede indhold af disse næringsstoffer, deklareres det samlede indhold og det vandopløselige indhold, |
| --- | --- | --- | --- |

—

Hvis det opløselige indhold af disse næringsstoffer udgør mindst en fjerdedel af det samlede indhold af disse næringsstoffer, deklareres det samlede indhold og det vandopløselige indhold,

Hvis det opløselige indhold af disse næringsstoffer udgør mindst en fjerdedel af det samlede indhold af disse næringsstoffer, deklareres det samlede indhold og det vandopløselige indhold,

| | | — | i andre tilfælde deklareres det samlede indhold. |
| --- | --- | --- | --- |

—

i andre tilfælde deklareres det samlede indhold.

i andre tilfælde deklareres det samlede indhold.

| | e) | hvis der forekommer urea (CH4N2O), oplysninger om, hvilke virkninger for luftkvaliteten ammoniak fra anvendelse af gødning kan have, og en opfordring til brugerne om at anvende passende afhjælpende foranstaltninger. |
| --- | --- | --- |

e)

e)

hvis der forekommer urea (CH4N2O), oplysninger om, hvilke virkninger for luftkvaliteten ammoniak fra anvendelse af gødning kan have, og en opfordring til brugerne om at anvende passende afhjælpende foranstaltninger.

hvis der forekommer urea (CH4

2

| 2. | Følgende andre elementer skal angives i masseprocent af det CE-mærkede gødningsprodukt: |
| --- | --- |

2.

2.

Følgende andre elementer skal angives i masseprocent af det CE-mærkede gødningsprodukt:

| | — | indhold af organisk carbon (C) og |
| --- | --- | --- |

—

indhold af organisk carbon (C) og

indhold af organisk carbon (C) og

| | — | tørstofindhold. |
| --- | --- | --- |

—

tørstofindhold.

tørstofindhold.

| 3. | Hvis et eller flere af mikronæringsstofferne bor (B), cobalt (Co), kobber (Cu), jern (Fe), mangan (Mn), molybdæn (Mo) og zink (Zn) forekommer i det minimumsindhold, der er angivet i masseprocent i nedenstående tabel |
| --- | --- |

3.

3.

Hvis et eller flere af mikronæringsstofferne bor (B), cobalt (Co), kobber (Cu), jern (Fe), mangan (Mn), molybdæn (Mo) og zink (Zn) forekommer i det minimumsindhold, der er angivet i masseprocent i nedenstående tabel

| | — | skal de deklareres, hvis de med vilje er tilsat til det CE-mærkede gødningsprodukt, og |
| --- | --- | --- |

—

skal de deklareres, hvis de med vilje er tilsat til det CE-mærkede gødningsprodukt, og

skal de deklareres, hvis de med vilje er tilsat til det CE-mærkede gødningsprodukt, og

| | — | kan de deklareres i andre tilfælde: |
| --- | --- | --- |

—

kan de deklareres i andre tilfælde:

kan de deklareres i andre tilfælde:

| Mikronærings-stof | Masseprocent |
| --- | --- |
| Bor (B) | 0,01 |
| Cobalt (Co) | 0,002 |
| Kobber (Cu) | 0,002 |
| Mangan (Mn) | 0,01 |
| Molybdæn (Mo) | 0,001 |
| Zink | 0,002 |

Mikronærings-stof

Mikronærings-stof

Masseprocent

Masseprocent

Bor (B)

Bor (B)

0,01

0,01

Cobalt (Co)

Cobalt (Co)

0,002

0,002

Kobber (Cu)

Kobber (Cu)

0,002

0,002

Mangan (Mn)

Mangan (Mn)

0,01

0,01

Molybdæn (Mo)

Molybdæn (Mo)

0,001

0,001

Zink

Zink

0,002

0,002

| | De skal deklareres efter oplysningerne om makronæringsstoffer. Følgende oplysningselementer skal være angivet: |
| --- | --- |

De skal deklareres efter oplysningerne om makronæringsstoffer. Følgende oplysningselementer skal være angivet:

De skal deklareres efter oplysningerne om makronæringsstoffer. Følgende oplysningselementer skal være angivet:

| | a) | angivelse af navnene på de deklarerede mikronæringsstoffer og deres kemiske symbol i følgende rækkefølge: bor (B), cobalt (Co), kobber (CU), jern (Fe), mangan (Mn), molybdæn (Mo) og zink (Zn), efterfulgt af navnet/navnene på deres modion(er). |
| --- | --- | --- |

a)

a)

angivelse af navnene på de deklarerede mikronæringsstoffer og deres kemiske symbol i følgende rækkefølge: bor (B), cobalt (Co), kobber (CU), jern (Fe), mangan (Mn), molybdæn (Mo) og zink (Zn), efterfulgt af navnet/navnene på deres modion(er).

angivelse af navnene på de deklarerede mikronæringsstoffer og deres kemiske symbol i følgende rækkefølge: bor (B), cobalt (Co), kobber (CU), jern (Fe), mangan (Mn), molybdæn (Mo) og zink (Zn), efterfulgt af navnet/navnene på deres modion(er).

| | b) | Det samlede indhold af mikronæringsstoffer udtrykt i masseprocent af gødningen: |
| --- | --- | --- |

b)

b)

Det samlede indhold af mikronæringsstoffer udtrykt i masseprocent af gødningen:

Det samlede indhold af mikronæringsstoffer udtrykt i masseprocent af gødningen:

| | | Hvis disse næringsstoffer er fuldstændigt vandopløselige, deklareres kun det vandopløselige indhold. |
| --- | --- | --- |

Hvis disse næringsstoffer er fuldstændigt vandopløselige, deklareres kun det vandopløselige indhold.

Hvis disse næringsstoffer er fuldstændigt vandopløselige, deklareres kun det vandopløselige indhold.

| | | Hvis det opløselige indhold af disse næringsstoffer udgør mindst en fjerdedel af det samlede indhold af disse næringsstoffer, deklareres det samlede indhold og det vandopløselige indhold, og |
| --- | --- | --- |

Hvis det opløselige indhold af disse næringsstoffer udgør mindst en fjerdedel af det samlede indhold af disse næringsstoffer, deklareres det samlede indhold og det vandopløselige indhold, og

Hvis det opløselige indhold af disse næringsstoffer udgør mindst en fjerdedel af det samlede indhold af disse næringsstoffer, deklareres det samlede indhold og det vandopløselige indhold, og

| | | i andre tilfælde deklareres det samlede indhold. |
| --- | --- | --- |

i andre tilfælde deklareres det samlede indhold.

i andre tilfælde deklareres det samlede indhold.

| | c) | Hvis det eller de deklarerede mikronæringsstoffer er chelateret med en eller flere chelatdannere, følgende oplysninger efter navnet på mikronæringsstoffet og dets kemiske identifikator:



  »chelateret med ...« navnet på chelatdanneren eller dens forkortelse og mængden af chelateret mikronæringsstof i masseprocent af det CE-mærkede gødningsprodukt. |
| --- | --- | --- |

c)

c)

Hvis det eller de deklarerede mikronæringsstoffer er chelateret med en eller flere chelatdannere, følgende oplysninger efter navnet på mikronæringsstoffet og dets kemiske identifikator:

Hvis det eller de deklarerede mikronæringsstoffer er chelateret med en eller flere chelatdannere, følgende oplysninger efter navnet på mikronæringsstoffet og dets kemiske identifikator:

»chelateret med ...« navnet på chelatdanneren eller dens forkortelse og mængden af chelateret mikronæringsstof i masseprocent af det CE-mærkede gødningsprodukt.

| | d) | Hvis det CE-mærkede gødningsprodukt indeholder et eller flere mikronæringsstoffer kompleksbundet med en eller flere kompleksdannere:



  følgende oplysninger efter navnet på mikronæringsstoffet og dets kemiske identifikator: »kompleksbundet med ...« og mængden af kompleksbundet mikronæringsstof i masseprocent af det CE-mærkede gødningsprodukt og


  navnet på kompleksdanneren eller dens forkortelse |
| --- | --- | --- |

d)

d)

Hvis det CE-mærkede gødningsprodukt indeholder et eller flere mikronæringsstoffer kompleksbundet med en eller flere kompleksdannere:

Hvis det CE-mærkede gødningsprodukt indeholder et eller flere mikronæringsstoffer kompleksbundet med en eller flere kompleksdannere:

følgende oplysninger efter navnet på mikronæringsstoffet og dets kemiske identifikator: »kompleksbundet med ...« og mængden af kompleksbundet mikronæringsstof i masseprocent af det CE-mærkede gødningsprodukt og

navnet på kompleksdanneren eller dens forkortelse

| | e) | Følgende angivelse: »Må kun anvendes i tilfælde af konstateret behov. Den anbefalede dosis må ikke overskrides.« |
| --- | --- | --- |

e)

e)

Følgende angivelse: »Må kun anvendes i tilfælde af konstateret behov. Den anbefalede dosis må ikke overskrides.«

Følgende angivelse: »Må kun anvendes i tilfælde af konstateret behov. Den anbefalede dosis må ikke overskrides.«

Ændring 399

Ændring 399

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — del 2 — PFC 2 — led 2

Bilag III — del 2 — PFC 2 — led 2

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | kornstørrelse udtrykt som den procentdel af produktet, der passerer igennem en
  specifik sigte
  . |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

kornstørrelse udtrykt som den procentdel af produktet, der passerer igennem en
  specifik sigte
  .

specifik sigte

| — | kornstørrelse udtrykt som den procentdel af produktet, der passerer igennem
  sigter med 1,0  mm maskevidde og 3,15  mm maskevidde |
| --- | --- |

—

kornstørrelse udtrykt som den procentdel af produktet, der passerer igennem
  sigter med 1,0  mm maskevidde og 3,15  mm maskevidde

sigter med 1,0  mm maskevidde og 3,15  mm maskevidde

Ændring 304

Ændring 304

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — del 2 — PFC 3 — punkt 1 — led 3

Bilag III — del 2 — PFC 3 — punkt 1 — led 3

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | samlet indhold af nitrogen (N) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

samlet indhold af nitrogen (N)

samlet indhold af nitrogen (N)

udgår

udgår

Ændring 305

Ændring 305

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — del 2 — PFC 3 — punkt 1 — led 4

Bilag III — del 2 — PFC 3 — punkt 1 — led 4

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | samlet indhold af phosphorpentoxid (P2O5) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

samlet indhold af phosphorpentoxid (P2O5)

samlet indhold af phosphorpentoxid (P2

5

udgår

udgår

Ændring 306

Ændring 306

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — del 2 — PFC 3 — punkt 1 — led 5

Bilag III — del 2 — PFC 3 — punkt 1 — led 5

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | samlet indhold af kaliumoxid (K2O) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

samlet indhold af kaliumoxid (K2O)

samlet indhold af kaliumoxid (K2

udgår

udgår

Ændring 307

Ændring 307

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — del 2 — PFC 6 — litra e

Bilag III — del 2 — PFC 6 — litra e

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| e) | dosis, brugsperiode (planteudviklingsstadie) og anvendelseshyppighed |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

e)

dosis, brugsperiode (planteudviklingsstadie) og anvendelseshyppighed

| e) | dosis, brugsperiode (planteudviklingsstadie)
  , placering
  og anvendelseshyppighed
  (i overensstemmelse med den empiriske dokumentation, der underbygger påstanden(e) om biostimulans) |
| --- | --- |

e)

dosis, brugsperiode (planteudviklingsstadie)
  , placering
  og anvendelseshyppighed
  (i overensstemmelse med den empiriske dokumentation, der underbygger påstanden(e) om biostimulans)

, placering

(i overensstemmelse med den empiriske dokumentation, der underbygger påstanden(e) om biostimulans

Ændring 308

Ændring 308

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — del 2 — PFC 6 — litra f a (nyt)

Bilag III — del 2 — PFC 6 — litra f a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fa) | angivelse af, at produktet ikke er et plantebeskyttelsesmiddel. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fa)

fa)

angivelse af, at produktet ikke er et plantebeskyttelsesmiddel.

angivelse af, at produktet ikke er et plantebeskyttelsesmiddel.

Ændring 309

Ændring 309

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — del 3 — PFC 1(A) — tabel 1

Bilag III — del 3 — PFC 1(A) — tabel 1

| Kommissionens forslag | | Ændring |
| --- | --- | --- |
| | Tilladt tolerance for det deklarerede næringsstofindhold og andre deklarerede parametre | | | Tilladt tolerance for det deklarerede næringsstofindhold og andre deklarerede parametre |
| Organisk carbon (C) | ±
  20
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 2,0 procentpoint i absolut værdi | | Organisk carbon (C) | ±
  15
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 2,0 procentpoint i absolut værdi |
| Tørstofindhold | ±5,0 procentpoint i absolut værdi | | Tørstofindhold | ±5,0 procentpoint i absolut værdi |
| Total nitrogen (N) | ±
  50
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 1,0 procentpoint i absolut værdi | | Total nitrogen (N) | ±
  15
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 1,0 procentpoint i absolut værdi |
| Organisk nitrogen (N) | ±
  50
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 1,0 procentpoint i absolut værdi | | Organisk nitrogen (N) | ±
  15
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 1,0 procentpoint i absolut værdi |
| Total phosphorpentoxid (P2O5) | ±
  50
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 1,0 procentpoint i absolut værdi | | Total phosphorpentoxid (P2O5) | ±
  15
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 1,0 procentpoint i absolut værdi |
| Total kaliumoxid (K2O) | ±
  50
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 1,0 procentpoint i absolut værdi | | Total kaliumoxid (K2O) | ±
  15
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 1,0 procentpoint i absolut værdi |
| Total og vandopløseligt magnesiumoxid, calciumoxid, svovltrioxid eller natriumoxid | ± 25 % af det deklarerede indhold af disse næringsstoffer med et maksimum på 1,5 procentpoint i absolut værdi | | Total og vandopløseligt magnesiumoxid, calciumoxid, svovltrioxid eller natriumoxid | ± 25 % af det deklarerede indhold af disse næringsstoffer med et maksimum på 1,5 procentpoint i absolut værdi |
| Total kobber (Cu) | ± 50 % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 2,5 procentpoint i absolut værdi | | Total kobber (Cu) | ± 50 % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 2,5 procentpoint i absolut værdi |
| Total zink (Zn): | ± 50 % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 2,0 procentpoint i absolut værdi | | Total zink (Zn): | ± 50 % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 2,0 procentpoint i absolut værdi |
| Mængde | - 5 % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi | | Mængde | - 5 % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi |
| | | | Deklarerede former for nitrogen, phosphor og kalium | Binære: maksimale tolerancer, udtrykt i absolutte tal, 1,1 N og 0,5 organisk N, 1,1 P2O5, 1,1 K2O og 1,5 for summen af to næringsstoffer. |
| | | | | Ternære: maksimale tolerancer, udtrykt i absolutte tal, 1,1 N og 0,5 organisk N, 1,1 P2O2, 1,1 K2O og 1,9 for summen af tre næringsstoffer. |
| | | | | ± 10 % af det samlede deklarerede indhold af hvert næringsstof med et maksimum på 2 procentpoint i absolut værdi. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Tilladt tolerance for det deklarerede næringsstofindhold og andre deklarerede parametre

Tilladt tolerance for det deklarerede næringsstofindhold og andre deklarerede parametre

Organisk carbon (C)

±
  20
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 2,0 procentpoint i absolut værdi

20

Organisk carbon (C)

±
  15
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 2,0 procentpoint i absolut værdi

15

Tørstofindhold

±5,0 procentpoint i absolut værdi

Tørstofindhold

±5,0 procentpoint i absolut værdi

Total nitrogen (N)

±
  50
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 1,0 procentpoint i absolut værdi

50

Total nitrogen (N)

±
  15
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 1,0 procentpoint i absolut værdi

15

Organisk nitrogen (N)

±
  50
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 1,0 procentpoint i absolut værdi

50

Organisk nitrogen (N)

±
  15
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 1,0 procentpoint i absolut værdi

15

Total phosphorpentoxid (P2O5)

2

5

±
  50
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 1,0 procentpoint i absolut værdi

50

Total phosphorpentoxid (P2O5)

2

5

±
  15
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 1,0 procentpoint i absolut værdi

15

Total kaliumoxid (K2O)

2

±
  50
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 1,0 procentpoint i absolut værdi

50

Total kaliumoxid (K2O)

2

±
  15
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 1,0 procentpoint i absolut værdi

15

Total og vandopløseligt magnesiumoxid, calciumoxid, svovltrioxid eller natriumoxid

± 25 % af det deklarerede indhold af disse næringsstoffer med et maksimum på 1,5 procentpoint i absolut værdi

Total og vandopløseligt magnesiumoxid, calciumoxid, svovltrioxid eller natriumoxid

± 25 % af det deklarerede indhold af disse næringsstoffer med et maksimum på 1,5 procentpoint i absolut værdi

Total kobber (Cu)

± 50 % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 2,5 procentpoint i absolut værdi

Total kobber (Cu)

± 50 % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 2,5 procentpoint i absolut værdi

Total zink (Zn):

± 50 % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 2,0 procentpoint i absolut værdi

Total zink (Zn):

± 50 % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 2,0 procentpoint i absolut værdi

Mængde

- 5 % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi

Mængde

- 5 % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi

Deklarerede former for nitrogen, phosphor og kalium

Deklarerede former for nitrogen, phosphor og kalium

Binære: maksimale tolerancer, udtrykt i absolutte tal, 1,1 N og 0,5 organisk N, 1,1 P2O5, 1,1 K2O og 1,5 for summen af to næringsstoffer.

Binære: maksimale tolerancer, udtrykt i absolutte tal, 1,1 N og 0,5 organisk N, 1,1 P2

5

2

Ternære: maksimale tolerancer, udtrykt i absolutte tal, 1,1 N og 0,5 organisk N, 1,1 P2O2, 1,1 K2O og 1,9 for summen af tre næringsstoffer.

Ternære: maksimale tolerancer, udtrykt i absolutte tal, 1,1 N og 0,5 organisk N, 1,1 P2

2

2

± 10 % af det samlede deklarerede indhold af hvert næringsstof med et maksimum på 2 procentpoint i absolut værdi.

± 10 % af det samlede deklarerede indhold af hvert næringsstof med et maksimum på 2 procentpoint i absolut værdi.

Ændring 310

Ændring 310

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — del 3 — PFC 1(B) — tabel 1

Bilag III — del 3 — PFC 1(B) — tabel 1

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Tilladt tolerance for det deklarerede indhold af former for uorganiske makronæringsstoffer

| N | P2O5 | K2O | MgO | CaO | SO3 | Na2O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ± 25 % af det deklarerede indhold af de næringsstofformer, der er til stede, med et maksimum på 2 procentpoint i absolut værdi | ±
  25 %
  af det deklarerede indhold af disse næringsstoffer med et maksimum på
  1,5
  procentpoint i absolut værdi | ± 25 % af det deklarerede indhold med et maksimum på 0,9 procentpoint i absolut værdi |

N

P2O5

2

5

K2O

2

MgO

CaO

SO3

3

Na2O

2

± 25 % af det deklarerede indhold af de næringsstofformer, der er til stede, med et maksimum på 2 procentpoint i absolut værdi

±
  25 %
  af det deklarerede indhold af disse næringsstoffer med et maksimum på
  1,5
  procentpoint i absolut værdi

25 %

1,5

± 25 % af det deklarerede indhold med et maksimum på 0,9 procentpoint i absolut værdi

Ændring

Ændring

Tilladt tolerance for det deklarerede indhold af former for uorganiske makronæringsstoffer

| N | P2O5 | K2O | MgO | CaO | SO3 | Na2O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ± 25 % af det deklarerede indhold af de næringsstofformer, der er til stede, med et maksimum på 2 procentpoint i absolut værdi
  for hvert næringsstof separat og for summen af næringsstoffer | -50 % og + 100 %
  af det deklarerede indhold af disse næringsstoffer med et maksimum på
  -2 og + 4
  procentpoint i absolut værdi | ± 25 % af det deklarerede indhold med et maksimum på 0,9 procentpoint i absolut værdi |
| P2O5-tolerancer refererer til phosphorpentoxid (P2O5) opløseligt i neutralt ammoniumcitrat og vand. | | |

N

P2O5

2

5

K2O

2

MgO

CaO

SO3

3

Na2O

2

± 25 % af det deklarerede indhold af de næringsstofformer, der er til stede, med et maksimum på 2 procentpoint i absolut værdi
  for hvert næringsstof separat og for summen af næringsstoffer

for hvert næringsstof separat og for summen af næringsstoffer

-50 % og + 100 %
  af det deklarerede indhold af disse næringsstoffer med et maksimum på
  -2 og + 4
  procentpoint i absolut værdi

-50 % og + 100 %

-2 og + 4

± 25 % af det deklarerede indhold med et maksimum på 0,9 procentpoint i absolut værdi

P2O5-tolerancer refererer til phosphorpentoxid (P2O5) opløseligt i neutralt ammoniumcitrat og vand.

P2

5

2

5

Ændring 311

Ændring 311

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — del 3 — PFC 1(B)

Bilag III — del 3 — PFC 1(B)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| Organisk carbon: ±
  20
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 2,0 procentpoint i absolut værdi | Organisk carbon: ±
  15
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 2,0 procentpoint i absolut værdi |
| Organisk nitrogen: ±
  50
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 1,0 procentpoint i absolut værdi | Organisk nitrogen: ±
  15
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 1,0 procentpoint i absolut værdi |
| Total kobber (Cu): ±
  50
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 2,5 procentpoint i absolut værdi | Total kobber (Cu) ±
  15
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 2,5 procentpoint i absolut værdi |
| Total zink (Zn): ±
  50
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 2,0 procentpoint i absolut værdi | Total zink (Zn) ±
  15
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 2,0 procentpoint i absolut værdi |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

Organisk carbon: ±
  20
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 2,0 procentpoint i absolut værdi

20

Organisk carbon: ±
  15
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 2,0 procentpoint i absolut værdi

15

Organisk nitrogen: ±
  50
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 1,0 procentpoint i absolut værdi

50

Organisk nitrogen: ±
  15
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 1,0 procentpoint i absolut værdi

15

Total kobber (Cu): ±
  50
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 2,5 procentpoint i absolut værdi

50

Total kobber (Cu) ±
  15
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 2,5 procentpoint i absolut værdi

15

Total zink (Zn): ±
  50
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 2,0 procentpoint i absolut værdi

50

Total zink (Zn) ±
  15
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 2,0 procentpoint i absolut værdi

15

Ændring 312

Ændring 312

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — del 3 — PFC 1(C)(I)

Bilag III — del 3 — PFC 1(C)(I)

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Tilladt tolerance for det deklarerede indhold af former for uorganiske makronæringsstoffer

| N | P2O5 | K2O | MgO | CaO | SO3 | Na2O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ± 25 % af det deklarerede indhold af de næringsstofformer, der er til stede, med et maksimum på 2 procentpoint i absolut værdi | ±
  25 %
  af det deklarerede indhold af disse næringsstoffer med et maksimum på
  1,5
  procentpoint i absolut værdi | ± 25 % af det deklarerede indhold med et maksimum på 0,9 procentpoint i absolut værdi |
| Kornstørrelse: ± 10 % relativ afvigelse gældende for den deklarerede procentdel af materialet, der passerer igennem en specifik sigte |
| Mængde: ± 5 % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi |

N

P2O5

2

5

K2O

2

MgO

CaO

SO3

3

Na2O

2

± 25 % af det deklarerede indhold af de næringsstofformer, der er til stede, med et maksimum på 2 procentpoint i absolut værdi

±
  25 %
  af det deklarerede indhold af disse næringsstoffer med et maksimum på
  1,5
  procentpoint i absolut værdi

25 %

1,5

± 25 % af det deklarerede indhold med et maksimum på 0,9 procentpoint i absolut værdi

Kornstørrelse: ± 10 % relativ afvigelse gældende for den deklarerede procentdel af materialet, der passerer igennem en specifik sigte

Mængde: ± 5 % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi

Ændring

Ændring

Tilladt tolerance for det deklarerede indhold af former for uorganiske makronæringsstoffer

| N | P2O5 | K2O | MgO | CaO | SO3 | Na2O |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| ± 25 % af det deklarerede indhold af de næringsstofformer, der er til stede, med et maksimum på 2 procentpoint i absolut værdi
  for hvert næringsstof separat og for summen af næringsstoffer | -50 % og + 100 %
  af det deklarerede indhold af disse næringsstoffer med et maksimum på
  -2 og + 4
  procentpoint i absolut værdi | -50 % og + 100 %
  af det deklarerede indhold af disse næringsstoffer med et maksimum på
  -2 og + 4
  procentpoint i absolut værdi |
| Ovennævnte toleranceværdier gælder også for N-former og for opløselighedsniveauerne. |
| Kornstørrelse: ±
  20
  % relativ afvigelse gældende for den deklarerede procentdel af materialet, der passerer igennem en specifik sigte |
| Mængde: ±
  3
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi |

N

P2O5

2

5

K2O

2

MgO

CaO

SO3

3

Na2O

2

± 25 % af det deklarerede indhold af de næringsstofformer, der er til stede, med et maksimum på 2 procentpoint i absolut værdi
  for hvert næringsstof separat og for summen af næringsstoffer

for hvert næringsstof separat og for summen af næringsstoffer

-50 % og + 100 %
  af det deklarerede indhold af disse næringsstoffer med et maksimum på
  -2 og + 4
  procentpoint i absolut værdi

-50 % og + 100 %

-2 og + 4

-50 % og + 100 %
  af det deklarerede indhold af disse næringsstoffer med et maksimum på
  -2 og + 4
  procentpoint i absolut værdi

-50 % og + 100 %

-2 og + 4

Ovennævnte toleranceværdier gælder også for N-former og for opløselighedsniveauerne.

Ovennævnte toleranceværdier gælder også for N-former og for opløselighedsniveauerne.

Kornstørrelse: ±
  20
  % relativ afvigelse gældende for den deklarerede procentdel af materialet, der passerer igennem en specifik sigte

20

Mængde: ±
  3
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi

3

Ændring 313

Ændring 313

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — del 3 — PFC 3

Bilag III — del 3 — PFC 3

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

| Former for deklarerede næringsstoffer og andre deklarerede kvalitetskriterier | Tilladt tolerance for de deklarerede parametre |
| --- | --- |
| pH | ±0,7 på fremstillingstidspunktet |
| ±
  1,0
  på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden |
| Organisk carbon (C) | ± 10 % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 1,0 procentpoint i absolut værdi |
| Total nitrogen (N) | ± 20 % relativ afvigelse med et maksimum på 1,0 procentpoint i absolut værdi |
| Total phosphorpentoxid (P2O5) | ± 20 % relativ afvigelse med et maksimum på 1,0 procentpoint i absolut værdi |
| Total kaliumoxid (K2O) | ± 20 % relativ afvigelse med et maksimum på 1,0 procentpoint i absolut værdi |
| Tørstof | ± 5 % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi |
| Mængde | - 5 % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi på fremstillingstidspunktet |
| -
  25 %
  relativ afvigelse fra den deklarerede værdi på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden |
| Carbon (C) org./nitrogen (N) org. | ± 20 % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 2,0 procentpoint i absolut værdi |
| Kornstørrelse | ± 10 % relativ afvigelse gældende for den deklarerede procentdel af materialet, der passerer igennem en specifik sigte |

Former for deklarerede næringsstoffer og andre deklarerede kvalitetskriterier

Tilladt tolerance for de deklarerede parametre

pH

±0,7 på fremstillingstidspunktet

±
  1,0
  på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden

1,0

Organisk carbon (C)

± 10 % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 1,0 procentpoint i absolut værdi

Total nitrogen (N)

± 20 % relativ afvigelse med et maksimum på 1,0 procentpoint i absolut værdi

Total phosphorpentoxid (P2O5)

2

5

± 20 % relativ afvigelse med et maksimum på 1,0 procentpoint i absolut værdi

Total kaliumoxid (K2O)

2

± 20 % relativ afvigelse med et maksimum på 1,0 procentpoint i absolut værdi

Tørstof

± 5 % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi

Mængde

- 5 % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi på fremstillingstidspunktet

-
  25 %
  relativ afvigelse fra den deklarerede værdi på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden

25 %

Carbon (C) org./nitrogen (N) org.

± 20 % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 2,0 procentpoint i absolut værdi

Kornstørrelse

± 10 % relativ afvigelse gældende for den deklarerede procentdel af materialet, der passerer igennem en specifik sigte

Ændring

Ændring

| Former for deklarerede næringsstoffer og andre deklarerede kvalitetskriterier | Tilladt tolerance for de deklarerede parametre |
| --- | --- |
| pH | ±0,7 på fremstillingstidspunktet |
| ±
  0,9
  på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden |
| Organisk carbon (C) | ± 10 % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 1,0 procentpoint i absolut værdi |
| Total nitrogen (N) | ± 20 % relativ afvigelse med et maksimum på 1,0 procentpoint i absolut værdi |
| Total phosphorpentoxid (P2O5) | ± 20 % relativ afvigelse med et maksimum på 1,0 procentpoint i absolut værdi |
| Total kaliumoxid (K2O) | ± 20 % relativ afvigelse med et maksimum på 1,0 procentpoint i absolut værdi |
| Tørstof | ± 10 % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi |
| Mængde | 5 % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi på fremstillingstidspunktet |
| 15
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden |
| Carbon (C) org./nitrogen (N) org. | ± 20 % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 2,0 procentpoint i absolut værdi |
| Kornstørrelse | ± 10 % relativ afvigelse gældende for den deklarerede procentdel af materialet, der passerer igennem en specifik sigte |

Former for deklarerede næringsstoffer og andre deklarerede kvalitetskriterier

Tilladt tolerance for de deklarerede parametre

pH

±0,7 på fremstillingstidspunktet

±
  0,9
  på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden

0,9

Organisk carbon (C)

± 10 % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 1,0 procentpoint i absolut værdi

Total nitrogen (N)

± 20 % relativ afvigelse med et maksimum på 1,0 procentpoint i absolut værdi

Total phosphorpentoxid (P2O5)

2

5

± 20 % relativ afvigelse med et maksimum på 1,0 procentpoint i absolut værdi

Total kaliumoxid (K2O)

2

± 20 % relativ afvigelse med et maksimum på 1,0 procentpoint i absolut værdi

Tørstof

± 10 % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi

Mængde

5 % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi på fremstillingstidspunktet

15
  % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden

15

Carbon (C) org./nitrogen (N) org.

± 20 % relativ afvigelse fra den deklarerede værdi med et maksimum på 2,0 procentpoint i absolut værdi

Kornstørrelse

± 10 % relativ afvigelse gældende for den deklarerede procentdel af materialet, der passerer igennem en specifik sigte

Ændring 314

Ændring 314

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag III — del 3 — PFC 4

Bilag III — del 3 — PFC 4

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

| Former for deklarerede næringsstoffer og andre deklarerede kvalitetskriterier | Tilladt tolerance for de deklarerede parametre |
| --- | --- |
| Elektrisk ledeevne | ± 50 % relativ afvigelse på fremstillingstidspunktet |
| ±
  75 %
  relativ afvigelse på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden |
| pH | ±0,7 på fremstillingstidspunktet |
| ±
  1,0
  på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden |
| Mængde i volumen (liter eller m3) | - 5 % relativ afvigelse på fremstillingstidspunktet |
| -
  25 %
  relativ afvigelse på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden |
| Mængdebestemmelse (volumen) af materialer med en partikelstørrelse på over 60 mm | - 5 % relativ afvigelse på fremstillingstidspunktet |
| -
  25 %
  relativ afvigelse på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden |
| Mængdebestemmelse (volumen) af præformet vækstmedium | - 5 % relativ afvigelse på fremstillingstidspunktet |
| -
  25 %
  relativ afvigelse på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden |
| Vandopløseligt nitrogen (N) | ± 50 % relativ afvigelse på fremstillingstidspunktet |
| ±
  75 %
  relativ afvigelse på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden |
| Vandopløseligt phosphorpentoxid (P2O5) | ± 50 % relativ afvigelse på fremstillingstidspunktet |
| ±
  75 %
  relativ afvigelse på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden |
| Vandopløseligt kaliumoxid (K2O) | ± 50 % relativ afvigelse på fremstillingstidspunktet |
| ±
  75 %
  relativ afvigelse på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden |

Former for deklarerede næringsstoffer og andre deklarerede kvalitetskriterier

Tilladt tolerance for de deklarerede parametre

Elektrisk ledeevne

± 50 % relativ afvigelse på fremstillingstidspunktet

±
  75 %
  relativ afvigelse på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden

75 %

pH

±0,7 på fremstillingstidspunktet

±
  1,0
  på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden

1,0

Mængde i volumen (liter eller m3)

3

- 5 % relativ afvigelse på fremstillingstidspunktet

-
  25 %
  relativ afvigelse på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden

25 %

Mængdebestemmelse (volumen) af materialer med en partikelstørrelse på over 60 mm

- 5 % relativ afvigelse på fremstillingstidspunktet

-
  25 %
  relativ afvigelse på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden

25 %

Mængdebestemmelse (volumen) af præformet vækstmedium

- 5 % relativ afvigelse på fremstillingstidspunktet

-
  25 %
  relativ afvigelse på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden

25 %

Vandopløseligt nitrogen (N)

± 50 % relativ afvigelse på fremstillingstidspunktet

±
  75 %
  relativ afvigelse på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden

75 %

Vandopløseligt phosphorpentoxid (P2O5)

2

5

± 50 % relativ afvigelse på fremstillingstidspunktet

±
  75 %
  relativ afvigelse på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden

75 %

Vandopløseligt kaliumoxid (K2O)

2

± 50 % relativ afvigelse på fremstillingstidspunktet

±
  75 %
  relativ afvigelse på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden

75 %

Ændring

Ændring

| Former for deklarerede næringsstoffer og andre deklarerede kvalitetskriterier | Tilladt tolerance for de deklarerede parametre |
| --- | --- |
| Elektrisk ledeevne | ± 50 % relativ afvigelse på fremstillingstidspunktet |
| ±
  60
  % relativ afvigelse på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden |
| pH | ±0,7 på fremstillingstidspunktet |
| ±
  0,9
  på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden |
| Mængde i volumen (liter eller m3) | - 5 % relativ afvigelse på fremstillingstidspunktet |
| -
  15
  % relativ afvigelse på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden |
| Mængdebestemmelse (volumen) af materialer med en partikelstørrelse på over 60 mm | - 5 % relativ afvigelse på fremstillingstidspunktet |
| -
  15
  % relativ afvigelse på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden |
| Mængdebestemmelse (volumen) af præformet vækstmedium | - 5 % relativ afvigelse på fremstillingstidspunktet |
| -
  15
  % relativ afvigelse på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden |
| Vandopløseligt nitrogen (N) | ± 50 % relativ afvigelse på fremstillingstidspunktet |
| ±
  60
  % relativ afvigelse på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden |
| Vandopløseligt phosphorpentoxid (P2O5) | ± 50 % relativ afvigelse på fremstillingstidspunktet |
| ±
  60
  % relativ afvigelse på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden |
| Vandopløseligt kaliumoxid (K2O) | ± 50 % relativ afvigelse på fremstillingstidspunktet |
| ±
  60
  % relativ afvigelse på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden |

Former for deklarerede næringsstoffer og andre deklarerede kvalitetskriterier

Tilladt tolerance for de deklarerede parametre

Elektrisk ledeevne

± 50 % relativ afvigelse på fremstillingstidspunktet

±
  60
  % relativ afvigelse på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden

60

pH

±0,7 på fremstillingstidspunktet

±
  0,9
  på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden

0,9

Mængde i volumen (liter eller m3)

3

- 5 % relativ afvigelse på fremstillingstidspunktet

-
  15
  % relativ afvigelse på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden

15

Mængdebestemmelse (volumen) af materialer med en partikelstørrelse på over 60 mm

- 5 % relativ afvigelse på fremstillingstidspunktet

-
  15
  % relativ afvigelse på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden

15

Mængdebestemmelse (volumen) af præformet vækstmedium

- 5 % relativ afvigelse på fremstillingstidspunktet

-
  15
  % relativ afvigelse på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden

15

Vandopløseligt nitrogen (N)

± 50 % relativ afvigelse på fremstillingstidspunktet

±
  60
  % relativ afvigelse på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden

60

Vandopløseligt phosphorpentoxid (P2O5)

2

5

± 50 % relativ afvigelse på fremstillingstidspunktet

±
  60
  % relativ afvigelse på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden

60

Vandopløseligt kaliumoxid (K2O)

2

± 50 % relativ afvigelse på fremstillingstidspunktet

±
  60
  % relativ afvigelse på et hvilket som helst tidspunkt i distributionskæden

60

Ændring 315

Ændring 315

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — del 1 — punkt 1 — punkt 1 — litra b

Bilag IV — del 1 — punkt 1 — punkt 1 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | afgasset biomasse fra energiafgrøder som angivet i CMC 4 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

afgasset biomasse fra energiafgrøder som angivet i CMC 4

| b) | afgasset biomasse fra energiafgrøder
  og plantebaseret bioaffald
  som angivet i CMC 4 |
| --- | --- |

b)

afgasset biomasse fra energiafgrøder
  og plantebaseret bioaffald
  som angivet i CMC 4

og plantebaseret bioaffald

Ændring 316

Ændring 316

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — del 1 — punkt 1 — punkt 1 — litra f a (nyt)

Bilag IV — del 1 — punkt 1 — punkt 1 — litra f a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | fa) | ikkeforarbejdede eller mekanisk forarbejdede planter, plantedele eller planteekstrakter som angivet i CMC 2 |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

fa)

fa)

ikkeforarbejdede eller mekanisk forarbejdede planter, plantedele eller planteekstrakter som angivet i CMC 2

ikkeforarbejdede eller mekanisk forarbejdede planter, plantedele eller planteekstrakter som angivet i CMC 2

Ændring 317

Ændring 317

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — del 1 — punkt 1 — punkt 3 — litra b a (nyt)

Bilag IV — del 1 — punkt 1 — punkt 3 — litra b a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | ba) | en denitrifikationshæmmer som angivet i PFC 5(A)(Ia) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

ba)

ba)

en denitrifikationshæmmer som angivet i PFC 5(A)(Ia)

en denitrifikationshæmmer som angivet i PFC 5(A)(Ia)

Ændring 318

Ændring 318

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — del 1 — punkt 3 — punkt 2 — litra a a (nyt)

Bilag IV — del 1 — punkt 3 — punkt 2 — litra a a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | aa) | en denitrifikationshæmmer som angivet i PFC 5(A)(Ia) |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

aa)

aa)

en denitrifikationshæmmer som angivet i PFC 5(A)(Ia)

en denitrifikationshæmmer som angivet i PFC 5(A)(Ia)

Ændring 319

Ændring 319

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — del 2 — modul A — punkt 2.2. — litra b

Bilag IV — del 2 — modul A — punkt 2.2. — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | konstruktions- og produktionstegninger samt oversigter |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

b)

konstruktions- og produktionstegninger samt oversigter

konstruktions- og produktionstegninger samt oversigter

udgår

udgår

Ændring 320

Ændring 320

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — del 2 — modul A — punkt 2.2. — litra c

Bilag IV — del 2 — modul A — punkt 2.2. — litra c

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| c) | de beskrivelser og forklaringer, der er nødvendige for at forstå disse tegninger og oversigter, og hvordan det CE-mærkede gødningsprodukt anvendes |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

c)

c)

de beskrivelser og forklaringer, der er nødvendige for at forstå disse tegninger og oversigter, og hvordan det CE-mærkede gødningsprodukt anvendes

de beskrivelser og forklaringer, der er nødvendige for at forstå disse tegninger og oversigter, og hvordan det CE-mærkede gødningsprodukt anvendes

udgår

udgår

Ændring 321

Ændring 321

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — del 2 — modul A1 — punkt 4 — indledning

Bilag IV — del 2 — modul A1 — punkt 4 — indledning

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| De cykler og den prøve, der er omhandlet i afsnit 4.1-4.3 nedenfor, skal udføres på en repræsentativ prøve af produktet mindst hver
  3.
  måned på fabrikantens vegne for at kontrollere, at det er i overensstemmelse med | De cykler og den prøve, der er omhandlet i afsnit 4.1-4.3 nedenfor, skal udføres på en repræsentativ prøve af produktet mindst hver
  sjette
  måned
  i tilfælde af kontinuerlig drift af anlægget eller hvert år i tilfælde af periodisk produktion
  på fabrikantens vegne for at kontrollere, at de er i overensstemmelse med |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

De cykler og den prøve, der er omhandlet i afsnit 4.1-4.3 nedenfor, skal udføres på en repræsentativ prøve af produktet mindst hver
  3.
  måned på fabrikantens vegne for at kontrollere, at det er i overensstemmelse med

3.

De cykler og den prøve, der er omhandlet i afsnit 4.1-4.3 nedenfor, skal udføres på en repræsentativ prøve af produktet mindst hver
  sjette
  måned
  i tilfælde af kontinuerlig drift af anlægget eller hvert år i tilfælde af periodisk produktion
  på fabrikantens vegne for at kontrollere, at de er i overensstemmelse med

sjette

i tilfælde af kontinuerlig drift af anlægget eller hvert år i tilfælde af periodisk produktion

Ændring 322

Ændring 322

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — del 2 — modul A1 — punkt 4.3.5 a (nyt)

Bilag IV — del 2 — modul A1 — punkt 4.3.5 a (nyt)

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| | 4.3.5a. | Fabrikanten skal opbevare prøvningsrapporterne sammen med den tekniske dokumentation. |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

4.3.5a.

4.3.5a.

Fabrikanten skal opbevare prøvningsrapporterne sammen med den tekniske dokumentation.

Ændring 323

Ændring 323

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — del 2 — modul B — punkt 3.2 — litra c — led 6

Bilag IV — del 2 — modul B — punkt 3.2 — litra c — led 6

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| — | prøvningsrapporter og |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

—

prøvningsrapporter og

| — | prøvningsrapporter
  , herunder undersøgelser af agronomisk effektivitet,
  og |
| --- | --- |

—

prøvningsrapporter
  , herunder undersøgelser af agronomisk effektivitet,
  og

, herunder undersøgelser af agronomisk effektivitet,

Ændring 324

Ændring 324

Forslag til forordning

Forslag til forordning

Bilag IV — del 2 — modul D1 — punkt 2 — litra b

Bilag IV — del 2 — modul D1 — punkt 2 — litra b

| Kommissionens forslag | Ændring |
| --- | --- |
| b) | konstruktions- og produktionstegninger samt oversigter, herunder en skriftlig beskrivelse af og et diagram over fremstillingsprocessen
  , hvor hver behandling, hver opbevaringstank og hvert område er klart identificeret |

Kommissionens forslag

Kommissionens forslag

Ændring

Ændring

b)

konstruktions- og produktionstegninger samt oversigter, herunder en skriftlig beskrivelse af og et diagram over fremstillingsprocessen
  , hvor hver behandling, hver opbevaringstank og hvert område er klart identificeret

, hvor hver behandling, hver opbevaringstank og hvert område er klart identificeret

| b) | en skriftlig beskrivelse af og et diagram over fremstillingsprocessen |
| --- | --- |

b)

en skriftlig beskrivelse af og et diagram over fremstillingsprocessen

---

(1)  Efter vedtagelsen af ændringerne blev sagen henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger, jf. forretningsordenens artikel 59, stk. 4, fjerde afsnit (A8-0270/2017).

1

(15)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2003/2003 af 13. oktober 2003 om gødninger (EUT L 304 af 21.11.2003, s. 1).

15

(15)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2003/2003 af 13. oktober 2003 om gødninger (EUT L 304 af 21.11.2003, s. 1).

15

(18)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 af 21. oktober 2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1774/2002 (forordningen om animalske biprodukter) (EUT L 300 af 14.11.2009, s. 1).

18

(18)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 af 21. oktober 2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1774/2002 (forordningen om animalske biprodukter) (EUT L 300 af 14.11.2009, s. 1).

18

(20)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF om affald og om ophævelse af visse direktiver (EUT L 312 af 22.11.2008, s. 3).

20

(20)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF
  af 19. november 2008
  om affald og om ophævelse af visse direktiver (EUT L 312 af 22.11.2008, s. 3).

20

af 19. november 2008

(21)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1).

21

(21)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1107/2009 af 21. oktober 2009 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler og om ophævelse af Rådets direktiv 79/117/EØF og 91/414/EØF (EUT L 309 af 24.11.2009, s. 1).

21

(22)  Rådets direktiv 86/278/EØF af 12. juni 1986 om beskyttelse af miljøet, navnlig jorden, i forbindelse med anvendelse i landbruget af slam fra rensningsanlæg (EFT L 181 af 4.7.1986, s. 6).

22

(23)  Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet (EFT L 183 af 29.6.1989, s. 1).

23

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) (EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1).

24

(25)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger (EUT L 353 af 31.12.2008, s. 1).

25

(26)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1881/2006 af 19. december 2006 om fastsættelse af grænseværdier for bestemte forurenende stoffer i fødevarer (EUT L 364 af 20.12.2006, s. 5).

26

(27)  Rådets direktiv 2000/29/EF af 8. maj 2000 om foranstaltninger mod indslæbning i Fællesskabet af skadegørere på planter eller planteprodukter og mod deres spredning inden for Fællesskabet (EFT L 169 af 10.7.2000, s. 1).

27

(28)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 98/2013 af 15. januar 2013 om markedsføring og brug af udgangsstoffer til eksplosivstoffer (EUT L 39 af 9.2.2013, s. 1).

28

(29)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1143/2014 af 22. oktober 2014 om forebyggelse og håndtering af introduktion og spredning af invasive ikkehjemmehørende arter (EUT L 317 af 4.11.2014, s. 35).

29

(22)  Rådets direktiv 86/278/EØF af 12. juni 1986 om beskyttelse af miljøet, navnlig jorden, i forbindelse med anvendelse i landbruget af slam fra rensningsanlæg (EFT L 181 af 4.7.1986, s. 6).

22

(23)  Rådets direktiv 89/391/EØF af 12. juni 1989 om iværksættelse af foranstaltninger til forbedring af arbejdstagernes sikkerhed og sundhed under arbejdet (EFT L 183 af 29.6.1989, s. 1).

23

(24)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 af 18. december 2006 om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) (EUT L 396 af 30.12.2006, s. 1).

24

(25)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 af 16. december 2008 om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger (EUT L 353 af 31.12.2008, s. 1).

25

(26)  Kommissionens forordning (EF) nr. 1881/2006 af 19. december 2006 om fastsættelse af grænseværdier for bestemte forurenende stoffer i fødevarer (EUT L 364 af 20.12.2006, s. 5).

26

(27)  Rådets direktiv 2000/29/EF af 8. maj 2000 om foranstaltninger mod indslæbning i Fællesskabet af skadegørere på planter eller planteprodukter og mod deres spredning inden for Fællesskabet (EFT L 169 af 10.7.2000, s. 1).

27

(28)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 98/2013 af 15. januar 2013 om markedsføring og brug af udgangsstoffer til eksplosivstoffer (EUT L 39 af 9.2.2013, s. 1).

28

(29)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1143/2014 af 22. oktober 2014 om forebyggelse og håndtering af introduktion og spredning af invasive ikkehjemmehørende arter (EUT L 317 af 4.11.2014, s. 35).

29

(29a)  
  Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (EFT L 375 af 31.12.1991, s. 1).

29a

Rådets direktiv 91/676/EØF af 12. december 1991 om beskyttelse af vand mod forurening forårsaget af nitrater, der stammer fra landbruget (EFT L 375 af 31.12.1991, s. 1).

(29b)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1).

29b

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger (EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1).

(1)  
  Rådets forordning (EØF) nr. 315/93 af 8. februar 1993 om fællesskabsprocedurer for forurenende stoffer i levnedsmidler (EFT L 37 af 13.2.1993, s. 1).

1

Rådets forordning (EØF) nr. 315/93 af 8. februar 1993 om fællesskabsprocedurer for forurenende stoffer i levnedsmidler (EFT L 37 af 13.2.1993, s. 1).

(2)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 af 23. februar 2005 om maksimalgrænseværdier for pesticidrester i eller på vegetabilske og animalske fødevarer og foderstoffer og om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF (EUT L 70 af 16.3.2005, s. 1).

2

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 af 23. februar 2005 om maksimalgrænseværdier for pesticidrester i eller på vegetabilske og animalske fødevarer og foderstoffer og om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF (EUT L 70 af 16.3.2005, s. 1).

(3)  
  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 470/2009 af 6. maj 2009 om fællesskabsprocedurer for fastsættelse af grænseværdier for restkoncentrationer af farmakologisk virksomme stoffer i animalske fødevarer, om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 2377/90 og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/82/EF og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 726/2004 (EUT L 152 af 16.6.2009, s. 11).

3

Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 470/2009 af 6. maj 2009 om fællesskabsprocedurer for fastsættelse af grænseværdier for restkoncentrationer af farmakologisk virksomme stoffer i animalske fødevarer, om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 2377/90 og om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/82/EF og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 726/2004 (EUT L 152 af 16.6.2009, s. 11).

(4)  
  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/32/EF af 7. maj 2002 om uønskede stoffer i foderstoffer (EFT L 140 af 30.5.2002, s. 10).

4

Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/32/EF af 7. maj 2002 om uønskede stoffer i foderstoffer (EFT L 140 af 30.5.2002, s. 10).

(8)  Udelukkelsen af et materiale fra CMC 1 forhindrer det ikke i at være et tilladt komponentmateriale i en anden CMC, for hvilke der gælder andre krav. Jf. f.eks. CMC 11 (animalske biprodukter), CMC 9 og 10 (polymerer) og CMC 8 (agronomiske additiver).

8

(8)  Udelukkelsen af et materiale fra CMC 1 forhindrer det ikke i at være et tilladt komponentmateriale i en anden CMC, for hvilke der gælder andre krav. Jf. f.eks. CMC 11 (animalske biprodukter), CMC 9 og 10 (polymerer) og CMC 8 (agronomiske additiver).

8

(1a)  
  Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011 af 25. februar 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om gennemførelse af Rådets direktiv 97/78/EF for så vidt angår visse prøver og genstande, der er fritaget for veterinærkontrol ved grænsen som omhandlet i samme direktiv (EUT L 54 af 26.2.2011, s. 1).

1a

Kommissionens forordning (EU) nr. 142/2011 af 25. februar 2011 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1069/2009 om sundhedsbestemmelser for animalske biprodukter og afledte produkter, som ikke er bestemt til konsum, og om gennemførelse af Rådets direktiv 97/78/EF for så vidt angår visse prøver og genstande, der er fritaget for veterinærkontrol ved grænsen som omhandlet i samme direktiv (EUT L 54 af 26.2.2011, s. 1).

(2)  
  Stammer fra kategori 2- og kategori 3-materiale, bortset fra benmel og forarbejdede animalske proteiner

2

Stammer fra kategori 2- og kategori 3-materiale, bortset fra benmel og forarbejdede animalske proteiner

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/362 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/362

---

P8_TA(2017)0393

Udveksling af oplysninger om, et system for tidlig varsling af og risikovurderingsprocedure for nye psykoaktive stoffer ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EF) nr. 1920/2006 for så vidt angår udvekslingen af oplysninger, systemet for tidlig varsling og risikovurderingsproceduren for nye psykoaktive stoffer (COM(2016)0547 — C8-0351/2016 — 2016/0261(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2018/C 346/47)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0547), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0547),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 168, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0351/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 168, stk. 5, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0351/2016),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af den 19. oktober 2016 (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg af den 19. oktober 2016 (1),

| — | der henviser til høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 31. maj 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 31. maj 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A8-0359/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Udvalget om Miljø, Folkesundhed og Fødevaresikkerhed (A8-0359/2016),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 34 af 2.2.2017, s. 182.

---

P8_TC1-COD(2016)0261

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. oktober 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om ændring af forordning (EF) nr. 1920/2006 for så vidt angår udveksling af oplysninger om, et system for tidlig varsling af og risikovurderingsprocedure for nye psykoaktive stoffer

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2017/2101.)

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/363 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/363

---

P8_TA(2017)0394

Den fælles fiskeripolitik: gennemførelse af landingsforpligtelsen ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 24. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 1380/2013 om den fælles fiskeripolitik (COM(2017)0424 — C8–0239/2017 — 2017/0190(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2018/C 346/48)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2017)0424), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2017)0424),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0239/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 43, stk. 2 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0239/2017),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 18. oktober 2017 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 18. oktober 2017 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg,

| — | der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 20. september 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at Rådets repræsentant ved skrivelse af 20. september 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A8-0285/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Fiskeriudvalget (A8-0285/2017),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2017)0190

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 24. oktober 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om ændring af forordning (EU) nr. 1380/2013 om den fælles fiskeripolitik

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2017/2092.)

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/364 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/364

---

P8_TA(2017)0399

Forslag til ændringsbudget nr. 5/2017: finansiering af Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling og forhøjelse af nødhjælpsreserven

Europa-Parlamentets beslutning af 24. oktober 2017 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions ændringsbudget nr. 5/2017 for regnskabsåret 2017 om finansiering af Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling (EFSD) og forhøjelse af nødhjælpsreserven i forlængelse af revisionen af forordningen om den flerårige finansielle ramme (12441/2017 — C8-0351/2017 — 2017/2135(BUD))

(2018/C 346/49)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (1), særlig artikel 41, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (1), særlig artikel 41,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2017, endeligt vedtaget den 1. december 2016 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2017, endeligt vedtaget den 1. december 2016 (2),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (3) (FFR-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (3) (FFR-forordningen),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2017/1123 af 20. juni 2017 om ændring af Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (4), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) 2017/1123 af 20. juni 2017 om ændring af Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (4),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (5),

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2014/335/EU, Euratom af 26. maj 2014 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2014/335/EU, Euratom af 26. maj 2014 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (6),

| — | der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 5/2017, vedtaget af Kommissionen den 28. juli 2017 (COM(2017)0485), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til ændringsbudget nr. 5/2017, vedtaget af Kommissionen den 28. juli 2017 (COM(2017)0485),

| — | der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 5/2017, vedtaget af Rådet den 10. oktober 2017 og fremsendt til Europa-Parlamentet den 11. oktober 2017 (12441/2017 — C8-0351/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 5/2017, vedtaget af Rådet den 10. oktober 2017 og fremsendt til Europa-Parlamentet den 11. oktober 2017 (12441/2017 — C8-0351/2017),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 88 og 91, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 88 og 91,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0301/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0301/2017),

| A. | der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 5/2017 har til formål at tilvejebringe finansiering til Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling (EFSD) i forlængelse af vedtagelsen af det tilhørende retsgrundlag og afspejle resultatet af midtvejsrevisionen af FFR-forordningen på det almindelige budget for 2017, for så vidt angår stigningen i det årlige beløb til nødhjælpsreserven fra 280 mio. EUR til 300 mio. EUR i 2011-priser; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 5/2017 har til formål at tilvejebringe finansiering til Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling (EFSD) i forlængelse af vedtagelsen af det tilhørende retsgrundlag og afspejle resultatet af midtvejsrevisionen af FFR-forordningen på det almindelige budget for 2017, for så vidt angår stigningen i det årlige beløb til nødhjælpsreserven fra 280 mio. EUR til 300 mio. EUR i 2011-priser;

| B. | der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 5/2017 tilvejebringer 275 mio. EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger til EFSD, som skal dækkes fuldt ud af en mobilisering af fleksibilitetsinstrumentet, i betragtning af den manglende margen under loftet for forpligtelser for udgiftsområde 4 (Et globalt Europa); |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 5/2017 tilvejebringer 275 mio. EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger til EFSD, som skal dækkes fuldt ud af en mobilisering af fleksibilitetsinstrumentet, i betragtning af den manglende margen under loftet for forpligtelser for udgiftsområde 4 (Et globalt Europa);

| C. | der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 5/2017 samtidig medfører en reduktion på 275 mio. EUR i betalingsbevillingerne til Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden (AMIF) under udgiftsområde 3 (Sikkerhed og medborgerskab) som følge af en forventet underudnyttelse på grund af den forsinkede vedtagelse af retsgrundlagene og den forsinkede programmering; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 5/2017 samtidig medfører en reduktion på 275 mio. EUR i betalingsbevillingerne til Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden (AMIF) under udgiftsområde 3 (Sikkerhed og medborgerskab) som følge af en forventet underudnyttelse på grund af den forsinkede vedtagelse af retsgrundlagene og den forsinkede programmering;

| D. | der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 5/2017 også foreskriver en forøgelse på 22,8 mio. EUR (i løbende priser) til nødhjælpsreserven i forpligtelsesbevillinger, der afspejler midtvejsrevisionen af FFR-forordningen; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 5/2017 også foreskriver en forøgelse på 22,8 mio. EUR (i løbende priser) til nødhjælpsreserven i forpligtelsesbevillinger, der afspejler midtvejsrevisionen af FFR-forordningen;

| E. | der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 5/2017 ledsages af et forslag til en afgørelse om mobilisering af fleksibilitetsinstrumentet til finansiering af EFSD (COM(2017)0480) med et beløb på 275 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger under udgiftsområde 4; |
| --- | --- |

E.

der henviser til, at forslag til ændringsbudget nr. 5/2017 ledsages af et forslag til en afgørelse om mobilisering af fleksibilitetsinstrumentet til finansiering af EFSD (COM(2017)0480) med et beløb på 275 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger under udgiftsområde 4;

| F. | der henviser til, at Europa-Parlamentet og Rådet i forbindelse med budgetproceduren for 2017 opfordrede Kommissionen til at anmode om de nødvendige bevillinger til finansiering af EFSD i et ændringsbudget, så snart basisretsakten er vedtaget og påtog sig hurtigt at behandle forslaget til ændring af budgettet for 2017, som Kommissionen skulle forelægge; |
| --- | --- |

F.

der henviser til, at Europa-Parlamentet og Rådet i forbindelse med budgetproceduren for 2017 opfordrede Kommissionen til at anmode om de nødvendige bevillinger til finansiering af EFSD i et ændringsbudget, så snart basisretsakten er vedtaget og påtog sig hurtigt at behandle forslaget til ændring af budgettet for 2017, som Kommissionen skulle forelægge;

| 1. | noterer sig forslaget til ændringsbudget nr. 5/2017 som forelagt af Kommissionen; |
| --- | --- |

1.

| 2. | glæder sig over den rettidige vedtagelse og ikrafttrædelse af EFSD-forordningen (EU) 2017/1601 (7) og opfordrer til, at den hurtigt gennemføres i fuld overholdelse af de bestemmelser og prioriteringer, som lovgiveren har fastsat, og med særlig vægt på dens bestemmelser om ansvarlighed; |
| --- | --- |

2.

| 3. | glæder sig over, at midtvejsrevisionen af den flerårige finansielle ramme giver mulighed for finansiering af EFSD gennem øgede midler til fleksibilitetsinstrumentet og samtidig øger størrelsen af nødhjælpsreserven; |
| --- | --- |

3.

| 4. | beklager medlemsstaternes lave gennemførelse af AMIF og Fonden for Intern Sikkerhed (ISF); minder om, at en budgetoverførsel (DEC 18/2017) allerede reducerer betalingsbevillingerne under udgiftsområde 3 (Sikkerhed og medborgerskab) med 284 mio. EUR ved at bruge midler fra AMIF og ISF til forhøjelser under et andet udgiftsområde; opfordrer medlemsstaterne til at respektere deres politiske aftaler og til at gøre deres yderste inden for rammerne af deres beføjelser for at afspejle betydningen af denne prioritet for Unionen; |
| --- | --- |

4.

| 5. | godkender Rådets holdning til forslag til ændringsbudget nr. 5/2017; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pålægger sin formand at fastslå, at ændringsbudget nr. 5/2017 er endeligt vedtaget, og drage omsorg for, at det offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet, Kommissionen og Revisionsretten samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUT L 51 af 28.2.2017.

(3)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 884.

(4)  EUT L 163 af 24.6.2017, s. 1.

(5)  EUT C 373 af 20.12.2013, s. 1.

(6)  EUT L 168 af 7.6.2014, s. 105.

(7)  EUT L 249 af 27.9.2017, s. 1.

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/366 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/366

---

P8_TA(2017)0400

Mobilisering af fleksibilitetsinstrumentet til finansiering af Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling

Europa-Parlamentets beslutning af 24. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om mobilisering af fleksibilitetsinstrumentet til finansiering af Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling (COM(2017)0480 — C8-0235/2017 — 2017/2134(BUD))

(2018/C 346/50)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2017)0480 — C8-0235/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2017)0480 — C8-0235/2017),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (1) (FFR-forordningen), særlig artikel 11, |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (1) (FFR-forordningen), særlig artikel 11,

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (2), særlig punkt 12, |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (2), særlig punkt 12,

| — | der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret for 2017 som vedtaget den 1. december 2016 (3), |
| --- | --- |

—

der henviser til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret for 2017 som vedtaget den 1. december 2016 (3),

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0298/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget (A8-0298/2017),

| A. | der henviser til, at der efter revisionen af FFR-forordningen er et årligt beløb på 676 millioner EUR i løbende priser til rådighed under fleksibilitetsinstrumentet, hvortil kommer bortfaldne beløb fra Den Europæiske Unions Solidaritetsfond og Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, nemlig 646 millioner EUR ved udgangen af 2016; der henviser til, at der allerede er mobiliseret et beløb på 530 millioner EUR under fleksibilitetsinstrumentet i 2017-budgettet, hvilket giver et rådighedsbeløb på 792 millioner EUR til yderligere mobilisering; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at der efter revisionen af FFR-forordningen er et årligt beløb på 676 millioner EUR i løbende priser til rådighed under fleksibilitetsinstrumentet, hvortil kommer bortfaldne beløb fra Den Europæiske Unions Solidaritetsfond og Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen, nemlig 646 millioner EUR ved udgangen af 2016; der henviser til, at der allerede er mobiliseret et beløb på 530 millioner EUR under fleksibilitetsinstrumentet i 2017-budgettet, hvilket giver et rådighedsbeløb på 792 millioner EUR til yderligere mobilisering;

| B. | der henviser til, at Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1601 (4) trådte i kraft den 28. september 2017; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1601 (4) trådte i kraft den 28. september 2017;

| C. | der henviser til, at Kommissionen efter at have undersøgt alle muligheder for at omfordele forpligtelsesbevillingerne under udgiftsområde 4 (Et globalt Europa) har foreslået at mobilisere fleksibilitetsinstrumentet med et beløb på 275 millioner EUR ud over loftet for udgiftsområde 4 til finansiering af Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling (EFSD); |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Kommissionen efter at have undersøgt alle muligheder for at omfordele forpligtelsesbevillingerne under udgiftsområde 4 (Et globalt Europa) har foreslået at mobilisere fleksibilitetsinstrumentet med et beløb på 275 millioner EUR ud over loftet for udgiftsområde 4 til finansiering af Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling (EFSD);

| 1. | bemærker, at 2017-loftet for udgiftsområde 4 ikke giver mulighed for en tilstrækkelig finansiering af EFSD; gentager sit mangeårige synspunkt om, at de finansielle ressourcer til Unionens optræden udadtil ikke er tilstrækkelige til at dække behovet for en proaktiv og bæredygtig politik udadtil; |
| --- | --- |

1.

| 2. | er derfor enig i mobiliseringen af fleksibilitetsinstrumentet med et beløb på 275 millioner EUR i forpligtelses- og betalingsbevillinger; |
| --- | --- |

2.

| 3. | gentager, at mobiliseringen af dette instrument, som er fastsat i artikel 11 i FFR-forordningen, endnu en gang viser, hvor afgørende nødvendigt det er, at Unionens budget er mere fleksibelt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | gentager sit mangeårige synspunkt om, at betalinger, der følger af forpligtelser, som tidligere er mobiliseret gennem fleksibilitetsinstrumentet, kun kan medregnes ud over lofterne i den flerårige finansielle ramme; |
| --- | --- |

4.

| 5. | godkender den afgørelse, der er vedføjet denne beslutning; |
| --- | --- |

5.

| 6. | pålægger sin formand at undertegne denne afgørelse sammen med Rådets formand og drage omsorg for, at den offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pålægger sin formand at sende denne beslutning sammen med bilaget til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 884.

(2)  EUT C 373 af 20.12.2013, s. 1.

(3)  EUT L 51 af 28.2.2017.

(4)  Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1601 af 26. september 2017 om oprettelse af Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling (EFSD), en EFSD-garanti og en EFSD-garantifond (EUT L 249 af 27.9.2017, s. 1).

---

BILAG

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE

om mobilisering af fleksibilitetsinstrumentet til finansiering af Den Europæiske Fond for Bæredygtig Udvikling

(Teksten i bilaget gengives ikke her, eftersom det svarer til den endelige retsakt, afgørelse (EU) 2018/51.)

---

Onsdag den 25. oktober 2017

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/369 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/369

---

P8_TA(2017)0404

Afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod en delegeret retsakt: krav til produkttilsyn og styring for forsikringsselskaber og forsikringsdistributører

Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 21. september 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/97 for så vidt angår krav til produkttilsyn og styring for forsikringsselskaber og forsikringsdistributører (C(2017)06218 — 2017/2854(DEA))

(2018/C 346/51)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens delegerede forordning (C(2017)06218), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens delegerede forordning (C(2017)06218),

| — | der henviser til skrivelse af 16. oktober 2017 fra Økonomi- og Valutaudvalget til Udvalgsformandskonferencens formand, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 16. oktober 2017 fra Økonomi- og Valutaudvalget til Udvalgsformandskonferencens formand,

| — | der henviser til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/97 af 20. januar 2016 om forsikringsdistribution (1), særlig artikel 25, stk. 2, og artikel 39, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/97 af 20. januar 2016 om forsikringsdistribution (1), særlig artikel 25, stk. 2, og artikel 39, stk. 5,

| — | der henviser til henstilling til afgørelse fra Økonomi- og Valutaudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til henstilling til afgørelse fra Økonomi- og Valutaudvalget,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 6, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 6,

| — | der henviser til, at der ikke er gjort indsigelse inden for den frist, der er fastsat i forretningsordenens artikel 105, stk. 6, tredje og fjerde led, og som udløb den 24. oktober 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at der ikke er gjort indsigelse inden for den frist, der er fastsat i forretningsordenens artikel 105, stk. 6, tredje og fjerde led, og som udløb den 24. oktober 2017,

| A. | der henviser til, at den delegerede forordning bør finde anvendelse fra den 23. februar 2018, anvendelsesdatoen for direktiv (EU) 2016/97, og at fuld udnyttelse af Parlamentets tremåneders kontrolperiode ikke ville give industrien tilstrækkelig tid til at gennemføre de nødvendige tekniske og organisatoriske ændringer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den delegerede forordning bør finde anvendelse fra den 23. februar 2018, anvendelsesdatoen for direktiv (EU) 2016/97, og at fuld udnyttelse af Parlamentets tremåneders kontrolperiode ikke ville give industrien tilstrækkelig tid til at gennemføre de nødvendige tekniske og organisatoriske ændringer;

| B. | der henviser til, at en hurtig offentliggørelse af den delegerede forordning i EU-Tidende ville give mulighed for rettidig gennemførelse af og retssikkerhed vedrørende de bestemmelser, der gælder for produkttilsyn og styring; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at en hurtig offentliggørelse af den delegerede forordning i EU-Tidende ville give mulighed for rettidig gennemførelse af og retssikkerhed vedrørende de bestemmelser, der gælder for produkttilsyn og styring;

| C. | der henviser til, at Parlamentet mener, at fristen for gennemførelse af direktiv (EU) 2016/97 fortsat bør være den 23. februar 2018, men anmoder Kommissionen om at vedtage et lovgivningsmæssigt forslag om fastsættelse af anvendelsesdatoen til den 1. oktober 2018; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Parlamentet mener, at fristen for gennemførelse af direktiv (EU) 2016/97 fortsat bør være den 23. februar 2018, men anmoder Kommissionen om at vedtage et lovgivningsmæssigt forslag om fastsættelse af anvendelsesdatoen til den 1. oktober 2018;

| 1. | erklærer, at det ikke gør indsigelse mod den delegerede forordning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 26 af 2.2.2016, s. 19.

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/370 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/370

---

P8_TA(2017)0405

Afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod en delegeret retsakt: oplysningskrav og regler om god forretningsskik i forbindelse med distribution af forsikringsbaserede investeringsprodukter

Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 21. september 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/97 for så vidt angår oplysningskrav og regler om god forretningsskik i forbindelse med distribution af forsikringsbaserede investeringsprodukter (C(2017)06229 — (2017/2855(DEA))

(2018/C 346/52)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens delegerede forordning (C(2017)06229), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens delegerede forordning (C(2017)06229),

| — | der henviser til skrivelse af 16. oktober 2017 fra Økonomi- og Valutaudvalget til Udvalgsformandskonferencens formand, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 16. oktober 2017 fra Økonomi- og Valutaudvalget til Udvalgsformandskonferencens formand,

| — | der henviser til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/97 af 20. januar 2016 om forsikringsdistribution (1), særlig artikel 28, stk. 4, artikel 29, stk. 4, artikel 30, stk. 6, og artikel 39, stk. 5, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2016/97 af 20. januar 2016 om forsikringsdistribution (1), særlig artikel 28, stk. 4, artikel 29, stk. 4, artikel 30, stk. 6, og artikel 39, stk. 5,

| — | der henviser til Økonomi- og Valutaudvalgets henstilling til afgørelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til Økonomi- og Valutaudvalgets henstilling til afgørelse,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 6, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 6,

| — | der henviser til, at der ikke er gjort indsigelse inden for den frist, der er fastsat i forretningsordenens artikel 105, stk. 6, tredje og fjerde led, og som udløb den 24. oktober 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at der ikke er gjort indsigelse inden for den frist, der er fastsat i forretningsordenens artikel 105, stk. 6, tredje og fjerde led, og som udløb den 24. oktober 2017,

| A. | der henviser til, at den delegerede forordning bør finde anvendelse fra den 23. februar 2018, anvendelsesdatoen for direktiv (EU) 2016/97, og at fuld udnyttelse af Parlamentets tremåneders kontrolperiode ikke ville give industrien tilstrækkelig tid til at gennemføre de nødvendige tekniske og organisatoriske ændringer; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at den delegerede forordning bør finde anvendelse fra den 23. februar 2018, anvendelsesdatoen for direktiv (EU) 2016/97, og at fuld udnyttelse af Parlamentets tremåneders kontrolperiode ikke ville give industrien tilstrækkelig tid til at gennemføre de nødvendige tekniske og organisatoriske ændringer;

| B. | der henviser til, at en hurtig offentliggørelse af den delegerede forordning i EU-Tidende ville muliggøre rettidig gennemførelse og retssikkerhed for så vidt angår de bestemmelser, der gælder for forsikringsbaserede investeringsprodukter; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at en hurtig offentliggørelse af den delegerede forordning i EU-Tidende ville muliggøre rettidig gennemførelse og retssikkerhed for så vidt angår de bestemmelser, der gælder for forsikringsbaserede investeringsprodukter;

| C. | der henviser til, at Parlamentet mener, at fristen for gennemførelse af direktiv (EU) 2016/97 fortsat bør være den 23. februar 2018, men anmoder Kommissionen om at vedtage et lovgivningsmæssigt forslag om fastsættelse af anvendelsesdatoen til den 1. oktober 2018; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at Parlamentet mener, at fristen for gennemførelse af direktiv (EU) 2016/97 fortsat bør være den 23. februar 2018, men anmoder Kommissionen om at vedtage et lovgivningsmæssigt forslag om fastsættelse af anvendelsesdatoen til den 1. oktober 2018;

| 1. | erklærer, at det ikke gør indsigelse mod den delegerede forordning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende denne afgørelse til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 26 af 2.2.2016, s. 19.

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/371 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/371

---

P8_TA(2017)0406

Afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod en delegeret retsakt: reguleringsmæssige tekniske standarder for indirekte clearingordninger (supplerende regler til forordning (EU) nr. 600/2014)

Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 22. september 2017 om supplerende regler til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) nr. 600/2014 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder vedrørende indirekte clearingordninger (C(2017)06268 — (2017/2860(DEA))

(2018/C 346/53)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens delegerede forordning (C(2017)06268), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens delegerede forordning (C(2017)06268),

| — | der henviser til Kommissionens skrivelse af 28. september 2017, hvori Parlamentet anmodes om at erklære, at det ikke vil gøre indsigelse mod den delegerede forordning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens skrivelse af 28. september 2017, hvori Parlamentet anmodes om at erklære, at det ikke vil gøre indsigelse mod den delegerede forordning,

| — | der henviser til skrivelse af 16. oktober 2017 fra Økonomi- og Valutaudvalget til Udvalgsformandskonferencens formand, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 16. oktober 2017 fra Økonomi- og Valutaudvalget til Udvalgsformandskonferencens formand,

| — | der henviser til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 600/2014 af 15. maj 2014 om markeder for finansielle instrumenter og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (1), særlig artikel 30, stk. 2, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 600/2014 af 15. maj 2014 om markeder for finansielle instrumenter og om ændring af forordning (EU) nr. 648/2012 (1), særlig artikel 30, stk. 2,

| — | der henviser til artikel 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/77/EF (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/77/EF (2),

| — | der henviser til udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for så vidt angår »indirekte clearingordninger i henhold til EMIR og MiFIR« indgivet af ESMA den 26. maj 2016 i henhold til artikel 30, stk. 2, i forordning (EU) nr. 600/2014, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for så vidt angår »indirekte clearingordninger i henhold til EMIR og MiFIR« indgivet af ESMA den 26. maj 2016 i henhold til artikel 30, stk. 2, i forordning (EU) nr. 600/2014,

| — | der henviser til Økonomi- og Valutaudvalgets henstilling til afgørelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til Økonomi- og Valutaudvalgets henstilling til afgørelse,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 6, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 6,

| — | der henviser til, at der ikke er gjort indsigelse inden for den frist, der er fastsat i forretningsordenens artikel 105, stk. 6, tredje og fjerde led, og som udløb den 24. oktober 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at der ikke er gjort indsigelse inden for den frist, der er fastsat i forretningsordenens artikel 105, stk. 6, tredje og fjerde led, og som udløb den 24. oktober 2017,

| A. | der henviser til, at Kommissionen først godkendte udkastet til reguleringsmæssige tekniske standarder (RTS) 16 måneder efter, at den havde modtaget det fra Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA) den 26. maj 2016; der henviser til, at den ikke i dette tidsrum formelt hørte ESMA om sine ændringsforslag til dette udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder og ikke orienterede medlovgiverne eller industrien om årsagerne til forsinkelsen i godkendelsen ud over de tre måneder, der er fastsat i forordning (EU) nr. 1095/2010; der henviser til, at det er uacceptabelt, at Kommissionen overskred fristen for vedtagelse af udkastet til reguleringsmæssige tekniske standarder med mere end et år uden at orientere medlovgiverne; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Kommissionen først godkendte udkastet til reguleringsmæssige tekniske standarder (RTS) 16 måneder efter, at den havde modtaget det fra Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA) den 26. maj 2016; der henviser til, at den ikke i dette tidsrum formelt hørte ESMA om sine ændringsforslag til dette udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder og ikke orienterede medlovgiverne eller industrien om årsagerne til forsinkelsen i godkendelsen ud over de tre måneder, der er fastsat i forordning (EU) nr. 1095/2010; der henviser til, at det er uacceptabelt, at Kommissionen overskred fristen for vedtagelse af udkastet til reguleringsmæssige tekniske standarder med mere end et år uden at orientere medlovgiverne;

| B. | der henviser til, at Parlamentet mener, at de vedtagne reguleringsmæssige tekniske standarder grundet Kommissionens ændringer ikke er »de samme« som dem, ESMA forelagde i sit udkast, og at det har tre måneder til at gøre indsigelse mod de reguleringsmæssige tekniske standarder (»kontrolperiode«); der henviser til, at denne tremåneders kontrolperiode blev bekræftet af Kommissionen i dens skrivelse af 28. september 2017; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Parlamentet mener, at de vedtagne reguleringsmæssige tekniske standarder grundet Kommissionens ændringer ikke er »de samme« som dem, ESMA forelagde i sit udkast, og at det har tre måneder til at gøre indsigelse mod de reguleringsmæssige tekniske standarder (»kontrolperiode«); der henviser til, at denne tremåneders kontrolperiode blev bekræftet af Kommissionen i dens skrivelse af 28. september 2017;

| C. | der henviser til, at den delegerede forordning bør finde anvendelse fra den 3. januar 2018, anvendelsesdatoen for direktiv 2014/65/EU (»MiFID II«) og forordning (EU) nr. 600/2014 (»MiFIR«), og at fuld udnyttelse af Parlamentets tremåneders kontrolperiode ikke ville give industrien tilstrækkelig tid til at gennemføre ændringerne; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den delegerede forordning bør finde anvendelse fra den 3. januar 2018, anvendelsesdatoen for direktiv 2014/65/EU (»MiFID II«) og forordning (EU) nr. 600/2014 (»MiFIR«), og at fuld udnyttelse af Parlamentets tremåneders kontrolperiode ikke ville give industrien tilstrækkelig tid til at gennemføre ændringerne;

| D. | der henviser til, at en hurtig offentliggørelse af den delegerede forordning i EU-Tidende ville muliggøre en rettidig gennemførelse og retssikkerhed for så vidt angår bestemmelserne, der finder anvendelse på indirekte clearing; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en hurtig offentliggørelse af den delegerede forordning i EU-Tidende ville muliggøre en rettidig gennemførelse og retssikkerhed for så vidt angår bestemmelserne, der finder anvendelse på indirekte clearing;

| 1. | erklærer, at det ikke gør indsigelse mod den delegerede forordning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 173 af 12.6.2014, s. 84.

(2)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 84.

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/373 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/373

---

P8_TA(2017)0407

Afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod en delegeret retsakt: reguleringsmæssige tekniske standarder for indirekte clearingordninger (ændring af delegeret forordning (EU) nr. 149/2013)

Europa-Parlamentets afgørelse om ikke at gøre indsigelse mod Kommissionens delegerede forordning af 22. september 2017 om ændring af Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 149/2013 for så vidt angår reguleringsmæssige tekniske standarder vedrørende indirekte clearingordninger (C(2017)06270 — (2017/2859(DEA))

(2018/C 346/54)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens delegerede forordning (C(2017)06270), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens delegerede forordning (C(2017)06270),

| — | der henviser til Kommissionens skrivelse af 28. september 2017, hvori Parlamentet anmodes om at erklære, at det ikke vil gøre indsigelse mod den delegerede forordning, |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens skrivelse af 28. september 2017, hvori Parlamentet anmodes om at erklære, at det ikke vil gøre indsigelse mod den delegerede forordning,

| — | der henviser til skrivelse af 16. oktober 2017 fra Økonomi- og Valutaudvalget til Udvalgsformandskonferencens formand, |
| --- | --- |

—

der henviser til skrivelse af 16. oktober 2017 fra Økonomi- og Valutaudvalget til Udvalgsformandskonferencens formand,

| — | der henviser til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 af 4. juli 2012 om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (1), særlig artikel 4, stk. 4, |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 af 4. juli 2012 om OTC-derivater, centrale modparter og transaktionsregistre (1), særlig artikel 4, stk. 4,

| — | der henviser til artikel 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/77/EF (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 13 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1095/2010 af 24. november 2010 om oprettelse af en europæisk tilsynsmyndighed (Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed), om ændring af afgørelse nr. 716/2009/EF og om ophævelse af Kommissionens afgørelse 2009/77/EF (2),

| — | der henviser til udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for så vidt angår »indirekte clearingordninger i henhold til EMIR og MiFIR« indgivet af ESMA den 26. maj 2016 i henhold til artikel 4, stk. 4, i forordning (EU) nr. 648/2012, |
| --- | --- |

—

der henviser til udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder for så vidt angår »indirekte clearingordninger i henhold til EMIR og MiFIR« indgivet af ESMA den 26. maj 2016 i henhold til artikel 4, stk. 4, i forordning (EU) nr. 648/2012,

| — | der henviser til Økonomi- og Valutaudvalgets henstilling til afgørelse, |
| --- | --- |

—

der henviser til Økonomi- og Valutaudvalgets henstilling til afgørelse,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 6, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 105, stk. 6,

| — | der henviser til, at der ikke er gjort indsigelse inden for den frist, der er fastsat i forretningsordenens artikel 105, stk. 6, tredje og fjerde led, og som udløb den 24. oktober 2017, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at der ikke er gjort indsigelse inden for den frist, der er fastsat i forretningsordenens artikel 105, stk. 6, tredje og fjerde led, og som udløb den 24. oktober 2017,

| A. | der henviser til, at Kommissionen først godkendte udkastet til reguleringsmæssige tekniske standarder (RTS) 16 måneder efter, at den havde modtaget dem fra Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA) den 26. maj 2016; der henviser til, at den ikke i dette tidsrum formelt hørte ESMA om sine ændringsforslag til dette udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder og ikke orienterede medlovgiverne eller industrien om årsagerne til forsinkelsen i godkendelsen ud over de tre måneder, der er fastsat i forordning (EU) nr. 1095/2010; der henviser til, at det er uacceptabelt, at Kommissionen overskred fristen for vedtagelse af udkastet til reguleringsmæssige tekniske standarder med mere end et år uden at orientere medlovgiverne; |
| --- | --- |

A.

der henviser til, at Kommissionen først godkendte udkastet til reguleringsmæssige tekniske standarder (RTS) 16 måneder efter, at den havde modtaget dem fra Den Europæiske Værdipapir- og Markedstilsynsmyndighed (ESMA) den 26. maj 2016; der henviser til, at den ikke i dette tidsrum formelt hørte ESMA om sine ændringsforslag til dette udkast til reguleringsmæssige tekniske standarder og ikke orienterede medlovgiverne eller industrien om årsagerne til forsinkelsen i godkendelsen ud over de tre måneder, der er fastsat i forordning (EU) nr. 1095/2010; der henviser til, at det er uacceptabelt, at Kommissionen overskred fristen for vedtagelse af udkastet til reguleringsmæssige tekniske standarder med mere end et år uden at orientere medlovgiverne;

| B. | der henviser til, at Parlamentet mener, at de vedtagne reguleringsmæssige tekniske standarder grundet Kommissionens ændringer ikke er »de samme« som dem, ESMA forelagde i sit udkast, og at det har tre måneder til at gøre indsigelse mod de reguleringsmæssige tekniske standarder (»kontrolperiode«); der henviser til, at denne tremåneders kontrolperiode blev bekræftet af Kommissionen i dens skrivelse af 28. september 2017; |
| --- | --- |

B.

der henviser til, at Parlamentet mener, at de vedtagne reguleringsmæssige tekniske standarder grundet Kommissionens ændringer ikke er »de samme« som dem, ESMA forelagde i sit udkast, og at det har tre måneder til at gøre indsigelse mod de reguleringsmæssige tekniske standarder (»kontrolperiode«); der henviser til, at denne tremåneders kontrolperiode blev bekræftet af Kommissionen i dens skrivelse af 28. september 2017;

| C. | der henviser til, at den delegerede forordning bør finde anvendelse fra den 3. januar 2018, anvendelsesdatoen for direktiv 2014/65/EU (»MiFID II«) nr. og forordning (EU) nr. 600/2014 (»MiFIR«), og at fuld udnyttelse af Parlamentets tremåneders kontrolperiode ikke ville give industrien tilstrækkelig tid til at gennemføre ændringerne; |
| --- | --- |

C.

der henviser til, at den delegerede forordning bør finde anvendelse fra den 3. januar 2018, anvendelsesdatoen for direktiv 2014/65/EU (»MiFID II«) nr. og forordning (EU) nr. 600/2014 (»MiFIR«), og at fuld udnyttelse af Parlamentets tremåneders kontrolperiode ikke ville give industrien tilstrækkelig tid til at gennemføre ændringerne;

| D. | der henviser til, at en hurtig offentliggørelse af den delegerede forordning i EU-Tidende ville muliggøre rettidig gennemførelse og retssikkerhed for så vidt angår de bestemmelser, der gælder for indirekte clearing; |
| --- | --- |

D.

der henviser til, at en hurtig offentliggørelse af den delegerede forordning i EU-Tidende ville muliggøre rettidig gennemførelse og retssikkerhed for så vidt angår de bestemmelser, der gælder for indirekte clearing;

| 1. | erklærer, at det ikke gør indsigelse mod den delegerede forordning; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pålægger sin formand at sende denne beslutning til Rådet og Kommissionen. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EUT L 201 af 27.7.2012, s. 1.

(2)  EUT L 331 af 15.12.2010, s. 84.

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/375 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/375

---

P8_TA(2017)0408

Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2018 — alle sektioner

Europa-Parlamentets beslutning af 25. oktober 2017 om Rådets holdning til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2018 (11815/2017 — C8-0313/2017 — 2017/2044(BUD))

(2018/C 346/55)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 314 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 106A i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab,

| — | der henviser til Rådets afgørelse 2014/335/EU, Euratom af 26. maj 2014 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets afgørelse 2014/335/EU, Euratom af 26. maj 2014 om ordningen for Den Europæiske Unions egne indtægter (1),

| — | der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (2),

| — | der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (3) (FFR-forordningen), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 1311/2013 af 2. december 2013 om fastlæggelse af den flerårige finansielle ramme for årene 2014-2020 (3) (FFR-forordningen),

| — | der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (4) (IIA af 2. december 2013), |
| --- | --- |

—

der henviser til den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin, om samarbejde på budgetområdet og om forsvarlig økonomisk forvaltning (4) (IIA af 2. december 2013),

| — | der henviser til sin beslutning af 15. marts 2017 om de generelle retningslinjer for udarbejdelse af budgettet (5), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 15. marts 2017 om de generelle retningslinjer for udarbejdelse af budgettet (5),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. april 2017 om overslag over Europa-Parlamentets indtægter og udgifter for regnskabsåret 2018 (6), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. april 2017 om overslag over Europa-Parlamentets indtægter og udgifter for regnskabsåret 2018 (6),

| — | der henviser til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2018, vedtaget af Kommissionen den 29. juni 2017 (COM(2017)0400), |
| --- | --- |

—

der henviser til forslag til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2018, vedtaget af Kommissionen den 29. juni 2017 (COM(2017)0400),

| — | der henviser til Rådets holdning til forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2018, vedtaget af Rådet den 4. september 2017 og fremsendt til Europa-Parlamentet den 13. september 2017 (11815/2017 — C8-0313/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til Rådets holdning til forslaget til Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2018, vedtaget af Rådet den 4. september 2017 og fremsendt til Europa-Parlamentet den 13. september 2017 (11815/2017 — C8-0313/2017),

| — | der henviser til sin beslutning af 5. juli 2017 om mandatet med henblik på trepartsmødet om budgetforslaget for 2018 (7), |
| --- | --- |

—

der henviser til sin beslutning af 5. juli 2017 om mandatet med henblik på trepartsmødet om budgetforslaget for 2018 (7),

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 88, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 88,

| — | der henviser til betænkning fra Budgetudvalget og udtalelser fra de øvrige berørte udvalg (A8-0299/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Budgetudvalget og udtalelser fra de øvrige berørte udvalg (A8-0299/2017),

Sektion III

Generel oversigt

| 1. | understreger, at Parlamentets behandling af budgettet for 2018 fuldt ud afspejler de politiske prioriteringer, som blev vedtaget af et overvældende flertal i de ovennævnte beslutninger af 15. marts 2017 og af 5. juli 2017; minder om, at bæredygtig vækst, beskæftigelse, navnlig ungdomsbeskæftigelse, sikkerhed og klimaændringer udgør en central del af disse prioriteringer; |
| --- | --- |

1.

| 2. | fremhæver, at Unionen fortsat står over for en række alvorlige udfordringer, og er overbevist om, at de nødvendige finansielle midler skal stilles til rådighed fra Unionens budget for at imødekomme de politiske prioriteringer og give Unionen mulighed for at levere konkrete svar og for effektivt at reagere på disse udfordringer, samtidig med at der opretholdes budgetdisciplin; understreger, at Unionens udgifter bør baseres på princippet om europæisk merværdi og bør respektere nærhedsprincippet; |
| --- | --- |

2.

| 3. | bekræfter sin forpligtelse til at finansiere EU-politikker, der fremmer jobs og vækst i alle dens regioner gennem investeringer i forskning, uddannelse, infrastruktur, SMV'er og beskæftigelse, navnlig ungdomsbeskæftigelse; forstår ikke, hvordan Unionen skal kunne gøre fremskridt på disse områder i betragtning af de nedskæringer, som Rådet har foreslået under underudgiftsområde 1a; beslutter i stedet yderligere at styrke programmer for forskning og innovation, som har en meget høj gennemførelsesgrad, og som på grund af overtegning har en særdeles lav succesrate for ansøgninger; |
| --- | --- |

3.

| 4. | står ved de tilsagn, der blev givet af Parlamentet under forhandlingerne vedrørende Den Europæiske Fond for Strategiske Investeringer (EFSI), om bl.a. at minimere virkningen af EFSI-relaterede nedskæringer i Horisont 2020 og Connecting Europe-faciliteten (CEF) i forbindelse med den årlige budgetprocedure; foreslår derfor at udligne disse nedskæringer ved at genoprette den oprindelige årlige profil for disse to programmer med henblik på at give dem mulighed for fuldt ud at nå de mål, som der blev opnået enighed om i forbindelse med vedtagelsen af den relevante lovgivning; |
| --- | --- |

4.

| 5. | giver udtryk for sin politiske støtte til etableringen af et europæisk solidaritetskorps og glæder sig over det lovgivningsmæssige forslag, som Kommissionen har fremsat i denne forbindelse; mener imidlertid, at der, indtil der er truffet afgørelse om finansieringen af det europæiske solidaritetskorps og vedtagelsen af den relevante forordning efter den almindelige lovgivningsprocedure, ikke bør opføres finansielle bevillinger til dette formål på budgettet for 2018; beslutter derfor, at de relevante bevillinger og omfordelinger, som Kommissionen har opført på budgetforslaget for 2018, indtil videre bør tilbageføres, da beslutningen om budgettet for 2018 ikke på nogen måde bør foregribe udfaldet af de lovgivningsmæssige forhandlinger; er fortsat fast besluttet på at integrere afgørelsen om finansiering af det europæiske solidaritetskorps i næste års budget omgående via et ændringsbudget, såfremt forhandlingerne om den pågældende forordning ikke er afsluttet inden afslutningen af budgetproceduren for 2018; |
| --- | --- |

5.

| 6. | er bekymret over, at ungdomsarbejdsløsheden fortsat er på et hidtil uset niveau og er overbevist om, at der skal træffes yderligere foranstaltninger for ikke at bringe fremtiden for en hel generation af unge europæere i fare; beslutter derfor at styrke ungdomsbeskæftigelsesinitiativet ud over det niveau, som Kommissionen har foreslået for 2018; understreger, at en sådan forhøjelse bør betragtes som et supplement til den samlede tildeling til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, som der var politisk enighed om i forbindelse med midtvejsrevisionen af FFR, og ikke blot som en fremrykning af bevillinger i budgettet for 2018; |
| --- | --- |

6.

| 7. | minder om, at samhørighedspolitik spiller en afgørende rolle i opnåelse af økonomisk og social konvergens i Unionen og således i at sikre udvikling og vækst; fremhæver, at samhørighedspolitiske programmerne forventes at indhente forsinkelser og nå op på fuld hastighed i 2018; understreger samtidig Parlamentets vilje til at sikre tilstrækkelige bevillinger til disse programmer, som repræsenterer en af Unionens centrale politikker; er imidlertid meget bekymret over de uacceptable forsinkelser i gennemførelsen af operationelle programmer på nationalt plan; opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at udpegelsen af forvaltnings-, revisions- og attesteringsmyndigheder afsluttes, og at gennemførelse fremskyndes; opfordrer desuden Kommissionen til at gå videre med forenklingen af de dermed forbundne procedurer; |
| --- | --- |

7.

| 8. | er meget bekymret over den stigende ustabilitet og usikkerhed inden for og uden for Unionen; insisterer på behovet for et fornyet fokus på Unionens tilgang til samhørighed, integration, fred, bæredygtig udvikling og menneskerettigheder; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at forbinde og styrke indsatsen hen imod yderligere fredsbevarelse og konfliktforebyggelse; minder om den globale inspiration fra Langfredagsaftalen, samtidig med at de hidtil usete udfordringer og presset i kølvandet på folkeafstemningen i Det Forenede Kongerige 2016 anerkendes; opfordrer Kommissionen og medlemsstaterne til at øge deres støtte til forsoning for at sikre fred, stabilitet og forsoning i Irland. |
| --- | --- |

8.

| 9. | mener, at Unionen, til trods for at toppen af migrations- og flygtningekrisen synes at være faldet, skal være klar til at reagere på enhver uforudset begivenhed på dette område og anvende en mere proaktiv tilgang på migrationsområdet; opfordrer derfor indtrængende Kommissionen til løbende at overvåge, hvorvidt bevillingerne under udgiftsområde 3 er tilstrækkelige og til at gøre fuld brug af alle tilgængelige instrumenter under den nuværende FFR til at reagere rettidigt på eventuelle uforudsete begivenheder, som kunne kræve yderligere midler; minder om, at selv om Unionen var i stand til at indføre mekanismer, der kunne bidrage til at imødegå denne situation, så er der ikke desto mindre ifølge UNHCR indtil videre ankommet over et hundrede tusinde flygtninge og migranter til Europa ad søvejen i 2017; beslutter derfor i begrænset omfang at styrke Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden og Fonden for Intern Sikkerhed såvel som agenturer med ansvar på asylområdet, f.eks. Det Europæiske Asylstøttekontor (EASO), som skal udstyres med tilstrækkelige finansielle og menneskelige ressourcer; bemærker på ny, at loftet for udgiftsområde 3 er helt utilstrækkeligt til at sikre, at der er tilstrækkelige midler til migrations- og flygtningekrisens interne dimension samt til andre prioriterede programmer som f.eks. kulturprogrammer og programmer for borgerne; |
| --- | --- |

9.

| 10. | understreger, at udgiftsområde 3 i vid udstrækning i de seneste år er blevet anvendt til at tackle migrations- og flygtningekrisen, og at sådanne foranstaltninger bør videreføres, så længe det er nødvendigt; bemærker dog, at de midler, der indtil videre er blevet stillet til rådighed, er utilstrækkelige; beslutter derfor at styrke agenturer på området for retlige og indre anliggender, der på grund af en øget arbejdsbyrde og flere opgaver de seneste år har manglet personale og midler; |
| --- | --- |

10.

| 11. | understreger, at finansiering under udgiftsområde 3 i lyset af de seneste sikkerhedsproblemer i hele Unionen også bør have øje for foranstaltninger, der vil føre til øget sikkerhed for EU-borgerne; |
| --- | --- |

11.

| 12. | gentager, at en vigtig del af løsningen på migrations- og flygtningekrisen samt EU-borgernes sikkerhedsmæssige bekymringer ligger i håndteringen af de grundlæggende årsager til migration og i at afsætte tilstrækkelige finansielle midler til eksterne instrumenter, der tager sigte på at tackle spørgsmål som f.eks. fattigdom og mangel på beskæftigelse, uddannelse og økonomiske muligheder, instabilitet, konflikter og klimaforandringer, som er en af de underliggende årsager til stigende migrationsstrømme; er af den opfattelse, at Unionen bør gøre optimal brug af finansielle midler under udgiftsområde 4, som viste sig at være utilstrækkelige til i lige høj grad at imødegå alle eksterne udfordringer, da ressourcerne er klart utilstrækkelige og bør forhøjes på en mere naturlig måde; |
| --- | --- |

12.

| 13. | beklager, at Parlamentet, da det fastlagde sin holdning, ikke var blevet tilstrækkeligt informeret om de budgetmæssige virkninger af en eventuel politisk beslutning om at forlænge faciliteten for flygtninge i Tyrkiet; gentager sit mangeårige synspunkt om, at nye initiativer ikke bør finansieres på bekostning af Unionens eksisterende eksterne projekter; opfordrer derfor Kommissionen til i tilfælde af en forlængelse af faciliteten for flygtninge i Tyrkiet at foreslå, at den finansieres med nye midler, og at der involveres flere NGO'er i gennemførelsen; bemærker, at loftet for udgiftsområde 4 er helt utilstrækkeligt til at sikre en bæredygtig og effektiv reaktion på de nuværende eksterne udfordringer, herunder migrations- og flygtningekrisen; |
| --- | --- |

13.

| 14. | minder om, at Unionens budget skal understøtte opfyldelsen af målene i Parisaftalen og Unionens egne langsigtede klimamål ved at nå målet om at anvende 20 % på klimaindsatsen i FFR for 2014-2020; beklager, at Kommissionen har undladt at fremsætte konkrete og realistiske forslag med henblik på at nå disse mål; foreslår derfor forhøjelser over niveauet i budgetforslaget til klimarelaterede aktioner; bemærker imidlertid, at disse forhøjelser ikke er tilstrækkelige, og opfordrer Kommissionen til at forelægge alle nødvendige forslag med henblik på at nå målene i forbindelse med kommende budgetforslag; bemærker i denne forbindelse, at 8,2 % af de foreslåede samlede forpligtelsesbevillinger i budgetforslaget er forbundet med beskyttelse af biodiversiteten; fremhæver, at en årlig forhøjelse på 0,1 % står i kontrast til den bekymrende og hurtigere nedgang i arter og levesteder; |
| --- | --- |

14.

| 15. | påskønner, at den nye tilgang med »et EU-budget med fokus på resultater« for første gang er blevet integreret i Kommissionens interne budgetforberedelse med henblik på at gennemgå udgifterne på grundlag af de erfaringer, man hidtil har gjort sig, og identificere eventuelle justeringer; |
| --- | --- |

15.

| 16. | genopfører de nedskæringer, som Rådet har foreslået til budgetforslaget; forstår ikke ræsonnementet bag de foreslåede nedskæringer af f.eks. Horisont 2020 og CEF — to programmer, som allerede er berørt af omfordelinger til EFSI samt til eksterne politikker; anfægter under alle omstændigheder Rådets erklærede hensigt om at fokusere på budgetposter med en lav gennemførelsesgrad eller absorptionskapacitet, idet dette ikke underbygges af de reelle gennemførelsestal og ikke tager højde for de forskelligartede gennemførelsesmønstre for visse programmer; |
| --- | --- |

16.

| 17. | konkluderer, at det med henblik på at sikre tilstrækkelig finansiering af alle presserende behov og i lyset af de meget stramme FFR-margener i 2018 vil være nødvendigt at anvende alle midler til rådighed i FFR-forordningen vedrørende fleksibilitet; forventer, at Rådet vil være enig i denne tilgang, og at det ikke vil være vanskeligt at nå frem til en aftale under forligsmødet, hvilket vil gøre det muligt for Unionen at tage udfordringen op og reagere effektivt på de kommende udfordringer; understreger, at afvigelsen hvert regnskabsår fra den oprindelige programmering under den nuværende FFR taler for en opadgående justering af lofterne i FFR for perioden efter 2020; |
| --- | --- |

17.

| 18. | fastsætter de samlede bevillinger for 2018 til 162 597 930 901 EUR i forpligtelsesbevillinger og 146 712 004 932 EUR i betalingsbevillinger; |
| --- | --- |

18.

Underudgiftsområde 1a — Konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse

| 19. | afviser Rådets uberettigede nedskæringer på 750 mio. EUR i underudgiftsområde 1a, som alene tegner sig for næsten to tredjedele af Rådets samlede nedskæringer i forpligtelser i FFR-udgiftsområder; bemærker, at disse nedskæringer er i strid med Rådets egne erklærede politiske prioriteringer; |
| --- | --- |

19.

| 20. | understreger, at det for at opnå bæredygtig vækst og jobskabelse i Unionen er af afgørende betydning at fremme investeringer i forskning, innovation, uddannelse, infrastruktur og mikrovirksomheder og SMV'er; advarer om, at de nedskæringer, som Rådet foreslår, risikerer at bringe programmer med en reel europæisk merværdi og en direkte indvirkning på jobskabelse og vækst i fare som f.eks. Horisont 2020 eller CEF; påpeger navnlig, at tilstrækkelige midler til Horisont 2020 er afgørende for udviklingen af forskning og innovation, lederskab inden for digitalisering og støtten til SMV'er i Europa; minder om, at dette program har bevist, at det har en stærk europæisk merværdi, idet 83 % af de finansierede Horisont 2020-projekter ikke ville være blevet iværksat uden EU-støtte; gentager betydningen af CEF-finansieringsinstrumentet for færdiggørelsen af TEN-T-nettet og for opnåelsen af et fælles europæisk transportområde; beslutter derfor at ophæve alle Rådets nedskæringer og desuden fuldt ud at genopføre den oprindelige profil for budgetposterne for Horisont 2020 og CEF, der blev skåret ned med henblik på tilførsler til EFSI-garantifonden; |
| --- | --- |

20.

| 21. | understreger desuden behovet for at styrke både uddannelses- og ungdomsdelene i Erasmus+ som en del af en strategisk investering i Europas unge; |
| --- | --- |

21.

| 22. | understreger, at tilstrækkelig finansiel støtte til mikrovirksomheder, iværksættere og SMV'er bør være Unionens hovedprioritet, idet disse er den vigtigste kilde til jobskabelse i Europa; understreger, at sikring af god adgang til finansiering er af afgørende betydning for at bevare SMV'ernes konkurrenceevne og hjælpe dem med at overvinde de udfordringer, der er forbundet med adgangen til såvel det indre marked som det globale marked; |
| --- | --- |

22.

| 23. | beslutter derfor at forhøje bevillingerne ud over budgetforslaget og til niveauet forud for EFSI og det europæiske solidaritetskorps for de programmer, som er vigtige for fremme af vækst og beskæftigelse, og som afspejler EU-prioriteter, navnlig Erasmus+, Horisont 2020 (Marie Curie, Det Europæiske Forskningsråd, SMV-instrumentet), COSME og EaSI (Progress og Eures), om hvilke der er bred enighed; opfordrer Kommissionen til at tilvejebringe tilstrækkelig finansiering til budgetposterne vedrørende WiFi4EU og til at leve op til sit tilsagn om investeringer mellem 2017 og 2020; |
| --- | --- |

23.

| 24. | glæder sig over medtagelsen af budgetposten for særlige årlige begivenheder i 2018-budgettet, hvilket vil gøre det muligt at udvikle en følelse af europæisk tilhørsforhold blandt borgerne; bemærker, at anvendelsesområdet for særlige årlige begivenheder påviseligt skal skabe merværdi for de europæiske borgere på tværs af medlemsstaterne; |
| --- | --- |

24.

| 25. | understreger vigtigheden af at stimulere kooperativ forskning på forsvarsområdet i Europa med henblik på at imødegå centrale kapacitetsmangler på et tidspunkt, hvor den internationale udvikling og usikkerheder i stigende grad kræver, at Europa øger sin indsats på forsvarsområdet; støtter de forhøjede bevillinger til den forberedende foranstaltning vedrørende forsvarsrelateret forskning; opfordrer til, at der etableres et forsvarsforskningsprogram med et særskilt budget inden for den næste flerårige finansielle ramme; gentager ikke desto mindre sin mangeårige holdning om, at nye initiativer skal finansieres med nye bevillinger og ikke på bekostning af eksisterende EU-programmer; understreger desuden behovet for at forbedre konkurrenceevnen og innovationen i den europæiske forsvarsindustri; |
| --- | --- |

25.

| 26. | er af den opfattelse, at der bør tildeles øgede ressourcer inden for rammerne af 2018-budgettet med henblik på at foretage en omfattende og upartisk vurdering af den risiko, som tredjelande udgør med hensyn til deres strategiske mangler inden for hvidvaskning af penge og bekæmpelse af finansiering af terrorisme på grundlag af de kriterier, der er defineret i artikel 9 i direktiv (EU) 2015/849 (8), og på at udarbejde en liste over højrisikojurisdiktioner; |
| --- | --- |

26.

| 27. | opfordrer Kommissionen til at sikre et passende niveau af bevillinger, således at Den Europæiske Unions Referencelaboratorium for Alternativer til Dyreforsøg (EURL ECVAM) effektivt kan opfylde sine forpligtelser og udføre sine opgaver, der er anført i bilag VII til direktiv 2010/63/EU (9), navnlig med hensyn til at koordinere og fremme udviklingen og anvendelsen af alternativer til dyreforsøg, herunder på områderne grundforskning og anvendt forskning og lovmæssige forsøg; |
| --- | --- |

27.

| 28. | forhøjer derfor niveauet af forpligtelsesbevillinger til underudgiftsområde 1a over niveauet i budgetforslaget med 143,9 mio. EUR (undtaget genopførelsen til niveauet forud for EFSI og det europæiske solidaritetskorps, pilotprojekter og forberedende foranstaltninger), der skal finansieres inden for den disponible margen samt en yderligere anvendelse af den samlede margen for forpligtelser; |
| --- | --- |

28.

Underudgiftsområde 1b — Økonomisk, social og territorial samhørighed

| 29. | tager afstand fra Rådets foreslåede nedskæring på 240 mio. EUR i betalinger under underudgiftsområde 1b, herunder i budgetposterne for støtte, og tilbagefører dem, indtil der foreligger ajourførte prognoser fra Kommissionen; |
| --- | --- |

29.

| 30. | bemærker med stigende bekymring, at de uacceptable forsinkelser i gennemførelsen af de europæiske struktur- og investeringsfonde har undergravet deres effektivitet og lagt pres på forvaltningsmyndigheder og støttemodtagere; gør på ny opmærksom på den risiko, som de nuværende forsinkelser kan have for ophobningen af ubetalte regninger i anden halvdel af den nuværende FFR og i begyndelsen af den næste FFR; gentager på det kraftigste sin opfordring til medlemsstaterne om at søge rådgivning og bistand fra Kommissionen for at indhente forsinkelserne i udpegningen af forvaltnings-, attesterings- og revisionsmyndigheder; er endvidere foruroliget over tendensen til nedskæring af aktiviteter og den manglende præcision i medlemsstaternes overslag; |
| --- | --- |

30.

| 31. | minder om, at ungdomsarbejdsløsheden i Unionen fortsat er uacceptabelt høj; understreger, at det for at løse dette problem er vigtigt at sikre tilstrækkelig finansiering af ungdomsgarantiordningerne gennem ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og ESF; glæder sig over aftalen om behovet for at tilføre nye midler til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og medtagelsen af de tilsvarende bevillinger i budgetforslaget for 2018; mener ikke desto mindre, at ungdomsbeskæftigelsesinitiativet i betragtning af de udfordringer og risici, der er forbundet med ungdomsarbejdsløshed, bør drage fordel af øgede bevillinger, og beslutter derfor at bringe ungdomsbeskæftigelsesinitiativet op på 600 mio. EUR i forpligtelser i 2018; mener endvidere, at erhvervsuddannelsestiltag over for unge og især lærlingeuddannelser bør være berettiget til finansiering under samhørighedspolitikken; |
| --- | --- |

31.

| 32. | glæder sig over den nye finansieringsramme på 142,8 mio. EUR, der er blevet oprettet med henblik på at lette gennemførelsen af støtteprogrammet for strukturreformer for perioden 2017-2020; |
| --- | --- |

32.

Udgiftsområde 2 — Bæredygtig vækst: naturressourcer

| 33. | minder om, at Kommissionens forslag om at forhøje bevillingerne til finansiering af behovene under Den Europæiske Garantifond for Landbruget (EGFL) primært skyldes, at der forventes at være et betydeligt mindre beløb til rådighed i form af formålsbestemte indtægter i 2018; noterer sig Rådets nedskæringer på 275 mio. EUR, men mener, at Kommissionens ændringsskrivelse fortsat bør være grundlaget for enhver pålidelig revision af bevillingerne til EGFL og genopfører i overensstemmelse hermed niveauet fra budgetforslaget, indtil denne ændringsskrivelse behandles i forbindelse med forligsproceduren; |
| --- | --- |

33.

| 34. | understreger, at oplagringsprogrammer har vist sig at være effektive i krisetider, og at en reduktion af de finansielle ressourcer, der er øremærket i planlægningsprocessen, ville virke mod hensigten; |
| --- | --- |

34.

| 35. | understreger, at en del af løsningen til at tackle ungdomsarbejdsløsheden ligger i en tilstrækkelig støtte til unge i landdistrikter; foreslår derfor en forhøjelse på 50 mio. EUR over niveauet i budgetforslaget i betalinger til unge landbrugere; understreger behovet for at fremme unges adgang til erhvervene i fiskerisektoren gennem Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og andre EU-finansieringsordninger; |
| --- | --- |

35.

| 36. | beslutter i overensstemmelse med Europa 2020-målene og EU's internationale forpligtelser til at bekæmpe klimaforandringer at foreslå en forhøjelse på 21,2 mio. EUR over niveauet i budgetforslaget til klimarelaterede foranstaltninger; gentager, at både Den Europæiske Revisionsret (Revisionsretten) samt ECOFIN har fastslået, at Unionens budget ikke er i overensstemmelse med EU's klimamål; |
| --- | --- |

36.

| 37. | minder om, at skatteydernes penge ikke bør anvendes til at støtte avl eller opdræt af tyre til tyrefægtningsaktiviteter; mener, at avl eller opdræt til disse formål derfor ikke bør være berettiget til grundbetalinger, og anmoder Kommissionen om at forelægge et forslag med henblik på at ændre den eksisterende lovgivning på dette område; |
| --- | --- |

37.

| 38. | forhøjer derfor forpligtelsesbevillingerne med 78,1 mio. EUR, hvilket efterlader en margen på 619,7 mio. EUR under loftet for forpligtelser under udgiftsområde 2, når pilotprojekter og forberedende foranstaltninger er fratrukket; |
| --- | --- |

38.

| 39. | understreger med beklagelse, at katastrofer generelt påvirker dem, der har færrest ressourcer til at beskytte sig selv, hvad enten der er tale om enkeltpersoner eller stater; mener, at reaktionen på naturkatastrofer eller menneskeskabte katastrofer bør være så hurtig som mulig, således at skader på personer og ejendom er minimale, og at ejendele kan reddes; henleder opmærksomheden på behovet for en yderligere forøgelse af midler, navnlig med hensyn til de budgetposter, der er knyttet til katastrofeforebyggelse og -beredskab i Unionen, idet der navnlig tages hensyn til brandene i Spanien og Portugal (der har resulteret i tragiske tab af menneskeliv), som har en markant og betydelig indvirkning på mennesker; |
| --- | --- |

39.

| 40. | henleder opmærksomheden på de faktorer, der truer utallige skovøkosystemer, herunder bl.a. spredningen af invasive ikkehjemmehørende arter, sygdomme (såsom rundorm i fyrretræer m.fl.) og skovbrande; mener, at der bør tilvejebringes tilstrækkelige finansielle midler gennem lokale støtteprogrammer og -foranstaltninger til at evaluere den miljømæssige tilstand og plantesundheden i skovene samt rehabiliteringen heraf, herunder genplantning af skove; bemærker, at sådanne midler er særlig vigtige og presserende for nogle medlemsstater, navnlig Portugal og Spanien efter tidligere gentagne brande på hele det nationale område; |
| --- | --- |

40.

Udgiftsområde 3 — Sikkerhed og medborgerskab

| 41. | understreger, at håndtering af migration og sikkerhed for Parlamentet fortsat bør være den højeste prioritet for Unionen og gentager sin overbevisning om, at loftet for udgiftsområde 3 har vist sig at være helt utilstrækkeligt til at sikre tilstrækkelig finansiering af disse udfordringers interne dimension; |
| --- | --- |

41.

| 42. | bemærker, at mens antallet af migranter, der krydser grænsen på de centrale og østlige Middelhavsruter til Unionen, faldt i de første ni måneder af 2017, er der stadig pres på den vestlige Middelhavsrute; bemærker, at mere end et hundrede tusinde migranter og flygtninge ankom til Europa ad søvejen i de første ni måneder af 2017, hvoraf over 75 % ankom til Italien og resten var fordelt mellem Grækenland, Cypern og Spanien; er af den opfattelse, at der er behov for ekstra midler til fuldt ud at dække Unionens behov på migrationsområdet, navnlig gennem Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, for at hjælpe medlemsstater med at forbedre integrationsforanstaltninger og -praksis for personer med behov for international beskyttelse, navnlig uledsagede mindreårige, og om nødvendigt foretage tilbagesendelsesoperationer for dem, der ikke har ret til international beskyttelse, samtidig med at de fuldt ud respekterer princippet om non-refoulement; insisterer i denne sammenhæng også på, at EASO forsynes med tilstrækkelige finansielle og menneskelige ressourcer til at sætte agenturet i stand til at udføre sine opgaver; |
| --- | --- |

42.

| 43. | støtter oprettelsen af en ny budgetpost til en europæisk eftersøgnings- og redningsfond for at støtte medlemsstater i deres forpligtelser i henhold til international søret; anmoder Kommissionen om at fremlægge et lovgivningsforslag om oprettelse af en sådan europæisk eftersøgnings- og redningsfond; |
| --- | --- |

43.

| 44. | er overbevist om, at for at kunne håndtere EU-borgernes sikkerhedsmæssige bekymringer effektivt, skal budgettet for Fonden for Intern Sikkerhed forhøjes for at udruste medlemsstaterne bedre til bekæmpelse af terrorisme, grænseoverskridende organiseret kriminalitet, radikalisering og cyberkriminalitet; understreger navnlig, at der skal stilles tilstrækkelige midler til rådighed for at øge sikkerhedsinfrastrukturer og fremme informationsudveksling mellem retshåndhævende myndigheder og nationale myndigheder, herunder gennem forbedring af interoperabiliteten mellem informationssystemer, samtidig med at respekten for individuelle rettigheder og friheder garanteres; |
| --- | --- |

44.

| 45. | fremhæver den afgørende rolle, som Unionens agenturer indenfor området retlige og indre anliggender spiller med hensyn til at tackle de presserende problemer for EU-borgerne; beslutter derfor at forhøje budget- og personalebevillingerne til Den Europæiske Unions Agentur for Retshåndhævelsessamarbejde (Europol), herunder oprettelsen af syv stillinger til den nye enhed kaldet Europols operative enhed for forsvundne børn, samt at styrke Den Europæiske Enhed for Retligt Samarbejde (Eurojust), EASO og Den Europæiske Unions Agentur for Uddannelse inden for Retshåndhævelse (Cepol); minder om det bidrag, som disse agenturer yder til at styrke samarbejdet mellem medlemsstaterne på området; |
| --- | --- |

45.

| 46. | anmoder Kommissionen om i lyset af de reelle fremskridt, der gøres i de igangværende interinstitutionelle forhandlinger, at fremlægge ajourførte oplysninger om de finansielle konsekvenser i 2018 af endnu ikke vedtagne lovgivningsforslag som en del af den europæiske dagsorden for migration, navnlig i forbindelse med reformen af Dublinsystemet, ind- og udrejsesystemet, EU-systemet vedrørende rejseinformation og rejsetilladelse og EASO, for at de kan tages i betragtning i forligsfasen; |
| --- | --- |

46.

| 47. | beklager Rådets vilkårlige nedskæringer på mere end 30 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger i adskillige programmer på områderne kultur, medborgerskab, retlige anliggender, folkesundhed, forbrugerrettigheder og civilbeskyttelse, uden at tage hensyn til disse programmers fremragende udnyttelsesgrader og til trods for den allerede utilstrækkelige finansiering, der bevirker, at mange projekter af høj kvalitet forbliver ufinansierede; genopfører alle disse budgetposter til niveauet i budgetforslaget og foreslår yderligere midler til relevante poster; |
| --- | --- |

47.

| 48. | gentager sin overbevisning om, at det er på tide at øge finansieringen af vigtige EU-programmer på områderne kultur og medborgerskab, navnlig programmet Et Kreativt Europa og Europa for Borgerne, som spiller en central rolle med hensyn til at støtte kulturelle og kreative industrier samt aktivt medborgerskab, navnlig i lyset af valget til Europa-Parlamentet i 2019; gentager, at alle institutioner skal overholde den politiske aftale, der blev indgået om finansieringen i 2018 af det europæiske år for kulturarv ved at tilvejebringe tilstrækkelige bevillinger til det gennem kulturdelprogrammet under Et Kreativt Europa, da der mangler en særskilt budgetpost for det europæiske år; opfordrer Kommissionen til at revidere initiativer under budgetposten til multimedieaktiviteter for at sikre, at budgettet effektivt understøtter uafhængig kvalitetsdækning af EU-anliggender; |
| --- | --- |

48.

| 49. | går ind for øget gennemsigtighed og synlighed af Daphne-målet i programmet for rettigheder, ligestilling og unionsborgerskab, som er et vigtigt redskab for Unionen i bekæmpelsen af alle former for vold mod børn, unge, kvinder, LGBTI-personer og andre risikogrupper; støtter oprettelsen af et EU-overvågningscenter for kønsbestemt vold inden for rammerne af Det Europæiske Institut for Ligestilling mellem Mænd og Kvinder; |
| --- | --- |

49.

| 50. | styrker udgiftsområde 3 med 108,8 mio. EUR i forpligtelsesbevillinger over budgetforslaget, undtagen pilotprojekter og forberedende foranstaltninger, og foreslår at finansiere disse forhøjelser med en yderligere anvendelse af fleksibilitetsinstrumentet; |
| --- | --- |

50.

Udgiftsområde 4 — Et globalt Europa

| 51. | understreger på ny, at Unionens optræden udadtil står over for stadigt stigende finansieringsbehov, der langt overstiger omfanget af det nuværende udgiftsområde 4; mener, at mobiliseringen af Unionens budget for at reagere på migrationsudfordringen fortsat vil kræve en dynamisk reaktion i de kommende år; understreger, at en særlig etårig forhøjelse, såsom den i 2017, ikke kan anses for tilstrækkelig i betragtning af de komplekse udfordringer, som Unionen står over for, og det presserende behov for at styrke Unionens tilstedeværelse udadtil i vor tids globaliserede verden; |
| --- | --- |

51.

| 52. | mener, at der bør gives prioritet til Unionens nærmeste naboer og til de foranstaltninger, der har til formål at tackle de vigtigste problemer, som de står over for, nemlig de humanitære udfordringer, som er forbundet med migrations- og flygtningekrisen i det sydlige naboskabsområde, og den russiske aggression i det østlige naboskabsområde; mener, at stabilitet og velstand i Unionens naboskabsområde er til gavn for både de berørte regioner og Unionen som helhed; gentager sin opfordring til at øge støtten til fredsprocessen i Mellemøsten, Den Palæstinensiske Myndighed og UNRWA for at kunne håndtere de stigende behov med henblik på at nå Unionens erklærede mål om at fremme udvikling og stabilitet i regionen og støtte palæstinensernes modstandsdygtighed; gentager, at støtte til lande, der er ved at gennemføre associeringsaftaler med Unionen, er af afgørende betydning for at fremme politiske og økonomiske reformer, men understreger, at denne støtte bør finde sted, så længe disse lande opfylder kriterierne for støtteberettigelse, navnlig hvad angår retsstatsprincippet og håndhævelsen af demokratiske institutioner; beslutter derfor at forhøje midlerne til det europæiske naboskabsinstrument (ENI), instrumentet til førtiltrædelsesbistand (IPA) og makrofinansiel bistand; |
| --- | --- |

52.

| 53. | understreger betydningen af den rolle, som EU spiller på globalt plan med hensyn til at udrydde fattigdom og sikre udvikling af de mest ugunstigt stillede regioner i overensstemmelse med FN's mål for bæredygtig udvikling; tildeler derfor ekstra finansielle midler til instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde (DCI) og humanitær bistand; minder om, at da en betydelig andel af det samlede antal migranter, der krydser Middelhavet, kommer fra Afrika syd for Sahara, er EU-støtte i denne region afgørende for at tackle de underliggende årsager til migration; |
| --- | --- |

53.

| 54. | modsætter sig de markante nedskæringer i de finansielle bidrag fra de eksterne finansieringsinstrumenter (ENI, IPA, PI og DCI) til Erasmus+, til trods for at udvekslingsprogrammer for unge er en af de mest vellykkede langsigtede investeringer i kulturelt diplomati og gensidig forståelse, og beslutter derfor at forhøje disse bidrag; |
| --- | --- |

54.

| 55. | beslutter i lyset af den foruroligende forværring af situationen for så vidt angår demokrati, retsstatsprincippet og menneskerettigheder at reducere støtten til politiske reformer i Tyrkiet; beslutter at opføre en del af de resterende bevillinger i reserven, der skal frigives, når Tyrkiet gør målbare fremskridt på områderne retsstatsprincippet, demokrati, menneskerettigheder og pressefrihed, med henblik på at omdirigere disse midler til civilsamfundets aktører til gennemførelse af foranstaltninger for at støtte disse mål; |
| --- | --- |

55.

| 56. | er af den opfattelse, at der er behov for yderligere finansielle midler til at imødegå misinformationskampagner og til at fremme et objektivt billede af Unionen uden for dens grænser; opfordrer derfor til at øge finansieringen til imødegåelse af misinformationskampagner og cyberangreb; beslutter derfor at forhøje bevillingerne til strategisk kommunikation, der skal udføres i nabolandene samt i det vestlige Balkan; minder om betydningen af at investere i synligheden af Unionens indsats udadtil med henblik på at forbedre resultaterne af finansieringen på dette område og gøre det muligt at opfylde ambitionerne for Unionens offentlige diplomati i overensstemmelse med den globale strategi; |
| --- | --- |

56.

| 57. | finder det nødvendigt at forhøje bevillingerne til budgetposten vedrørende det tyrkisk-cypriotiske samfund med det formål resolut at bidrage til en fortsættelse og intensivering af arbejdet i Komitéen for Forsvundne Personer på Cypern, at arbejde for at fremme velfærden for maronitter, der ønsker at blive genhuset et andet sted, og for alle isolerede personer som aftalt i den tredje Wien-aftale, og at støtte det fælles Tekniske Udvalg om Kulturarv og derved fremme tillid og forsoning mellem de to samfund; |
| --- | --- |

57.

| 58. | understreger, at Kommissionens tendens til at anvende supplerende budgetmekanismer, som f.eks. trustfonde og andre lignende instrumenter, ikke altid har vist sig at være en succes; er bekymret for, at oprettelsen af finansielle instrumenter uden for EU-budgettet kan true budgettets enhed og omgå budgetproceduren og samtidig undergrave den gennemsigtige forvaltning af budgettet og hæmme Parlamentets ret til at udøve effektiv kontrol med udgifterne; mener derfor, at eksterne instrumenter, som er opstået i de seneste år, bør integreres i EU-budgettet, og at Parlamentet bør have fuld kontrol over gennemførelsen af disse instrumenter; bemærker, at der ved udgangen af september 2017 var afsat i alt 795,4 mio. EUR til EU-trustfonde i 2017-budgettet; anmoder Kommissionen om at forelægge Europa-Parlamentet og Rådet det beløb, den agter at forpligte til trustfonde i 2018; gentager sin bekymring over, at medlemsstaternes bidrag til disse trustfonde har tendens til at sakke bagud i forhold til deres løfter; noterer sig Revisionsrettens særberetning nr. 11/2017 om EU's Bêkou-trustfond for Den Centralafrikanske Republik; er bekymret over de mangler, Revisionsretten har påpeget, såsom den manglende vurdering af det samlede behov og de dårligt fungerende mekanismer for koordinering med andre donorer; har til hensigt at foretage en vurdering af merværdien af EU-trustfonde som et instrument i EU's eksterne politik; |
| --- | --- |

58.

| 59. | minder om, at i overensstemmelse med artikel 24 i FFR-forordningen opføres alle udgifter og indtægter for Unionen og Euratom i Unionens almindelige budget i overensstemmelse med artikel 7 i finansforordningen; opfordrer Kommissionen til at bevare budgettets enhed og til at betragte det som et styrende princip, når den foreslår nye politiske initiativer; |
| --- | --- |

59.

| 60. | understreger betydningen af valgobservationsmissioner med hensyn til at styrke demokratiske institutioner og opbygge offentlighedens tillid til valgprocesser, hvilket til gengæld fremmer fredsopbygning og stabilitet; understreger, at det er nødvendigt at sikre tilstrækkelige finansielle ressourcer til dette formål; |
| --- | --- |

60.

| 61. | påpeger, at midler fra instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde ikke skal omfordeles til at finansiere den nye kapacitetsopbygning til støtte for sikkerheds- og udviklingsinitiativet (CBSD) under instrumentet, der bidrager til stabilitet og fred; beklager budgetforslaget om at omfordele 7,5 mio. EUR fra instrumentet til finansiering af udviklingssamarbejde til CBSD og understreger det presserende behov for at finde alternative løsninger til at fylde dette hul; |
| --- | --- |

61.

| 62. | gentager sin anmodning om, at budgetposten for EU's særlige repræsentanter overføres fra FUSP-budgettet til EU-Udenrigstjenestens budget på en budgetneutral måde for yderligere at konsolidere Unionens diplomatiske aktiviteter; |
| --- | --- |

62.

| 63. | beslutter som følge heraf at ophæve næsten samtlige af Rådets nedskæringer og styrke udgiftsområde 4 med 299,7 mio. EUR ud over budgetforslaget i forpligtelsesbevillinger (undtagen pilotprojekter og forberedende foranstaltninger, overførslen af EUSR'er og vedtagne nedskæringer); |
| --- | --- |

63.

Udgiftsområde 5 — Administration: andre budgetposter — administrations- og støtteudgifter til forskning

| 64. | mener ikke, at Rådets nedskæringer afspejler de reelle behov, og at de således er til fare for de allerede betydeligt rationaliserede administrative udgifter; genopfører derfor budgetforslaget for alle Kommissionens administrationsudgifter, herunder administrations- og støtteudgifter til forskning i udgiftsområde 1-4; |
| --- | --- |

64.

| 65. | beslutter i overensstemmelse med indgåelsen af den fælles udtalelse fra de juridiske tjenester i Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om tre aspekter af forholdet mellem OLAF og dets Overvågningsudvalg af 12. september 2016 at tilbageholde 10 % af bevillingerne til Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), indtil Overvågningsudvalget får adgang til OLAF's sager, samtidig med at dets budget forhøjes marginalt i overensstemmelse med de øgede ansvarsområder; |
| --- | --- |

65.

| 66. | noterer sig, at OLAF i begyndelsen af 2017 undersøgte et alvorligt tilfælde af toldsvig i Det Forenede Kongerige, som skyldtes en underevaluering af værdien af importerede produkter, og som har forårsaget et indkomsttab på næsten 2 mia. EUR for Unionens budget i perioden 2013-2016; er bekymret over, at dette tilfælde af svig ikke er blevet stoppet, og at Unionen forsat taber indtægter til sit budget; anmoder Kommissionen om at tage denne langsomme reaktion fra Det Forenede Kongeriges myndigheders side med i betragtning i sine anbefalinger i forbindelse med brexitforhandlingerne; anmoder de medlemsstater, der var imod indførelsen af Unionens retlige rammer for toldovertrædelser og -sanktioner, til at genoverveje deres holdning for at give mulighed for at finde en hurtig løsning på dette problem; |
| --- | --- |

66.

Decentraliserede agenturer

| 67. | støtter generelt Kommissionens overslag over agenturernes budgetbehov; mener derfor, at enhver yderligere nedskæring, som Rådet har foreslået, vil bringe agenturernes tilfredsstillende funktion i fare og ikke give dem mulighed for at udføre de opgaver, som de er blevet pålagt; mener, at de nye stillinger, som det har godkendt i sin holdning, er nødvendige for at udføre yderligere opgaver som følge af nye politikker og ny lovgivning; gentager sin forpligtelse til at beskytte ressourcer og om nødvendigt tilvejebringe yderligere ressourcer for at sikre, at agenturerne fungerer efter hensigten; |
| --- | --- |

67.

| 68. | beslutter i forbindelse med de udfordringer, som Unionen stadig står over for med hensyn til migration og sikkerhed, og i betragtning af behovet for en koordineret europæisk reaktion, at forhøje bevillingerne til Europol, Eurojust, Cepol, EASO og Den Europæiske Unions Agentur for Net- og Informationssikkerhed (ENISA); |
| --- | --- |

68.

| 69. | minder om, at det er vigtigt for Unionen at fokusere på konkurrenceevne for vækst og beskæftigelse; minder om, at det er en strategisk prioritet for Unionen fuldt ud at udvikle og gennemføre Galileo- og EGNOS-projekter, for hvilke Det Europæiske GNSS-Agentur (GSA) delvist er ansvarligt; minder om, at GSA har et ressourcemæssigt efterslæb med hensyn til cybersikkerhed og med at være en statsreguleret tjeneste, og beslutter derfor at forhøje dets bevillinger; |
| --- | --- |

69.

| 70. | mener, at det er nødvendigt med yderligere bevillinger og personale, for at Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (ACER) kan varetage sine udvidede opgaver vedrørende gennemførelsen af elektricitets- og gasnetreglerne og retningslinjerne og overvågningen af dem; |
| --- | --- |

70.

| 71. | minder navnlig om, at Det Europæiske Miljøagentur (EEA) hjælper Unionen med at træffe informerede beslutninger om at forbedre miljøet, integrere miljøhensyn i de økonomiske politikker og bevæge os hen imod bæredygtighed, og at Kommissionen inden for rammerne af Unionens klima- og energipolitik frem til 2030 har foreslået nye opgaver til EEA i forbindelse med forvaltning af energiunionen uden nogen tilsvarende stigning i stillingsfortegnelsen; |
| --- | --- |

71.

| 72. | understreger, at det — selv om budgetmidlerne og antallet af stillinger i den europæiske grænse- og kystvagt anses for at være tilstrækkelige på nuværende tidspunkt — vil være nødvendigt nøje at overvåge agenturets fremtidige behov for operationelle ressourcer og personale; |
| --- | --- |

72.

| 73. | glæder sig over, at der er afsat tilstrækkelige midler på budgettet for 2018 til at støtte de europæiske tilsynsmyndigheder (ESA'er); understreger, at ESA'ernes rolle er af afgørende betydning med hensyn til fremme af en ensartet anvendelse af EU-retten og bedre samordning mellem nationale myndigheder samt med hensyn til at sikre finansiel stabilitet, bedre integrerede finansielle markeder, forbrugerbeskyttelse og tilsynsmæssig konvergens; understreger, at ESA'erne af hensyn til en hensigtsmæssig anvendelse af deres budgetter skal holde sig til de opgaver og det mandat, som de har fået tildelt af EU-lovgiveren; |
| --- | --- |

73.

| 74. | gentager, at i overensstemmelse med den interinstitutionelle aftale af 2. december 2013 er 2018 det sidste år af gennemførelsen af personalereduktionen på 5 % og tilgangen med en omrokeringspulje for personalet i agenturerne; gentager sin modstand mod en fortsættelse af en samlet tilgang til agenturernes ressourcer efter 2018; bekræfter sin åbenhed over for at opnå effektivitetsgevinster for agenturerne gennem øget administrativt samarbejde eller endog sammenlægninger, hvor det er hensigtsmæssigt, og ved at samle visse funktioner enten hos Kommissionen eller et andet agentur; glæder sig i denne forbindelse over initiativet til yderligere at koordinere agenturernes aktiviteter via oprettelsen af det faste sekretariat for agenturernes netværk (som nu hedder Det Fælles Støttekontor) og støtter, at der tildeles en ekstra stilling i stillingsfortegnelsen til Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, hvis omkostninger vil blive dækket af EU-agenturernes eksisterende budgetter og stillet til rådighed for dette kontor; |
| --- | --- |

74.

Pilotprojekter og forberedende foranstaltninger

| 75. | beslutter efter at have foretaget en omhyggelig undersøgelse af pilotprojekterne og de forberedende foranstaltninger, der er blevet indsendt, og på baggrund af de igangværendes succes, med undtagelse af de initiativer, der allerede er omfattet af eksisterende retsgrundlag, og under fuld hensyntagen til Kommissionens vurdering af projekternes gennemførlighed, at vedtage en kompromispakke, der består af et begrænset antal pilotprojekter og forberedende foranstaltninger, også i lyset af de begrænsende disponible margener og lofterne for pilotprojekter og forberedende foranstaltninger; |
| --- | --- |

75.

| 76. | understreger derfor Parlamentets indsats i denne henseende og anmoder Kommissionen om at udvise god vilje i gennemførelsen af de vedtagne pilotprojekter og forberedende foranstaltninger ved udgangen af budgetproceduren, uanset deres gennemførlighedsvurderinger med hensyn til enhver afgørelse truffet af Europa-Parlamentet og Rådet; |
| --- | --- |

76.

Særlige instrumenter

| 77. | minder om nytteværdien af særlige instrumenter med hensyn til at skabe fleksibilitet ud over de meget stramme lofter i den nuværende FFR og ser med tilfredshed på de forbedringer, som er opnået via midtvejsrevisionen af FFR-forordningen; opfordrer til en omfattende brug af fleksibilitetsinstrumentet, den samlede margen for forpligtelser og margenen til uforudsete udgifter til at finansiere en lang række nye udfordringer og yderligere ansvarsområder, som Unionens budget står over for; |
| --- | --- |

77.

| 78. | opfordrer til en forhøjelse af bevillingerne til nødhjælpsreserven og Den Europæiske Unions Solidaritetsfond (EUSF) i lyset af de seneste og tragiske katastrofer, navnlig brandene og den ekstreme tørke i Portugal og Spanien; |
| --- | --- |

78.

| 79. | minder også om betydningen af Den Europæiske Fond for Tilpasning til Globaliseringen (EGF), nødhjælpsreserven og EUSF; støtter Kommissionens hensigt om at sørge for en hurtigere mobilisering af EUSF ved at opføre størstedelen af dens årlige beløb i en reserve i Unionens budget ud over det beløb, der allerede er afsat til forskud; beklager Rådets nedskæring i denne henseende og genopfører delvist budgetforslaget med undtagelse af de beløb, som er blevet fremrykket til 2017 via ændringsbudget nr. 4/2017 og mobiliseringen af EUSF for Italien; opfordrer til, at fondens anvendelsesområde udvides til også at omfatte hjælp til ofre for terrorhandlinger og deres familier; |
| --- | --- |

79.

Betalinger

| 80. | er bekymret over den aktuelle tendens med underforbrug i betalinger i hele Unionens budget, ikke blot i underudgiftsområde 1b, men også i udgiftsområde 3 og 4, trods behovet for at dække den kraftige stigning i antallet af nye udfordringer og indførelsen af fleksible finansieringsmekanismer; minder om, at betalingsniveauet for Unionens budget de seneste to år er blevet reduceret betydeligt kombineret med et højt niveau af budgetoverskud; udtrykker derfor sin bekymring over, at budgetforslaget stadig efterlader en hidtil uset margen på 10 mia. EUR under betalingsloftet, hvilket afspejler en tendens med lav gennemførelse, der kan føre til et akut betalingspres ved slutningen af den nuværende FFR; |
| --- | --- |

80.

| 81. | insisterer på nødvendigheden af at genopføre budgetforslaget i betalinger for alle budgetposter, som Rådet har nedskåret, og forhøjer målrettet betalingsbevillingerne, hovedsageligt for alle de budgetposter, hvor der er foretaget ændringer i forpligtelsesbevillingerne; |
| --- | --- |

81.

Øvrige sektioner

| 82. | beklager Rådets gentagne praksis med at hæve den faste nedskæringssats for Unionens institutioner; mener, at dette har en i særlig høj grad fordrejende indvirkning på budgetter for institutioner med historisk nøjagtige nedskæringssatser; mener, at denne tilgang hverken udgør en målrettet nedskæring eller forsvarlig økonomisk forvaltning; genopfører derfor nedskæringssatsen til niveauet i budgetforslaget; |
| --- | --- |

82.

Sektion I — Europa-Parlamentet

| 83. | fastholder det samlede niveau for sit budget for 2018 på 1 953 483 373 EUR som vedtaget i dets ovennævnte beslutning af 5. april 2017; indarbejder budgetneutrale tekniske tilpasninger med henblik på at afspejle ajourførte oplysninger, der ikke var tilgængelige tidligere på året; |
| --- | --- |

83.

| 84. | bemærker, at budgetoverslagene for 2018 svarer til 18,88 %, hvilket er lavere end det, der blev opnået i 2017 (19,25 %), og den laveste andel af udgiftsområde 5 i de seneste femten år; fastholder ikke desto mindre, at bestræbelserne på at opnå det lavest mulige udgiftsniveau for Europa-Parlamentet ikke bør ske med en reduceret kapacitet for Parlamentets almindelige lovgivningsmæssige arbejde til følge; |
| --- | --- |

84.

| 85. | gentager Parlamentets prioriteringer for det kommende regnskabsår, nemlig at konsolidere de sikkerhedsforanstaltninger, der allerede er truffet, forbedre Parlamentets modstandsdygtighed over for cyberangreb, forbedre gennemsigtigheden af Parlamentets egen interne budgetprocedure og fokusere Parlamentets budget på dets centrale funktioner med at lovgive, være budgetmyndighedens ene part, repræsentere borgerne og kontrollere arbejdet i andre institutioner; |
| --- | --- |

85.

| 86. | glæder sig over oprettelsen af Præsidiets Arbejdsgruppe om Godtgørelsen for Generelle Udgifter; minder om forventningerne til større gennemsigtighed for så vidt angår godtgørelsen for generelle udgifter og behovet for, at der fastlægges mere præcise regler vedrørende dokumentation for de udgifter, der er berettiget til en sådan godtgørelse, uden at det medfører ekstra omkostninger for Parlamentet; |
| --- | --- |

86.

| 87. | opfordrer Præsidiet til at foretage følgende ændringer vedrørende godtgørelsen af generelle udgifter:






  — | godtgørelsen af generelle udgifter skal i alle tilfælde håndteres på en særskilt bankkonto |
| --- | --- | --- |

87.

—

godtgørelsen af generelle udgifter skal i alle tilfælde håndteres på en særskilt bankkonto

| — | medlemmet bør gemme alle kvitteringer vedrørende godtgørelser af generelle udgifter |
| --- | --- |

—

medlemmet bør gemme alle kvitteringer vedrørende godtgørelser af generelle udgifter

| — | den ubrugte del af godtgørelsen af generelle udgifter bør tilbagebetales ved mandatets afslutning; |
| --- | --- |

—

den ubrugte del af godtgørelsen af generelle udgifter bør tilbagebetales ved mandatets afslutning;

| 88. | reducerer stillingsfortegnelsen for sit generalsekretariat for 2018 med 60 stillinger (1 % personalereduktionsmålet) i overensstemmelse med aftalen af 14. november 2015, der blev indgået med Rådet om Den Europæiske Unions almindelige budget for regnskabsåret 2016; minder om, at de 35 stillinger, der blev tildelt Europa-Parlamentet i 2016, vedrørte nye aktiviteter for at styrke sikkerheden og som sådan var undtaget fra målet om en personalereduktion som bekræftet ved vedtagelsen af ændringsbudget nr. 3/2016 og det almindelige budget for 2017 (10); opfordrer Kommissionen til at justere sine overvågningstabeller i overensstemmelse hermed med henblik på at forelægge Europa-Parlamentet og Rådet præcise oplysninger i alle faser af proceduren; |
| --- | --- |

88.

| 89. | glæder sig over den drøftelse om Parlamentets bygningspolitik, som fandt sted den 11. juli 2017 mellem Budgetudvalget, generalsekretæren og næstformændene med ansvar for Parlamentets bygningspolitik; mener, at denne dialog bør være en løbende proces, navnlig i lyset af Præsidiets kommende drøftelser om renoveringen af Paul-Henri Spaak-Bygningen; |
| --- | --- |

89.

| 90. | gentager Parlamentets holdning som præciseret i dets ovennævnte beslutning af 5. april 2017 om, at der er plads til yderligere forbedringer af kontrolmekanismerne for europæiske politiske partier og politiske fonde; bemærker i denne forbindelse Kommissionens forslag om at ændre forordning (EU, Euratom) nr. 1141/2014 (11) og ser med tilfredshed på enhver indsats for at forbedre ansvarligheden af og gennemsigtigheden i udgifterne; |
| --- | --- |

90.

| 91. | minder om Revisionsrettens analyse fra 2014, i hvilken man anslog omkostningerne ved Parlamentets geografiske spredning til at være på 114 mio. EUR pr. år; noterer sig endvidere konklusionerne i sin betænkning af 20. november 2013 om placeringen af arbejdsstederne for den Europæiske Unions institutioner (12), hvorefter 78 % af alle tjenesterejser foretaget af Parlamentets vedtægtsomfattede personale er en direkte følge af dets geografiske spredning; fremhæver, at det i betænkningen også anslås, at den miljømæssige påvirkning af den geografiske spredning er på mellem 11 000 og 19 000 ton i CO2-emissioner; gentager offentlighedens negative opfattelse, som skyldes denne spredning, og opfordrer derfor til en køreplan for ét enkelt hjemsted og en nedskæring af de relevante budgetposter; |
| --- | --- |

91.

Sektion IV — Domstolen

| 92. | genopfører budgetforslaget for alle budgetposter, som er nedskåret af Rådet, og som er af afgørende betydning for Domstolens funktion, og genopfører overslagene for to budgetposter med henblik på at forbedre Domstolens evne til at håndtere en stadig højere oversættelsesefterspørgsel; |
| --- | --- |

92.

| 93. | udtrykker sin mistro over for Rådets ensidige erklæring og det tilhørende tillæg om personalereduktionen på 5 % i Rådets holdning til budgetforslaget for 2018, i henhold til hvilken Domstolen stadig er nødt til at reducere sin stillingsfortegnelse med 19 stillinger; understreger, at disse 19 stillinger svarer til de 12 og 7 stillinger, som behørigt blev tildelt af Parlamentet og Rådet i budgetprocedurerne for 2015 og 2016 til dækning af yderligere behov, og insisterer derfor på, at disse 19 stillinger ikke bør gives tilbage, da Domstolen allerede behørigt har opfyldt sit krav om reduktion af personalet med 5 % ved at fjerne 98 stillinger i perioden 2013-2017; |
| --- | --- |

93.

Sektion V — Revisionsretten

| 94. | genopfører budgetforslaget for alle de poster, som Rådet har nedskåret, for at muliggøre gennemførelsen af Revisionsrettens arbejdsprogram og udarbejdelsen af de planlagte revisionsberetninger; |
| --- | --- |

94.

| 95. | opfører bevillingerne på posten »Konsultationer, studier og undersøgelser af begrænset omfang« i reserven, indtil resultaterne af de igangværende forhandlinger om revisionen af finansforordningen, og den revision, som træder i kraft i 2018, foreligger; |
| --- | --- |

95.

Sektion VI — Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

| 96. | genopfører budgetforslaget for alle de budgetposter, som Rådet har nedskåret; |
| --- | --- |

96.

| 97. | forhøjer bevillingerne på to budgetposter over budgetforslaget relateret til de nationale rådgivende gruppers arbejde i forbindelse med handelsaftaler; |
| --- | --- |

97.

Sektion VII — Regionsudvalget

| 98. | genopfører budgetforslaget for alle de budgetposter, som Rådet har nedskåret; |
| --- | --- |

98.

| 99. | forhøjer bevillingerne for en række budgetposter over budgetforslaget i overensstemmelse med Regionsudvalgets egne overslag; |
| --- | --- |

99.

Sektion VIII — Den Europæiske Ombudsmand

| 100. | glæder sig over det arbejde, som Ombudsmanden har gjort med at finde effektivitetsbesparelser i sit eget budget sammenlignet med det foregående år; |
| --- | --- |

100.

Sektion IX — Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

| 101. | undrer sig over, hvorfor Rådet vil nedskære budgettet for Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse i betragtning af de yderligere opgaver, som Parlamentet og Rådet har overdraget til institutionen; genopfører derfor alle de budgetposter, som Rådet har nedskåret, for at gøre det muligt for Den Tilsynsførende for Databeskyttelse at opfylde sine forpligtelser og tilsagn; |
| --- | --- |

101.

Sektion X — Tjenesten for EU's Optræden Udadtil

| 102. | genopfører alle de budgetposter, som Rådet har nedskåret; |
| --- | --- |

102.

| 103. | opretter en budgetpost for Kapaciteten for Strategisk Kommunikation i overensstemmelse med Det Europæiske Råds konklusioner fra marts 2015 og med henblik på at forsyne EU-Udenrigstjenesten med tilstrækkeligt personale og tilstrækkelige redskaber til at imødegå udfordringen med misinformation fra tredjelande og ikke-statslige aktører; |
| --- | --- |

103.

| 104. | beslutter desuden at overføre EU's særlige repræsentanter fra FUSP-kapitlet til EU-Udenrigstjenestens budget for at styrke sammenhængen i Unionens optræden udadtil; |
| --- | --- |

104.

| 105. | tildeler et yderligere beløb over EU-Udenrigstjenestens overslag til praktikanter i EU-delegationerne som reaktion på resultaterne fra Den Europæiske Ombudsmands undersøgelse af ulønnede praktikophold (13); |
| --- | --- |

105.

o

o o

| 106. | noterer sig den ensidige erklæring fra Frankrig og Luxembourg, der er knyttet som bilag til Rådets holdning til budgetforslaget for 2018, som blev vedtaget den 4. september 2017; minder om, at repræsentanter for Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen nåede til enighed om den pragmatiske tidsplan for budgetproceduren, herunder datoerne for forligsperioden, på budgettrepartsmødet den 27. marts 2017; minder om, at Rådet for Almindelige Anliggender godkendte denne pragmatiske tidsplan på sit møde den 25. april 2017, med fuldt kendskab til Parlamentets mødekalender for 2017; bemærker derfor, at budgetproceduren fortsætter i overensstemmelse med den pragmatiske tidsplan aftalt mellem de tre institutioner; |
| --- | --- |

106.

| 107. | pålægger sin formand at sende denne beslutning, ledsaget af ændringerne til budgetforslaget, til Rådet, Kommissionen, de øvrige institutioner og de berørte organer samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

107.

---

(1)  EUT L 168 af 7.6.2014, s. 105.

(2)  EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

(3)  EUT L 347 af 20.12.2013, s. 884.

(4)  EUT C 373 af 20.12.2013, s. 1.

(5)  Vedtagne tekster af denne dato, P8_TA(2017)0085.

(6)  Vedtagne tekster af denne dato, P8_TA(2017)0114.

(7)  Vedtagne tekster af denne dato, P8_TA(2017)0302.

(8)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/849 af 20. maj 2015 om forebyggende foranstaltninger mod anvendelse af det finansielle system til hvidvask af penge eller finansiering af terrorisme, om ændring af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 648/2012 og om ophævelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/60/EF samt Kommissionens direktiv 2006/70/EF (EUT L 141 af 5.6.2015, s. 73).

(9)  Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/63/EU af 22. september 2010 om beskyttelse af dyr, der anvendes til videnskabelige formål (EUT L 276 af 20.10.2010, s. 33).

(10)  Vedtagne tekster, P8_TA(2016)0401 / P8_TA(2016)0411.

(11)  COM(2017)0481.

(12)  EUT C 436 af 24.11.2016, s. 2.

(13)  Den Europæiske Ombudsmand, 454.2014/PMC.

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/389 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/389

---

P8_TA(2017)0410

Beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for at være udsat for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om ændring af direktiv 2004/37/EF om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer og mutagener (COM(2016)0248 — C8-0181/2016 — 2016/0130(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2018/C 346/56)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0248), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0248),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 153, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0181/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 153, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0181/2016),

| — | der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag,

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 21. september 2016 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 21. september 2016 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | efter høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

efter høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 11. juli 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 11. juli 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59 og 39, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59 og 39,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A8-0064/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Beskæftigelse og Sociale Anliggender (A8-0064/2017),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter sit forslag, ændrer det i væsentlig grad eller agter at ændre det i væsentlig grad; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 487 af 28.12.2016, s. 113.

---

P8_TC1-COD(2016)0130

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 25. oktober 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2017/... om ændring af direktiv 2004/37/EF om beskyttelse af arbejdstagerne mod risici for under arbejdet at være udsat for kræftfremkaldende stoffer eller mutagener

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, direktiv (EU) 2017/2398.)

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/390 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/390

---

P8_TA(2017)0411

Oprettelse af et ind- og udrejsesystem til registrering af ind- og udrejseoplysninger om tredjelandsstatsborgere, der passerer EU's ydre grænser ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om oprettelse af et ind- og udrejsesystem til registrering af ind- og udrejseoplysninger og oplysninger om nægtelse af indrejse vedrørende tredjelandsstatsborgere, der passerer Den Europæiske Unions medlemsstaters ydre grænser og om fastlæggelse af betingelserne for adgang til ind- og udrejsesystemet til retshåndhævelsesformål og om ændring af forordning (EF) nr. 767/2008 og forordning (EU) nr. 1077/2011 (COM(2016)0194 — C8-0135/2016 — 2016/0106(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2018/C 346/57)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0194), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0194),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, artikel 77, stk. 2, litra b) og d), artikel 87, stk. 2, litra a) og artikel 88, stk. 22, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0135/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, artikel 77, stk. 2, litra b) og d), artikel 87, stk. 2, litra a) og artikel 88, stk. 22, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0135/2016),

| — | der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag, |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse fra Retsudvalget om det foreslåede retsgrundlag,

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, artikel 77, stk. 2, litra b) og d) og artikel 87, stk. 2, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, artikel 77, stk. 2, litra b) og d) og artikel 87, stk. 2, litra a), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 21. september 2016 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 21. september 2016 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 12. juli 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 12. juli 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59 og 39, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59 og 39,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Budgetudvalget (A8-0057/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender og udtalelse fra Budgetudvalget (A8-0057/2017),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 487 af 28.12.2016, s. 66.

---

P8_TC1-COD(2016)0106

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 25. oktober 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om oprettelse af et ind- og udrejsesystem til registrering af ind- og udrejseoplysninger og oplysninger om nægtelse af indrejse vedrørende tredjelandsstatsborgere, der passerer medlemsstaternes ydre grænser, om fastlæggelse af betingelserne for adgang til ind- og udrejsesystemet til retshåndhævelsesformål og om ændring af konventionen om gennemførelse af Schengenaftalen og forordning (EF) nr. 767/2008 og (EU) nr. 1077/2011

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2017/2226.)

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/391 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/391

---

P8_TA(2017)0412

Ændring af Schengengrænsekodeksen for så vidt angår brugen af ind- og udrejsesystemet ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 25. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) 2016/399 for så vidt angår brugen af ind- og udrejsesystemet (COM(2016)0196 — C8-0134/2016 — 2016/0105(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2018/C 346/58)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0196), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2016)0196),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 77, stk. 2, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0134/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 77, stk. 2, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0134/2016),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 21. september 2016 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 21. september 2016 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

| — | der henviser til høring af Regionsudvalget, |
| --- | --- |

—

der henviser til høring af Regionsudvalget,

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 12. juli 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 12. juli 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0059/2017), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Udvalget om Borgernes Rettigheder og Retlige og Indre Anliggender (A8-0059/2017),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 487 af 28.12.2016, s. 66.

---

P8_TC1-COD(2016)0105

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 25. oktober 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om ændring af forordning (EU) 2016/399, for så vidt angår brugen af ind- og udrejsesystemet

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2017/2225.)

---

Torsdag den 26. oktober 2017

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/392 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/392

---

P8_TA(2017)0415

Ramme for simpel, transparent og standardiseret securitisering ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fælles regler for securitisering og om oprettelse af en europæisk ramme for simpel, transparent og standardiseret securitisering og om ændring af direktiv 2009/65/EF, 2009/138/EF og 2011/61/EU og forordning (EF) nr. 1060/2009 og (EU) nr. 648/2012 (COM(2015)0472 — C8-0288/2015 — 2015/0226(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2018/C 346/59)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2015)0472), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2015)0472),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0288/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0288/2015),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 11. marts 2016 fra Den Europæiske Centralbank (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 11. marts 2016 fra Den Europæiske Centralbank (1),

| — | der henviser til udtalelse af 20. januar 2016 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 20. januar 2016 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 28. juni 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 28. juni 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0387/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0387/2016),

| 1. | vedtager nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 219 af 17.6.2016, s. 2.

(2)  EUT C 82 af 3.3.2016, s. 1.

---

P8_TC1-COD(2015)0226

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 26. oktober 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om en generel ramme for securitisering og om oprettelse af en specifik ramme for simpel, transparent og standardiseret securitisering og om ændring af direktiv 2009/65/EF, 2009/138/EF og 2011/61/EU og forordning (EF) nr. 1060/2009 og (EU) nr. 648/2012

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2017/2402.)

---

| 27.9.2018 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 346/393 |
| --- | --- | --- | --- |

27.9.2018

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 346/393

---

P8_TA(2017)0416

Tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber ***I

Europa-Parlamentets lovgivningsmæssige beslutning af 26. oktober 2017 om forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber (COM(2015)0473 — C8-0289/2015 — 2015/0225(COD))

(Almindelig lovgivningsprocedure: førstebehandling)

(2018/C 346/60)

Europa-Parlamentet,

| — | der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2015)0473), |
| --- | --- |

—

der henviser til Kommissionens forslag til Europa-Parlamentet og Rådet (COM(2015)0473),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0289/2015), |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 2, og artikel 114 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, på grundlag af hvilke Kommissionen har forelagt forslaget for Parlamentet (C8-0289/2015),

| — | der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til artikel 294, stk. 3, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til udtalelse af 11. marts 2016 fra Den Europæiske Investeringsbank (1), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 11. marts 2016 fra Den Europæiske Investeringsbank (1),

| — | der henviser til udtalelse af 20. januar 2016 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2), |
| --- | --- |

—

der henviser til udtalelse af 20. januar 2016 fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2),

| — | der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 28. juni 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, |
| --- | --- |

—

der henviser til, at det kompetente udvalg har godkendt den foreløbige aftale i henhold til forretningsordenens artikel 69f, stk. 4, og at Rådets repræsentant ved skrivelse af 28. juni 2017 forpligtede sig til at godkende Europa-Parlamentets holdning, jf. artikel 294, stk. 4, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

| — | der henviser til forretningsordenens artikel 59, |
| --- | --- |

—

der henviser til forretningsordenens artikel 59,

| — | der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0388/2016), |
| --- | --- |

—

der henviser til betænkning fra Økonomi- og Valutaudvalget (A8-0388/2016),

| 1. | fastlægger nedenstående holdning ved førstebehandling; |
| --- | --- |

1.

| 2. | anmoder om fornyet forelæggelse, hvis Kommissionen erstatter, i væsentlig grad ændrer eller agter i væsentlig grad at ændre sit forslag; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pålægger sin formand at sende Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt til de nationale parlamenter. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 219 af 17.6.2016, s. 2.

(2)  EUT C 82 af 3.3.2016, s. 1.

---

P8_TC1-COD(2015)0225

Europa-Parlamentets holdning fastlagt ved førstebehandlingen den 26. oktober 2017 med henblik på vedtagelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/... om ændring af forordning (EU) nr. 575/2013 om tilsynsmæssige krav til kreditinstitutter og investeringsselskaber

(Eftersom der var indgået en aftale mellem Parlamentet og Rådet, svarer Parlamentets holdning til den endelige retsakt, forordning (EU) 2017/2401.)

---